# Eiropas Savienības L 176/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 176 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 14. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 176

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 14. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/341/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 3. septembris) – Valsts atbalsts SA.32554 (09/C) – Pārstrukturēšanas atbalsts Hypo Group Alpe Adria, ko piešķīrusi Austrija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5648)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/342/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 16. oktobris) par valsts atbalstu SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005), ko Slovākijas Republika piešķīrusi Frucona Košice a.s.
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6261)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 98. Vienoti noteikumi transportlīdzekļu ar gāzizlādes gaismas avotiem aprīkotu galveno lukturu apstiprināšanai | 64 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 113 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu tādu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro simetrisku tuvo vai tālo gaismu vai abas šādas gaismas un ir aprīkoti ar kvēlspuldzēm, gāzizlādes gaismas avotiem vai LED moduļiem | 128 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2014/341/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 3. septembris) – Valsts atbalsts SA.32554 (09/C) – Pārstrukturēšanas atbalsts Hypo Group Alpe Adria, ko piešķīrusi Austrija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5648)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5648)

1

1

2014/342/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 16. oktobris) par valsts atbalstu SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005), ko Slovākijas Republika piešķīrusi Frucona Košice a.s.
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6261)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6261)

1

38

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 98. Vienoti noteikumi transportlīdzekļu ar gāzizlādes gaismas avotiem aprīkotu galveno lukturu apstiprināšanai

64

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 113 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu tādu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro simetrisku tuvo vai tālo gaismu vai abas šādas gaismas un ir aprīkoti ar kvēlspuldzēm, gāzizlādes gaismas avotiem vai LED moduļiem

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 3. septembris)

Valsts atbalsts SA.32554 (09/C)

Pārstrukturēšanas atbalsts Hypo Group Alpe Adria, ko piešķīrusi Austrija

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5648)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/341/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad dalībvalstu ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem nosacījumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Saskaņā ar Austrijas banku atbalsta ārkārtas programmu (2) (turpmāk “banku atbalsta programma”) banku grupa Hypo Alpe Adria Group (turpmāk “HGAA” vai “banka”) 2008. gada decembrī saņēma no Austrijas Republikas 900 miljonus euro kā 1. līmeņa līdzdalības kapitālu (Partizipationskapital) (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Austrijas banku atbalsta ārkārtas programmu (2) (turpmāk “banku atbalsta programma”) banku grupa Hypo Alpe Adria Group (turpmāk “HGAA” vai “banka”) 2008. gada decembrī saņēma no Austrijas Republikas 900 miljonus euro kā 1. līmeņa līdzdalības kapitālu (Partizipationskapital) (3).

| (2) | Austrija 2009. gada 29. aprīlī iesniedza Komisijai HGAA dzīvotspējas plānu. |
| --- | --- |

(2)

Austrija 2009. gada 29. aprīlī iesniedza Komisijai HGAA dzīvotspējas plānu.

| (3) | Komisija 2009. gada 12. maija lēmumā lietā N 254/2009 (“2009. gada lēmums par procedūras sākšanu”) (4) ierosināja uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 16. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (5), paužot šaubas, vai pārstrukturēšanas atbalsts, ko Vācija 2008. gada decembrī piešķīra HGAA vairākuma akcionāram – bankai BayernLB, ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Šajā pašā lēmumā Komisija pauda šaubas arī par to, vai HGAA kopumā ir droša banka. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2009. gada 12. maija lēmumā lietā N 254/2009 (“2009. gada lēmums par procedūras sākšanu”) (4) ierosināja uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 16. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (5), paužot šaubas, vai pārstrukturēšanas atbalsts, ko Vācija 2008. gada decembrī piešķīra HGAA vairākuma akcionāram – bankai BayernLB, ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Šajā pašā lēmumā Komisija pauda šaubas arī par to, vai HGAA kopumā ir droša banka.

| (4) | HGAA tika nacionalizēta 2009. gada 23. decembrī. Saistībā ar to Komisija savā 2009. gada 23. decembra Lēmumā lietās C 16/2009 un N 698/2009 (6) (“2009. gada decembra lēmums par glābšanas pasākumiem”), pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, atļāva īstenot vairākus pagaidu pasākumus līdz brīdim, kad tiks iesniegts pārliecinošs HGAA pārstrukturēšanas plāns. Šajā pašā lēmumā Komisija paplašināja oficiālās izmeklēšanas procedūras tvērumu, attiecinot to arī uz papildu atbalsta pasākumiem, kurus Austrija īstenoja HGAA labā. |
| --- | --- |

(4)

HGAA tika nacionalizēta 2009. gada 23. decembrī. Saistībā ar to Komisija savā 2009. gada 23. decembra Lēmumā lietās C 16/2009 un N 698/2009 (6) (“2009. gada decembra lēmums par glābšanas pasākumiem”), pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, atļāva īstenot vairākus pagaidu pasākumus līdz brīdim, kad tiks iesniegts pārliecinošs HGAA pārstrukturēšanas plāns. Šajā pašā lēmumā Komisija paplašināja oficiālās izmeklēšanas procedūras tvērumu, attiecinot to arī uz papildu atbalsta pasākumiem, kurus Austrija īstenoja HGAA labā.

| (5) | Komisija 2010. gada 22. jūnijā vēlreiz paplašināja oficiālās izmeklēšanas procedūras tvērumu, pirmkārt, tāpēc, ka pārskatītajā HGAA pārstrukturēšanas plānā, kas tika iesniegts 2010. gada 16. aprīlī, nebija izklāstīts, kā paredzēts atjaunot bankas dzīvotspēju, samērīgi sadalīt slogu un pietiekamā mērā ierobežot atbalsta radītos konkurences traucējumus. Komisija arī pagarināja termiņu atbalsta pasākumiem, kurus tā 2009. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem pagaidām uzskatīja par saderīgiem ar iekšējo tirgu līdz brīdim, kad būs pabeigta HGAA pārstrukturēšanas plāna izvērtēšana (“2010. gada lēmums par termiņa pagarināšanu”) (7). |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2010. gada 22. jūnijā vēlreiz paplašināja oficiālās izmeklēšanas procedūras tvērumu, pirmkārt, tāpēc, ka pārskatītajā HGAA pārstrukturēšanas plānā, kas tika iesniegts 2010. gada 16. aprīlī, nebija izklāstīts, kā paredzēts atjaunot bankas dzīvotspēju, samērīgi sadalīt slogu un pietiekamā mērā ierobežot atbalsta radītos konkurences traucējumus. Komisija arī pagarināja termiņu atbalsta pasākumiem, kurus tā 2009. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem pagaidām uzskatīja par saderīgiem ar iekšējo tirgu līdz brīdim, kad būs pabeigta HGAA pārstrukturēšanas plāna izvērtēšana (“2010. gada lēmums par termiņa pagarināšanu”) (7).

| (6) | Austrija 2010. gada 29. decembrī paziņoja par papildu atbalsta pasākumu HGAA labā – aktīvu galvojuma piešķiršanu 200 miljonu euro apmērā. Šo atbalsta pasākumu Komisija atļāva īstenot 2011. gada 19. jūlijā pieņemtajā lēmumā lietās SA.32172 (2011/NN) un SA.32554 (2009/C) (8) (“2011. gada jūlija lēmums par glābšanas pasākumiem”). |
| --- | --- |

(6)

Austrija 2010. gada 29. decembrī paziņoja par papildu atbalsta pasākumu HGAA labā – aktīvu galvojuma piešķiršanu 200 miljonu euro apmērā. Šo atbalsta pasākumu Komisija atļāva īstenot 2011. gada 19. jūlijā pieņemtajā lēmumā lietās SA.32172 (2011/NN) un SA.32554 (2009/C) (8) (“2011. gada jūlija lēmums par glābšanas pasākumiem”).

| (7) | Komisija 2011. gada 7. februārī paziņoja Austrijai un Vācijai, ka procedūra lietā N 698/2009 (9) par HGAA tiks nošķirta no procedūras lietā C 16/2009 par BayernLB. Pēc tam procedūra, kas attiecās uz HGAA, tika reģistrēta kā lieta SA.32554 (2009/C). Šis lēmums attiecas tikai uz lietu SA.32554 (2009/C). |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2011. gada 7. februārī paziņoja Austrijai un Vācijai, ka procedūra lietā N 698/2009 (9) par HGAA tiks nošķirta no procedūras lietā C 16/2009 par BayernLB. Pēc tam procedūra, kas attiecās uz HGAA, tika reģistrēta kā lieta SA.32554 (2009/C). Šis lēmums attiecas tikai uz lietu SA.32554 (2009/C).

| (8) | Austrija 2011. gada 21. aprīlī iesniedza Komisijai jaunu HGAA pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(8)

Austrija 2011. gada 21. aprīlī iesniedza Komisijai jaunu HGAA pārstrukturēšanas plānu.

| (9) | Austrija 2012. gada 3. decembrī paziņoja par papildu atbalsta pasākumu HGAA labā, proti, par Austrijas Republikas valsts kapitāla iepludināšanu parasto akciju veidā un par valsts galvojuma piešķiršanu HGAA emitētiem pakārtotiem parāda instrumentiem. Paziņojumam bija pievienots HGAA saistību saraksts. Komisija 2012. gada 5. decembra lēmumā lietā SA.32554 (2009/C) (10) (“2012. gada decembra lēmums par glābšanas pasākumiem”) minētos pasākumus atļāva īstenot kā pagaidu pasākumus. Piešķirot atļauju, Austrijai tika prasīts pildīt konkrētas saistības. Taču Austrija šīs saistības izpildīja tikai daļēji. |
| --- | --- |

(9)

Austrija 2012. gada 3. decembrī paziņoja par papildu atbalsta pasākumu HGAA labā, proti, par Austrijas Republikas valsts kapitāla iepludināšanu parasto akciju veidā un par valsts galvojuma piešķiršanu HGAA emitētiem pakārtotiem parāda instrumentiem. Paziņojumam bija pievienots HGAA saistību saraksts. Komisija 2012. gada 5. decembra lēmumā lietā SA.32554 (2009/C) (10) (“2012. gada decembra lēmums par glābšanas pasākumiem”) minētos pasākumus atļāva īstenot kā pagaidu pasākumus. Piešķirot atļauju, Austrijai tika prasīts pildīt konkrētas saistības. Taču Austrija šīs saistības izpildīja tikai daļēji.

| (10) | Austrija 2012. gada 5. oktobrī iesniedza prasību anulēt Komisijas 2012. gada 25. jūlija lēmumu lietā SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) (kas vēlāk tika anulēts un aizstāts ar Komisijas 2013. gada 5. februāra lēmumu (12)) par BayernLB (“lēmums par BayernLB”). |
| --- | --- |

(10)

Austrija 2012. gada 5. oktobrī iesniedza prasību anulēt Komisijas 2012. gada 25. jūlija lēmumu lietā SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) (kas vēlāk tika anulēts un aizstāts ar Komisijas 2013. gada 5. februāra lēmumu (12)) par BayernLB (“lēmums par BayernLB”).

| (11) | Procedūras sīkāks apraksts pieejams 2009. gada lēmumā par procedūras sākšanu, 2009. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem, 2010. gada lēmumā par termiņa pagarināšanu, 2011. gada jūlija lēmumā par glābšanas pasākumiem un 2012. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(11)

Procedūras sīkāks apraksts pieejams 2009. gada lēmumā par procedūras sākšanu, 2009. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem, 2010. gada lēmumā par termiņa pagarināšanu, 2011. gada jūlija lēmumā par glābšanas pasākumiem un 2012. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem.

| (12) | No 2010. gada jūlija līdz 2013. gada augustam konkrētos HGAA pārstrukturēšanas plānus un to grozījumus Austrija un Komisijas dienesti apsprieda vairākās kopējās sanāksmēs, telefonkonferencēs un izmantojot citus informācijas apmaiņas veidus. |
| --- | --- |

(12)

No 2010. gada jūlija līdz 2013. gada augustam konkrētos HGAA pārstrukturēšanas plānus un to grozījumus Austrija un Komisijas dienesti apsprieda vairākās kopējās sanāksmēs, telefonkonferencēs un izmantojot citus informācijas apmaiņas veidus.

| (13) | Austrija 2013. gada 29. jūnijā paziņoja par pārstrukturēšanas plānu, kurā bija paredzēta HGAA likvidācija; šā plāna papildinājums tika iesniegts 2013. gada 27. augustā. |
| --- | --- |

(13)

Austrija 2013. gada 29. jūnijā paziņoja par pārstrukturēšanas plānu, kurā bija paredzēta HGAA likvidācija; šā plāna papildinājums tika iesniegts 2013. gada 27. augustā.

2.   APRAKSTS

2.1.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

| (14) | HGAA ir starptautiska finanšu grupa, kuras galvenā mītne ir Klāgenfurtē, Karintijā, kur Hypo Alpe Adria Bank-International (“HBInt”) uzrauga un vada banku darījumus un izpirkumnomas darījumus, tostarp likvidējamo daļu. HBInt atbild par banku grupas centrālo vadību, tostarp grupas uzņēmumu kontroli, grupas grāmatvedību, vispārējo riska pārvaldību, risina juridiskus jautājumus un jautājumus par atbilstības nodrošināšanu, likviditātes pārvaldību, vērtspapīru emisiju, kā arī HGAA meitasuzņēmumu refinansēšanu. |
| --- | --- |

(14)

HGAA ir starptautiska finanšu grupa, kuras galvenā mītne ir Klāgenfurtē, Karintijā, kur Hypo Alpe Adria Bank-International (“HBInt”) uzrauga un vada banku darījumus un izpirkumnomas darījumus, tostarp likvidējamo daļu. HBInt atbild par banku grupas centrālo vadību, tostarp grupas uzņēmumu kontroli, grupas grāmatvedību, vispārējo riska pārvaldību, risina juridiskus jautājumus un jautājumus par atbilstības nodrošināšanu, likviditātes pārvaldību, vērtspapīru emisiju, kā arī HGAA meitasuzņēmumu refinansēšanu.

| (15) | HGAA gada bilances summa 2012. gadā bija 33,8 miljardi euro, bet riska svērto aktīvu (“RSA”) summa – apmēram 21 miljards euro. |
| --- | --- |

(15)

HGAA gada bilances summa 2012. gadā bija 33,8 miljardi euro, bet riska svērto aktīvu (“RSA”) summa – apmēram 21 miljards euro.

| (16) | HGAA ir 100 % Austrijas Republikas valsts uzņēmums (13). |
| --- | --- |

(16)

HGAA ir 100 % Austrijas Republikas valsts uzņēmums (13).

| (17) | No 2008. gada 31. decembra banku darījumos un/vai izpirkumnomas darījumos HGAA pārstāv meitasuzņēmumi divpadsmit valstīs, proti, Austrijā, Slovēnijā, Itālijā, Vācijā, Ungārijā, Bulgārijā, Horvātijā, Serbijā, Bosnijā un Hercegovinā, Melnkalnē, Ukrainā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (“FYROM”). |
| --- | --- |

(17)

No 2008. gada 31. decembra banku darījumos un/vai izpirkumnomas darījumos HGAA pārstāv meitasuzņēmumi divpadsmit valstīs, proti, Austrijā, Slovēnijā, Itālijā, Vācijā, Ungārijā, Bulgārijā, Horvātijā, Serbijā, Bosnijā un Hercegovinā, Melnkalnē, Ukrainā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (“FYROM”).

| (18) | Austrijā HGAA šobrīd pārstāv Hypo Alpe-Adria-Bank AG (“HBA”). Turklāt tā ir pārstāvēta arī Slovēnijā (HBS un izpirkumnomas sabiedrība HLS), Horvātijā (HBC un integrēta izpirkumnomas sabiedrība HAALC), Bosnijā un Hercegovinā (divas bankas, proti, HBFBiH un – Serbu Republikā – HBRS, kas ietver izpirkumnomas sabiedrību HLRS), Serbijā (HBSE) un Melnkalnē (HBM) (kopā sauktas “Dienvidaustrumeiropas (DAE) valstis”). |
| --- | --- |

(18)

Austrijā HGAA šobrīd pārstāv Hypo Alpe-Adria-Bank AG (“HBA”). Turklāt tā ir pārstāvēta arī Slovēnijā (HBS un izpirkumnomas sabiedrība HLS), Horvātijā (HBC un integrēta izpirkumnomas sabiedrība HAALC), Bosnijā un Hercegovinā (divas bankas, proti, HBFBiH un – Serbu Republikā – HBRS, kas ietver izpirkumnomas sabiedrību HLRS), Serbijā (HBSE) un Melnkalnē (HBM) (kopā sauktas “Dienvidaustrumeiropas (DAE) valstis”).

| (19) | Tika sākts vairāku bankas darbības nozaru un finanšu meitasuzņēmumu pakāpeniskas likvidācijas process. Itālijas HBI no 2013. gada 1. jūlija pārtrauca veikt jaunus darījumus. Citi meitasuzņēmumi, kuriem sākts pakāpeniskas likvidācijas process, ir Horvātijas izpirkumnomas sabiedrība (HLC) un likvidējamā struktūra, kas Horvātijā izveidota, pārvedot bankas aktīvus (H-ABDUCO), Austrijas izpirkumnomas sabiedrība (HLA), Vācijas izpirkumnomas sabiedrība (HLG), Melnkalnē – izpirkumnomas sabiedrība (HLM) un likvidējamā struktūra, kas izveidota, pārvedot bankas aktīvus (HDM), izpirkumnomas sabiedrība Ungārijā (HLHU), izpirkumnomas sabiedrība Bulgārijā (HLBG), izpirkumnomas sabiedrība bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (HLMK), izpirkumnomas sabiedrība Ukrainā (HLUA), Bosnijā un Hercegovinā – izpirkumnomas sabiedrība HETA BiH, kā arī likvidējamā struktūra, kas izveidota no pārvestajiem bankas aktīviem (BORA), HLSE un HRSE izpirkumnomas sabiedrība Serbijā, Slovēnijā – TCK un TCV, kas ir divas struktūras, kuras izveidotas, pārvedot bankas un izpirkumnomas darbības, kā arī izpirkumnomas sabiedrība HLI Itālijā (14). Banka Alpe Adria Privatbank Lihtenšteinā jau ir likvidēta. |
| --- | --- |

(19)

Tika sākts vairāku bankas darbības nozaru un finanšu meitasuzņēmumu pakāpeniskas likvidācijas process. Itālijas HBI no 2013. gada 1. jūlija pārtrauca veikt jaunus darījumus. Citi meitasuzņēmumi, kuriem sākts pakāpeniskas likvidācijas process, ir Horvātijas izpirkumnomas sabiedrība (HLC) un likvidējamā struktūra, kas Horvātijā izveidota, pārvedot bankas aktīvus (H-ABDUCO), Austrijas izpirkumnomas sabiedrība (HLA), Vācijas izpirkumnomas sabiedrība (HLG), Melnkalnē – izpirkumnomas sabiedrība (HLM) un likvidējamā struktūra, kas izveidota, pārvedot bankas aktīvus (HDM), izpirkumnomas sabiedrība Ungārijā (HLHU), izpirkumnomas sabiedrība Bulgārijā (HLBG), izpirkumnomas sabiedrība bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (HLMK), izpirkumnomas sabiedrība Ukrainā (HLUA), Bosnijā un Hercegovinā – izpirkumnomas sabiedrība HETA BiH, kā arī likvidējamā struktūra, kas izveidota no pārvestajiem bankas aktīviem (BORA), HLSE un HRSE izpirkumnomas sabiedrība Serbijā, Slovēnijā – TCK un TCV, kas ir divas struktūras, kuras izveidotas, pārvedot bankas un izpirkumnomas darbības, kā arī izpirkumnomas sabiedrība HLI Itālijā (14). Banka Alpe Adria Privatbank Lihtenšteinā jau ir likvidēta.

| (20) | Nākamajos apsvērumos ir dots pārskats par tām bankām, kuras joprojām darbojas. |
| --- | --- |

(20)

Nākamajos apsvērumos ir dots pārskats par tām bankām, kuras joprojām darbojas.

| (21) | Austrijas meitasuzņēmums HBA sniedz bankas pakalpojumus privātpersonām, uzņēmumiem un iestādēm. Tas piedāvā visus parastos kredītiestādes pakalpojumus. HBA, kas galvenokārt darbojas Karintijas reģionā ar filiālēm Vīnē un Zalcburgā, tirgus daļa valstī ir mazāka par [...] (15) % no aktīviem un [...] % no noguldījumiem. |
| --- | --- |

(21)

Austrijas meitasuzņēmums HBA sniedz bankas pakalpojumus privātpersonām, uzņēmumiem un iestādēm. Tas piedāvā visus parastos kredītiestādes pakalpojumus. HBA, kas galvenokārt darbojas Karintijas reģionā ar filiālēm Vīnē un Zalcburgā, tirgus daļa valstī ir mazāka par [...] (15) % no aktīviem un [...] % no noguldījumiem.

| (22) | Slovēnijā grupu pārstāv banka HBS (tirgus daļa apmēram [...] % no aktīviem un [...] % no noguldījumiem). Izpirkumnomas sabiedrības HLS galvenā darbības joma ir kustamo īpašumu izpirkumnoma un atlasītu nekustamo īpašumu izpirkumnoma. |
| --- | --- |

(22)

Slovēnijā grupu pārstāv banka HBS (tirgus daļa apmēram [...] % no aktīviem un [...] % no noguldījumiem). Izpirkumnomas sabiedrības HLS galvenā darbības joma ir kustamo īpašumu izpirkumnoma un atlasītu nekustamo īpašumu izpirkumnoma.

| (23) | Horvātijas HBC sniedz parastos kredītiestādes pakalpojumus (tirgus daļa apmēram [...] % no aktīviem un [...] % no noguldījumiem). HAALC sniedz izpirkumnomas pakalpojumus, tās tirgus daļa ir apmēram [...] % no jaunu darījumu finansēšanas apjoma. |
| --- | --- |

(23)

Horvātijas HBC sniedz parastos kredītiestādes pakalpojumus (tirgus daļa apmēram [...] % no aktīviem un [...] % no noguldījumiem). HAALC sniedz izpirkumnomas pakalpojumus, tās tirgus daļa ir apmēram [...] % no jaunu darījumu finansēšanas apjoma.

| (24) | Bosnijā un Hercegovinā savus pakalpojumus piedāvā divas bankas: HBRS – Serbu Republikā (tirgus daļa apmēram [...] % no aktīviem un [...] % no noguldījumiem) un HBFBiH – Bosnijas un Hercegovinas Federācijā (tirgus daļa [...] % no aktīviem). HBRS piederošās izpirkumnomas sabiedrības HLRS tirgus daļa ir apmēram [...] % no jaunu darījumu finansēšanas apjoma. |
| --- | --- |

(24)

Bosnijā un Hercegovinā savus pakalpojumus piedāvā divas bankas: HBRS – Serbu Republikā (tirgus daļa apmēram [...] % no aktīviem un [...] % no noguldījumiem) un HBFBiH – Bosnijas un Hercegovinas Federācijā (tirgus daļa [...] % no aktīviem). HBRS piederošās izpirkumnomas sabiedrības HLRS tirgus daļa ir apmēram [...] % no jaunu darījumu finansēšanas apjoma.

| (25) | Melnkalnē HBM tirgus daļa ir [...] % no aktīviem. Bankas vadīto izpirkumnomas darbību tirgus daļa ir [...] %. |
| --- | --- |

(25)

Melnkalnē HBM tirgus daļa ir [...] % no aktīviem. Bankas vadīto izpirkumnomas darbību tirgus daļa ir [...] %.

| (26) | Serbijas HBSE galvenā darbības joma ir privātie klienti un uzņēmumi (tirgus daļa – apmēram [...] % no aktīviem un [...] % no noguldījumiem). |
| --- | --- |

(26)

Serbijas HBSE galvenā darbības joma ir privātie klienti un uzņēmumi (tirgus daļa – apmēram [...] % no aktīviem un [...] % no noguldījumiem).

2.2.   ATBALSTA PASĀKUMI

2008. gada decembris – BayernLB pasākumi un valsts atbalsta pasākumi saskaņā ar Austrijas banku atbalsta programmu

| (27) | HGAA 2008. gadā saņēma atbalstu, ko piešķīra tās toreizējie akcionāri – BayernLB un Austrijas Republika.






  — | HGAA 2008. gada decembrī saņēma 700 miljonus euro no sava toreizējā vairākuma akcionāra (bankas BayernLB), kas savukārt tajā pašā mēnesī bija saņēmusi Bavārijas brīvvalsts piešķirto valsts atbalstu. |
| --- | --- | --- |

(27)

HGAA 2008. gadā saņēma atbalstu, ko piešķīra tās toreizējie akcionāri – BayernLB un Austrijas Republika.

—

HGAA 2008. gada decembrī saņēma 700 miljonus euro no sava toreizējā vairākuma akcionāra (bankas BayernLB), kas savukārt tajā pašā mēnesī bija saņēmusi Bavārijas brīvvalsts piešķirto valsts atbalstu.

| — | HGAA2008. gada 29. decembrī saskaņā ar Austrijas banku atbalsta programmu no Austrijas Republikas saņēma 900 miljonus euro kā 1. līmeņa līdzdalības kapitālu, kā arī obligāciju emisijai paredzētus likviditātes galvojumus 1,35 miljardu euro apmērā. |
| --- | --- |

—

HGAA2008. gada 29. decembrī saskaņā ar Austrijas banku atbalsta programmu no Austrijas Republikas saņēma 900 miljonus euro kā 1. līmeņa līdzdalības kapitālu, kā arī obligāciju emisijai paredzētus likviditātes galvojumus 1,35 miljardu euro apmērā.

2009. gada decembris – valsts veikta rekapitalizācija un galvojumi

| (28) | Nacionalizācijas procesā attiecībā uz HGAA tika veikti šādi atbalsta pasākumi:






  — | piešķirts aktīvu pagaidu galvojums 100 miljonu euro apmērā, ko Austrija piešķīra saskaņā ar banku atbalsta programmā paredzētajiem nosacījumiem, kurus piemēro grūtībās nonākušām bankām, |
| --- | --- | --- |

(28)

Nacionalizācijas procesā attiecībā uz HGAA tika veikti šādi atbalsta pasākumi:

—

piešķirts aktīvu pagaidu galvojums 100 miljonu euro apmērā, ko Austrija piešķīra saskaņā ar banku atbalsta programmā paredzētajiem nosacījumiem, kurus piemēro grūtībās nonākušām bankām,

| — | Austrijas veikta rekapitalizācija 450 miljonu euro apmērā, ko Austrija piešķīra saskaņā ar banku atbalsta programmā paredzētajiem nosacījumiem, kurus piemēro grūtībās nonākušām bankām. |
| --- | --- |

—

Austrijas veikta rekapitalizācija 450 miljonu euro apmērā, ko Austrija piešķīra saskaņā ar banku atbalsta programmā paredzētajiem nosacījumiem, kurus piemēro grūtībās nonākušām bankām.

2011. gada janvāri – aktīvu galvojums

| (29) | Tā kā bija jāveic papildu norakstīšana, Austrija laikposmā no 2010. gada 31. decembra līdz 2013. gada 30. jūnijam piešķīra HGAA aktīvu galvojumu 200 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(29)

Tā kā bija jāveic papildu norakstīšana, Austrija laikposmā no 2010. gada 31. decembra līdz 2013. gada 30. jūnijam piešķīra HGAA aktīvu galvojumu 200 miljonu euro apmērā.

2012. gada decembris – valsts veikta rekapitalizācija un galvojums

| (30) | Saskaņā ar Austrijas uzraudzības iestādes lēmumu HGAA līdz 2012. gada 31. decembrim bija jāpalielina kapitāla rādītājs līdz 12,04 %. Tādēļ Austrijas varas iestādes attiecībā uz HGAA veica šādus pasākumus:






  — | nopērkot akcijas, palielināja kapitāla apjomu par 500 miljoniem euro, un |
| --- | --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Austrijas uzraudzības iestādes lēmumu HGAA līdz 2012. gada 31. decembrim bija jāpalielina kapitāla rādītājs līdz 12,04 %. Tādēļ Austrijas varas iestādes attiecībā uz HGAA veica šādus pasākumus:

—

nopērkot akcijas, palielināja kapitāla apjomu par 500 miljoniem euro, un

| — | piešķīra valsts galvojumu pakārtotiem 2. līmeņa kapitāla instrumentiem, kuru nominālvērtība bija 1 miljards euro. |
| --- | --- |

—

piešķīra valsts galvojumu pakārtotiem 2. līmeņa kapitāla instrumentiem, kuru nominālvērtība bija 1 miljards euro.

| (31) | Līdz šim brīdim apstiprināto bankas un atbalsta pasākumu precīzs izklāsts pieejams lēmuma par procedūras sākšanu 17.–19. apsvērumā, 2009. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 13.–15. apsvērumā un 27. līdz 40. apsvērumā, 2011. gada jūlija lēmuma par glābšanas pasākumiem 15. līdz 19. apsvērumā, kā arī 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 10.–12. apsvērumā. |
| --- | --- |

(31)

Līdz šim brīdim apstiprināto bankas un atbalsta pasākumu precīzs izklāsts pieejams lēmuma par procedūras sākšanu 17.–19. apsvērumā, 2009. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 13.–15. apsvērumā un 27. līdz 40. apsvērumā, 2011. gada jūlija lēmuma par glābšanas pasākumiem 15. līdz 19. apsvērumā, kā arī 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 10.–12. apsvērumā.

2.3.   VĒL NEPIEŠĶIRTIE PAPILDU ATBALSTA PASĀKUMI

| (32) | Pārstrukturēšanas plāna projektā 2013.–2017. gadam paredzēts, ka likvidējamai struktūrai būs vajadzīgs papildu kapitāls aptuveni 2,6 miljardu euro apmērā, kas pesimistiska scenārija gadījumā palielināsies līdz 4,7 miljardiem euro, bet stresa scenārija gadījumā – līdz 5,4 miljardiem euro. Pieņemot, ka kapitāls tiks piešķirts kā likvīds kapitāls, pamatscenārija gadījumā līdz 2017. gadam HGAA papildu likviditātes nodrošināšanai būs vajadzīgi 2,5 miljardi euro un tiek lēsts, ka pesimistiska stresa scenārija gadījumā var būt vajadzīgi pat 3,3 miljardi euro. (Ja kapitāla piešķiršanas pasākumi nenodrošinās pietiekamu likviditāti, likviditātes nodrošināšanai būs vajadzīgs lielāks kapitāla apjoms.) |
| --- | --- |

(32)

Pārstrukturēšanas plāna projektā 2013.–2017. gadam paredzēts, ka likvidējamai struktūrai būs vajadzīgs papildu kapitāls aptuveni 2,6 miljardu euro apmērā, kas pesimistiska scenārija gadījumā palielināsies līdz 4,7 miljardiem euro, bet stresa scenārija gadījumā – līdz 5,4 miljardiem euro. Pieņemot, ka kapitāls tiks piešķirts kā likvīds kapitāls, pamatscenārija gadījumā līdz 2017. gadam HGAA papildu likviditātes nodrošināšanai būs vajadzīgi 2,5 miljardi euro un tiek lēsts, ka pesimistiska stresa scenārija gadījumā var būt vajadzīgi pat 3,3 miljardi euro. (Ja kapitāla piešķiršanas pasākumi nenodrošinās pietiekamu likviditāti, likviditātes nodrošināšanai būs vajadzīgs lielāks kapitāla apjoms.)

| (33) | Piesardzības dēļ Austrija lūdza Komisijai atļaut valsts atbalsta pasākumus, kuri varētu būt vajadzīgi, lai nodrošinātu jebkuras iespējamās likviditātes vai kapitāla vajadzības saistībā ar reglamentējošu pasākumu īstenošanu vai zaudējumu segšanu. Jebkurš kapitāls tiks piešķirts, nepārsniedzot summu, kas vajadzīga, lai pildītu regulējumā noteiktās obligātā kapitāla prasības, kuras jāapstiprina kompetentajai uzraudzības iestādei. |
| --- | --- |

(33)

Piesardzības dēļ Austrija lūdza Komisijai atļaut valsts atbalsta pasākumus, kuri varētu būt vajadzīgi, lai nodrošinātu jebkuras iespējamās likviditātes vai kapitāla vajadzības saistībā ar reglamentējošu pasākumu īstenošanu vai zaudējumu segšanu. Jebkurš kapitāls tiks piešķirts, nepārsniedzot summu, kas vajadzīga, lai pildītu regulējumā noteiktās obligātā kapitāla prasības, kuras jāapstiprina kompetentajai uzraudzības iestādei.

2.4.   BIJUŠO HGAA AKCIONĀRU IEGULDĪJUMS

| (34) | Pirms nacionalizācijas HGAA īpašnieki bija BayernLB (67,08 %), Karintijas Federālā zeme, ko pārstāvēja Kärntner Landesholding (12,42 %), apdrošināšanas sabiedrība Grazer Wechselseitige Versicherung AG (“GRAWE”) (20,48 %) un fonds Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %). |
| --- | --- |

(34)

Pirms nacionalizācijas HGAA īpašnieki bija BayernLB (67,08 %), Karintijas Federālā zeme, ko pārstāvēja Kärntner Landesholding (12,42 %), apdrošināšanas sabiedrība Grazer Wechselseitige Versicherung AG (“GRAWE”) (20,48 %) un fonds Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %).

| (35) | Visi īpašnieki atteicās no savām akcionāru tiesībām, pārdodot savas daļas Austrijai par simbolisku cenu – vienu euro. |
| --- | --- |

(35)

Visi īpašnieki atteicās no savām akcionāru tiesībām, pārdodot savas daļas Austrijai par simbolisku cenu – vienu euro.

| (36) | BayernLB atteicās no visām savām akcionāra tiesībām, tostarp no HGAA jau iemaksātā papildu kapitāla (Ergänzungskapital) 300 miljonu euro apmērā (otrā līmeņa kapitāls) un atbrīvoja HGAA no pienākuma atmaksāt iepriekš piešķirto kredītu 525 miljonu euro apmērā (16). |
| --- | --- |

(36)

BayernLB atteicās no visām savām akcionāra tiesībām, tostarp no HGAA jau iemaksātā papildu kapitāla (Ergänzungskapital) 300 miljonu euro apmērā (otrā līmeņa kapitāls) un atbrīvoja HGAA no pienākuma atmaksāt iepriekš piešķirto kredītu 525 miljonu euro apmērā (16).

| (37) | Lai nodrošinātu HGAA likviditāti, BayernLB atjaunoja likviditātes līniju EUR [...] apmērā, kuras termiņš beidzās 2009. gada decembrī. Turklāt tika noslēgta vienošanās par to, ka grupas iekšējais finansējums EUR [...] apmērā, ko BayernLB piešķīra HGAA, paliks HGAA rīcībā līdz 2013. gada 31. decembrim. BayernLB finanšu daļa HGAA 2014. gadā būtu EUR [...], bet 2015. gadā – EUR [...]. Ja banka HGAA tiktu sadalīta vai tiktu veikts cits ekonomiskā ziņā līdzvērtīgs pasākums, kas nenodrošinātu HGAA dzīvotspēju, par šo summu galvotu Austrija (17). |
| --- | --- |

(37)

Lai nodrošinātu HGAA likviditāti, BayernLB atjaunoja likviditātes līniju EUR [...] apmērā, kuras termiņš beidzās 2009. gada decembrī. Turklāt tika noslēgta vienošanās par to, ka grupas iekšējais finansējums EUR [...] apmērā, ko BayernLB piešķīra HGAA, paliks HGAA rīcībā līdz 2013. gada 31. decembrim. BayernLB finanšu daļa HGAA 2014. gadā būtu EUR [...], bet 2015. gadā – EUR [...]. Ja banka HGAA tiktu sadalīta vai tiktu veikts cits ekonomiskā ziņā līdzvērtīgs pasākums, kas nenodrošinātu HGAA dzīvotspēju, par šo summu galvotu Austrija (17).

| (38) | BayernLB 2008. gadā jau papildināja HGAA kapitālu par 700 miljoniem euro, kas šobrīd jau ir pilnībā iztērēts, jo tika izlietots zaudējumu segšanai. |
| --- | --- |

(38)

BayernLB 2008. gadā jau papildināja HGAA kapitālu par 700 miljoniem euro, kas šobrīd jau ir pilnībā iztērēts, jo tika izlietots zaudējumu segšanai.

| (39) | GRAWE parakstījās uz nekonvertējamu 1. līmeņa kapitālu (Partizipationskapital) 30 miljonu euro apmērā ar dividendi 6 % gadā, ko peļņas gadījumā būtu jāsāk maksāt no 2013. gada. Saskaņā ar Austrijas Republikas 2011. gada 30. maija lēmumu, veicot kapitāla samazināšanu (Kapitalschnitt), šā kapitāla nominālvērtība tika samazināta līdz 9 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(39)

GRAWE parakstījās uz nekonvertējamu 1. līmeņa kapitālu (Partizipationskapital) 30 miljonu euro apmērā ar dividendi 6 % gadā, ko peļņas gadījumā būtu jāsāk maksāt no 2013. gada. Saskaņā ar Austrijas Republikas 2011. gada 30. maija lēmumu, veicot kapitāla samazināšanu (Kapitalschnitt), šā kapitāla nominālvērtība tika samazināta līdz 9 miljoniem euro.

| (40) | Arī GRAWE līdz 2013. gada 31. decembrim ieguldīja 100 miljonus euro likviditātes nodrošināšanai. Likviditāte tika nodrošināta pilnībā (50 miljonus euro nodrošināja Austrijas segtās obligācijas, bet atlikušos 50 miljonus euro – citi aktīvi, kurus atļauts izmantot segto obligāciju emisijai). |
| --- | --- |

(40)

Arī GRAWE līdz 2013. gada 31. decembrim ieguldīja 100 miljonus euro likviditātes nodrošināšanai. Likviditāte tika nodrošināta pilnībā (50 miljonus euro nodrošināja Austrijas segtās obligācijas, bet atlikušos 50 miljonus euro – citi aktīvi, kurus atļauts izmantot segto obligāciju emisijai).

| (41) | Karintija 2009. gada decembrī iesaistījās šādos glābšanas pasākumos:






  — | divos posmos veica rekapitalizāciju 200 miljonu euro apmērā – Karintija 2. līmeņa kapitālu 50 miljonu euro apmērā konvertēja par 1. līmeņa līdzdalības kapitālu (Partizipationskapital) aptuveni 31 miljona euro apmērā un ieguldīja 150 miljonus euro līdzdalības kapitāla veidā (Partizipationskapital). Attiecībā uz līdzdalības kapitālu ir noteiktas dividendes 6 % apmērā, kuras pirmo reizi būtu jāsāk maksāt par 2013. finanšu gadu. Veicot kapitāla samazināšanu (Kapitalschnitt), līdzdalības kapitāla kopsumma 181 miljona euro apmērā tika samazināta līdz apmēram 55 miljoniem euro, |
| --- | --- | --- |

(41)

Karintija 2009. gada decembrī iesaistījās šādos glābšanas pasākumos:

—

divos posmos veica rekapitalizāciju 200 miljonu euro apmērā – Karintija 2. līmeņa kapitālu 50 miljonu euro apmērā konvertēja par 1. līmeņa līdzdalības kapitālu (Partizipationskapital) aptuveni 31 miljona euro apmērā un ieguldīja 150 miljonus euro līdzdalības kapitāla veidā (Partizipationskapital). Attiecībā uz līdzdalības kapitālu ir noteiktas dividendes 6 % apmērā, kuras pirmo reizi būtu jāsāk maksāt par 2013. finanšu gadu. Veicot kapitāla samazināšanu (Kapitalschnitt), līdzdalības kapitāla kopsumma 181 miljona euro apmērā tika samazināta līdz apmēram 55 miljoniem euro,

| — | veica likviditātes nodrošināšanas pasākumus, kuru summa bija apmēram 200 miljoni euro, ko Karintijas federālā zeme īstenoja, pildot esošās komercsaistības. |
| --- | --- |

—

veica likviditātes nodrošināšanas pasākumus, kuru summa bija apmēram 200 miljoni euro, ko Karintijas federālā zeme īstenoja, pildot esošās komercsaistības.

| (42) | Tabulā ir dots pārskats par HGAA piešķirtā līdzdalības kapitāla sākotnējām summām (visas piešķirtas HBInt) un tā pašreizējo apmēru. Jāatgādina, ka līdzdalības kapitāls nepiešķir balsstiesības. Visas balsstiesīgās akcijas pieder Austrijas Republikai.

  1.   tabula


  Pārskats par līdzdalības kapitālu








  Sākotnējo akcionāru līdzdalības kapitāls |
| --- | --- |
| | Sākotnējā summa (EUR) | Summa pēc kapitāla samazināšanas un citiem pasākumiem (konvertēšana u. c.) |
| GRAWE | 30 000 000 | 9 170 369 |
| Karintijas federālā zeme | 30 772 982 | 9 406 653 |
| Karintijas federālā zeme | 150 000 000 | 45 851 845 |
| Starpsumma | 210 772 982 | 64 428 867 |
| Austrijas Republika | 900 000 000 | 275 111 073 |
| Kopā | 1 110 772 982 | 339 539 940 |

(42)

Tabulā ir dots pārskats par HGAA piešķirtā līdzdalības kapitāla sākotnējām summām (visas piešķirtas HBInt) un tā pašreizējo apmēru. Jāatgādina, ka līdzdalības kapitāls nepiešķir balsstiesības. Visas balsstiesīgās akcijas pieder Austrijas Republikai.

1.   tabula

Pārskats par līdzdalības kapitālu

Sākotnējo akcionāru līdzdalības kapitāls

Sākotnējā summa (EUR)

Summa pēc kapitāla samazināšanas un citiem pasākumiem (konvertēšana u. c.)

GRAWE

30 000 000

9 170 369

Karintijas federālā zeme

30 772 982

9 406 653

Karintijas federālā zeme

150 000 000

45 851 845

Starpsumma

210 772 982

64 428 867

Austrijas Republika

900 000 000

275 111 073

Kopā

1 110 772 982

339 539 940

| (43) | HGAA atpirka vai pilnībā atcēla vairākus hibrīdinstrumentus un citus kapitāla instrumentus par cenu, kas ir ievērojami zemāka par nominālvērtību, tādējādi palielinot savu kapitāla bāzi: HGAA 2012. gada aprīlī veica darījumu, kas 1. līmeņa kapitālu palielināja par 153 miljoniem euro; HGAA 2012. gada augustā atcēla dažus hibrīdinstrumentus, tādējādi papildinot kapitālu par vēl 23,5 miljoniem euro; HGAA 2012. gada decembrī piedāvāja atpirkt citus kapitāla instrumentus, tādējādi gūstot papildu peļņu EUR [...] apmērā. |
| --- | --- |

(43)

HGAA atpirka vai pilnībā atcēla vairākus hibrīdinstrumentus un citus kapitāla instrumentus par cenu, kas ir ievērojami zemāka par nominālvērtību, tādējādi palielinot savu kapitāla bāzi: HGAA 2012. gada aprīlī veica darījumu, kas 1. līmeņa kapitālu palielināja par 153 miljoniem euro; HGAA 2012. gada augustā atcēla dažus hibrīdinstrumentus, tādējādi papildinot kapitālu par vēl 23,5 miljoniem euro; HGAA 2012. gada decembrī piedāvāja atpirkt citus kapitāla instrumentus, tādējādi gūstot papildu peļņu EUR [...] apmērā.

| (44) | Turklāt HGAA zaudējumu dēļ pašu kapitāla instrumentu (līdzdalības kapitāla un citu kapitāla hibrīdinstrumentu) īpašnieki nesaņēma peļņas dividendes vai kuponu maksājumus. Tāpēc 2009. un 2010. gadā HGAA varēja saglabāt vairāk nekā EUR [...]. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt HGAA zaudējumu dēļ pašu kapitāla instrumentu (līdzdalības kapitāla un citu kapitāla hibrīdinstrumentu) īpašnieki nesaņēma peļņas dividendes vai kuponu maksājumus. Tāpēc 2009. un 2010. gadā HGAA varēja saglabāt vairāk nekā EUR [...].

2.5.   HGAA PROBLĒMU CĒLOŅI

| (45) | HGAA problēmu galvenais cēlonis bija agresīva izaugsmes stratēģija, kuras pamatā bija izdevīgs valsts garantēts finansējums. |
| --- | --- |

(45)

HGAA problēmu galvenais cēlonis bija agresīva izaugsmes stratēģija, kuras pamatā bija izdevīgs valsts garantēts finansējums.

| (46) | HGAA pārmērīgi riskēja, cerot uz strauju izaugsmi un tirgu attīstību DAE valstīs. Jo īpaši laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam HGAA sāka darbību vairākos jaunos tirgos. Tāpēc HGAA bilances summa palielinājās no 9,8 miljardiem euro 2002. gada 31. decembrī līdz 43,3 miljardiem euro 2008. gada 31. decembrī.

  2.   tabula


  HGAA paplašināšanās pa valstīm un komercdarbības jomām |
| --- | --- |

(46)

HGAA pārmērīgi riskēja, cerot uz strauju izaugsmi un tirgu attīstību DAE valstīs. Jo īpaši laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam HGAA sāka darbību vairākos jaunos tirgos. Tāpēc HGAA bilances summa palielinājās no 9,8 miljardiem euro 2002. gada 31. decembrī līdz 43,3 miljardiem euro 2008. gada 31. decembrī.

2.   tabula

HGAA paplašināšanās pa valstīm un komercdarbības jomām

| (47) | Paplašināšanās stratēģiju bija iespējams īstenot zemo HGAA finansēšanas izmaksu dēļ, ko nodrošināja Karintijas federālās zemes galvojumi (Ausfallshaftung), kuru summa tika palielināta no 4,9 miljardiem euro 2002. gada 31. decembrī līdz 20,7 miljardiem euro 2009. gada 31. decembrī. Tā kā bija piekļuve izdevīgam finansējumam, HGAA nepievērsa uzmanību vietēja līmeņa noguldījumu veidošanai. |
| --- | --- |

(47)

Paplašināšanās stratēģiju bija iespējams īstenot zemo HGAA finansēšanas izmaksu dēļ, ko nodrošināja Karintijas federālās zemes galvojumi (Ausfallshaftung), kuru summa tika palielināta no 4,9 miljardiem euro 2002. gada 31. decembrī līdz 20,7 miljardiem euro 2009. gada 31. decembrī. Tā kā bija piekļuve izdevīgam finansējumam, HGAA nepievērsa uzmanību vietēja līmeņa noguldījumu veidošanai.

| (48) | Straujā bilances vērtības palielināšanās DAE valstu tirgos un izdevīgie valsts galvojumi nodrošināja īslaicīgu peļņu. No 2002. līdz 2006. gadam HGAA guva peļņu katru gadu, izņemot 2004. gadu. Tomēr bankas darījumu modelim bija slēpti riski, kas saistīti ar aktīvu kvalitātes pasliktināšanos un refinansēšanu, tādējādi banka nokavēja pienācīgas pārbaudes veikšanu un neizstrādāja iekšējās kontroles un riska pārvaldības procedūras, kuras būtu bijis jāveic, lai reaģētu uz vajadzīgajām pārmaiņām pēc paplašināšanās. Bankas stratēģija bija darījumu apjoma paplašināšana, tāpēc tā iesaistījās ārkārtīgi riskantos pasākumos, jo īpaši nekustamo īpašumu un tūrisma nozares projektos, un regulāri nepareizi novērtēja ekonomiskos riskus un darījumu riskus. Tā kā nebija atbilstīgu kontroles mehānismu, banka nebija aizsargāta pret krāpšanas gadījumiem, kuru dēļ tika ierosinātas vairākas kriminālizmeklēšanas. Laika gaitā bankas portfelim zaudējumus radīja arī ievērojams skaits neizpildītu kredītsaistību – daļēji tāpēc, ka nebija pienācīga nodrošinājuma. Daudzos gadījumos bija sarežģīti vai neiespējami pārdot nodrošinājuma objektus, tāpēc bija jāveic norakstījumi lielā apmērā. |
| --- | --- |

(48)

Straujā bilances vērtības palielināšanās DAE valstu tirgos un izdevīgie valsts galvojumi nodrošināja īslaicīgu peļņu. No 2002. līdz 2006. gadam HGAA guva peļņu katru gadu, izņemot 2004. gadu. Tomēr bankas darījumu modelim bija slēpti riski, kas saistīti ar aktīvu kvalitātes pasliktināšanos un refinansēšanu, tādējādi banka nokavēja pienācīgas pārbaudes veikšanu un neizstrādāja iekšējās kontroles un riska pārvaldības procedūras, kuras būtu bijis jāveic, lai reaģētu uz vajadzīgajām pārmaiņām pēc paplašināšanās. Bankas stratēģija bija darījumu apjoma paplašināšana, tāpēc tā iesaistījās ārkārtīgi riskantos pasākumos, jo īpaši nekustamo īpašumu un tūrisma nozares projektos, un regulāri nepareizi novērtēja ekonomiskos riskus un darījumu riskus. Tā kā nebija atbilstīgu kontroles mehānismu, banka nebija aizsargāta pret krāpšanas gadījumiem, kuru dēļ tika ierosinātas vairākas kriminālizmeklēšanas. Laika gaitā bankas portfelim zaudējumus radīja arī ievērojams skaits neizpildītu kredītsaistību – daļēji tāpēc, ka nebija pienācīga nodrošinājuma. Daudzos gadījumos bija sarežģīti vai neiespējami pārdot nodrošinājuma objektus, tāpēc bija jāveic norakstījumi lielā apmērā.

| (49) | Turklāt, ievērojamu daļu kredītu piešķirot privātpersonām un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”) DAE valstīs euro vai Šveices frankos, banka radīja sev papildu kredzītdzēšanas riskus. Tā kā vēlāk palielinājās Šveices franka vērtība attiecībā pret vietējām valūtām, šie riski daļēji īstenojās. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt, ievērojamu daļu kredītu piešķirot privātpersonām un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”) DAE valstīs euro vai Šveices frankos, banka radīja sev papildu kredzītdzēšanas riskus. Tā kā vēlāk palielinājās Šveices franka vērtība attiecībā pret vietējām valūtām, šie riski daļēji īstenojās.

| (50) | Lai gan tika ievērotas tobrīd piemērojamās regulējumā noteiktās obligātā kapitāla prasības, ņemot vērā klientu mērķa grupas un aktīvu portfeļa riska profilu, bankas rīcībā nebija pietiekama kapitāla. Tiklīdz stāvoklis pasliktinājās, šis faktors drīz vien kļuva par problēmu. Iesniegtā likvidācijas plāna aprēķinos redzams, ka bez atbalsta pasākumiem bankas kapitāla rādītājs no 2013. gada būtu negatīvs – gan 1. līmeņa kapitāla rādītājs [...], gan kopējā pašu kapitāla rādītājs [...]. Šis aprēķins ir nosacīts tajā ziņā, ka tādā gadījumā jau agrāk būtu krasi jāsamazina bankas darbības apjoms vai jāveic likvidācija. Austrija apgalvo, ka likvidācija ietekmētu ne vien Austrijas finanšu sistēmas stabilitāti, jo īpaši tad, ja Karintijas federālā zeme uzņemtos pildīt galvojuma saistības, kuras tai šāda scenārija gadījumā būtu jāuzņemas, bet arī finanšu stabilitāti DAE valstīs, kur HGAA ir ievērojama tirgus daļa. |
| --- | --- |

(50)

Lai gan tika ievērotas tobrīd piemērojamās regulējumā noteiktās obligātā kapitāla prasības, ņemot vērā klientu mērķa grupas un aktīvu portfeļa riska profilu, bankas rīcībā nebija pietiekama kapitāla. Tiklīdz stāvoklis pasliktinājās, šis faktors drīz vien kļuva par problēmu. Iesniegtā likvidācijas plāna aprēķinos redzams, ka bez atbalsta pasākumiem bankas kapitāla rādītājs no 2013. gada būtu negatīvs – gan 1. līmeņa kapitāla rādītājs [...], gan kopējā pašu kapitāla rādītājs [...]. Šis aprēķins ir nosacīts tajā ziņā, ka tādā gadījumā jau agrāk būtu krasi jāsamazina bankas darbības apjoms vai jāveic likvidācija. Austrija apgalvo, ka likvidācija ietekmētu ne vien Austrijas finanšu sistēmas stabilitāti, jo īpaši tad, ja Karintijas federālā zeme uzņemtos pildīt galvojuma saistības, kuras tai šāda scenārija gadījumā būtu jāuzņemas, bet arī finanšu stabilitāti DAE valstīs, kur HGAA ir ievērojama tirgus daļa.

| (51) | Banka pārāk vēlu aptvēra, ka tās darījumu modelis nav efektīvs, un reaģēja pārāk lēni, daļēji grupas sarežģītās uzbūves dēļ un arī tāpēc, ka tik lielu un neviendabīgu grupu ir sarežģīti pārvaldīt. |
| --- | --- |

(51)

Banka pārāk vēlu aptvēra, ka tās darījumu modelis nav efektīvs, un reaģēja pārāk lēni, daļēji grupas sarežģītās uzbūves dēļ un arī tāpēc, ka tik lielu un neviendabīgu grupu ir sarežģīti pārvaldīt.

| (52) | Pat [...] sākumā aktīvu kvalitāte saistībā ar jaunajiem darījumiem joprojām bija problemātiska un drošības rezerves – neatbilstīgas, ņemot vērā attiecīgās riska un kapitāla izmaksas. |
| --- | --- |

(52)

Pat [...] sākumā aktīvu kvalitāte saistībā ar jaunajiem darījumiem joprojām bija problemātiska un drošības rezerves – neatbilstīgas, ņemot vērā attiecīgās riska un kapitāla izmaksas.

| (53) | Iepriekš iesniegtais pārstrukturēšanas plāns neliecināja par HGAA neatkarīgu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(53)

Iepriekš iesniegtais pārstrukturēšanas plāns neliecināja par HGAA neatkarīgu dzīvotspēju.

| (54) | Turklāt Austrijas iesniegtajos dokumentos, ar kuriem pamatots šis lēmums (18), ir pārstrukturēšanas plāna pamatscenāriji, saskaņā ar kuriem grupas rezultāts ir negatīvs visā 2013.–2017. gada periodā, tādējādi palielinot vajadzīgā kapitāla apmēru par vēl EUR [...]. Arī “pārvaldības scenārijā”, kurā nav paredzēti atbilstīgi pasākumi iespējamo konkurences traucējumu mazināšanai, redzams, ka niecīga peļņas palielināšanās (par [...]) gaidāma tikai 2017. gadā, pirms tam zaudējumus norakstot. Turklāt šajā prognozē nav iekļautas iespējamās izmaksas, kuras saistītas ar galvojumu termiņa pagarināšanu pēc 2013. gada. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt Austrijas iesniegtajos dokumentos, ar kuriem pamatots šis lēmums (18), ir pārstrukturēšanas plāna pamatscenāriji, saskaņā ar kuriem grupas rezultāts ir negatīvs visā 2013.–2017. gada periodā, tādējādi palielinot vajadzīgā kapitāla apmēru par vēl EUR [...]. Arī “pārvaldības scenārijā”, kurā nav paredzēti atbilstīgi pasākumi iespējamo konkurences traucējumu mazināšanai, redzams, ka niecīga peļņas palielināšanās (par [...]) gaidāma tikai 2017. gadā, pirms tam zaudējumus norakstot. Turklāt šajā prognozē nav iekļautas iespējamās izmaksas, kuras saistītas ar galvojumu termiņa pagarināšanu pēc 2013. gada.

2.6.   SAISTĪBU DAĻĒJA IZPILDE

| (55) | Komisija 2012. gada lēmumā par glābšanas pasākumiem atļāva īstenot Austrijas paziņotos pasākumus, ja dalībvalsts pildīs konkrētas saistības, kuru mērķis bija maksimāli iespējami ierobežot konkurences traucējumus. Saistībās bija paredzēts ierobežot bankas komercdarbību, piemēram, attiecībā uz peļņas apmēru, klientu riska kategorijām un termiņiem, tādējādi ierobežojot riskantu rīcību un arī iespēju paplašināt darījumus uz konkurentu rēķina. |
| --- | --- |

(55)

Komisija 2012. gada lēmumā par glābšanas pasākumiem atļāva īstenot Austrijas paziņotos pasākumus, ja dalībvalsts pildīs konkrētas saistības, kuru mērķis bija maksimāli iespējami ierobežot konkurences traucējumus. Saistībās bija paredzēts ierobežot bankas komercdarbību, piemēram, attiecībā uz peļņas apmēru, klientu riska kategorijām un termiņiem, tādējādi ierobežojot riskantu rīcību un arī iespēju paplašināt darījumus uz konkurentu rēķina.

| (56) | Austrija 2013. gada janvārī paziņoja Komisijai, ka finansiālu iemeslu dēļ banka attiecībā uz dažām savām filiālēm nespēj pildīt visas minētās saistības. Tā īpaši minēja ierobežojumus attiecībā uz kredītiem ārvalstu valūtās, prasību ierobežot valsts un uzņēmumu kredītsaistības klientiem, kuru kredītnovērtējums ir [...]; Austrija apgalvoja, ka šīs prasības nav iespējams pildīt DAE valstīs un norādīja arī uz sabiedrībai HBA izvirzīto prasību ierobežot valsts finansiālās saistības līdz [...]. |
| --- | --- |

(56)

Austrija 2013. gada janvārī paziņoja Komisijai, ka finansiālu iemeslu dēļ banka attiecībā uz dažām savām filiālēm nespēj pildīt visas minētās saistības. Tā īpaši minēja ierobežojumus attiecībā uz kredītiem ārvalstu valūtās, prasību ierobežot valsts un uzņēmumu kredītsaistības klientiem, kuru kredītnovērtējums ir [...]; Austrija apgalvoja, ka šīs prasības nav iespējams pildīt DAE valstīs un norādīja arī uz sabiedrībai HBA izvirzīto prasību ierobežot valsts finansiālās saistības līdz [...].

3.   LIKVIDĀCIJAS PLĀNS

| (57) | Austrija 2013. gada 29. jūnijā iesniedza likvidācijas plānu, saskaņā ar kuru HGAA tiks pienācīgi likvidēta, lai nodrošinātu pietiekami daudz laika iespējami rentablo aktīvu pārdošanai, pārējās aktīvu daļas laika gaitā likvidējot pakāpeniski. |
| --- | --- |

(57)

Austrija 2013. gada 29. jūnijā iesniedza likvidācijas plānu, saskaņā ar kuru HGAA tiks pienācīgi likvidēta, lai nodrošinātu pietiekami daudz laika iespējami rentablo aktīvu pārdošanai, pārējās aktīvu daļas laika gaitā likvidējot pakāpeniski.

| (58) | Likvidācijas plānā bija paredzēts, ka HGAA bilances summa samazināsies par 85 % no 43,3 miljardiem euro 2008. gada beigās līdz 6,56 miljardiem euro 2017. gadā. Tajā pašā laikposmā bankas RSA apmērs samazināsies par 85 % no 32,8 miljardiem euro 2008. gada beigās līdz 4,75 miljardiem euro. |
| --- | --- |

(58)

Likvidācijas plānā bija paredzēts, ka HGAA bilances summa samazināsies par 85 % no 43,3 miljardiem euro 2008. gada beigās līdz 6,56 miljardiem euro 2017. gadā. Tajā pašā laikposmā bankas RSA apmērs samazināsies par 85 % no 32,8 miljardiem euro 2008. gada beigās līdz 4,75 miljardiem euro.

| (59) | Lai īstenotu šo likvidācijas procesu, likvidācijas plānā ir iekļauta bankas triju atlikušo daļu, t. i., i) Austrijas bankas (HBA), ii) DAE valstu tīkla un iii) likvidācijas procesā izveidotās bankas, likvidācijas stratēģija. |
| --- | --- |

(59)

Lai īstenotu šo likvidācijas procesu, likvidācijas plānā ir iekļauta bankas triju atlikušo daļu, t. i., i) Austrijas bankas (HBA), ii) DAE valstu tīkla un iii) likvidācijas procesā izveidotās bankas, likvidācijas stratēģija.

| (60) | Likvidācijas procesa vadība notiks centralizēti grupas līmenī, starplaikā veicot vairākus uzlabojumus, cita starpā attiecībā uz riska pārvaldību, ziņošanu, nodrošinājumu vērtējumu un kredītnovērtējuma procedūrām (19). |
| --- | --- |

(60)

Likvidācijas procesa vadība notiks centralizēti grupas līmenī, starplaikā veicot vairākus uzlabojumus, cita starpā attiecībā uz riska pārvaldību, ziņošanu, nodrošinājumu vērtējumu un kredītnovērtējuma procedūrām (19).

| (61) | Likvidācijas plānā galvenā uzmanība ir pievērsta jau sāktā HBA pārdošanas procesa pabeigšanai un DAE tīkla pievilcības uzlabošanai, lai vēlākais līdz 2015. gada 30. jūnijam būtu iespējams pārdot visas DAE bankas. Tādēļ Austrija ir uzņēmusies vairākas saistības attiecībā uz jauniem darījumiem, lai līdz DAE banku pārdošanai nodrošinātu atbilstīgu riska un rentabilitātes līdzsvaru. |
| --- | --- |

(61)

Likvidācijas plānā galvenā uzmanība ir pievērsta jau sāktā HBA pārdošanas procesa pabeigšanai un DAE tīkla pievilcības uzlabošanai, lai vēlākais līdz 2015. gada 30. jūnijam būtu iespējams pārdot visas DAE bankas. Tādēļ Austrija ir uzņēmusies vairākas saistības attiecībā uz jauniem darījumiem, lai līdz DAE banku pārdošanai nodrošinātu atbilstīgu riska un rentabilitātes līdzsvaru.

| (62) | Proti, HGAA mazapjoma hipotekāros kredītus faktiski piešķirs tikai tad, ja kredīta un vērtības attiecība būs [...] % vai lielāka, katru jaunu saistību refinansēšanas izmaksu matrica būs atbilstīga attiecīgās filiāles vai meitasuzņēmuma refinansēšanas stāvoklim un [...] tos piešķirs – ar dažiem izņēmumiem – tikai klientiem, kuriem būs [...]. |
| --- | --- |

(62)

Proti, HGAA mazapjoma hipotekāros kredītus faktiski piešķirs tikai tad, ja kredīta un vērtības attiecība būs [...] % vai lielāka, katru jaunu saistību refinansēšanas izmaksu matrica būs atbilstīga attiecīgās filiāles vai meitasuzņēmuma refinansēšanas stāvoklim un [...] tos piešķirs – ar dažiem izņēmumiem – tikai klientiem, kuriem būs [...].

HBA PĀRDOŠANA

| (63) | Par visu HBA daļu pārdošanu 2013. gada 31. maijā tika noslēgts līgums ar Anadi Financial Holdings Pte. Ltd.; šobrīd paredzams, ka darījums tiks pabeigts 2013. gada 31. decembrī (20). |
| --- | --- |

(63)

Par visu HBA daļu pārdošanu 2013. gada 31. maijā tika noslēgts līgums ar Anadi Financial Holdings Pte. Ltd.; šobrīd paredzams, ka darījums tiks pabeigts 2013. gada 31. decembrī (20).

| (64) | Līdz pārdošanas pabeigšanai HBA turpinās nostiprināt savu reģionālās bankas stāvokli Karintijā ar filiālēm Vīnē un Zalcburgā. Bankas darījumu apmērs jau ir ievērojami samazinājies, un pirms 2011. gada 31. decembra tika atdalīts problemātisks portfelis 1,99 miljardu euro apmērā. HBA bilances summa 2012. gada 31. decembrī bija 4,15 miljardi euro (savukārt bilances summa 2008. gada 31. decembrī bija 7,05 miljardi euro). |
| --- | --- |

(64)

Līdz pārdošanas pabeigšanai HBA turpinās nostiprināt savu reģionālās bankas stāvokli Karintijā ar filiālēm Vīnē un Zalcburgā. Bankas darījumu apmērs jau ir ievērojami samazinājies, un pirms 2011. gada 31. decembra tika atdalīts problemātisks portfelis 1,99 miljardu euro apmērā. HBA bilances summa 2012. gada 31. decembrī bija 4,15 miljardi euro (savukārt bilances summa 2008. gada 31. decembrī bija 7,05 miljardi euro).

DAE TĪKLS

| (65) | DAE tīkla komercdarbības apmērs jau ir ievērojami samazināts, galveno uzmanību pievēršot galvenajiem tirgiem un galvenajām kompetences jomām Slovēnijā, Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Serbijā un Melnkalnē. Turklāt funkcionētspējīgās struktūras šajās valstīs tika atslogotas, veicot portfeļa pārvedumu 2,4 miljardu euro apmērā, un 2013. gadā plānots atdalīt vēl vienu portfeli EUR [...] apmērā, kura atdalīšanai vēl jāsaņem vietējo uzraudzības iestāžu atļauja. DAE tīkla kopējā bilances summa, kas 2012. gada 31. decembrī bija 10,11 miljardi euro, pēc plānotā portfeļa pārveduma pabeigšanas turpinās samazināties zem EUR [...], t. i., samazināsies par apmēram [...] % no bilances summas 2008. gada 31. decembrī (14,8 miljardi euro). |
| --- | --- |

(65)

DAE tīkla komercdarbības apmērs jau ir ievērojami samazināts, galveno uzmanību pievēršot galvenajiem tirgiem un galvenajām kompetences jomām Slovēnijā, Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Serbijā un Melnkalnē. Turklāt funkcionētspējīgās struktūras šajās valstīs tika atslogotas, veicot portfeļa pārvedumu 2,4 miljardu euro apmērā, un 2013. gadā plānots atdalīt vēl vienu portfeli EUR [...] apmērā, kura atdalīšanai vēl jāsaņem vietējo uzraudzības iestāžu atļauja. DAE tīkla kopējā bilances summa, kas 2012. gada 31. decembrī bija 10,11 miljardi euro, pēc plānotā portfeļa pārveduma pabeigšanas turpinās samazināties zem EUR [...], t. i., samazināsies par apmēram [...] % no bilances summas 2008. gada 31. decembrī (14,8 miljardi euro).

| (66) | Turklāt tika veiktas izmaiņas DAE valstu banku darījumu stratēģijā, lai uzlabotu šo banku piemērotību pārdošanai, galveno uzmanību pievēršot nelieliem uzņēmumiem, mazumtirdzniecības uzņēmumiem un MVU. Ir arī izmaiņas finansēšanas stratēģijā – vietējās DAE bankas lielāku uzmanību pievērš vietējiem finansēšanas avotiem, nevis izmanto grupas finansējumu. Jaunie darījumi jau tiek finansēti, pilnībā izmantojot vietējos finansējuma avotus. |
| --- | --- |

(66)

Turklāt tika veiktas izmaiņas DAE valstu banku darījumu stratēģijā, lai uzlabotu šo banku piemērotību pārdošanai, galveno uzmanību pievēršot nelieliem uzņēmumiem, mazumtirdzniecības uzņēmumiem un MVU. Ir arī izmaiņas finansēšanas stratēģijā – vietējās DAE bankas lielāku uzmanību pievērš vietējiem finansēšanas avotiem, nevis izmanto grupas finansējumu. Jaunie darījumi jau tiek finansēti, pilnībā izmantojot vietējos finansējuma avotus.

| (67) | Slovēnijā galvenā banku darbības joma ir [...] un [...] klienti [...], lai sasniegtu [...]. [...] tiks ievērojami samazināts, izbeidzot plānoto [...], vienlaikus saglabājot bankas darbību [...]. |
| --- | --- |

(67)

Slovēnijā galvenā banku darbības joma ir [...] un [...] klienti [...], lai sasniegtu [...]. [...] tiks ievērojami samazināts, izbeidzot plānoto [...], vienlaikus saglabājot bankas darbību [...].

| (68) | Horvātijā bankas uzdevums ir [...], lai sasniegtu mērķi [...]. [...] mērķis ir lielāku uzmanību pievērst [...]. Pašreiz [...] uzmanība ir vērsta uz [...]. |
| --- | --- |

(68)

Horvātijā bankas uzdevums ir [...], lai sasniegtu mērķi [...]. [...] mērķis ir lielāku uzmanību pievērst [...]. Pašreiz [...] uzmanība ir vērsta uz [...].

| (69) | Bosnijā un Hercegovinā aizvien lielāka uzmanība tiks pievērsta [...], ko papildinās stingrāks [...], labāks [...] un [...]. [...] tiks samazināta, galveno uzmanību joprojām pievēršot [...]. |
| --- | --- |

(69)

Bosnijā un Hercegovinā aizvien lielāka uzmanība tiks pievērsta [...], ko papildinās stingrāks [...], labāks [...] un [...]. [...] tiks samazināta, galveno uzmanību joprojām pievēršot [...].

| (70) | Serbijā bankas galvenokārt pievēršas [...], lai sasniegtu mērķi [...]. Attiecībā uz [...] uzmanība ir vērsta uz [...] un [...]. Bankas mērķis ir [...], arī attiecībā uz ienesīgiem portfeļiem [...]. |
| --- | --- |

(70)

Serbijā bankas galvenokārt pievēršas [...], lai sasniegtu mērķi [...]. Attiecībā uz [...] uzmanība ir vērsta uz [...] un [...]. Bankas mērķis ir [...], arī attiecībā uz ienesīgiem portfeļiem [...].

| (71) | Melnkalnē [...] uzmanība ir vērsta uz [...], kā arī uz [...]. |
| --- | --- |

(71)

Melnkalnē [...] uzmanība ir vērsta uz [...], kā arī uz [...].

| (72) | DAE bankas ir mainījušas darbības jomu un darījumu stratēģiju, lai laika gaitā uzlabotu banku piemērotību pārdošanai. Likvidācijas plānā paredzēts, ka DAE tīkls kopā vai pa daļām tiks pārdots līdz 2015. gada 30. jūnijam. Pārdošanas procedūra būs atvērta un pārredzama, ieguldītāji varēs izvēlēties vai nu iegādāties visu tīklu, vai tā daļas. |
| --- | --- |

(72)

DAE bankas ir mainījušas darbības jomu un darījumu stratēģiju, lai laika gaitā uzlabotu banku piemērotību pārdošanai. Likvidācijas plānā paredzēts, ka DAE tīkls kopā vai pa daļām tiks pārdots līdz 2015. gada 30. jūnijam. Pārdošanas procedūra būs atvērta un pārredzama, ieguldītāji varēs izvēlēties vai nu iegādāties visu tīklu, vai tā daļas.

| (73) | DAE tīkla daļas, kas līdz 2015. gada 30. jūnijam netiks pārdotas, nekavējoties pārtrauks jaunu darījumu uzsākšanu un tiks pievienotas likvidējamajai daļai (21). |
| --- | --- |

(73)

DAE tīkla daļas, kas līdz 2015. gada 30. jūnijam netiks pārdotas, nekavējoties pārtrauks jaunu darījumu uzsākšanu un tiks pievienotas likvidējamajai daļai (21).

LIKVIDĒJAMĀ DAĻA

| (74) | Likvidējamās daļas mērķis ir iespējami ātri likvidēt visas minētajā daļā iekļautās vienības un portfeļus. |
| --- | --- |

(74)

Likvidējamās daļas mērķis ir iespējami ātri likvidēt visas minētajā daļā iekļautās vienības un portfeļus.

| (75) | Darbības Itālijā jau tiek likvidētas. Mērķis ir vadīt un pienācīgi pabeigt likvidācijas procesu, lai novērstu noguldījumu strauju izņemšanu (22). |
| --- | --- |

(75)

Darbības Itālijā jau tiek likvidētas. Mērķis ir vadīt un pienācīgi pabeigt likvidācijas procesu, lai novērstu noguldījumu strauju izņemšanu (22).

| (76) | Turklāt likvidējamajā daļā ir iekļauti visi pārējie portfeļi, kuri paredzēti likvidācijai (tostarp struktūras, kuras apturējušas jaunu darījumu uzsākšanu, to skaitā – Maķedonijā, Ukrainā, Bulgārijā, Vācijā un Ungārijā), kā arī daļas rūpniecības un tūrisma uzņēmumos. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt likvidējamajā daļā ir iekļauti visi pārējie portfeļi, kuri paredzēti likvidācijai (tostarp struktūras, kuras apturējušas jaunu darījumu uzsākšanu, to skaitā – Maķedonijā, Ukrainā, Bulgārijā, Vācijā un Ungārijā), kā arī daļas rūpniecības un tūrisma uzņēmumos.

| (77) | Proti, likvidējamajā daļā ietilpst:






  i) | HBI, |
| --- | --- | --- |

(77)

Proti, likvidējamajā daļā ietilpst:

i)

HBI,

| ii) | stratēģiski nebūtiskas daļas (rūpniecības un tūrisma) uzņēmumos; |
| --- | --- |

ii)

stratēģiski nebūtiskas daļas (rūpniecības un tūrisma) uzņēmumos;

| iii) | likvidējamas finanšu vērtības, proti: a) HBInt portfelis, kā arī pašreiz likvidējamie portfeļi un meitasuzņēmumiem piešķirtās refinansēšanas līnijas (jo īpaši HBI un DAE valstīs); b) portfeļi, kuri nodalīti no dažiem meitasuzņēmumiem, piemēram, HBI un DAE tīkla bankas vai izpirkumnomas sabiedrības; c) likvidējamās izpirkumnomas sabiedrības; |
| --- | --- |

iii)

likvidējamas finanšu vērtības, proti: a) HBInt portfelis, kā arī pašreiz likvidējamie portfeļi un meitasuzņēmumiem piešķirtās refinansēšanas līnijas (jo īpaši HBI un DAE valstīs); b) portfeļi, kuri nodalīti no dažiem meitasuzņēmumiem, piemēram, HBI un DAE tīkla bankas vai izpirkumnomas sabiedrības; c) likvidējamās izpirkumnomas sabiedrības;

| iv) | Norica un HBInt Credit Management (CM) mazākuma akcionāru sabiedrības (23). |
| --- | --- |

iv)

Norica un HBInt Credit Management (CM) mazākuma akcionāru sabiedrības (23).

| (78) | Aprēķināts, ka līdz 2017. gadam kopīgā kapitāla vajadzību summa (galvenokārt pārdodamo struktūru bilances vērtības norakstīšanas, konkrētu portfeļu radīto papildu zaudējumu un vajadzīgās refinansēšanas dēļ) pamatscenārija gadījumā būs 2,6 miljardi euro, bet negatīva, pesimistiska stresa scenārija gadījumā tā palielināsies līdz 5,4 miljardiem euro. Likvidācijas plānā paredzēts arī, ka būs vajadzīga papildu likviditāte, kuras apmērs būs atkarīgs no tā, vai kapitāls tiks nodrošināts skaidrā naudā vai galvojuma veidā. Pieņemot, ka kapitāls tiks piešķirts kā likvīds kapitāls, pamatscenārija gadījumā līdz 2017. gadam HGAA papildu likviditātes nodrošināšanai būs vajadzīgi 2,5 miljardi euro un tiek lēsts, ka pesimistiska stresa scenārija gadījumā šī summa palielināsies līdz 3,3 miljardiem euro (24). |
| --- | --- |

(78)

Aprēķināts, ka līdz 2017. gadam kopīgā kapitāla vajadzību summa (galvenokārt pārdodamo struktūru bilances vērtības norakstīšanas, konkrētu portfeļu radīto papildu zaudējumu un vajadzīgās refinansēšanas dēļ) pamatscenārija gadījumā būs 2,6 miljardi euro, bet negatīva, pesimistiska stresa scenārija gadījumā tā palielināsies līdz 5,4 miljardiem euro. Likvidācijas plānā paredzēts arī, ka būs vajadzīga papildu likviditāte, kuras apmērs būs atkarīgs no tā, vai kapitāls tiks nodrošināts skaidrā naudā vai galvojuma veidā. Pieņemot, ka kapitāls tiks piešķirts kā likvīds kapitāls, pamatscenārija gadījumā līdz 2017. gadam HGAA papildu likviditātes nodrošināšanai būs vajadzīgi 2,5 miljardi euro un tiek lēsts, ka pesimistiska stresa scenārija gadījumā šī summa palielināsies līdz 3,3 miljardiem euro (24).

| (79) | Tomēr, tā kā Austrijas apgalvo, ka attiecībā uz likvidējamo daļu šobrīd tiek izvērtētas dažādas iespējas, šie aprēķini var mainīties. Piemēram, Austrija ir paziņojusi, ka tiek izvērtēta iespēja izveidot aktīvu pārvaldības sabiedrību (“APS”) bez bankas darbības licences, kur HGAA varētu pārvest likvidējamos aktīvus. Šāds pārvedums būtu svarīgs brīdī, kad būtu vajadzīgs kapitāls. |
| --- | --- |

(79)

Tomēr, tā kā Austrijas apgalvo, ka attiecībā uz likvidējamo daļu šobrīd tiek izvērtētas dažādas iespējas, šie aprēķini var mainīties. Piemēram, Austrija ir paziņojusi, ka tiek izvērtēta iespēja izveidot aktīvu pārvaldības sabiedrību (“APS”) bez bankas darbības licences, kur HGAA varētu pārvest likvidējamos aktīvus. Šāds pārvedums būtu svarīgs brīdī, kad būtu vajadzīgs kapitāls.

AUSTRIJAS SAISTĪBAS

| (80) | Austrija ir apņēmusies nodrošināt, lai likvidācijas plāns, kas tika iesniegts 2013. gada 29. jūnijā un pēdējo reizi ir grozīts ar Austrijas 2013. gada 27. augusta paziņojumu, kā arī tā pielikumā iekļautās saistības tiktu pilnībā īstenoti saskaņā ar minētajā pielikumā noteikto grafiku. |
| --- | --- |

(80)

Austrija ir apņēmusies nodrošināt, lai likvidācijas plāns, kas tika iesniegts 2013. gada 29. jūnijā un pēdējo reizi ir grozīts ar Austrijas 2013. gada 27. augusta paziņojumu, kā arī tā pielikumā iekļautās saistības tiktu pilnībā īstenoti saskaņā ar minētajā pielikumā noteikto grafiku.

4.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (81) | Komisija atgādina, ka tā oficiālās izmeklēšanas procedūru par HGAA piešķirtā pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar iekšējo tirgu sāka atbilstīgi Līguma 108. panta 2. punktam, jo, ņemot vērā iepriekš iesniegtos pārstrukturēšanas plānus, tā nopietni apšaubīja HGAA spēju atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija izteica arī šaubas par to, vai tiek nodrošināts pienācīgs izmaksu sloga sadalījums un vai tiek pietiekami ierobežoti konkurences traucējumi. |
| --- | --- |

(81)

Komisija atgādina, ka tā oficiālās izmeklēšanas procedūru par HGAA piešķirtā pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar iekšējo tirgu sāka atbilstīgi Līguma 108. panta 2. punktam, jo, ņemot vērā iepriekš iesniegtos pārstrukturēšanas plānus, tā nopietni apšaubīja HGAA spēju atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija izteica arī šaubas par to, vai tiek nodrošināts pienācīgs izmaksu sloga sadalījums un vai tiek pietiekami ierobežoti konkurences traucējumi.

| (82) | Komisija vairākkārt apšaubīja HGAA spēju atjaunot dzīvotspēju (25), nopietnas bažas paužot par darījumu modeli (26). Komisija apšaubīja arī to, vai HGAA spēs par savu kapitālu saņemt pietiekamu atlīdzību, kas ir priekšnoteikums tam, lai banka būtu uzskatāma par dzīvotspējīgu (27). Komisija 2009. gada lēmumā par glābšanas pasākumiem jau pieprasīja dalībvalstij apsvērt iespēju par bankas pienācīgu pakāpenisku likvidāciju (28). |
| --- | --- |

(82)

Komisija vairākkārt apšaubīja HGAA spēju atjaunot dzīvotspēju (25), nopietnas bažas paužot par darījumu modeli (26). Komisija apšaubīja arī to, vai HGAA spēs par savu kapitālu saņemt pietiekamu atlīdzību, kas ir priekšnoteikums tam, lai banka būtu uzskatāma par dzīvotspējīgu (27). Komisija 2009. gada lēmumā par glābšanas pasākumiem jau pieprasīja dalībvalstij apsvērt iespēju par bankas pienācīgu pakāpenisku likvidāciju (28).

| (83) | Novērtējot dzīvotspēju, Komisija jo īpaši izteica šaubas par bankas finansēšanas stratēģiju (29), aktīvu kvalitāti (30) un iekšējās kontroles struktūrām (31). Komisija 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 37. apsvērumā izteica šaubas par HGAA jauno darījumu kvalitāti. |
| --- | --- |

(83)

Novērtējot dzīvotspēju, Komisija jo īpaši izteica šaubas par bankas finansēšanas stratēģiju (29), aktīvu kvalitāti (30) un iekšējās kontroles struktūrām (31). Komisija 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 37. apsvērumā izteica šaubas par HGAA jauno darījumu kvalitāti.

| (84) | Attiecībā uz izmaksu sloga sadalījumu 2009. gada lēmumā par procedūras sākšanu (32) un 2009. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem (33) tika minēts, ka BayernLB un citu HGAA iepriekšējo īpašnieku (GRAWE un Karintijas federālā zeme) ieguldījums sloga sadalījumā nav atbilstīgs. Komisijas 2009. gada lēmuma par glābšanas pasākumiem 102. apsvērumā minēts, ka HGAA hibrīdkapitāla īpašnieku ieguldījums sloga sadalījumā nav atbilstīgs. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz izmaksu sloga sadalījumu 2009. gada lēmumā par procedūras sākšanu (32) un 2009. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem (33) tika minēts, ka BayernLB un citu HGAA iepriekšējo īpašnieku (GRAWE un Karintijas federālā zeme) ieguldījums sloga sadalījumā nav atbilstīgs. Komisijas 2009. gada lēmuma par glābšanas pasākumiem 102. apsvērumā minēts, ka HGAA hibrīdkapitāla īpašnieku ieguldījums sloga sadalījumā nav atbilstīgs.

| (85) | Komisijas 2010. gada lēmuma par termiņa pagarināšanu 41. apsvērumā tika izteiktas šaubas par to, vai kapitāls, ko Austrija ieguldīja HGAA, saskaņā ar Austrijas programmas nosacījumiem ir pietiekami kompensēts, jo Austrija bija atzinusi, ka banka uzskatāma par pilnīgi drošu un tāpēc tai piemēroja mazākas kompensācijas likmes nekā tas būtu gadījumā, ja banka būtu atzīta par grūtībās nonākušu banku. |
| --- | --- |

(85)

Komisijas 2010. gada lēmuma par termiņa pagarināšanu 41. apsvērumā tika izteiktas šaubas par to, vai kapitāls, ko Austrija ieguldīja HGAA, saskaņā ar Austrijas programmas nosacījumiem ir pietiekami kompensēts, jo Austrija bija atzinusi, ka banka uzskatāma par pilnīgi drošu un tāpēc tai piemēroja mazākas kompensācijas likmes nekā tas būtu gadījumā, ja banka būtu atzīta par grūtībās nonākušu banku.

| (86) | Attiecībā uz konkurences traucējumiem Komisija, pamatojoties uz Austrijas iepriekš iesniegtajiem plāniem, izteica šaubas, vai bilances vērtības samazinājums būs pietiekams (34), un atkārtoti aicināja veikt pasākumus, lai novērstu konkurences traucējumus (35). Tā kā atbalsta summa pastāvīgi tika palielināta, Komisija atkārtoti aicināja veikt papildu pasākumus, lai novērstu konkurences traucējumus (36). |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz konkurences traucējumiem Komisija, pamatojoties uz Austrijas iepriekš iesniegtajiem plāniem, izteica šaubas, vai bilances vērtības samazinājums būs pietiekams (34), un atkārtoti aicināja veikt pasākumus, lai novērstu konkurences traucējumus (35). Tā kā atbalsta summa pastāvīgi tika palielināta, Komisija atkārtoti aicināja veikt papildu pasākumus, lai novērstu konkurences traucējumus (36).

5.   NO IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM SAŅEMTĀS PIEZĪMES

| (87) | Komisija no ieinteresētajām personām piezīmes nesaņēma. |
| --- | --- |

(87)

Komisija no ieinteresētajām personām piezīmes nesaņēma.

6.   AUSTRIJAS PIEZĪMES

| (88) | Austrijas piezīmes galvenokārt attiecas uz BayernLB piešķirtā valsts atbalsta izvērtējumu, ko veica Komisija. Komisija 2012. gada 25. jūlija lēmumā lietā SA.28487 (C16/2009) (37) par BayernLB piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu secināja, ka Austrijas Republikas likviditātes galvojums 2,638 miljardu euro apmērā, kuru saistībā ar 2009. gada glābšanas operāciju BayernLB piekrita atstāt HGAA, uzskatāms par valsts atbalstu BayernLB labā un ir saderīgs ar iekšējo tirgu, tāpēc atļāva īstenot atbalsta pasākumu. Austrija 2012. gada 5. oktobrī iesniedza prasību anulēt (38) minēto lēmumu, jo īpaši apgalvojot, ka Komisija nav pamatojusi, kāpēc pasākums būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, un ka pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu BayernLB labā. |
| --- | --- |

(88)

Austrijas piezīmes galvenokārt attiecas uz BayernLB piešķirtā valsts atbalsta izvērtējumu, ko veica Komisija. Komisija 2012. gada 25. jūlija lēmumā lietā SA.28487 (C16/2009) (37) par BayernLB piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu secināja, ka Austrijas Republikas likviditātes galvojums 2,638 miljardu euro apmērā, kuru saistībā ar 2009. gada glābšanas operāciju BayernLB piekrita atstāt HGAA, uzskatāms par valsts atbalstu BayernLB labā un ir saderīgs ar iekšējo tirgu, tāpēc atļāva īstenot atbalsta pasākumu. Austrija 2012. gada 5. oktobrī iesniedza prasību anulēt (38) minēto lēmumu, jo īpaši apgalvojot, ka Komisija nav pamatojusi, kāpēc pasākums būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, un ka pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu BayernLB labā.

| (89) | Austrija apņemas nodrošināt pielikumā noteikto saistību pilnīgu izpildi. |
| --- | --- |

(89)

Austrija apņemas nodrošināt pielikumā noteikto saistību pilnīgu izpildi.

7.   NOVĒRTĒJUMS

Novērtējot pārstrukturēšanas atbalstu, jāņem vērā visi HGAA kopš 2008. gada piešķirtā atbalsta veidi.

7.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (90) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (91) | Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem: i) pasākums jāfinansē no valsts līdzekļiem; ii) tam jārada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; iii) šīm priekšrocībām jābūt selektīvām; un iv) tam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus un tam, iespējams, jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. Lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, jābūt izpildītiem visiem šiem priekšnosacījumiem. |
| --- | --- |

(91)

Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem: i) pasākums jāfinansē no valsts līdzekļiem; ii) tam jārada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; iii) šīm priekšrocībām jābūt selektīvām; un iv) tam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus un tam, iespējams, jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. Lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, jābūt izpildītiem visiem šiem priekšnosacījumiem.

| (92) | Saskaņā ar 51.–56. apsvērumu lēmumā, ar kuru apstiprināta banku atbalsta programma, jebkurš šajā programmā īstenotais pasākums uzskatāms par valsts atbalstu. Turklāt Komisija atgādina, ka jau 2009. gada lēmuma par glābšanas pasākumiem 48.–53. apsvērumā, 2011. gada jūlija lēmuma par glābšanas pasākumiem 25. apsvērumā un 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 16. apsvērumā tā konstatēja, ka attiecībā uz a) un b) apakšpunktā uzskaitītajiem pasākumiem ir izpildīti visi Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi un ka tāpēc šie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu. Komisija nemaina savu viedokli, kas paskaidrots tālāk. |
| --- | --- |

(92)

Saskaņā ar 51.–56. apsvērumu lēmumā, ar kuru apstiprināta banku atbalsta programma, jebkurš šajā programmā īstenotais pasākums uzskatāms par valsts atbalstu. Turklāt Komisija atgādina, ka jau 2009. gada lēmuma par glābšanas pasākumiem 48.–53. apsvērumā, 2011. gada jūlija lēmuma par glābšanas pasākumiem 25. apsvērumā un 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 16. apsvērumā tā konstatēja, ka attiecībā uz a) un b) apakšpunktā uzskaitītajiem pasākumiem ir izpildīti visi Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi un ka tāpēc šie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu. Komisija nemaina savu viedokli, kas paskaidrots tālāk.

a)   Austrijas pasākumi banku atbalsta programmas ietvaros

| (93) | Visi pasākumi, kas īstenoti saskaņā ar banku atbalsta programmu, proti, 2008. gadā saņemtais kapitāla papildinājums 900 miljonu euro apmērā un galvojumus 1,35 miljardu euro apmērā, uzskatāmi par atbalstu, kā noteikts 51.–56. apsvērumā lēmumā, ar ko apstiprināta minētā programma. |
| --- | --- |

(93)

Visi pasākumi, kas īstenoti saskaņā ar banku atbalsta programmu, proti, 2008. gadā saņemtais kapitāla papildinājums 900 miljonu euro apmērā un galvojumus 1,35 miljardu euro apmērā, uzskatāmi par atbalstu, kā noteikts 51.–56. apsvērumā lēmumā, ar ko apstiprināta minētā programma.

b)   Austrijas īstenotie papildu pasākumi

| (94) | Ārpus banku atbalsta programmas Austrija atļāva veikt rekapitalizāciju 450 miljonu euro apmērā, piešķīra aktīvu galvojumu 100 miljonu euro apmērā (kura termiņš jau ir beidzies), aktīvu galvojumu 200 miljonu euro apmērā, kapitāla papildinājumu 500 miljonu euro apmērā, kas iegūts, pārdodot akcijas, kā arī galvojumu 2. līmeņa pakārtotiem kapitāla instrumentiem, kuru nominālvērtība ir 1 miljards euro. |
| --- | --- |

(94)

Ārpus banku atbalsta programmas Austrija atļāva veikt rekapitalizāciju 450 miljonu euro apmērā, piešķīra aktīvu galvojumu 100 miljonu euro apmērā (kura termiņš jau ir beidzies), aktīvu galvojumu 200 miljonu euro apmērā, kapitāla papildinājumu 500 miljonu euro apmērā, kas iegūts, pārdodot akcijas, kā arī galvojumu 2. līmeņa pakārtotiem kapitāla instrumentiem, kuru nominālvērtība ir 1 miljards euro.

| (95) | Gan kapitāla iepludināšana, gan galvojumi tika piešķirti no valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Šie pasākumi tika īstenoti viena uzņēmuma labā un tāpēc ir selektīvi. Turklāt tie īstenoti saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kādi HGAA nebūtu pieejami tirgos; Austrija to neapstrīd. Tā kā HGAA ir uzņēmums, kas darbību veic finanšu nozarē, kurā ir intensīva starptautiska konkurence, jebkuras priekšrocības, ko HGAA gūst no valsts līdzekļiem, var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un radīt konkurences traucējumus. Šie konstatējumi jau ir izklāstīti 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 16. apsvērumā un tiek apstiprināti arī šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(95)

Gan kapitāla iepludināšana, gan galvojumi tika piešķirti no valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Šie pasākumi tika īstenoti viena uzņēmuma labā un tāpēc ir selektīvi. Turklāt tie īstenoti saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kādi HGAA nebūtu pieejami tirgos; Austrija to neapstrīd. Tā kā HGAA ir uzņēmums, kas darbību veic finanšu nozarē, kurā ir intensīva starptautiska konkurence, jebkuras priekšrocības, ko HGAA gūst no valsts līdzekļiem, var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un radīt konkurences traucējumus. Šie konstatējumi jau ir izklāstīti 2012. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 16. apsvērumā un tiek apstiprināti arī šajā lēmumā.

c)   BayernLB veiktā rekapitalizācija

| (96) | Bavārijas federālā zeme 2008. gadā veica BayernLB rekapitalizāciju, un BayernLB daļu līdzekļu izmantoja sava meitasuzņēmuma HGAA rekapitalizācijai. Saskaņā ar 124. apsvērumu lēmumā par BayernLB Bavārijas federālās zemes piešķirtā rekapitalizācijas summa pilnā apmērā uzskatāma par atbalstu BayernLB. Tā kā vienā pasākumā piešķirtā atbalsta summu nevar pieskaitīt divreiz, Komisija secina, ka HGAA rekapitalizācija, ko veica BayernLB, nav uzskatāma par atbalstu HGAA labā. Turklāt, šķiet, ka HGAA rekapitalizācijas brīdī BayernLB saskaņā ar tirgus ekonomikas apsvērumiem centās nodrošināt savus ieguldījumus savā meitasuzņēmumā un ka lēmumu par HGAA rekapitalizāciju nav pieņēmusi dalībvalsts. |
| --- | --- |

(96)

Bavārijas federālā zeme 2008. gadā veica BayernLB rekapitalizāciju, un BayernLB daļu līdzekļu izmantoja sava meitasuzņēmuma HGAA rekapitalizācijai. Saskaņā ar 124. apsvērumu lēmumā par BayernLB Bavārijas federālās zemes piešķirtā rekapitalizācijas summa pilnā apmērā uzskatāma par atbalstu BayernLB. Tā kā vienā pasākumā piešķirtā atbalsta summu nevar pieskaitīt divreiz, Komisija secina, ka HGAA rekapitalizācija, ko veica BayernLB, nav uzskatāma par atbalstu HGAA labā. Turklāt, šķiet, ka HGAA rekapitalizācijas brīdī BayernLB saskaņā ar tirgus ekonomikas apsvērumiem centās nodrošināt savus ieguldījumus savā meitasuzņēmumā un ka lēmumu par HGAA rekapitalizāciju nav pieņēmusi dalībvalsts.

d)   iespējamie atbalsta pasākumi

| (97) | Austrija prasa atļauju īstenot atbalsta pasākumus, lai segtu iespējamās kapitāla un likviditātes vajadzības, kuras stresa scenārija gadījumā var palielināties līdz 5,4 miljardiem euro attiecībā uz kapitālu un līdz 3,3 miljardiem euro attiecībā uz likviditāti. Šie iespējamie atbalsta pasākumi HGAA likvidācijai tiks īstenoti no valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Tie piešķirti vienam uzņēmumam un tāpēc ir selektīvi. Tā kā tie īstenoti saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kādi HGAA nebūtu pieejami tirgos, tie uzskatāmi par priekšrocību. Tā kā HGAA ir uzņēmums, kas darbību veic finanšu nozarē, kurā ir intensīva starptautiska konkurence, jebkuras priekšrocības, ko HGAA gūst no valsts līdzekļiem, var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un radīt konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(97)

Austrija prasa atļauju īstenot atbalsta pasākumus, lai segtu iespējamās kapitāla un likviditātes vajadzības, kuras stresa scenārija gadījumā var palielināties līdz 5,4 miljardiem euro attiecībā uz kapitālu un līdz 3,3 miljardiem euro attiecībā uz likviditāti. Šie iespējamie atbalsta pasākumi HGAA likvidācijai tiks īstenoti no valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Tie piešķirti vienam uzņēmumam un tāpēc ir selektīvi. Tā kā tie īstenoti saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kādi HGAA nebūtu pieejami tirgos, tie uzskatāmi par priekšrocību. Tā kā HGAA ir uzņēmums, kas darbību veic finanšu nozarē, kurā ir intensīva starptautiska konkurence, jebkuras priekšrocības, ko HGAA gūst no valsts līdzekļiem, var ietekmēt tirdzniecību Savienībā un radīt konkurences traucējumus.

Secinājumi par atbalsta kopējo summu

| (98) | Atbalsta kopējā summa, ko Austrija piešķīra HGAA, veicot kapitāla palielināšanu, ir 3,15 miljardi euro (tostarp 300 miljoni euro aktīvu galvojumos, kuriem ir tāda pati ietekme kā kapitāla iepludināšanai). Šī summa ir apmēram 9,6 % no HGAA riska svērtajiem aktīviem 2008. gadā. Turklāt galvojumos HGAA saņēma kopumā 1,35 miljardus euro. Turklāt Austrija ir prasījusi atļaut īstenot iespējamos atbalsta pasākumus, kuri varētu būt vajadzīgi, lai nodrošinātu kapitālu, kas, iespējams, būs vajadzīgs HGAA likvidācijai un kas stresa scenārija gadījumā varētu palielināties līdz 5,4 miljardiem euro, tādējādi palielinot kapitāla un aktīvu galvojuma veidā piešķirtā atbalsta kopējo summu līdz 8,55 miljardiem euro, kas atbilst 26 % riska svērto aktīvu. Turklāt Austrija prasīja atļauju īstenot likviditātes pasākumus 3,3 miljardu euro apmērā. |
| --- | --- |

(98)

Atbalsta kopējā summa, ko Austrija piešķīra HGAA, veicot kapitāla palielināšanu, ir 3,15 miljardi euro (tostarp 300 miljoni euro aktīvu galvojumos, kuriem ir tāda pati ietekme kā kapitāla iepludināšanai). Šī summa ir apmēram 9,6 % no HGAA riska svērtajiem aktīviem 2008. gadā. Turklāt galvojumos HGAA saņēma kopumā 1,35 miljardus euro. Turklāt Austrija ir prasījusi atļaut īstenot iespējamos atbalsta pasākumus, kuri varētu būt vajadzīgi, lai nodrošinātu kapitālu, kas, iespējams, būs vajadzīgs HGAA likvidācijai un kas stresa scenārija gadījumā varētu palielināties līdz 5,4 miljardiem euro, tādējādi palielinot kapitāla un aktīvu galvojuma veidā piešķirtā atbalsta kopējo summu līdz 8,55 miljardiem euro, kas atbilst 26 % riska svērto aktīvu. Turklāt Austrija prasīja atļauju īstenot likviditātes pasākumus 3,3 miljardu euro apmērā.

7.2.   ATBALSTA SADERĪBA

7.2.1.   Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošana

| (99) | Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka “atbalstu, kas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(99)

Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka “atbalstu, kas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (100) | Pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, var atzīt, ka atbalsts ir saderīgas ar iekšējo tirgu, ja tas “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Par spīti tam, ka ekonomikas atlabšana, kas apstājās 2010. gada sākumā, notiek lēni, Komisija uzskata, ka joprojām ir izpildītas prasības, lai, ņemot vērā pastāvīgo spriedzi finanšu tirgos, atļautu piemērot valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Komisija 2013. gadā apstiprināja šo nostāju, pieņemot Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (39). |
| --- | --- |

(100)

Pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, var atzīt, ka atbalsts ir saderīgas ar iekšējo tirgu, ja tas “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Par spīti tam, ka ekonomikas atlabšana, kas apstājās 2010. gada sākumā, notiek lēni, Komisija uzskata, ka joprojām ir izpildītas prasības, lai, ņemot vērā pastāvīgo spriedzi finanšu tirgos, atļautu piemērot valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Komisija 2013. gadā apstiprināja šo nostāju, pieņemot Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (39).

| (101) | Austrijas Centrālā banka jau iepriekš citā saistībā apstiprināja, ka HGAA ir Austrijas un Dienvidaustrumu Eiropas finanšu tirgū sistēmiski svarīga banka, un šo nostāju atkārtoti pauda 2012. gada 3. decembra vēstulē. Ja netiktu īstenoti atbalsta pasākumi, kapitāla prasību pārkāpuma dēļ uzraudzības iestādes, iespējams, būtu apturējušas HGAA darbību. |
| --- | --- |

(101)

Austrijas Centrālā banka jau iepriekš citā saistībā apstiprināja, ka HGAA ir Austrijas un Dienvidaustrumu Eiropas finanšu tirgū sistēmiski svarīga banka, un šo nostāju atkārtoti pauda 2012. gada 3. decembra vēstulē. Ja netiktu īstenoti atbalsta pasākumi, kapitāla prasību pārkāpuma dēļ uzraudzības iestādes, iespējams, būtu apturējušas HGAA darbību.

| (102) | Šādos apstākļos apturot tādas bankas darbību, kuru dalībvalsts uzskata par sistēmiski svarīgu banku (kā, piem., HGAA), tieši tiktu ietekmēts finanšu tirgus un tādējādi dalībvalsts tautsaimniecība kopumā. Ņemot vērā pašreizējo nestabilo stāvokli finanšu tirgos, Komisija, novērtējot valsts atbalsta pasākumus banku nozarē, turpina piemērot Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(102)

Šādos apstākļos apturot tādas bankas darbību, kuru dalībvalsts uzskata par sistēmiski svarīgu banku (kā, piem., HGAA), tieši tiktu ietekmēts finanšu tirgus un tādējādi dalībvalsts tautsaimniecība kopumā. Ņemot vērā pašreizējo nestabilo stāvokli finanšu tirgos, Komisija, novērtējot valsts atbalsta pasākumus banku nozarē, turpina piemērot Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

7.2.2.   Atbalsta pasākumu saderība ar iekšējo tirgu

| (103) | Visi pasākumi, kas atzīti par valsts atbalstu, tika īstenoti saistībā ar HGAA pārstrukturēšanu un likvidāciju. Paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (40) (“Pārstrukturēšanas paziņojums”) paredzēti noteikumi, kurus piemēro, pašreizējās krīzes apstākļos piešķirot pārstrukturēšanas un likvidācijas atbalstu finanšu iestādēm. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, lai pašreizējās krīzes apstākļos finanšu iestādei piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu atzītu par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ir jābūt izpildītām šādām prasībām: i) tam jāatjauno bankas dzīvotspēja, ii) jāietver atbalsta saņēmēja pietiekams paša ieguldījums (sloga sadale), atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minimumam un iii) jāparedz pietiekami pasākumi konkurences traucējumu novēršanai. |
| --- | --- |

(103)

Visi pasākumi, kas atzīti par valsts atbalstu, tika īstenoti saistībā ar HGAA pārstrukturēšanu un likvidāciju. Paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (40) (“Pārstrukturēšanas paziņojums”) paredzēti noteikumi, kurus piemēro, pašreizējās krīzes apstākļos piešķirot pārstrukturēšanas un likvidācijas atbalstu finanšu iestādēm. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, lai pašreizējās krīzes apstākļos finanšu iestādei piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu atzītu par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ir jābūt izpildītām šādām prasībām: i) tam jāatjauno bankas dzīvotspēja, ii) jāietver atbalsta saņēmēja pietiekams paša ieguldījums (sloga sadale), atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minimumam un iii) jāparedz pietiekami pasākumi konkurences traucējumu novēršanai.

Dzīvotspējas atjaunošana

| (104) | Kā Komisija jau norādīja Pārstrukturēšanas paziņojumā, dalībvalstij jāiesniedz plaši izvērsts pārstrukturēšanas plāns, kurā pierādīts, kā pieņemamā laikposmā un ne ilgāk kā piecos gados tiks atjaunota bankas ilgtermiņa dzīvotspēja neatkarīgi no valsts atbalsta. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 13. punktu ilgtermiņa dzīvotspēja ir sasniegta, ja banka pati saviem spēkiem spēj konkurēt kapitāla tirgū atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Lai to panāktu, bankai jāspēj segt visas savas izmaksas un, ņemot vērā bankas riska profilu, jāspēj gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Pārstrukturēšanas paziņojuma 14. punktā noteikts, ka, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju, jebkurš saņemtais valsts atbalsts vai nu, kā tas tika plānots, piešķirot šo atbalstu, noteiktā laikā tiktu atmaksāts, vai arī par to tiktu atlīdzināts saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi nodrošinot, ka jebkāda veida papildu valsts atbalsts tiek izbeigts. |
| --- | --- |

(104)

Kā Komisija jau norādīja Pārstrukturēšanas paziņojumā, dalībvalstij jāiesniedz plaši izvērsts pārstrukturēšanas plāns, kurā pierādīts, kā pieņemamā laikposmā un ne ilgāk kā piecos gados tiks atjaunota bankas ilgtermiņa dzīvotspēja neatkarīgi no valsts atbalsta. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 13. punktu ilgtermiņa dzīvotspēja ir sasniegta, ja banka pati saviem spēkiem spēj konkurēt kapitāla tirgū atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Lai to panāktu, bankai jāspēj segt visas savas izmaksas un, ņemot vērā bankas riska profilu, jāspēj gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Pārstrukturēšanas paziņojuma 14. punktā noteikts, ka, lai nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju, jebkurš saņemtais valsts atbalsts vai nu, kā tas tika plānots, piešķirot šo atbalstu, noteiktā laikā tiktu atmaksāts, vai arī par to tiktu atlīdzināts saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi nodrošinot, ka jebkāda veida papildu valsts atbalsts tiek izbeigts.

| (105) | Ņemot vērā iepriekš iesniegto HGAA pārstrukturēšanas plānu, nevarēja secināt, ka ir iespējams atgūt visas grupas dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vērā iepriekš iesniegto HGAA pārstrukturēšanas plānu, nevarēja secināt, ka ir iespējams atgūt visas grupas dzīvotspēju.

| (106) | Vēl Komisija norāda, ka izdevīgie finansēšanas nosacījumi, kuru pamatā ir Karintijas federālās zemes galvojumi, laika gaitā izbeigsies un ka DAE valstu ekonomiku straujais atlabšanas process ir apstājies. |
| --- | --- |

(106)

Vēl Komisija norāda, ka izdevīgie finansēšanas nosacījumi, kuru pamatā ir Karintijas federālās zemes galvojumi, laika gaitā izbeigsies un ka DAE valstu ekonomiku straujais atlabšanas process ir apstājies.

| (107) | Tāpēc banka nespēj gūt atbilstīgu atlīdzību par pašu kapitālu vai atmaksāt valsts kapitālu un tādējādi atgūt dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Tāpēc šķiet, ka HGAA dzīvotspēju nav iespējams atjaunot un tā nespēj kļūt par neatkarīgu uzņēmumu. Tāpēc Komisija secina, ka tās šaubas par bankas dzīvotspēju nav novērstas. |
| --- | --- |

(107)

Tāpēc banka nespēj gūt atbilstīgu atlīdzību par pašu kapitālu vai atmaksāt valsts kapitālu un tādējādi atgūt dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Tāpēc šķiet, ka HGAA dzīvotspēju nav iespējams atjaunot un tā nespēj kļūt par neatkarīgu uzņēmumu. Tāpēc Komisija secina, ka tās šaubas par bankas dzīvotspēju nav novērstas.

| (108) | Kā noteikts Pārstrukturēšanas paziņojuma 9. punktā, pārstrukturēšanas plānā jāiekļauj salīdzinājums ar iespējamām alternatīvām – sadalīšanu vai pārņemšanu citas bankas īpašumā. Ja banka nevar atjaunot savu dzīvotspēju, pārstrukturēšanas plānā jānorāda, kā to varētu pareizi likvidēt. Paziņojuma 21. punktā noteikt – ja nav ticams, ka banka varēs atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir jāapsver neveiksmi cietušās bankas tiesiski pareizas likvidācijas vai izsoles iespēja. |
| --- | --- |

(108)

Kā noteikts Pārstrukturēšanas paziņojuma 9. punktā, pārstrukturēšanas plānā jāiekļauj salīdzinājums ar iespējamām alternatīvām – sadalīšanu vai pārņemšanu citas bankas īpašumā. Ja banka nevar atjaunot savu dzīvotspēju, pārstrukturēšanas plānā jānorāda, kā to varētu pareizi likvidēt. Paziņojuma 21. punktā noteikt – ja nav ticams, ka banka varēs atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir jāapsver neveiksmi cietušās bankas tiesiski pareizas likvidācijas vai izsoles iespēja.

| (109) | Austrijas varas iestādes iesniedza likvidācijas plānu, kurā bija izstrādāta šāda pienācīgas pakāpeniskas likvidācijas stratēģija. Iesniegtajā plānā bija paredzēta funkcionētspējīgo struktūru, Austrijas HBA (jau ir parakstīts līgums par tās pārdošanu) un DAE tīkla, pārdošana atvērtā procedūrā vēlākais līdz 2015. gada jūnija beigām. Visas pārējās daļas ir paredzēts likvidēt kontrolētā un pienācīgā likvidācijas procesā. Šajā saistībā Austrija apņemas nodrošināt, ka HBI Itālijas struktūra no 2013. gada 1. jūlija vairs nesāks jaunus darījumus. Ja funkcionētspējīgās DAE struktūras līdz 2015. gada 30. jūnijam neizdosies pārdot, arī tās vairs neuzsāks jaunus darījumus un tiks likvidētas. Tāpēc vēlākais 2015. gada 30. jūnijāHGAA pārtrauks darbību finanšu nozarē |
| --- | --- |

(109)

Austrijas varas iestādes iesniedza likvidācijas plānu, kurā bija izstrādāta šāda pienācīgas pakāpeniskas likvidācijas stratēģija. Iesniegtajā plānā bija paredzēta funkcionētspējīgo struktūru, Austrijas HBA (jau ir parakstīts līgums par tās pārdošanu) un DAE tīkla, pārdošana atvērtā procedūrā vēlākais līdz 2015. gada jūnija beigām. Visas pārējās daļas ir paredzēts likvidēt kontrolētā un pienācīgā likvidācijas procesā. Šajā saistībā Austrija apņemas nodrošināt, ka HBI Itālijas struktūra no 2013. gada 1. jūlija vairs nesāks jaunus darījumus. Ja funkcionētspējīgās DAE struktūras līdz 2015. gada 30. jūnijam neizdosies pārdot, arī tās vairs neuzsāks jaunus darījumus un tiks likvidētas. Tāpēc vēlākais 2015. gada 30. jūnijāHGAA pārtrauks darbību finanšu nozarē

| (110) | Funkcionētspējīgo struktūru pārdošanas procedūras būs atvērtas un pārredzamas, netiks izvirzīti nosacījumi, tāpēc ieinteresētie tirgus dalībnieki varēs izteikt piedāvājumus par šo struktūru iegādi. Šāda konkurētspējīga procedūra nodrošinās, ka labākais piedāvājums veidos tirgus cenu, tādējādi izslēdzot atbalstu pircējam (41). Ja Komisija konstatēs, ka šajā gadījumā ir radīts atbalsts pircējam, Komisija šāda atbalsta saderību novērtēs atsevišķi. |
| --- | --- |

(110)

Funkcionētspējīgo struktūru pārdošanas procedūras būs atvērtas un pārredzamas, netiks izvirzīti nosacījumi, tāpēc ieinteresētie tirgus dalībnieki varēs izteikt piedāvājumus par šo struktūru iegādi. Šāda konkurētspējīga procedūra nodrošinās, ka labākais piedāvājums veidos tirgus cenu, tādējādi izslēdzot atbalstu pircējam (41). Ja Komisija konstatēs, ka šajā gadījumā ir radīts atbalsts pircējam, Komisija šāda atbalsta saderību novērtēs atsevišķi.

| (111) | Attiecībā uz jautājumu par to, vai pārdodamās struktūras varētu uzskatīt par HGAA komercdarbības turpinājumu un tāpēc atbalsta pasākumus varētu uzskatīt par atbalstu šīm struktūrām, Komisija vispirms norāda, ka vēl nav zināms, vai DAE tīkls tiks pārdots kopumā vienam pircējam, vai arī pašreizējā tīkla daļas iegādāsies vairāki pircēji. |
| --- | --- |

(111)

Attiecībā uz jautājumu par to, vai pārdodamās struktūras varētu uzskatīt par HGAA komercdarbības turpinājumu un tāpēc atbalsta pasākumus varētu uzskatīt par atbalstu šīm struktūrām, Komisija vispirms norāda, ka vēl nav zināms, vai DAE tīkls tiks pārdots kopumā vienam pircējam, vai arī pašreizējā tīkla daļas iegādāsies vairāki pircēji.

| (112) | Lai konstatētu komercdarbības turpināšanu, cita starpā jāņem vērā šādi faktori: nodošanas priekšmets, nodošanas cena, pārņemošā un sākotnējā uzņēmuma akcionāru vai īpašnieku identitāte un darījuma saimnieciskā loģika (42). |
| --- | --- |

(112)

Lai konstatētu komercdarbības turpināšanu, cita starpā jāņem vērā šādi faktori: nodošanas priekšmets, nodošanas cena, pārņemošā un sākotnējā uzņēmuma akcionāru vai īpašnieku identitāte un darījuma saimnieciskā loģika (42).

| (113) | Komisija, pirmkārt, norāda, ka piešķirtais atbalsts nebija paredzēts, lai risinātu atsevišķu funkcionētspējīgu struktūru problēmas Austrijā vai DAE valstīs, bet gan lai risinātu HGAA kā grupas problēmas. Neviens no DAE valstu meitasuzņēmumiem, nedz arī HBA neveic HGAA galvenos darījumus, un pārdodamās struktūras ir tikai HGAA aktīvu daļa. Turklāt pārdodamo struktūru darījumu modelis atšķiras no HGAA darījumu modeļa, jo HGAA bija starptautiska banku grupa, kuras darbības joma bija izdevīgi finansēšanas nosacījumi, kuru pamatā bija Karintijas piešķirtais valsts galvojums, un kuras mērķis bija strauja paplašināšanās, izmantojot jaunietekmes tirgu absorbēšanas iespējas. Turpmāk DAE valstu meitasuzņēmumu finansējums vairs nebūs saistīts ar valsts galvojumiem, bet būs pamatots ar vietējiem (un tāpēc dārgākiem) finansējuma avotiem, tāpēc attiecībā uz drošības rezervēm un riska pārvaldību būs vajadzīga piesardzīga pieeja. Lai gan HGAA galvenā uzmanība bija vērsta uz liela apjoma darījumiem un galvenajiem klientiem, pārdodamās struktūras galvenais darbības virziens būs MVU. Pārdodamo struktūru darbība faktiski būs vērsta uz daudzveidīgu klientūru. |
| --- | --- |

(113)

Komisija, pirmkārt, norāda, ka piešķirtais atbalsts nebija paredzēts, lai risinātu atsevišķu funkcionētspējīgu struktūru problēmas Austrijā vai DAE valstīs, bet gan lai risinātu HGAA kā grupas problēmas. Neviens no DAE valstu meitasuzņēmumiem, nedz arī HBA neveic HGAA galvenos darījumus, un pārdodamās struktūras ir tikai HGAA aktīvu daļa. Turklāt pārdodamo struktūru darījumu modelis atšķiras no HGAA darījumu modeļa, jo HGAA bija starptautiska banku grupa, kuras darbības joma bija izdevīgi finansēšanas nosacījumi, kuru pamatā bija Karintijas piešķirtais valsts galvojums, un kuras mērķis bija strauja paplašināšanās, izmantojot jaunietekmes tirgu absorbēšanas iespējas. Turpmāk DAE valstu meitasuzņēmumu finansējums vairs nebūs saistīts ar valsts galvojumiem, bet būs pamatots ar vietējiem (un tāpēc dārgākiem) finansējuma avotiem, tāpēc attiecībā uz drošības rezervēm un riska pārvaldību būs vajadzīga piesardzīga pieeja. Lai gan HGAA galvenā uzmanība bija vērsta uz liela apjoma darījumiem un galvenajiem klientiem, pārdodamās struktūras galvenais darbības virziens būs MVU. Pārdodamo struktūru darbība faktiski būs vērsta uz daudzveidīgu klientūru.

| (114) | Vēl Komisija norāda, ka funkcionētspējīgo struktūru pārdošanas mērķis ir kreditoru labā palielināt HGAA aktīvu vērtību pirms likvidācijas. |
| --- | --- |

(114)

Vēl Komisija norāda, ka funkcionētspējīgo struktūru pārdošanas mērķis ir kreditoru labā palielināt HGAA aktīvu vērtību pirms likvidācijas.

| (115) | Ņemot vērā nodošanas priekšmetu un to, ka HGAA un pārdodamajām struktūrām nebūs vieni un tie paši akcionāri, kā arī pārdošanas darījuma saimniecisko loģiku, Komisija uzskata, ka, tiklīdz funkcionētspējīgās struktūras būs pārdotas un HGAA darbība būs izbeigta, HGAA saimnieciskā darbība vairs neturpināsies. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā nodošanas priekšmetu un to, ka HGAA un pārdodamajām struktūrām nebūs vieni un tie paši akcionāri, kā arī pārdošanas darījuma saimniecisko loģiku, Komisija uzskata, ka, tiklīdz funkcionētspējīgās struktūras būs pārdotas un HGAA darbība būs izbeigta, HGAA saimnieciskā darbība vairs neturpināsies.

| (116) | Likvidācijas plānā paredzēts, ka no pārdodamajām funkcionētspējīgajām struktūrām tiks nodalīti konkrēti aktīvi. Šāda nodalīšana uzlabos attiecīgo struktūru finansēšanas spēju un uzlabos atlikušās bilances aktīvu caurmēra kvalitāti, tādējādi uzlabojot attiecīgo struktūru piemērotību pārdošanai. |
| --- | --- |

(116)

Likvidācijas plānā paredzēts, ka no pārdodamajām funkcionētspējīgajām struktūrām tiks nodalīti konkrēti aktīvi. Šāda nodalīšana uzlabos attiecīgo struktūru finansēšanas spēju un uzlabos atlikušās bilances aktīvu caurmēra kvalitāti, tādējādi uzlabojot attiecīgo struktūru piemērotību pārdošanai.

| (117) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punktā noteikts, ka pieņemams veids, kā atjaunot bankas dzīvotspēju, ir izveidot autonomu “labu banku” no labiem esošās bankas aktīviem un pasīviem, ar nosacījumu, ka šī jaunā banka nevar pārmērīgi traucēt konkurenci. Šajā ziņā DAE pārvaldītājsabiedrības izveidošana vai konkrētu HBInt aktīvu novirzīšana DAE pārvaldītājsabiedrībai, lai izveidotu dzīvotspējīgu un pārdošanai piemērotu DAE banku, būtu pieņemams risinājums (43). |
| --- | --- |

(117)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punktā noteikts, ka pieņemams veids, kā atjaunot bankas dzīvotspēju, ir izveidot autonomu “labu banku” no labiem esošās bankas aktīviem un pasīviem, ar nosacījumu, ka šī jaunā banka nevar pārmērīgi traucēt konkurenci. Šajā ziņā DAE pārvaldītājsabiedrības izveidošana vai konkrētu HBInt aktīvu novirzīšana DAE pārvaldītājsabiedrībai, lai izveidotu dzīvotspējīgu un pārdošanai piemērotu DAE banku, būtu pieņemams risinājums (43).

| (118) | Aktīvu kvalitātes problēmu, ko radījis “mantotais” portfelis un nesenās riskantās saistības, pieaugošo riska izmaksu un vērtības samazināšanās dēļ nebija iespējams atrisināt, turpinot grupas darbību. Tāpēc Komisija uzskata, ka Austrijas iesniegtajā likvidācijas plānā paredzētā problemātisko aktīvu pakāpeniska pārvešana likvidējamajā daļā, ir piemērota stratēģija. |
| --- | --- |

(118)

Aktīvu kvalitātes problēmu, ko radījis “mantotais” portfelis un nesenās riskantās saistības, pieaugošo riska izmaksu un vērtības samazināšanās dēļ nebija iespējams atrisināt, turpinot grupas darbību. Tāpēc Komisija uzskata, ka Austrijas iesniegtajā likvidācijas plānā paredzētā problemātisko aktīvu pakāpeniska pārvešana likvidējamajā daļā, ir piemērota stratēģija.

| (119) | Attiecībā uz finansējumu likvidācijas plānā paredzēts, ka pārdodamās struktūras aizvien lielāku uzmanību pievērsīs vietējiem finansējuma avotiem un mēģinās mazināt atkarību no HGAA piešķirtā liela apjoma darījumu finansējuma. Komisija atzinīgi vērtē šīs finansēšanas stratēģijas izmaiņas. Tā norāda, ka HGAA arī turpmāk pildīs savas saistības attiecībā uz pārdodamajām struktūrām. |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā uz finansējumu likvidācijas plānā paredzēts, ka pārdodamās struktūras aizvien lielāku uzmanību pievērsīs vietējiem finansējuma avotiem un mēģinās mazināt atkarību no HGAA piešķirtā liela apjoma darījumu finansējuma. Komisija atzinīgi vērtē šīs finansēšanas stratēģijas izmaiņas. Tā norāda, ka HGAA arī turpmāk pildīs savas saistības attiecībā uz pārdodamajām struktūrām.

| (120) | Likvidācijas plānā paredzēts arī samazināt HGAA izpirkumnomas darījumu apjomu, kas bija viens no HGAA problēmu galvenajiem cēloņiem, jo izpirkumnomas darījumiem ir relatīvi neliela rentabilitāte attiecībā pret šādu darījumu riskiem un finansēšanas prasībām. Šāds darbības apjoma samazinājums arī uzlabos funkcionētspējīgo struktūru piemērotību pārdošanai. |
| --- | --- |

(120)

Likvidācijas plānā paredzēts arī samazināt HGAA izpirkumnomas darījumu apjomu, kas bija viens no HGAA problēmu galvenajiem cēloņiem, jo izpirkumnomas darījumiem ir relatīvi neliela rentabilitāte attiecībā pret šādu darījumu riskiem un finansēšanas prasībām. Šāds darbības apjoma samazinājums arī uzlabos funkcionētspējīgo struktūru piemērotību pārdošanai.

| (121) | Komisija secina, ka HGAA dzīvotspēju nav iespējams atjaunot un ka Austrijas ierosinātā HGAA pienācīgas, pakāpeniskas likvidācijas stratēģija ir piemērots HGAA problēmu risināšanas līdzeklis apstākļos, kad bankas neatkarīgu dzīvotspēju nav iespējams atjaunot. |
| --- | --- |

(121)

Komisija secina, ka HGAA dzīvotspēju nav iespējams atjaunot un ka Austrijas ierosinātā HGAA pienācīgas, pakāpeniskas likvidācijas stratēģija ir piemērots HGAA problēmu risināšanas līdzeklis apstākļos, kad bankas neatkarīgu dzīvotspēju nav iespējams atjaunot.

Pašu ieguldījums un izmaksu sloga sadale

| (122) | Pārstrukturēšanas paziņojumā norādīts, ka atbalsta saņēmējam jānodrošina pietiekams paša ieguldījums, lai maksimāli samazinātu atbalsta apmēru, ierobežotu konkurences traucējumus un novērstu morālu kaitējumu. Tādēļ paziņojumā teikts, ka i) gan atbalsts, gan pārstrukturēšanas izmaksas jāierobežo līdz nepieciešamajam minumam un ii) ir vajadzīgs ievērojams paša ieguldījums. |
| --- | --- |

(122)

Pārstrukturēšanas paziņojumā norādīts, ka atbalsta saņēmējam jānodrošina pietiekams paša ieguldījums, lai maksimāli samazinātu atbalsta apmēru, ierobežotu konkurences traucējumus un novērstu morālu kaitējumu. Tādēļ paziņojumā teikts, ka i) gan atbalsts, gan pārstrukturēšanas izmaksas jāierobežo līdz nepieciešamajam minumam un ii) ir vajadzīgs ievērojams paša ieguldījums.

| (123) | Vēl Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka, lai atbalstu ierobežotu līdz nepieciešamajam minumam, bankai vispirms jāiegulda pastrukturēšanās pasākumos savi līdzekļi. Ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas nesedz vienīgi valsts, bet arī tie, kas ir ieguldījuši attiecīgajā bankā. Šo mērķi galvenokārt iespējams sasniegt, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus. |
| --- | --- |

(123)

Vēl Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka, lai atbalstu ierobežotu līdz nepieciešamajam minumam, bankai vispirms jāiegulda pastrukturēšanās pasākumos savi līdzekļi. Ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas nesedz vienīgi valsts, bet arī tie, kas ir ieguldījuši attiecīgajā bankā. Šo mērķi galvenokārt iespējams sasniegt, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus.

| (124) | Pirmkārt, visi iepriekšējie HGAA akcionāri pārdeva savas daļas Austrijas Republikai par simbolisku cenu – vienu euro, tādējādi samazinot risku, ka atbalsta pasākumi varētu būt izdevīgi iepriekšējiem akcionāriem. Iepriekšējie īpašnieki nodeva HGAA rīcībā kapitālu vai likviditāti, ko izmantoja zaudējumu segšanai un likviditātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

(124)

Pirmkārt, visi iepriekšējie HGAA akcionāri pārdeva savas daļas Austrijas Republikai par simbolisku cenu – vienu euro, tādējādi samazinot risku, ka atbalsta pasākumi varētu būt izdevīgi iepriekšējiem akcionāriem. Iepriekšējie īpašnieki nodeva HGAA rīcībā kapitālu vai likviditāti, ko izmantoja zaudējumu segšanai un likviditātes uzlabošanai.

| (125) | Šīs pārdošanas brīdī HGAA vairākuma akcionārs bija BayernLB. Kopumā BayernLB ieguldīja kapitālā apmēram 1,5 miljardus euro, atsakoties ne vien no turpmākām īpašumtiesībām, bet arī no jebkurām turpmākajām izredzēm uz atlīdzību. BayernLB ieguldīja arī apmēram 4,3 miljardus euro HGAA likviditātes nodrošināšanā. Turklāt norakstījumu dēļ saistībā ar HGAA akciju pārdošanu BayernLB cieta ievērojamus zaudējumus, tādējādi saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 22. punktu novēršot morālu kaitējumu. |
| --- | --- |

(125)

Šīs pārdošanas brīdī HGAA vairākuma akcionārs bija BayernLB. Kopumā BayernLB ieguldīja kapitālā apmēram 1,5 miljardus euro, atsakoties ne vien no turpmākām īpašumtiesībām, bet arī no jebkurām turpmākajām izredzēm uz atlīdzību. BayernLB ieguldīja arī apmēram 4,3 miljardus euro HGAA likviditātes nodrošināšanā. Turklāt norakstījumu dēļ saistībā ar HGAA akciju pārdošanu BayernLB cieta ievērojamus zaudējumus, tādējādi saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 22. punktu novēršot morālu kaitējumu.

| (126) | Tāpēc Komisija uzskata, ka bijušā īpašnieka BayernLB ieguldījums sloga sadalījumā ir būtisks un atbilstīgs. |
| --- | --- |

(126)

Tāpēc Komisija uzskata, ka bijušā īpašnieka BayernLB ieguldījums sloga sadalījumā ir būtisks un atbilstīgs.

| (127) | Šo secinājumu neietekmēs tiesvedības galīgais iznākums lietā par BayernLB piešķirto atlikušo kredītu atmaksu. Ja BayernLB tiesvedībā zaudēs, izmaksu sloga daļa palielināsies. Ja BayernLB tiesvedībā uzvarēs, šajā lēmumā novērtētā izmaksu sloga daļa nemainīsies. |
| --- | --- |

(127)

Šo secinājumu neietekmēs tiesvedības galīgais iznākums lietā par BayernLB piešķirto atlikušo kredītu atmaksu. Ja BayernLB tiesvedībā zaudēs, izmaksu sloga daļa palielināsies. Ja BayernLB tiesvedībā uzvarēs, šajā lēmumā novērtētā izmaksu sloga daļa nemainīsies.

| (128) | GRAWE ieguldīja gan kapitāla, gan likviditātes nodrošināšanas pasākumos. Pēc tam, kad Austrijas Republika, būdama bankas vienīgā akcionāre, pieņēma lēmumu piešķirt kapitālu zaudējumu segšanai (Kapitalschnitt), GRAWE sākotnēji iepludinātā kapitāla summa (30 miljoni euro) starplaikā tika samazināta līdz 9 miljoniem euro. GRAWE arī nodrošināja HGAA likviditāti. |
| --- | --- |

(128)

GRAWE ieguldīja gan kapitāla, gan likviditātes nodrošināšanas pasākumos. Pēc tam, kad Austrijas Republika, būdama bankas vienīgā akcionāre, pieņēma lēmumu piešķirt kapitālu zaudējumu segšanai (Kapitalschnitt), GRAWE sākotnēji iepludinātā kapitāla summa (30 miljoni euro) starplaikā tika samazināta līdz 9 miljoniem euro. GRAWE arī nodrošināja HGAA likviditāti.

| (129) | Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka GRAWE ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams. |
| --- | --- |

(129)

Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka GRAWE ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams.

| (130) | Attiecībā uz Karintijas federālo zemi Komisija konstatē, ka Karintijas federālā zeme ir ieguldījusi izdevumu sloga sadalījumā, iepludinot kapitālu, kas starplaikā tika ievērojami samazināts, veicot kapitāla samazināšanas pasākumus (Kapitalschnitt). |
| --- | --- |

(130)

Attiecībā uz Karintijas federālo zemi Komisija konstatē, ka Karintijas federālā zeme ir ieguldījusi izdevumu sloga sadalījumā, iepludinot kapitālu, kas starplaikā tika ievērojami samazināts, veicot kapitāla samazināšanas pasākumus (Kapitalschnitt).

| (131) | Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka Karintijas federālās zemes ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams. |
| --- | --- |

(131)

Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka Karintijas federālās zemes ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams.

| (132) | Tas, ka GRAWE un Karintijas federālā zeme par ieguldījumu līdzdalības kapitālā saņēma lielāku kompensāciju nekā BayernLB, ir pamatoti, jo BayernLB nodrošināja cita veida kapitāla instrumentu. Pretēji GRAWE un Karintijas federālajai zemei BayernLB nepiešķīra līdzdalības kapitālu, bet atteicās no visām tiesībām, kuras izriet no kapitāla instrumentiem, kā arī no likviditātes daļas. Tāpēc BayernLB ieguldījums sloga sadalījumā bija lielāks – tas ir arī samērīgi, jo pirms tam, kad banku iegādājās Austrija, BayernLB bija HGAA galvenais īpašnieks. |
| --- | --- |

(132)

Tas, ka GRAWE un Karintijas federālā zeme par ieguldījumu līdzdalības kapitālā saņēma lielāku kompensāciju nekā BayernLB, ir pamatoti, jo BayernLB nodrošināja cita veida kapitāla instrumentu. Pretēji GRAWE un Karintijas federālajai zemei BayernLB nepiešķīra līdzdalības kapitālu, bet atteicās no visām tiesībām, kuras izriet no kapitāla instrumentiem, kā arī no likviditātes daļas. Tāpēc BayernLB ieguldījums sloga sadalījumā bija lielāks – tas ir arī samērīgi, jo pirms tam, kad banku iegādājās Austrija, BayernLB bija HGAA galvenais īpašnieks.

| (133) | Vēl jānoskaidro, vai par līdzdalības kapitālu, ko saskaņā ar banku atbalsta programmas nosacījumiem Austrija iepludināja HGAA, tiek maksāta pietiekama atlīdzība. Jāatgādina, ka banku atbalsta programmā bija paredzētas divas procentu likmes atkarībā no tā, vai banka, kas saņem atbalstu, ir grūtībās nonākusi banka vai pilnīgi funcionētspējīga banka. Austrija uzskatīja, ka HGAA ir pilnīgi funkcionētspējīga banka, un tāpēc HGAA maksāja zemākus atlīdzības procentus nekā tad, ja tā būtu atzīta par grūtībās nonākušu banku. |
| --- | --- |

(133)

Vēl jānoskaidro, vai par līdzdalības kapitālu, ko saskaņā ar banku atbalsta programmas nosacījumiem Austrija iepludināja HGAA, tiek maksāta pietiekama atlīdzība. Jāatgādina, ka banku atbalsta programmā bija paredzētas divas procentu likmes atkarībā no tā, vai banka, kas saņem atbalstu, ir grūtībās nonākusi banka vai pilnīgi funcionētspējīga banka. Austrija uzskatīja, ka HGAA ir pilnīgi funkcionētspējīga banka, un tāpēc HGAA maksāja zemākus atlīdzības procentus nekā tad, ja tā būtu atzīta par grūtībās nonākušu banku.

| (134) | Šajā jautājumā Komisija konstatē, ka atlikušais līdzdalības kapitāls paliek HBInt rīcībā un tādējādi arī likvidējamajā HGAA daļā. Tā kā likvidējamā daļa vairs neveic darījumus tirgū un HGAA dzīvotspēju nav iespējams atjaunot (tāpēc HGAA tiks likvidēta), Komisija konstatē, ka šajā gadījumā zemo atlīdzības likmi var uzskatīt par atbilstīgu. |
| --- | --- |

(134)

Šajā jautājumā Komisija konstatē, ka atlikušais līdzdalības kapitāls paliek HBInt rīcībā un tādējādi arī likvidējamajā HGAA daļā. Tā kā likvidējamā daļa vairs neveic darījumus tirgū un HGAA dzīvotspēju nav iespējams atjaunot (tāpēc HGAA tiks likvidēta), Komisija konstatē, ka šajā gadījumā zemo atlīdzības likmi var uzskatīt par atbilstīgu.

| (135) | Mitarbeiterstiftung Alpe Adria bija HGAA mazākais akcionārs, kura daļa bija 0,02 %. Kad Austrija 2009. gada decembrī iegādājās HGAA, arī šī daļa tika pārdota par vienu euro. Ņemot vērā to, ka akcionāri pilnībā, bez jebkādas atlīdzības atteicās no savām tiesībām, Komisija uzskata, ka ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams, jo īpaši tāpēc, ka, salīdzinot ar pārējiem īpašniekiem, šī struktūra nav liela. |
| --- | --- |

(135)

Mitarbeiterstiftung Alpe Adria bija HGAA mazākais akcionārs, kura daļa bija 0,02 %. Kad Austrija 2009. gada decembrī iegādājās HGAA, arī šī daļa tika pārdota par vienu euro. Ņemot vērā to, ka akcionāri pilnībā, bez jebkādas atlīdzības atteicās no savām tiesībām, Komisija uzskata, ka ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams, jo īpaši tāpēc, ka, salīdzinot ar pārējiem īpašniekiem, šī struktūra nav liela.

| (136) | Attiecībā uz hibrīdkapitāla īpašniekiem HGAA veica vairākus pasākumus, lai nodrošinātu to ieguldījumu sloga sadalē, atpērkot šos instrumentus par cenu, kas ir ievērojami zemāka par nominālvērtību, vai atceļot visus šos instrumentus, tādējādi ievērojami uzlabojot pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(136)

Attiecībā uz hibrīdkapitāla īpašniekiem HGAA veica vairākus pasākumus, lai nodrošinātu to ieguldījumu sloga sadalē, atpērkot šos instrumentus par cenu, kas ir ievērojami zemāka par nominālvērtību, vai atceļot visus šos instrumentus, tādējādi ievērojami uzlabojot pašu kapitālu.

| (137) | Vēl Komisija konstatē, ka dividendes vai kuponu maksājumus par hibrīdkapitāla instrumentiem vai līdzdalības kapitāla instrumentiem iespējams saņemt tikai peļņas gadījumā. Tā kā bankas darbība pēdējos gados nebija rentabla, šo instrumentu īpašnieki minētos maksājumus nesaņēma. Turklāt dividendēm un kuponu maksājumiem turpmāk tiks piemēroti ierobežojumi. Tāpēc Komisija secina, ka šo instrumentu īpašnieku ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams. |
| --- | --- |

(137)

Vēl Komisija konstatē, ka dividendes vai kuponu maksājumus par hibrīdkapitāla instrumentiem vai līdzdalības kapitāla instrumentiem iespējams saņemt tikai peļņas gadījumā. Tā kā bankas darbība pēdējos gados nebija rentabla, šo instrumentu īpašnieki minētos maksājumus nesaņēma. Turklāt dividendēm un kuponu maksājumiem turpmāk tiks piemēroti ierobežojumi. Tāpēc Komisija secina, ka šo instrumentu īpašnieku ieguldījums sloga sadalījumā ir pietiekams.

| (138) | Minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka HGAA likvidācijas plānā ir paredzēts atbilstīgs sloga sadalījums. |
| --- | --- |

(138)

Minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka HGAA likvidācijas plānā ir paredzēts atbilstīgs sloga sadalījums.

Konkurences traucējumu ierobežošana

| (139) | Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. sadaļā noteikta prasība par konkurences traucējumu ierobežošanas pasākumu iekļaušanu pārstrukturēšanas plānā. Pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai vienmēr ir jāpielāgo atbilstīgi traucējumiem tirgos, kuros pēc pārstrukturēšanas darbojas atbalsta saņēmējs. Šajā gadījumā jānodrošina, lai struktūras, kas līdz galīgajam pārdošanas brīdim darbosies tirgū, neizmantotu saņemtos valsts līdzekļus konkurences traucēšanai vai kaitējošai rīcībai. |
| --- | --- |

(139)

Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. sadaļā noteikta prasība par konkurences traucējumu ierobežošanas pasākumu iekļaušanu pārstrukturēšanas plānā. Pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai vienmēr ir jāpielāgo atbilstīgi traucējumiem tirgos, kuros pēc pārstrukturēšanas darbojas atbalsta saņēmējs. Šajā gadījumā jānodrošina, lai struktūras, kas līdz galīgajam pārdošanas brīdim darbosies tirgū, neizmantotu saņemtos valsts līdzekļus konkurences traucēšanai vai kaitējošai rīcībai.

| (140) | Tādēļ Austrija pauž apņemšanos ievērot pielikuma 4. sadaļā noteiktos darījumu apjoma ierobežojumus, lai līdz pārdošanas brīdim maksimāli samazinātu funkcionētspējīgo struktūru un to darbības radītos konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(140)

Tādēļ Austrija pauž apņemšanos ievērot pielikuma 4. sadaļā noteiktos darījumu apjoma ierobežojumus, lai līdz pārdošanas brīdim maksimāli samazinātu funkcionētspējīgo struktūru un to darbības radītos konkurences traucējumus.

| (141) | Konkurences pasākumu būtību un veidu ietekmē divi kritēriji: pirmkārt, atbalsta summa un atbalsta piešķiršanas nosacījumi un apstākļi un, otrkārt, atbalsta saņēmēju darbības tirgu īpatnības. |
| --- | --- |

(141)

Konkurences pasākumu būtību un veidu ietekmē divi kritēriji: pirmkārt, atbalsta summa un atbalsta piešķiršanas nosacījumi un apstākļi un, otrkārt, atbalsta saņēmēju darbības tirgu īpatnības.

| (142) | Komisija atgādina, ka HGAA kapitāla un aktīvu galvojuma veidā saņēma valsts atbalstu 3,15 miljardu euro apmērā un 1,35 miljardus euro – likviditātes galvojumu veidā, un pakāpeniskas likvidācijas procesā varētu saņemt papildu valsts atbalstu līdz 5,4 miljardiem euro kapitāla veidā un 3,3 miljardus euro – turpmākās likviditātes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(142)

Komisija atgādina, ka HGAA kapitāla un aktīvu galvojuma veidā saņēma valsts atbalstu 3,15 miljardu euro apmērā un 1,35 miljardus euro – likviditātes galvojumu veidā, un pakāpeniskas likvidācijas procesā varētu saņemt papildu valsts atbalstu līdz 5,4 miljardiem euro kapitāla veidā un 3,3 miljardus euro – turpmākās likviditātes nodrošināšanai.

| (143) | Atbalsta kopējā summa kapitālieguldījumos un aktīvu galvojumos būtu 8,55 miljardi euro, šī summa atbilst apmēram 26 % HGAA riska svērto aktīvu vērtības, kas 2008. gada 31. decembrī bija 32,8 miljardi euro. Tādējādi piešķirtā atbalsta summa ir ļoti liela un ir vajadzīgi atbilstīgi pasākumi. |
| --- | --- |

(143)

Atbalsta kopējā summa kapitālieguldījumos un aktīvu galvojumos būtu 8,55 miljardi euro, šī summa atbilst apmēram 26 % HGAA riska svērto aktīvu vērtības, kas 2008. gada 31. decembrī bija 32,8 miljardi euro. Tādējādi piešķirtā atbalsta summa ir ļoti liela un ir vajadzīgi atbilstīgi pasākumi.

| (144) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 35. punktā noteikts, ka strukturāliem pasākumiem, piemēram, atsavināšanai, jāveicina konkurentu ienākšana tirgū, vienlaikus nodrošinot iespēju izstāšanās procesu veikt pieņemamā laikposmā, lai saglabātu finansiālo stabilitāti. |
| --- | --- |

(144)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 35. punktā noteikts, ka strukturāliem pasākumiem, piemēram, atsavināšanai, jāveicina konkurentu ienākšana tirgū, vienlaikus nodrošinot iespēju izstāšanās procesu veikt pieņemamā laikposmā, lai saglabātu finansiālo stabilitāti.

| (145) | Komisija konstatē, ka likvidācijas plānā paredzēts, ka vēlākais 2015. gada 30. jūnijā tiks pabeigts pienācīgs HGAA pakāpeniskas likvidācijas process, HGAA pārtrauks aktīvu saimniecisko darbību tirgos un turpinās to darbību pakāpenisku likvidāciju, kuras līdz minētajam datumam vēl nebūs pārdotas. |
| --- | --- |

(145)

Komisija konstatē, ka likvidācijas plānā paredzēts, ka vēlākais 2015. gada 30. jūnijā tiks pabeigts pienācīgs HGAA pakāpeniskas likvidācijas process, HGAA pārtrauks aktīvu saimniecisko darbību tirgos un turpinās to darbību pakāpenisku likvidāciju, kuras līdz minētajam datumam vēl nebūs pārdotas.

| (146) | Attiecībā uz DAE struktūru darbības turpināšanu līdz pārdošanas brīdim Austrija apņēmās īstenos vairākas saistības attiecībā uz šo struktūru jaunajiem darījumiem, līdz pārdošanas brīdim novēršot jebkādu konkurences traucējumu iespējamību. |
| --- | --- |

(146)

Attiecībā uz DAE struktūru darbības turpināšanu līdz pārdošanas brīdim Austrija apņēmās īstenos vairākas saistības attiecībā uz šo struktūru jaunajiem darījumiem, līdz pārdošanas brīdim novēršot jebkādu konkurences traucējumu iespējamību.

| (147) | Šajā ziņā Komisija īpaši pozitīvi vērtē Austrijas un HGAA pausto apņemšanos ierobežot jaunus darījumus. Ņemot vērā riska izmaksas un finansēšanas izmaksas, jaunajos darījumos būtu jāgūst peļņa vismaz [...] % gadā. Šī minimālās peļņas robeža ļaus nodrošināt, ka funkcionētspējīgas struktūras neīstenos konkurencei kaitējošu cenu politiku, vienlaikus arī nodrošinot šīm struktūrām ilgtermiņa rentabilitāti. Tāpat banka apņemas ierobežot jauno darījumu termiņus, lai termiņu maiņa tikai nedaudz ietekmētu rentabilitāti [...] (44) [...]. Attiecībā uz [...] Austrija apņēmās arī ierobežot [...] darījumus ar klientiem, kuru kredītnovērtējums ir [...] vai augstāks, un nepārsniegt kopējo summu – EUR [...]. Pildot šo apņemšanos, tiks mazināts ar valūtas devalvāciju saistītais risks un tiks ierobežots bankas iespējamo darījumu apmērs šajā tirgus segmentā. Tātad šie ierobežojumi palīdzēs nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspēju, kā arī mazinās attiecīgo struktūru konkurētspēju. |
| --- | --- |

(147)

Šajā ziņā Komisija īpaši pozitīvi vērtē Austrijas un HGAA pausto apņemšanos ierobežot jaunus darījumus. Ņemot vērā riska izmaksas un finansēšanas izmaksas, jaunajos darījumos būtu jāgūst peļņa vismaz [...] % gadā. Šī minimālās peļņas robeža ļaus nodrošināt, ka funkcionētspējīgas struktūras neīstenos konkurencei kaitējošu cenu politiku, vienlaikus arī nodrošinot šīm struktūrām ilgtermiņa rentabilitāti. Tāpat banka apņemas ierobežot jauno darījumu termiņus, lai termiņu maiņa tikai nedaudz ietekmētu rentabilitāti [...] (44) [...]. Attiecībā uz [...] Austrija apņēmās arī ierobežot [...] darījumus ar klientiem, kuru kredītnovērtējums ir [...] vai augstāks, un nepārsniegt kopējo summu – EUR [...]. Pildot šo apņemšanos, tiks mazināts ar valūtas devalvāciju saistītais risks un tiks ierobežots bankas iespējamo darījumu apmērs šajā tirgus segmentā. Tātad šie ierobežojumi palīdzēs nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspēju, kā arī mazinās attiecīgo struktūru konkurētspēju.

| (148) | Komisija pozitīvi vērtē arī apņemšanos uzlabot riska pārvaldību, jo īpaši to, ka plānots pārvērtēt visus riskus, kuru vērtība ir lielāka par EUR [...], kā arī apņemšanos privāto klientu un valsts finanšu jomā veikt darījumus tikai ar klientiem, kuru kredītnovērtējuma vērtība ir [...] (45). Šo saistību izpilde nodrošinās piesardzību darījumos un atturēs iesaistītās struktūras no riskantām darījumu stratēģijām. Darījumi tiks veikti, līdzsvarojot rentabilitāti un vajadzīgos riska kontroles apsvērumus. Tajā pašā laikā, pildot šīs saistības, tiks novērsta agresīvas tirgus paplašināšanas stratēģijas iespējamība. |
| --- | --- |

(148)

Komisija pozitīvi vērtē arī apņemšanos uzlabot riska pārvaldību, jo īpaši to, ka plānots pārvērtēt visus riskus, kuru vērtība ir lielāka par EUR [...], kā arī apņemšanos privāto klientu un valsts finanšu jomā veikt darījumus tikai ar klientiem, kuru kredītnovērtējuma vērtība ir [...] (45). Šo saistību izpilde nodrošinās piesardzību darījumos un atturēs iesaistītās struktūras no riskantām darījumu stratēģijām. Darījumi tiks veikti, līdzsvarojot rentabilitāti un vajadzīgos riska kontroles apsvērumus. Tajā pašā laikā, pildot šīs saistības, tiks novērsta agresīvas tirgus paplašināšanas stratēģijas iespējamība.

| (149) | Komisija pozitīvi vērtē 147. un 148. apsvērumā minēto saistību dubulto nozīmi. Pirmkārt, to izpilde uzlabos darījumu piemērotību pārdošanai, jo netiks veikti pārmērīgi riskanti darījumi, un, otrkārt, to izpilde mazinās konkurences traucējumus, ierobežojot agresīvu rīcību un jaunus darījumus. |
| --- | --- |

(149)

Komisija pozitīvi vērtē 147. un 148. apsvērumā minēto saistību dubulto nozīmi. Pirmkārt, to izpilde uzlabos darījumu piemērotību pārdošanai, jo netiks veikti pārmērīgi riskanti darījumi, un, otrkārt, to izpilde mazinās konkurences traucējumus, ierobežojot agresīvu rīcību un jaunus darījumus.

| (150) | Likvidācijas plānā paredzēts, ka visas funkcionētspējīgās HGAA daļas tiks vai nu likvidētas, vai pārdotas. Austrija ir stingri apņēmusies HBA un DAE tīklu (pa daļām vai kopumā) pārdot vēlākais līdz attiecīgi 2014. gada 30. jūnijam un 2015. gada 30. jūnijam. Pēc šā datuma tiks pārtraukti visi jaunie darījumi un HGAA atstās tirgu, jo visas tā darbības tiks likvidētas vai pārredzamā veidā būs pārdotas trešām pusēm. Šis HGAA pārdošanas/likvidācijas process ievērojami mazinās atbalsta radītos konkurences traucējumus, jo HGAA vairs nebūs tirgū. |
| --- | --- |

(150)

Likvidācijas plānā paredzēts, ka visas funkcionētspējīgās HGAA daļas tiks vai nu likvidētas, vai pārdotas. Austrija ir stingri apņēmusies HBA un DAE tīklu (pa daļām vai kopumā) pārdot vēlākais līdz attiecīgi 2014. gada 30. jūnijam un 2015. gada 30. jūnijam. Pēc šā datuma tiks pārtraukti visi jaunie darījumi un HGAA atstās tirgu, jo visas tā darbības tiks likvidētas vai pārredzamā veidā būs pārdotas trešām pusēm. Šis HGAA pārdošanas/likvidācijas process ievērojami mazinās atbalsta radītos konkurences traucējumus, jo HGAA vairs nebūs tirgū.

| (151) | Komisija uzskata, ka pašreizējais nestabilais stāvoklis finanšu tirgos, jo īpaši DAE valstu tirgos, attaisno šajās valstīs darbojošos struktūru pārdošanas termiņa pagarinājumu līdz 2015. gada 30. jūnijam. Komisija norāda, ka Austrijas darbības jau tiek pārdotas un, ja tās neizdosies pārdot līdz 2014. gada 30. jūnijam, arī šīs darbības tiks likvidētas. |
| --- | --- |

(151)

Komisija uzskata, ka pašreizējais nestabilais stāvoklis finanšu tirgos, jo īpaši DAE valstu tirgos, attaisno šajās valstīs darbojošos struktūru pārdošanas termiņa pagarinājumu līdz 2015. gada 30. jūnijam. Komisija norāda, ka Austrijas darbības jau tiek pārdotas un, ja tās neizdosies pārdot līdz 2014. gada 30. jūnijam, arī šīs darbības tiks likvidētas.

| (152) | Kopumā Komisija norāda, ka līdz 2017. gadam atlikusī bilances summa un HGAA riska svērto aktīvu vērtība samazināsies par 85 % (ja pārdošanai būs plānotie panākumi). |
| --- | --- |

(152)

Kopumā Komisija norāda, ka līdz 2017. gadam atlikusī bilances summa un HGAA riska svērto aktīvu vērtība samazināsies par 85 % (ja pārdošanai būs plānotie panākumi).

| (153) | Komisija norāda, ka papildus minētajiem vērienīgajiem pasākumiem Austrija ir apņēmusies aizliegt popularizēt valsts atbalstu un aizliegt arī agresīvu komercdarbību. Komisija atzinīgi vērtē arī uzņēmumu pārņemšanas aizliegumu, tādējādi nodrošinot, ka valsts atbalsts netiks izmatots, lai pārņemtu konkurējošus uzņēmumus, bet tiks izmantots paredzētajam mērķim – likvidācijas procesa finansēšanai. |
| --- | --- |

(153)

Komisija norāda, ka papildus minētajiem vērienīgajiem pasākumiem Austrija ir apņēmusies aizliegt popularizēt valsts atbalstu un aizliegt arī agresīvu komercdarbību. Komisija atzinīgi vērtē arī uzņēmumu pārņemšanas aizliegumu, tādējādi nodrošinot, ka valsts atbalsts netiks izmatots, lai pārņemtu konkurējošus uzņēmumus, bet tiks izmantots paredzētajam mērķim – likvidācijas procesa finansēšanai.

| (154) | Komisija pauž nožēlu, ka Austrija tikai daļēji pilda saistības, kuras tā uzņēmās 2012. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem. Tomēr Komisija uzskata, ka dažu šo īstermiņa saistību neizpildi līdzsvaros bankas pilnīga sadalīšana un likvidācija. |
| --- | --- |

(154)

Komisija pauž nožēlu, ka Austrija tikai daļēji pilda saistības, kuras tā uzņēmās 2012. gada decembra lēmumā par glābšanas pasākumiem. Tomēr Komisija uzskata, ka dažu šo īstermiņa saistību neizpildi līdzsvaros bankas pilnīga sadalīšana un likvidācija.

| (155) | Ņemot vērā saistības un pašu ieguldījuma un sloga sadalījuma atbilstību, kā minēts 122.–138. apsvērumā, Komisija uzskata, ka, lai gan HGAA piešķirtā atbalsta summa ir liela, iespējamo konkurences traucējumu ierobežošana ir pietiekami nodrošināta. |
| --- | --- |

(155)

Ņemot vērā saistības un pašu ieguldījuma un sloga sadalījuma atbilstību, kā minēts 122.–138. apsvērumā, Komisija uzskata, ka, lai gan HGAA piešķirtā atbalsta summa ir liela, iespējamo konkurences traucējumu ierobežošana ir pietiekami nodrošināta.

SECINĀJUMI

| (156) | Ņemot vērā Austrijas saistības, tiek secināts, ka likvidācijas stratēģija atbilst prasībām Pārstrukturēšanas paziņojumā, likvidācijas atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences traucējumi ir pietiekamā mērā mazināti. Tāpēc likvidācijas atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

(156)

Ņemot vērā Austrijas saistības, tiek secināts, ka likvidācijas stratēģija atbilst prasībām Pārstrukturēšanas paziņojumā, likvidācijas atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences traucējumi ir pietiekamā mērā mazināti. Tāpēc likvidācijas atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts atbalstu veido šādi pasākumi:

| a) | rekapitalizācija 900 miljonu euro apmērā, kas piešķirta saskaņā ar banku atbalsta programmu; |
| --- | --- |

a)

rekapitalizācija 900 miljonu euro apmērā, kas piešķirta saskaņā ar banku atbalsta programmu;

| b) | rekapitalizācija 450 miljonu euro apmērā, kas piešķirta saskaņā ar banku atbalsta programmu; |
| --- | --- |

b)

rekapitalizācija 450 miljonu euro apmērā, kas piešķirta saskaņā ar banku atbalsta programmu;

| c) | galvojumi 1,35 miljardu euro apmērā, kas piešķirti saskaņā ar banku atbalsta programmu; |
| --- | --- |

c)

galvojumi 1,35 miljardu euro apmērā, kas piešķirti saskaņā ar banku atbalsta programmu;

| d) | aktīvu galvojums 100 miljonu euro apmērā; |
| --- | --- |

d)

aktīvu galvojums 100 miljonu euro apmērā;

| e) | aktīvu galvojums 200 miljonu euro apmērā; |
| --- | --- |

e)

aktīvu galvojums 200 miljonu euro apmērā;

| f) | rekapitalizācija 500 miljonu euro apmērā; |
| --- | --- |

f)

rekapitalizācija 500 miljonu euro apmērā;

| g) | valsts galvojums pakārtotiem 2. līmeņa kapitāla instrumentiem, kuru nominālvērtība ir 1 miljards euro; |
| --- | --- |

g)

valsts galvojums pakārtotiem 2. līmeņa kapitāla instrumentiem, kuru nominālvērtība ir 1 miljards euro;

| h) | iespējamais HGAA likvidācijas kapitāls līdz 5,4 miljardiem euro; |
| --- | --- |

h)

iespējamais HGAA likvidācijas kapitāls līdz 5,4 miljardiem euro;

| i) | iespējamais likviditātes atbalsts līdz 3,3 miljardiem euro. |
| --- | --- |

i)

iespējamais likviditātes atbalsts līdz 3,3 miljardiem euro.

2.   Ņemot vērā pielikumā izklāstītās Austrijas saistības, valsts atbalsts, kas minēts 1. punktā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

Austrija nodrošina, lai likvidācijas plāns, kas tika iesniegts 2013. gada 29. jūnijā un papildināts 2013. gada 27. augustā, kā arī pielikumā iekļautās saistības tiktu īstenoti pilnībā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 3. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 85, 31.3.2010., 21. lpp. OV C 266, 1.10.2010., 5. lpp. OV C 59, 28.2.2013., 34. lpp.

1

(2)  Minēto programmu Komisija apstiprināja ar 2008. gada 9. decembra lēmumu par valsts atbalstu lietā N 557/2008 (OV C 3, 8.1.2009., 2. lpp.), “Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich”.

2

Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich

(3)  Līdzdalības kapitāls nepiešķir balsstiesības.

3

(4)  OV C 134, 13.6.2009., 31. lpp.

4

(5)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

5

(6)  OV C 85, 31.3.2010., 21. lpp.

6

(7)  OV C 266, 1.10.2010., 5. lpp.

7

(8)  OV C 31, 4.2.2012., 13. lpp.

8

(9)  Turpmāk “SA.32554 (2009/C) – Pārstrukturēšanas atbalsts Hypo Group Alpe Adria”.

9

Hypo Group Alpe Adria

(10)  OV C 59, 28.2.2013., 34. lpp.

10

(11)  Vēl nav publicēts.

11

(12)  Vēl nav publicēts.

12

(13)  Sk. 4. apsvērumu un 2009. gada decembra lēmumu par glābšanas pasākumiem.

13

(14)  Sabiedrības Norica un HBInt Credit Managment (CM) (katrai no tām ir ārējie ieguldītāji, kam pieder 49 % akciju) arī darbojas pakāpeniskas likvidācijas režīmā.

14

Norica

HBInt Credit Managment

CM

(15)  Konfidenciāla informācija.

15

(16)  Austrija īstenoja HGAA glābšanas pasākumus saskaņā ar nosacījumu, ka BayernLB pilnā mērā ir jānoraksta HGAA bilances vērtība 2,3 miljardu euro apmērā un jāatsakās no prasījumiem attiecībā uz HGAA jau piešķirto finansējumu 825 miljonu euro apmērā.

16

HGAA

BayernLB

HGAA

HGAA

(17)  Starplaikā saskaņā ar savu Austrijas likuma par pašu kapitāla aizvietošanu (Eigenkapitalersatzgesetz) interpretāciju HGAA pārtrauca apmaksāt procentus un pamatsummas saistībā ar konkrētiem BayernLB aizdevumiem. BayernLB apstrīdēja šo lēmumu un ierosināja tiesvedību, lai atgūtu aizdevumu un procentu summas saskaņā ar sākotnējo vienošanos. [...].

17

Eigenkapitalersatzgesetz

HGAA

BayernLB

BayernLB

(18)  Kommunikation zur EU – Überarbeiteter Umstrukturierungsplan, Klagenfurt am Wörthersee, 29.6.2013.

18

Kommunikation zur EU – Überarbeiteter Umstrukturierungsplan, Klagenfurt am Wörthersee

(19)  Plānā paskaidrots, ka ir iespējams izveidot juridiski saistošu DAE valstu uzņēmumu vai arī ir iespējams atdalīt HBInt daļas (tostarp refinansēšanas līnijas), lai DAE valstu bankas varētu izveidot par neatkarīgām bankām.

19

HBInt

(20)  Ja darījums netiks pabeigts tā, kā tiek prognozēts šobrīd, HGAA turpinās HBA pārdošanas mēģinājumus līdz 2014. gada 30. jūnijam. Ja šie pārdošanas mēģinājumi būs veltīgi, HBA tiks pievienota pakāpeniski likvidējamajai daļai.

20

HGAA

HBA

HBA

(21)  Sk pielikuma IV sadaļas 3.2.2. punktu.

21

(22)  [...] tiks īstenots saskaņā ar [...], kas noteikts tabulā, kura dota pielikumā pievienotā saistību dokumenta V sadaļas 3.4. punktā. Lai nodrošinātu [...] refinansēšanu ar saviem līdzekļiem, HBI [...] vajadzības gadījumā jānovērš noguldījumu apjoma samazināšanās zem [...] vai jākompensē šāds samazinājums.

22

HBI

(23)  Sk. 14. zemsvītras piezīmi.

23

(24)  Sk. 16. zemsvītras piezīmi [...].

24

(25)  Piem., sk. 2009. gada lēmumu par procedūras sākšanu, 92. apsvērums; 2009. gada decembra lēmumu par glābšanas pasākumiem, 66. apsvērums; 2010. gada lēmumu par termiņa pagarināšanu, 31.–39. apsvērums; 2011. gada lēmumu par glābšanas pasākumiem, 39.–43. apsvērums; 2012. gada lēmumu par glābšanas pasākumiem, 37. apsvērums.

25

(26)  Sk., piem., 2010. gada lēmumu par termiņa pagarināšanu, 31. apsvērums; 2011. gada jūlija lēmumu par glābšanas pasākumiem, 40. apsvērums.

26

(27)  Sk., piem., 2010. gada lēmumu par termiņa pagarināšanu, 39. apsvērums.

27

(28)  Sk. 2009. gada decembra lēmuma par glābšanas pasākumiem 65. apsvērumu.

28

(29)  Sk., piem., 2010. gada lēmuma par termiņa pagarināšanu 34. un 38. apsvērumu.

29

(30)  Sk., piem., 2009. gada decembra lēmumu par procedūras sākšanu, 66. apsvērums; 2010. gada lēmumu par termiņa pagarināšanu, 35. un 37. apsvērums; 2011. gada jūlija lēmumu par glābšanas pasākumiem, 43. apsvērums.

30

(31)  Sk., piem., 2010. gada lēmumu par termiņa pagarināšanu, 36. apsvērums.

31

(32)  Sk. 2009. gada lēmumu par procedūras sākšanu, 102. apsvērums.

32

(33)  Sk. 2009. gada decembra lēmumu par glābšanas pasākumiem, 67. apsvērums.

33

(34)  Sk. 2009. gada lēmumu par procedūras sākšanu, 98. apsvērums.

34

(35)  Sk. 2009. gada lēmumu par procedūras sākšanu, 98. apsvērums; 2010. gada lēmumu par termiņa pagarināšanu, 42. apsvērums.

35

(36)  Sk. 2011. gada jūlija lēmumu par glābšanas pasākumiem, 44. apsvērums; 2012. gada lēmumu par glābšanas pasākumiem, 38. apsvērums.

36

(37)  Aizstāts ar Komisijas 2013. gada 5. februāra lēmumu ar to pašu lietas numuru; vēl nav publicēts.

37

(38)  Reģistrēta kā lieta T-427/12.

38

(39)  OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp., jo īpaši sk. 6. punktu.

39

(40)  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

40

(41)  Sk. Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un 49. punktu Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.).

41

(42)  Spriedums saistītajās lietās T-415/05, T-416/05 un T-423/05 Grieķija u. c./Komisija (Krājums 2010., I-4749. lpp., 135. punkts).

42

(43)  Komisija pozitīvi vērtē to, ka Austrija ir apņēmusies nodrošināt, lai nelikvidējamo struktūru aizdevumu un noguldījumu attiecība (“LTD”) būtu tāda, kas nodrošinātu veiksmīgu pārdošanu; šo mērķi var sasniegt, vai nu atbilstīgi vadot kredītu piešķiršanas procesu, vai mākslīgi vai efektīvi samazinot LTD attiecību; sk. saistību III sadaļu, 4.1.8. punktu.

43

LTD

LTD

(44)  [...].

44

(45)  Tas attiecas uz gada saistību neizpildes varbūtību [...] % vai mazāk.

45

---

PIELIKUMS

Iepriekšējas piezīmes

Austrija Eiropas Komisijai (turpmāk “Komisija”) kā vienīgajam adresātam un tikai saistībā ar lietu SA.32554 (ex C 16/2009) pauž apņemšanos pildīt tālāk norādītās saistības. Trešās puses nevar izmantot šīs saistības, lai izvirzītu jebkādas prasības saistībā ar Austrijas un/vai kredītiestāžu grupas Hypo Alpe Adria (turpmāk “HGAA”) konkrētu rīcību.

Saistības, ko Austrija iesniedza Komisijai saistību vēstulē 2012. gada 30. novembrī un kas minētas pielikumā Komisijas 2012. gada 5. decembra Lēmumam par apstiprināšanu, C(2012) 9255 final, ir aizvietotas ar saistībām, kas minētas B.III.3. un B.III.4. sadaļā.

Ja tālāk nav noteikts citādi, visas saistības attiecas uz katru no funkcionētspējīgām struktūrām, kuras uzskaitītas B.II.1. sadaļā, līdz attiecīgā struktūra ir atkārtoti privatizēta saskaņā ar nosacījumiem B.IV.3. sadaļā.

Saistības

I.   Pārstrukturēšanas plāna īstenošana; pārraudzības pilnvarnieks

Austrija nodrošina pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu norādītajā termiņā. Austrija nodrošina, ka pārstrukturēšanas plāna īstenošanu uzraudzīs pārraudzības pilnvarnieks. Pārraudzības pilnvarnieka iecelšana, pienākumi, saistības un atbrīvošana no amata notiek saskaņā ar C sadaļā izklāstīto kārtību.

II.   Definīcijas

1.   Funkcionētspējīgas struktūras

“Funkcionētspējīgas struktūras”, kuras paredzēts atkārtoti privatizēt saskaņā ar nosacījumiem B.IV.3. sadaļā, ir tālāk uzskaitītās sabiedrības (tostarp tās sabiedrības, kuru kontroli tieši vai netieši īsteno minētās sabiedrības):

1.1.   HBA

Hypo Alpe-Adria-Bank AG, Klāgenfurte, Austrija (“HBA”).

1.2.   DAE/DAE tīkls

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ļubļana, Slovēnija (“HBS”), |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ļubļana, Slovēnija (“HBS”),

| — | Hypo Leasing d.o.o., Ļubļana, Slovēnija (“HLS”) vai tās tiesību pārņēmēja, kas izveidota, veicot HGAA iekšējo pārstrukturēšanu, ja šī sabiedrība tiek piedāvāta pārdošanai. Šīs sabiedrības darījumi attiecas tikai uz [...] un [...] izpirkumnomu, |
| --- | --- |

—

Hypo Leasing d.o.o., Ļubļana, Slovēnija (“HLS”) vai tās tiesību pārņēmēja, kas izveidota, veicot HGAA iekšējo pārstrukturēšanu, ja šī sabiedrība tiek piedāvāta pārdošanai. Šīs sabiedrības darījumi attiecas tikai uz [...] un [...] izpirkumnomu,

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreba, Horvātija (“HBC”) un tās meitasuzņēmums Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Horvātija (“HAALC”), kuras darījumu jomā ir tikai [...], |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreba, Horvātija (“HBC”) un tās meitasuzņēmums Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Horvātija (“HAALC”), kuras darījumu jomā ir tikai [...],

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostara, Bosnija un Hercegovina (“HBFBiH”), |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostara, Bosnija un Hercegovina (“HBFBiH”),

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Banja Luka, Serbu Republika (“HBRS”) un tās meitasuzņēmums Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Serbu Republika (“HLRS”), kuras darījumi attiecas tikai uz [...] izpirkumnomu, |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Banja Luka, Serbu Republika (“HBRS”) un tās meitasuzņēmums Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Serbu Republika (“HLRS”), kuras darījumi attiecas tikai uz [...] izpirkumnomu,

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Podgorica, Melnkalne (“HBM”), |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Podgorica, Melnkalne (“HBM”),

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Belgrada, Serbija (“HBSE”). |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Belgrada, Serbija (“HBSE”).

2.   Likvidējamā daļa

Likvidējamā daļā saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, vienlaikus saglabājot kapitālu un nodrošinot minimālu vērtības zudumu, tiks likvidēta HGAA un Hypo-Alpe-Adria Bank S.p.A., kuras galvenais birojs ir Udīnē, Itālijā (“HBI”), stratēģiski maznozīmīgas darījumu jomas un portfeļi. Visas sabiedrības/struktūras, kuras nav skaidri minētas II.1. sadaļā iepriekš, ir iekļautas likvidējamajā daļā. Likvidējamā daļā cita starpā ir tālāk minētie elementi.

2.1.   Likvidācijai paredzētās daļas

Stratēģiski maznozīmīgas daļas

2.2.   Likvidācijai paredzētie finanšu instrumenti

| — | HBInt. portfelis un HGAA atlikušās meitasuzņēmumu refinansēšanas līnijas (proti, DAE, HBI). |
| --- | --- |

—

HBInt. portfelis un HGAA atlikušās meitasuzņēmumu refinansēšanas līnijas (proti, DAE, HBI).

| — | Konkrētu meitasuzņēmumu (HBA, HBI, DAE tīkla bankas) apakšportfeļi, kas likvidēšanas procesā pārvesti uz HLS. |
| --- | --- |

—

Konkrētu meitasuzņēmumu (HBA, HBI, DAE tīkla bankas) apakšportfeļi, kas likvidēšanas procesā pārvesti uz HLS.

| — | Likvidējamās izpirkumnomas sabiedrības (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE un HLSE). |
| --- | --- |

—

Likvidējamās izpirkumnomas sabiedrības (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE un HLSE).

| — | Mazākuma akcionāru uzņēmumi (Credit Management, Norica). |
| --- | --- |

—

Mazākuma akcionāru uzņēmumi (Credit Management, Norica).

2.3.   HBI

Hypo Alpe-Adria-Bank S.p.A., Undīne, Itālija (“HBI”).

III.   Vispārīgās saistības

1.   Apdomātas, saprātīgas un ilgtspējīgas komercpolitikas īstenošana

Pārstrukturēšanas plāna īstenošanas gaitā Austrija nodrošina, ka HGAA īsteno apdomātu, saprātīgu un ilgtspējīgu komercpolitiku, pārskata iekšējo stimulu sistēmas atbilstību likumu un noteikumu prasībām, kā arī pārliecinās, ka bankas stimulu sistēmas neveicina nesamērīgu risku uzņemšanos.

2.   Peļņas nodošana

Austrija nodrošina, ka līdz atkārtotai privatizēšanai katra funcionētspējīgā struktūra (t. i., HBA un DAE tīkls) nodod gada peļņu attiecīgajiem īpašniekiem tikai tādā mērā, kādā tas atļauts tiesību aktos, un raugās, lai netiktu samazināta peļņas nodošanas brīdī attiecīgai funcionētspējīgai struktūrai piemērojamā pašu kapitāla kvota vai sabiedrībai nerastos finansiāli zaudējumi. Šīs saistības attiecīgi piemēro arī visām starpniecības (pārvaldības) sabiedrībām, HBI – līdz tās pilnīgai likvidācijai, un HBInt. – kamēr to kontrolē Austrija.

3.   Pašu ieguldījums

Kuponu maksājumu aizliegums, kas noteikts saistību vēstulē, ko Austrija iesniedza 2012. gada 30. novembrī, un 11. punktā pielikumā Komisijas 2012. gada 5. decembra lēmumam par apstiprināšanu, C(2012) 9255 final, ir aizstāts ar šādām saistībām.

3.1.   Aizliegti dividenžu vai kuponu maksājumi, kas nav jāveic obligāti saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem.

| 3.1.1. | Austrija nodrošina, ka pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā HGAA neveic dividenžu vai kuponu maksājumus par 1. un 2. līmeņa kapitāla instrumentiem (tostarp akcijām, daļām, hibrīdkapitālu un papildu kapitālu), ko tā emitējusi pirms galīgās apstiprināšanas lēmuma pieņemšanas, izņemot gadījumus, kad HGAA šādi maksājumi jāveic saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem – arī tad, ja netiek izmantotas rezerves – vai pēc Komisijas dienestu iepriekšējas atļaujas. |
| --- | --- |

3.1.1.

Austrija nodrošina, ka pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā HGAA neveic dividenžu vai kuponu maksājumus par 1. un 2. līmeņa kapitāla instrumentiem (tostarp akcijām, daļām, hibrīdkapitālu un papildu kapitālu), ko tā emitējusi pirms galīgās apstiprināšanas lēmuma pieņemšanas, izņemot gadījumus, kad HGAA šādi maksājumi jāveic saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem – arī tad, ja netiek izmantotas rezerves – vai pēc Komisijas dienestu iepriekšējas atļaujas.

| 3.1.2. | Minētie kapitāla instrumenti neietver tos kapitāla instrumentus, akcijas un/vai daļas, kas pieder Austrijai, izņemot gadījumus, kad Austrijai piederošo kapitāla instrumentu dividenžu vai kuponu maksājumu dēļ arī trešām pusēm būtu jāpilda maksājumu saistības. |
| --- | --- |

3.1.2.

Minētie kapitāla instrumenti neietver tos kapitāla instrumentus, akcijas un/vai daļas, kas pieder Austrijai, izņemot gadījumus, kad Austrijai piederošo kapitāla instrumentu dividenžu vai kuponu maksājumu dēļ arī trešām pusēm būtu jāpilda maksājumu saistības.

| 3.1.3. | Dividenžu aizliegumu, kas minēts 3.1.1. punktā nepiemēro dividenžu maksājumiem, ko veic mazākuma akcionāru pagaidu sabiedrības, kas neiesaistās popularizēšanas pasākumos, [...] un [...], (t. i., divas SPV, kurās ārējiem ieguldītājiem pieder 49 % akciju; SPV ir tikai konkrētu vērtspapīru turētājas un tās dividenžu veidā izmaksā no vērtspapīriem gūtos ieņēmumus sabiedrībai HBInt un mazākuma akcionāru sabiedrībām, sk. pārstrukturēšanas plāna 5.3.4. iedaļu), ja, neveicot šos maksājumus, būtu jālikvidē kāda no šīm sabiedrībām, tādējādi negatīvi ietekmējot HGAA kopējā kapitāla stāvokli. |
| --- | --- |

3.1.3.

Dividenžu aizliegumu, kas minēts 3.1.1. punktā nepiemēro dividenžu maksājumiem, ko veic mazākuma akcionāru pagaidu sabiedrības, kas neiesaistās popularizēšanas pasākumos, [...] un [...], (t. i., divas SPV, kurās ārējiem ieguldītājiem pieder 49 % akciju; SPV ir tikai konkrētu vērtspapīru turētājas un tās dividenžu veidā izmaksā no vērtspapīriem gūtos ieņēmumus sabiedrībai HBInt un mazākuma akcionāru sabiedrībām, sk. pārstrukturēšanas plāna 5.3.4. iedaļu), ja, neveicot šos maksājumus, būtu jālikvidē kāda no šīm sabiedrībām, tādējādi negatīvi ietekmējot HGAA kopējā kapitāla stāvokli.

3.2.   Aizliegta kapitāla instrumentu atcelšana vai pārpirkšana, kas nav jāveic obligāti saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem.

| 3.2.1. | Austrija nodrošina, ka pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā HGAA neatceļ, nepārpērk vai citādi pirms termiņa neatsaka kapitāla instrumentus, kas minēti 3.1.1. punktā iepriekš, izņemot gadījumus, kad HGAA tas jādara saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem – arī tad, ja netiek izmantotas rezerves – vai pēc Komisijas dienestu iepriekšējas atļaujas. |
| --- | --- |

3.2.1.

Austrija nodrošina, ka pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā HGAA neatceļ, nepārpērk vai citādi pirms termiņa neatsaka kapitāla instrumentus, kas minēti 3.1.1. punktā iepriekš, izņemot gadījumus, kad HGAA tas jādara saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem – arī tad, ja netiek izmantotas rezerves – vai pēc Komisijas dienestu iepriekšējas atļaujas.

| 3.2.2. | Ar iepriekšēju Komisijas dienestu atļauju šo noteikumu nepiemēro kapitāla instrumentu atcelšanai, pārpirkšanai vai citiem kapitāla instrumentu pirmstermiņa atteikšanas veidiem, ja:






  — | tie HGAA nerada pastāvīgu reglamentēto kapitāla kvotu samazinājumu un |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Ar iepriekšēju Komisijas dienestu atļauju šo noteikumu nepiemēro kapitāla instrumentu atcelšanai, pārpirkšanai vai citiem kapitāla instrumentu pirmstermiņa atteikšanas veidiem, ja:

—

tie HGAA nerada pastāvīgu reglamentēto kapitāla kvotu samazinājumu un

| — | HGAA maksājumi kreditoriem saistībā ar pirmstermiņa atteikumu (piem., atpirkšanas cena, kompensācija) nepārsniedz instrumenta tirgus vērtību atteikuma brīdī, vajadzības gadījumā pieskaitot:






  — | prēmiju, kas nav lielāka par 10 % no tirgus vērtības, un/vai |
| --- | --- | --- |

—

HGAA maksājumi kreditoriem saistībā ar pirmstermiņa atteikumu (piem., atpirkšanas cena, kompensācija) nepārsniedz instrumenta tirgus vērtību atteikuma brīdī, vajadzības gadījumā pieskaitot:

—

prēmiju, kas nav lielāka par 10 % no tirgus vērtības, un/vai

| — | maksājumu, kura summa nav lielāka par instrumenta procentu diskontēto vērtību skaidrā naudā sākotnējā termiņa beigās. |
| --- | --- |

—

maksājumu, kura summa nav lielāka par instrumenta procentu diskontēto vērtību skaidrā naudā sākotnējā termiņa beigās.

| 3.2.3. | Iepriekš vienojoties ar Komisijas dienestiem, noteiktā tirgus vērtība iepriekš minētā punkta izpratnē atbilst:






  — | publiski tirgotiem instrumentiem – instrumenta vai līdzvērtīgu instrumentu vidējai cenai iepriekšējā mēnesī pirms publicēts piedāvājums atpirkt attiecīgos instrumentus, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Iepriekš vienojoties ar Komisijas dienestiem, noteiktā tirgus vērtība iepriekš minētā punkta izpratnē atbilst:

—

publiski tirgotiem instrumentiem – instrumenta vai līdzvērtīgu instrumentu vidējai cenai iepriekšējā mēnesī pirms publicēts piedāvājums atpirkt attiecīgos instrumentus,

| — | citiem instrumentiem – citā piemērotā veidā noteiktai vērtībai, kuru apstiprinājusi neatkarīga trešā puse, izmantojot instrumenta vai līdzvērtīgu instrumentu vērtējumu. |
| --- | --- |

—

citiem instrumentiem – citā piemērotā veidā noteiktai vērtībai, kuru apstiprinājusi neatkarīga trešā puse, izmantojot instrumenta vai līdzvērtīgu instrumentu vērtējumu.

4.   Rīcība/jaunu darījumu ierobežojumi

4.1.   Saistības, kas izteiktas 2013. gada 30. novembrī (pielikums Komisijas 2012. gada 5. decembra lēmumam par apstiprināšanu, C(2012) 9255 final) aizstāšana.

Saistības, ko Austrija iesniedza Komisijai saistību vēstulē 2012. gada 30. novembrī, kas minētas pielikumā Komisijas 2012. gada 5. decembra lēmumam par apstiprināšanu, C(2012) 9255 final, ir aizvietotas ar šādām saistībām.

| 4.1.1. | Publisko finanšu segmentā HGAA iesaistīsies tikai tādos jaunos darījumos, kuru termiņš ir [...], un korporatīvo kredītsaistību jomā – darījumos, kuru termiņš ir [...] vai mazāks; kā publisko, tā korporatīvo finanšu jomā darījumi tiks veikti tikai tad, ja gada saistību neizpildes varbūtība būs [...] % vai mazāka. Turklāt visas korporatīvā segmenta saistības, kuru termiņš ir ilgāks par [...], [...] % apmērā jānodrošina saskaņā ar HGAA iekšējās kredītpolitikas raksturlielumiem. Minēto noteikumu izņēmumi ir pieļaujami, ja vietējā uzraudzības iestāde prasa turēt konkrētus finanšu instrumentus. Turklāt minētos ierobežojumus nepiemēro Serbu Republikas un Bosnijas Federācijas izdotajām valsts parādzīmēm, kuru maksimālais termiņš ir [...], ja šo vērtspapīru iegāde [...]. |
| --- | --- |

4.1.1.

Publisko finanšu segmentā HGAA iesaistīsies tikai tādos jaunos darījumos, kuru termiņš ir [...], un korporatīvo kredītsaistību jomā – darījumos, kuru termiņš ir [...] vai mazāks; kā publisko, tā korporatīvo finanšu jomā darījumi tiks veikti tikai tad, ja gada saistību neizpildes varbūtība būs [...] % vai mazāka. Turklāt visas korporatīvā segmenta saistības, kuru termiņš ir ilgāks par [...], [...] % apmērā jānodrošina saskaņā ar HGAA iekšējās kredītpolitikas raksturlielumiem. Minēto noteikumu izņēmumi ir pieļaujami, ja vietējā uzraudzības iestāde prasa turēt konkrētus finanšu instrumentus. Turklāt minētos ierobežojumus nepiemēro Serbu Republikas un Bosnijas Federācijas izdotajām valsts parādzīmēm, kuru maksimālais termiņš ir [...], ja šo vērtspapīru iegāde [...].

| 4.1.2. | Jaunus hipotekāros kredītus privātpersonām HGAA piešķirs tikai tad, ja aizdevuma un tā vērtības attiecība (LTV) nav lielāka par [...] %. Ja aizdevuma un tā vērtības maksimālā attiecība ir [...] %, jaunus mazapjoma hipotekāros kredītus atļauts piešķirt tikai tad, ja attiecīgā klienta parāda un ienākumu attiecība – ko nosaka, summu, kas klientam mēnesī jāmaksā HGAA un citām finanšu iestādēm (iegūst vietējos kredītbirojos), dalot ar neto ienākumiem mēnesī – ir mazāka vai vienāda ar [...] %. Turklāt iekuriem piešķirtiem hipotekārajiem kredītiem saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem par hipotēkas obligācijām/vērtspapīrošanu, ja šādi valsts tiesību akti ir, jāatbilst prasībām par iekļaušanu nodrošinājuma portfeļos. |
| --- | --- |

4.1.2.

Jaunus hipotekāros kredītus privātpersonām HGAA piešķirs tikai tad, ja aizdevuma un tā vērtības attiecība (LTV) nav lielāka par [...] %. Ja aizdevuma un tā vērtības maksimālā attiecība ir [...] %, jaunus mazapjoma hipotekāros kredītus atļauts piešķirt tikai tad, ja attiecīgā klienta parāda un ienākumu attiecība – ko nosaka, summu, kas klientam mēnesī jāmaksā HGAA un citām finanšu iestādēm (iegūst vietējos kredītbirojos), dalot ar neto ienākumiem mēnesī – ir mazāka vai vienāda ar [...] %. Turklāt iekuriem piešķirtiem hipotekārajiem kredītiem saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem par hipotēkas obligācijām/vērtspapīrošanu, ja šādi valsts tiesību akti ir, jāatbilst prasībām par iekļaušanu nodrošinājuma portfeļos.

| 4.1.3. | Katru jaunu saistību (4.2. iedaļas izpratnē) finansēšanas iekšējo izmaksu matricai visā termiņstruktūrā jāatbilst filiāles/meitasuzņēmuma refinansēšanas situācijai. Tās minimālajai vērtībai jābūt: | EURIBOR 3 m + [...] % – saistībām, kuru termiņš nav ilgāks par [...] gadiem; |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

Katru jaunu saistību (4.2. iedaļas izpratnē) finansēšanas iekšējo izmaksu matricai visā termiņstruktūrā jāatbilst filiāles/meitasuzņēmuma refinansēšanas situācijai. Tās minimālajai vērtībai jābūt:

EURIBOR 3 m + [...] % – saistībām, kuru termiņš nav ilgāks par [...] gadiem;

| | EURIBOR 3 m + [...] % – saistībām, kuru termiņš ir [...] gadi ([...]); |
| --- | --- |

EURIBOR 3 m + [...] % – saistībām, kuru termiņš ir [...] gadi ([...]);

| | EURIBOR 3 m + [...] % – saistībām, kuru termiņš ir ilgāks par [...] gadiem ([...]). |
| --- | --- |

EURIBOR 3 m + [...] % – saistībām, kuru termiņš ir ilgāks par [...] gadiem ([...]).

Valstīs, kurās ir sevišķi slikta kredīsituācija, šī minimālā vērtība jāpalielina par [...]. Papildus grupai noteiktajiem termiņa ierobežojumiem publisko finanšu un korporatīvo finanšu segmentā (sk. 4.1.1. punktu) šajās valstīs nedrīkst uzņemties saistības, kuru termiņš ir ilgāks par [...] gadiem. Papildu finansējuma apmēru var samazināt gadījumos, kad aktīvi atbilst juridiskiem kritērijiem un mantiskiem kritērijiem, ko piemēro aktīvu pārvēršanai vērtspapīros, un ja tos paredzēts tieši pārvērst vērtspapīros (piem., hipotēkas, finanšu noma, aizdevumi MVU un publiskās finanses), pamatojoties uz izmantojamu nodrošinājumu, ko apstiprinājis pārraudzības pilnvarnieks (no [...] līdz [...] bāzes punktiem atkarībā no nodrošinājuma summas, [...] bāzes punkti pārmērīgam nodrošinājumam).

| 4.1.4. | Pēc finansēšanas izmaksu (atbilstīgi 4.1.3. punktam) un riska izmaksu (kopējais paredzamais nesegtās summas zaudējums pēc nodrošinājuma summas papildu diskontēšanas [...] % apmērā) pareizas aprēķināšanas ir jānodrošina katras jaunu kredītsaistības nodrošinātu pašu kapitāla pieaugumu par vismaz [...] % gadā (aprēķinā var iekļaut nodevas). Komisijas dienesti, nosūtot vienkāršu dienesta vēstuli, var atcelt prasību par papildu diskonta [...] % apmērā piemērošanu riska izmaksu aprēķināšanā, tiklīdz pārraudzības pilnvarnieks sniedz pamatotu atzinumu, ka bankas pašreizējā nodrošinājuma novērtējuma sistēma kopumā ir atbilstīga un tajā jau ir iekļauti atbilstīgi diskonti. |
| --- | --- |

4.1.4.

Pēc finansēšanas izmaksu (atbilstīgi 4.1.3. punktam) un riska izmaksu (kopējais paredzamais nesegtās summas zaudējums pēc nodrošinājuma summas papildu diskontēšanas [...] % apmērā) pareizas aprēķināšanas ir jānodrošina katras jaunu kredītsaistības nodrošinātu pašu kapitāla pieaugumu par vismaz [...] % gadā (aprēķinā var iekļaut nodevas). Komisijas dienesti, nosūtot vienkāršu dienesta vēstuli, var atcelt prasību par papildu diskonta [...] % apmērā piemērošanu riska izmaksu aprēķināšanā, tiklīdz pārraudzības pilnvarnieks sniedz pamatotu atzinumu, ka bankas pašreizējā nodrošinājuma novērtējuma sistēma kopumā ir atbilstīga un tajā jau ir iekļauti atbilstīgi diskonti.

| 4.1.5. | Pašu kapitāla peļņa iepriekšējā punkta izpratnē faktiski ir jāaprēķina, ņemot vērā konkrētiem aizdevumiem piemērojamās regulatīvās kapitāla prasības. Tomēr metodes, ko HGAA šobrīd izmanto, lai aprēķinātu konkrētā aizdevuma kapitāla prasības, ir pamatota ar saimniecisku pieeju un atbilst riska izmaksu aprēķinam. Eiropas Komisija, nosūtot dienesta vēstuli, var atļaut HGAA arī turpmāk konkrētu aizdevumu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantot ekonomisko metodi, ja pārraudzības pilnvarnieks apstiprina, ka i) šī metode ir droša, un ii) HGAA ir pierādījusi, ka, izmantojot savu aprēķināšanas metodi, tā no pašu kapitāla gūst minimālo peļņu, kas gan mērķa portfeļa līmenī, gan efektīva portfeļa līmenī ir līdzvērtīga minimālajai peļņas vērtībai [...] % apmērā, kas aprēķināta, ņemot vērā regulatīvo pašu kapitālu. |
| --- | --- |

4.1.5.

Pašu kapitāla peļņa iepriekšējā punkta izpratnē faktiski ir jāaprēķina, ņemot vērā konkrētiem aizdevumiem piemērojamās regulatīvās kapitāla prasības. Tomēr metodes, ko HGAA šobrīd izmanto, lai aprēķinātu konkrētā aizdevuma kapitāla prasības, ir pamatota ar saimniecisku pieeju un atbilst riska izmaksu aprēķinam. Eiropas Komisija, nosūtot dienesta vēstuli, var atļaut HGAA arī turpmāk konkrētu aizdevumu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantot ekonomisko metodi, ja pārraudzības pilnvarnieks apstiprina, ka i) šī metode ir droša, un ii) HGAA ir pierādījusi, ka, izmantojot savu aprēķināšanas metodi, tā no pašu kapitāla gūst minimālo peļņu, kas gan mērķa portfeļa līmenī, gan efektīva portfeļa līmenī ir līdzvērtīga minimālajai peļņas vērtībai [...] % apmērā, kas aprēķināta, ņemot vērā regulatīvo pašu kapitālu.

| 4.1.6. | [...] var piešķirt klientiem, tikai tad, ja klients [...]. Pieļaujamie izņēmumi ir:






  — | [...], |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

[...] var piešķirt klientiem, tikai tad, ja klients [...]. Pieļaujamie izņēmumi ir:

—

[...],

| — | [...] ir ierobežoti līdz nominālajam apmēram EUR [...] jauniem darījumiem gadā; katra [...], kam kredīts piešķirts [...], kredītnovērtējumam jābūt vismaz [...] vai labākam (atbilstīgi HGAA iekšējo kredītrnovērtējuma modeļa skalu). |
| --- | --- |

—

[...] ir ierobežoti līdz nominālajam apmēram EUR [...] jauniem darījumiem gadā; katra [...], kam kredīts piešķirts [...], kredītnovērtējumam jābūt vismaz [...] vai labākam (atbilstīgi HGAA iekšējo kredītrnovērtējuma modeļa skalu).

| 4.1.7. | HGAA nodrošinās ikgadēju pārvērtēšanu un pilnīgu finanšu dokumentāciju katram klientam, kura risks pārsniedz EUR [...]; šīs prasības izpildi pārbaudīs riska pārvaldības nodaļa grupas galvenajā birojā. |
| --- | --- |

4.1.7.

HGAA nodrošinās ikgadēju pārvērtēšanu un pilnīgu finanšu dokumentāciju katram klientam, kura risks pārsniedz EUR [...]; šīs prasības izpildi pārbaudīs riska pārvaldības nodaļa grupas galvenajā birojā.

| 4.1.8. | Austrijas Republika apņemas nodrošināt, lai funkcionētspējīgo struktūru aizdevumu un noguldījumu attiecība (LtD) būtu tāda, kas nodrošinātu veiksmīgu pārdošanu; šo mērķi var sasniegt, vai nu vadot kredītu piešķiršanas procesu, vai veicot citus pasākumus, lai samazinātu LtD attiecību. Austrijas Republika apzinās, ka LtD attiecība, kas pārsniedz 100 %, var kavēt attiecīgās struktūras veiksmīgu pārdošanu. |
| --- | --- |

4.1.8.

Austrijas Republika apņemas nodrošināt, lai funkcionētspējīgo struktūru aizdevumu un noguldījumu attiecība (LtD) būtu tāda, kas nodrošinātu veiksmīgu pārdošanu; šo mērķi var sasniegt, vai nu vadot kredītu piešķiršanas procesu, vai veicot citus pasākumus, lai samazinātu LtD attiecību. Austrijas Republika apzinās, ka LtD attiecība, kas pārsniedz 100 %, var kavēt attiecīgās struktūras veiksmīgu pārdošanu.

| 4.1.9. | HGAA nomainīs vai apmācīs kredītu nodaļas darbiniekus vai klientu konsultantus, ja kredītu piešķiršanas procesā tiks konstatētas kļūdas vai ja kredīti tiks piešķirti standartam neatbilstīgā rentabilitātes līmenī. |
| --- | --- |

4.1.9.

HGAA nomainīs vai apmācīs kredītu nodaļas darbiniekus vai klientu konsultantus, ja kredītu piešķiršanas procesā tiks konstatētas kļūdas vai ja kredīti tiks piešķirti standartam neatbilstīgā rentabilitātes līmenī.

| 4.1.10. | HGAA neiegādāsies daļas uzņēmumos vai uzņēmumu daļas (turpmāk “daļas”), ja tālāk nav noteikts citādi. Iepriekš vienojoties ar Komisiju, HGAA var iegādāties daļas, ja apstākļu dēļ tas ir vajadzīgs, lai saglabātu vai nodrošinātu finanšu līdzsvaru vai efektīvu konkurenci. Bez iepriekšējas vienošanās ar Komisiju HAA var iegādāties daļas, ja: i) attiecīgā pirkuma summa ir mazāka par [...] % no HGAA bilances kopējās vērtības Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdī un ii) visu pirkumu summa, ko HGAA samaksājusi pārstrukturēšanas periodā (t. i., līdz DAE tīkla pārdošanas pabeigšanai, sk. IV iedaļu), ir mazāka par [...] % HGAA bilances kopējās vērtības Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdī. Pirkšanas aizliegumu nepiemēro daļām, ko HGAA pārvalda vai iegādājas, veicot parastās darījumu darbības saistībā ar grūtībās nonākušiem kredītiem vai citiem līdzīgiem bankas darījumiem. |
| --- | --- |

4.1.10.

HGAA neiegādāsies daļas uzņēmumos vai uzņēmumu daļas (turpmāk “daļas”), ja tālāk nav noteikts citādi. Iepriekš vienojoties ar Komisiju, HGAA var iegādāties daļas, ja apstākļu dēļ tas ir vajadzīgs, lai saglabātu vai nodrošinātu finanšu līdzsvaru vai efektīvu konkurenci. Bez iepriekšējas vienošanās ar Komisiju HAA var iegādāties daļas, ja: i) attiecīgā pirkuma summa ir mazāka par [...] % no HGAA bilances kopējās vērtības Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdī un ii) visu pirkumu summa, ko HGAA samaksājusi pārstrukturēšanas periodā (t. i., līdz DAE tīkla pārdošanas pabeigšanai, sk. IV iedaļu), ir mazāka par [...] % HGAA bilances kopējās vērtības Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdī. Pirkšanas aizliegumu nepiemēro daļām, ko HGAA pārvalda vai iegādājas, veicot parastās darījumu darbības saistībā ar grūtībās nonākušiem kredītiem vai citiem līdzīgiem bankas darījumiem.

| 4.1.11. | HGAA neizmanto atbalstu reklāmai. |
| --- | --- |

4.1.11.

HGAA neizmanto atbalstu reklāmai.

| 4.1.12. | Minēto pasākumu īstenošanu reizi ceturksnī uzraudzīs ārējs pārraudzības pilnvarnieks (sk. C sadaļu tālāk), kas par to ziņos Komisijai. |
| --- | --- |

4.1.12.

Minēto pasākumu īstenošanu reizi ceturksnī uzraudzīs ārējs pārraudzības pilnvarnieks (sk. C sadaļu tālāk), kas par to ziņos Komisijai.

4.2.   Saistību tvērums (Jaunu darījumu ierobežojumi) atbilstīgi 4.1.1.–4.1.6. iedaļai

Ierobežojumus, kas noteikti 4.1.1.–4.1.6. iedaļā, piemēro, kā norādīts tālāk.

4.2.1.   Korporatīvā, publisko finanšu un mazapjoma segmenta definīcija

Korporatīvā un publisko finanšu segmenta definīcijas ar tālāk norādītajiem grozījumiem kopumā atbilst HGAA piemērojamām darījumu segmentu definīcijām.

| 4.2.1.1. | Korporatīvais segments ir:
  privāti uzņēmumi (izņemot kredītiestādes), kas atbilst šādiem apgrozījuma un/vai riska kritērijiem:






  — | gada apgrozījums EUR [...] vai lielāks, vai |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1.

Korporatīvais segments ir:

privāti uzņēmumi (izņemot kredītiestādes), kas atbilst šādiem apgrozījuma un/vai riska kritērijiem:

—

gada apgrozījums EUR [...] vai lielāks, vai

| — | bruto risks vismaz EUR [...], izņemot Horvātiju, kur tas ir EUR [...]. HGAA apņemas pārraudzības pilnvarniekam apliecināt, ka pašreizējā riska maksimālā robeža, kas nošķir privātpersonu segmentu un korporatīvo segmentu, Horvātijā patiešām ir EUR [...] un ka maksimālās robežas maiņa varētu radīt pārmērīgas izmaksas. |
| --- | --- |

—

bruto risks vismaz EUR [...], izņemot Horvātiju, kur tas ir EUR [...]. HGAA apņemas pārraudzības pilnvarniekam apliecināt, ka pašreizējā riska maksimālā robeža, kas nošķir privātpersonu segmentu un korporatīvo segmentu, Horvātijā patiešām ir EUR [...] un ka maksimālās robežas maiņa varētu radīt pārmērīgas izmaksas.

| 4.2.1.2. | Publisko finanšu segments
  Publisko finanšu segments ir:






  — | “valsts varas struktūras” – struktūras, kas īsteno valsts varu, izdodot vispārēji saistošus tiesību aktus vai citus saistošus noteikumus (valstis, ministrijas, valsts varas/valdības iestādes, sociālā nodrošinājuma iestādes utt.), |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.

Publisko finanšu segments

Publisko finanšu segments ir:

—

“valsts varas struktūras” – struktūras, kas īsteno valsts varu, izdodot vispārēji saistošus tiesību aktus vai citus saistošus noteikumus (valstis, ministrijas, valsts varas/valdības iestādes, sociālā nodrošinājuma iestādes utt.),

| — | riski, par kuriem skaidri galvojusi valsts, |
| --- | --- |

—

riski, par kuriem skaidri galvojusi valsts,

| — | “valsts varas apakšstruktūras” – reģionālās un vietējās pašvaldības (federālās zemes, provinces, reģioni, pilsētas un pašvaldības) un Bosnijas un Hercegovinas Republikas politiskās vienības, proti, Serbu Republika un Bosnijas un Hercegovinas Federācija, un |
| --- | --- |

—

“valsts varas apakšstruktūras” – reģionālās un vietējās pašvaldības (federālās zemes, provinces, reģioni, pilsētas un pašvaldības) un Bosnijas un Hercegovinas Republikas politiskās vienības, proti, Serbu Republika un Bosnijas un Hercegovinas Federācija, un

| — | valsts sektora iestādes (VSI (1)) ar nosacījumu, ka tām ir piešķirts tiešs valsts varas struktūru/valsts varas apakšstruktūru galvojums. |
| --- | --- |

—

valsts sektora iestādes (VSI (1)) ar nosacījumu, ka tām ir piešķirts tiešs valsts varas struktūru/valsts varas apakšstruktūru galvojums.

Struktūras vai aģentūras, kas nav valsts varas struktūras/valsts varas apakšstruktūras, kā definēts iepriekš, un kurām nav valsts varas struktūru/valsts varas apakšstruktūru piešķirta galvojuma jāuzskata par korporatīviem (iestāžu) klientiem atbilstīgi korporatīvā (iestāžu) segmenta noteikumiem.

| 4.2.1.3. | Mazapjoma segments
  Mazapjoma segments ir:






  — | privātpersonas, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.3.

Mazapjoma segments

Mazapjoma segments ir:

—

privātpersonas,

| — | visu veidu MVU, t. i., privāti uzņēmumi, pašnodarbinātas personas un lauku saimniecības neatkarīgi no to juridiskās formas, kas atbilst šādiem apgrozījuma un riska kritērijiem:






  — | gada apgrozījums ir mazāks par EUR [...] un |
| --- | --- | --- |

—

visu veidu MVU, t. i., privāti uzņēmumi, pašnodarbinātas personas un lauku saimniecības neatkarīgi no to juridiskās formas, kas atbilst šādiem apgrozījuma un riska kritērijiem:

—

gada apgrozījums ir mazāks par EUR [...] un

| — | bruto risks ir mazāks par EUR [...], izņemot Horvātiju, kur tas ir EUR [...] (ievērojot prasību par pierādījumiem, kā noteikts 4.2.1.1. punktā iepriekš). |
| --- | --- |

—

bruto risks ir mazāks par EUR [...], izņemot Horvātiju, kur tas ir EUR [...] (ievērojot prasību par pierādījumiem, kā noteikts 4.2.1.1. punktā iepriekš).

4.2.2.   Jauni darījumi korporatīvajā un publisko finanšu segmentā

4.2.2.1.   Vispārējās definīcijas

Kopumā jēdziens “jauni darījumi” saistībā ar jaunu darījumu ierobežojumiem, kas noteikti 4.1.1.–4.1.6. punktā, ir definēts atbilstīgi HGAA standartiem, ko piemēro ziņošanai par riskiem, un ietver:

| — | riskanti (2) kreditēšanas/izpirkumnomas darījumi ar pilnīgi jaunu klientu (vai saistītu klientu grupu, SKG) – “darījumi ar jauniem klientiem” [New ClientBusiness, NCB] vai |
| --- | --- |

—

riskanti (2) kreditēšanas/izpirkumnomas darījumi ar pilnīgi jaunu klientu (vai saistītu klientu grupu, SKG) – “darījumi ar jauniem klientiem” [New ClientBusiness, NCB] vai

| — | risku palielināšanās kreditēšanas/nomas darījumos ar esošiem klientiem (saistībā ar konkrētu produktu) – “risku palielinoši darījumi” [Exposure Increasing Business, ExIB], un |
| --- | --- |

—

risku palielināšanās kreditēšanas/nomas darījumos ar esošiem klientiem (saistībā ar konkrētu produktu) – “risku palielinoši darījumi” [Exposure Increasing Business, ExIB], un

| — | riska darījumu atjaunošana vai termiņa pagarināšana par vairāk nekā [...] kreditēšanas/izpirkumnomas darījumos ar esošiem klientiem (saistībā ar konkrētu produktu) – “riska darījumu termiņa pagarināšana” [Exposure Prolonging Business, ExPB]
   (3). |
| --- | --- |

—

riska darījumu atjaunošana vai termiņa pagarināšana par vairāk nekā [...] kreditēšanas/izpirkumnomas darījumos ar esošiem klientiem (saistībā ar konkrētu produktu) – “riska darījumu termiņa pagarināšana” [Exposure Prolonging Business, ExPB]
   (3).

4.2.2.2.   Papildu kritēriji

| — | Saistībā ar ExPB jauni darījumi jāizvērtē, analizējot katru konkrēto darījumu. Tāpēc, ja klients vēlas palielināt savu finanšu risku un vienlaikus par tādu pašu summu samazināt galvojuma risku, finanšu riska palielināšana uzskatāma par jaunu darījumu. |
| --- | --- |

—

Saistībā ar ExPB jauni darījumi jāizvērtē, analizējot katru konkrēto darījumu. Tāpēc, ja klients vēlas palielināt savu finanšu risku un vienlaikus par tādu pašu summu samazināt galvojuma risku, finanšu riska palielināšana uzskatāma par jaunu darījumu.

| — | Finanšu noma jāuzskata par jaunu kreditēšanas darījumu. Tāpēc jauniem darījumiem (NCB un ExIB) pilnībā jāatbilst jauniem darījumiem piemērojamām prasībām, kas noteiktas 4.1.1. līdz 4.16. punktā iepriekš. |
| --- | --- |

—

Finanšu noma jāuzskata par jaunu kreditēšanas darījumu. Tāpēc jauniem darījumiem (NCB un ExIB) pilnībā jāatbilst jauniem darījumiem piemērojamām prasībām, kas noteiktas 4.1.1. līdz 4.16. punktā iepriekš.

| — | Operatīvā noma jāuzskata par jaunu darījumu 4.1.1.–4.1.6. punkta izpratnē, ņemot vērā šādus apsvērumus:






  — | jāievēro prasība par minimālo kredītnovērtējumu [...] un maksimālo termiņu, ko piemēro jauniem darījumiem, |
| --- | --- | --- |

—

Operatīvā noma jāuzskata par jaunu darījumu 4.1.1.–4.1.6. punkta izpratnē, ņemot vērā šādus apsvērumus:

—

jāievēro prasība par minimālo kredītnovērtējumu [...] un maksimālo termiņu, ko piemēro jauniem darījumiem,

| — | pilnīgs nodrošinājums vajadzīgs, līdz uzskaites vērtība pilnībā sedz atlikušo vērtību, ar nosacījumu, ka atlikusī vērtība ir noteikta pietiekami piesardzīgi; šāds piesardzīgs vērtējums ir gadījumā, kad atlikusī vērtība atbilst nodrošinājuma objekta maksimāli iespējamajai pārdošanas vērtībai (pēc pārdošanas izmaksu atņemšanas) nodrošinājuma devēja finanšu dokumentos; |
| --- | --- |

—

pilnīgs nodrošinājums vajadzīgs, līdz uzskaites vērtība pilnībā sedz atlikušo vērtību, ar nosacījumu, ka atlikusī vērtība ir noteikta pietiekami piesardzīgi; šāds piesardzīgs vērtējums ir gadījumā, kad atlikusī vērtība atbilst nodrošinājuma objekta maksimāli iespējamajai pārdošanas vērtībai (pēc pārdošanas izmaksu atņemšanas) nodrošinājuma devēja finanšu dokumentos;

| — | attiecībā uz visām kredītsaistībām, kas ietver brīvas kredītlīnijas, jāievēro jaunie kreditēšanas standarti, kas noteikti 4.1.1.–4.1.6. punktā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz visām kredītsaistībām, kas ietver brīvas kredītlīnijas, jāievēro jaunie kreditēšanas standarti, kas noteikti 4.1.1.–4.1.6. punktā.

| — | darījumi HGAA grupas iekšienē (piem., vietējo banku refinansēšana, izpirkumnoma un cita veida līdzdalība), kā arī
  HGAA likviditātes pārvaldības prasības attiecas uz finanšu iestāžu segmentu. |
| --- | --- |

—

darījumi HGAA grupas iekšienē (piem., vietējo banku refinansēšana, izpirkumnoma un cita veida līdzdalība), kā arī
  HGAA likviditātes pārvaldības prasības attiecas uz finanšu iestāžu segmentu.

4.2.2.3.   Ierobežojumi

Tālāk uzskaitītajiem riskantajiem darījumiem nepiemēro ierobežojumus, kas jauniem darījumiem noteikti 4.1.1.–4.1.6. punktā.

| — | Darījumi ar finanšu iestādēm, kurus veic saistībā ar HGAA likviditātes reģistru, proti:






  — | tūlītējie darījumi ārvalstu valūtās (t. i., diennakts norēķinu ierobežojumi), |
| --- | --- | --- |

—

Darījumi ar finanšu iestādēm, kurus veic saistībā ar HGAA likviditātes reģistru, proti:

—

tūlītējie darījumi ārvalstu valūtās (t. i., diennakts norēķinu ierobežojumi),

| — | tiešie un mijmaiņas darījumi ārvalstu valūtās, kuru maksimālais termiņš ir [...], ar nosacījumu, ka ir noslēgts līgums par aizdevumu savstarpēju kompensēšanu un nodrošinājuma nolīgums (ISDA un CSA), kura maksimālā vērtība (materiāli nenodrošināts risks) ir EUR [...], |
| --- | --- |

—

tiešie un mijmaiņas darījumi ārvalstu valūtās, kuru maksimālais termiņš ir [...], ar nosacījumu, ka ir noslēgts līgums par aizdevumu savstarpēju kompensēšanu un nodrošinājuma nolīgums (ISDA un CSA), kura maksimālā vērtība (materiāli nenodrošināts risks) ir EUR [...],

| — | naudas tirgus aizdevumi, noguldījumi un (reversie) repo darījumi, ja katra darījuma maksimālais termiņš ir [...] un katrs darījumu partnera maksimālā summa nav lielāka par EUR [...] un kopējā piešķirtā summa jebkurā brīdī nav lielāka par EUR [...], |
| --- | --- |

—

naudas tirgus aizdevumi, noguldījumi un (reversie) repo darījumi, ja katra darījuma maksimālais termiņš ir [...] un katrs darījumu partnera maksimālā summa nav lielāka par EUR [...] un kopējā piešķirtā summa jebkurā brīdī nav lielāka par EUR [...],

| — | atvasinātie finanšu instrumenti (procentu likmju mijmaiņas līgumi), kuru maksimālais termiņš ir [...], ar nosacījumu, ka ir noslēgts līgums par aizdevumu savstarpēju kompensēšanu un nodrošinājuma nolīgums (ISDA un CSA), kura maksimālā vērtība (materiāli nenodrošināts risks) ir EUR [...]. |
| --- | --- |

—

atvasinātie finanšu instrumenti (procentu likmju mijmaiņas līgumi), kuru maksimālais termiņš ir [...], ar nosacījumu, ka ir noslēgts līgums par aizdevumu savstarpēju kompensēšanu un nodrošinājuma nolīgums (ISDA un CSA), kura maksimālā vērtība (materiāli nenodrošināts risks) ir EUR [...].

HGAA jānodrošina, ka konkrētu darījumu partneru ierobežojumus darījumos ar finanšu iestādēm grupas galvenā biroja riska pārvaldības nodaļa apstiprina uz termiņu, kas nav ilgāks par [...].

| — | Jauni finansēšanas darījumi un kredīttermiņa pagarināšana, pārfinansēšana, grūtībās nonākušiem klientiem piešķirtu kredītu pārstrukturēšana un pārprogrammēšana (ietverot visus klientus, par kuriem atbild grupa/vietējā darba grupa atjaunošanas un/vai kredītu atjaunošanas jautājumos), lai īstenotu mērķi un skaidri dokumentētas izredzes atjaunot šo klientu veiktspēju un/vai nodrošinātu iespēju pilnībā atgūt riska darījumā ieguldītos līdzekļus, ja šajā saistībā veiktā jaunā finansēšanas darījuma termiņš nav ilgāks par [...]. Visi šādi darījumi ir pienācīgi jādokumentē, pievienojot kvantitatīvus pierādījumus, ka šis ir labākais veids, kā saglabāt HGAA vērtību, un tā nav tikai iespēja aizkavēt zaudējumu uzņemšanos. Veicot minēto kvantitatīvo analīzi, jāizmanto pietiekami piesardzīgi pieņēmumi. |
| --- | --- |

—

Jauni finansēšanas darījumi un kredīttermiņa pagarināšana, pārfinansēšana, grūtībās nonākušiem klientiem piešķirtu kredītu pārstrukturēšana un pārprogrammēšana (ietverot visus klientus, par kuriem atbild grupa/vietējā darba grupa atjaunošanas un/vai kredītu atjaunošanas jautājumos), lai īstenotu mērķi un skaidri dokumentētas izredzes atjaunot šo klientu veiktspēju un/vai nodrošinātu iespēju pilnībā atgūt riska darījumā ieguldītos līdzekļus, ja šajā saistībā veiktā jaunā finansēšanas darījuma termiņš nav ilgāks par [...]. Visi šādi darījumi ir pienācīgi jādokumentē, pievienojot kvantitatīvus pierādījumus, ka šis ir labākais veids, kā saglabāt HGAA vērtību, un tā nav tikai iespēja aizkavēt zaudējumu uzņemšanos. Veicot minēto kvantitatīvo analīzi, jāizmanto pietiekami piesardzīgi pieņēmumi.

| — | kredīttermiņa pagarināšana, pārstrukturēšana un pārprogrammēšana, ko veic esošiem riska darījumiem vai esošiem klientiem, kas pilda saistības (4) (GoBs), ja šie darījumi ir objektīvi pamatoti, atbilst HGAA interesēm un to termiņš nav ilgāks par [...]. Visi šādi darījumi ir pienācīgi jādokumentē, pievienojot kvantitatīvus pierādījumus, ka šis ir labākais veids, kā saglabāt HGAA vērtību, un tā nav tikai iespēja aizkavēt zaudējumu uzņemšanos. Veicot minēto kvantitatīvo analīzi, jāizmanto pietiekami piesardzīgi pieņēmumi. |
| --- | --- |

—

kredīttermiņa pagarināšana, pārstrukturēšana un pārprogrammēšana, ko veic esošiem riska darījumiem vai esošiem klientiem, kas pilda saistības (4) (GoBs), ja šie darījumi ir objektīvi pamatoti, atbilst HGAA interesēm un to termiņš nav ilgāks par [...]. Visi šādi darījumi ir pienācīgi jādokumentē, pievienojot kvantitatīvus pierādījumus, ka šis ir labākais veids, kā saglabāt HGAA vērtību, un tā nav tikai iespēja aizkavēt zaudējumu uzņemšanos. Veicot minēto kvantitatīvo analīzi, jāizmanto pietiekami piesardzīgi pieņēmumi.

| — | papildu finansējums klientiem, kuri ir grupas/vietējā kontrolsarakstā, lai īstenotu mērķi un skaidri dokumentētas izredzes stabilizēt šo klientu finanšu stāvokli (tostarp procentu likmju un ārvalstu valūtu risku ierobežošana), tādējādi novēršot saistību neizpildi un nodrošinot šiem klientiem iespēju atgūt veikt spējīgu stāvokli, ja šāda veida finansējuma termiņš nav ilgāks par [...]. Visi šādi darījumi ir pienācīgi jādokumentē, pievienojot kvantitatīvus pierādījumus, ka šis ir labākais veids, kā saglabāt HGAA vērtību, un tā nav tikai iespēja aizkavēt zaudējumu uzņemšanos. Veicot minēto kvantitatīvo analīzi, jāizmanto pietiekami piesardzīgi pieņēmumi. |
| --- | --- |

—

papildu finansējums klientiem, kuri ir grupas/vietējā kontrolsarakstā, lai īstenotu mērķi un skaidri dokumentētas izredzes stabilizēt šo klientu finanšu stāvokli (tostarp procentu likmju un ārvalstu valūtu risku ierobežošana), tādējādi novēršot saistību neizpildi un nodrošinot šiem klientiem iespēju atgūt veikt spējīgu stāvokli, ja šāda veida finansējuma termiņš nav ilgāks par [...]. Visi šādi darījumi ir pienācīgi jādokumentē, pievienojot kvantitatīvus pierādījumus, ka šis ir labākais veids, kā saglabāt HGAA vērtību, un tā nav tikai iespēja aizkavēt zaudējumu uzņemšanos. Veicot minēto kvantitatīvo analīzi, jāizmanto pietiekami piesardzīgi pieņēmumi.

| — | Darījumi:






  — | ko pilnībā sedz nodrošinājums skaidrā naudā, kas kredītlīguma darbības laikā nodrošinājuma vajadzībām ir pieejams pilnā mērā un ko nepagrūtina trešo personu nodrošinājuma tiesības esošajos kredītos, ar nosacījumu, ka klienta kredīnovērtējums nav zemāks par [...], VAI |
| --- | --- | --- |

—

Darījumi:

—

ko pilnībā sedz nodrošinājums skaidrā naudā, kas kredītlīguma darbības laikā nodrošinājuma vajadzībām ir pieejams pilnā mērā un ko nepagrūtina trešo personu nodrošinājuma tiesības esošajos kredītos, ar nosacījumu, ka klienta kredīnovērtējums nav zemāks par [...], VAI

| — | ko pilnībā sedz finanšu iestādes galvojums (bankas galvojums), ja galvotāja kredīnovērtējums nav zemāks par [...]. |
| --- | --- |

—

ko pilnībā sedz finanšu iestādes galvojums (bankas galvojums), ja galvotāja kredīnovērtējums nav zemāks par [...].

| — | Riska palielināšanās ārvalstu valūtu kursa, atvasināto finanšu instrumentu tirgus vērtības svārstību un obligāciju tirgus cenas attīstības tendenču dēļ. |
| --- | --- |

—

Riska palielināšanās ārvalstu valūtu kursa, atvasināto finanšu instrumentu tirgus vērtības svārstību un obligāciju tirgus cenas attīstības tendenču dēļ.

| — | Esošo aizdevumu ārvalstu valūtās konvertēšana euro aizdevumos, ja klienta bilances valūta ir euro, kuna vai konvertējamā marka, kopējais risks tiek konvertēts pēc faktiskā ārvalstu valūtas kursa un HGAA nodrošinājuma nosacījumi paliek nemainīgi vai pat uzlabojas. |
| --- | --- |

—

Esošo aizdevumu ārvalstu valūtās konvertēšana euro aizdevumos, ja klienta bilances valūta ir euro, kuna vai konvertējamā marka, kopējais risks tiek konvertēts pēc faktiskā ārvalstu valūtas kursa un HGAA nodrošinājuma nosacījumi paliek nemainīgi vai pat uzlabojas.

| — | Darījumi, par kuriem savstarpēji vienojušās vietējās kompetentās riska un pārdošanas nodaļas, piedāvājumu (nodomu protokols) nosūtot HGAA klientiem līdz 2013. gada 1. janvārim, un kurus klienti apstiprinājuši, ja HGAA jāpilda juridiski pierādāmas maksāšanas saistības. |
| --- | --- |

—

Darījumi, par kuriem savstarpēji vienojušās vietējās kompetentās riska un pārdošanas nodaļas, piedāvājumu (nodomu protokols) nosūtot HGAA klientiem līdz 2013. gada 1. janvārim, un kurus klienti apstiprinājuši, ja HGAA jāpilda juridiski pierādāmas maksāšanas saistības.

| — | Darījumi, ko veic, izmantojot attīstības banku un pārvalstisku finanšu iestāžu finansējumu (piem., EIB, ERAB, HBOR, SID u. c.), kā arī subsidētas aizdevumu programmas, ko piedāvā valsts varas struktūru/valsts varas apakšstruktūru aģentūras, ar nosacījumu, ka attiecībā uz nodrošinājumu tiek ievērota kredītnovērtējuma robežvērtība – [...] un kredītlīguma termiņš nav ilgāks par [...]. Šādās subsidētās aizdevumu programmās jābūt paredzētiem kredītrisku ierobežošanas pasākumiem [...], kurus pirms HGAA iesaistīšanās apstiprina pārraudzības pilnvarnieks. |
| --- | --- |

—

Darījumi, ko veic, izmantojot attīstības banku un pārvalstisku finanšu iestāžu finansējumu (piem., EIB, ERAB, HBOR, SID u. c.), kā arī subsidētas aizdevumu programmas, ko piedāvā valsts varas struktūru/valsts varas apakšstruktūru aģentūras, ar nosacījumu, ka attiecībā uz nodrošinājumu tiek ievērota kredītnovērtējuma robežvērtība – [...] un kredītlīguma termiņš nav ilgāks par [...]. Šādās subsidētās aizdevumu programmās jābūt paredzētiem kredītrisku ierobežošanas pasākumiem [...], kurus pirms HGAA iesaistīšanās apstiprina pārraudzības pilnvarnieks.

| — | Finansēšanas darījumi grupas iekšienē (t. i., refinansēšanas līnijas), kas noslēgti ar citām HGAA struktūrām, lai atgūtu īpašumā nodrošinājumu un aktīvus tiesas un ārpustiesas rīkotās izsolēs vai pārdošanas darījumos. |
| --- | --- |

—

Finansēšanas darījumi grupas iekšienē (t. i., refinansēšanas līnijas), kas noslēgti ar citām HGAA struktūrām, lai atgūtu īpašumā nodrošinājumu un aktīvus tiesas un ārpustiesas rīkotās izsolēs vai pārdošanas darījumos.

| — | Nomas darījumu pārklasificēšanas, t. i., operatīvās nomas pārvēršana finanšu nomā, ja operatīvās nomas aktīvu risku pilnībā var pārvērst par darījumu partnera risku (proti, iznomātājs nodod nomātājam visus riskus un priekšrocības, kas saistītas ar nomāto aktīvu). |
| --- | --- |

—

Nomas darījumu pārklasificēšanas, t. i., operatīvās nomas pārvēršana finanšu nomā, ja operatīvās nomas aktīvu risku pilnībā var pārvērst par darījumu partnera risku (proti, iznomātājs nodod nomātājam visus riskus un priekšrocības, kas saistītas ar nomāto aktīvu).

| — | Esošo līgumsaistību izpilde (piem., būvniecības procesā esoši nekustamie īpašumi, vēl neiznomātu nomas objektu aktivizēšana), ja līgumā vai vietējos tiesību aktos nav atļauts pilnīgi vai daļēji atteikties no saistību izpildes, piemēram, pildot īpašus līguma punktus. |
| --- | --- |

—

Esošo līgumsaistību izpilde (piem., būvniecības procesā esoši nekustamie īpašumi, vēl neiznomātu nomas objektu aktivizēšana), ja līgumā vai vietējos tiesību aktos nav atļauts pilnīgi vai daļēji atteikties no saistību izpildes, piemēram, pildot īpašus līguma punktus.

4.2.3.   Jauni darījumi mazapjoma segmentā

Saskaņā ar 4.2.2.1. punktu un atbilstīgi principiem, ko piemēro pienācīgai ziņošanai par riskiem, “jauni darījumi” mazapjoma segmentā ir:

| i) | riskanti kreditēšanas vai nomas darījumi (piem., aizdevumu vai kredītu līnija), kuri uzskatāmi par mazapjoma kreditēšanas vai nomas produktu un kurus no jauna piešķir esošiem vai jauniem klientiem (vai GoB),
  VAI |
| --- | --- |

i)

riskanti kreditēšanas vai nomas darījumi (piem., aizdevumu vai kredītu līnija), kuri uzskatāmi par mazapjoma kreditēšanas vai nomas produktu un kurus no jauna piešķir esošiem vai jauniem klientiem (vai GoB),
  VAI

| ii) | automātiski atjaunojamas kredītlīnijas vai ierobežoti mazapjoma produkti, kas jau nodoti klienta rīcībā, piemēram, pārtēriņa kredīts, kredītkartes un MVU (pamatlīdzekļi) kredītlīnijas, – starpība starp no jauna piešķirto (augstāku) maksimālo summu un iepriekšējo (zemāku) maksimālo summu,
  VAI |
| --- | --- |

ii)

automātiski atjaunojamas kredītlīnijas vai ierobežoti mazapjoma produkti, kas jau nodoti klienta rīcībā, piemēram, pārtēriņa kredīts, kredītkartes un MVU (pamatlīdzekļi) kredītlīnijas, – starpība starp no jauna piešķirto (augstāku) maksimālo summu un iepriekšējo (zemāku) maksimālo summu,
  VAI

| iii) | pastāvīgi dzēšami mazapjoma produkti, kas jau nodoti klienta rīcībā, piemēram, visu veidu nomaksas aizdevumi, – starpība starp no jauna piešķirto (augstāku) aizdevuma summu un iepriekšējo (zemāku) aizdevuma summu. |
| --- | --- |

iii)

pastāvīgi dzēšami mazapjoma produkti, kas jau nodoti klienta rīcībā, piemēram, visu veidu nomaksas aizdevumi, – starpība starp no jauna piešķirto (augstāku) aizdevuma summu un iepriekšējo (zemāku) aizdevuma summu.

4.2.3.1.   Citas definīcijas un apsvērumi

| i) | Kamēr HGAA nevar ziņot par riska darījumu skaita pakāpenisku palielināšanos, kā noteikts 4.2.3. punkta ii) un iii) apakšpunktā, riska darījumu skaita palielināšanās saistībā ar esošiem klientiem (saistībā ar konkrētu produktu) ir uzskatāma par jaunu darījumu. Piezīme: maksājumu skaita samazināšana (piem., no maksājumiem reizi mēnesī uz maksājumiem reizi ceturksnī) uzskatāma par jaunu darījumu. |
| --- | --- |

i)

Kamēr HGAA nevar ziņot par riska darījumu skaita pakāpenisku palielināšanos, kā noteikts 4.2.3. punkta ii) un iii) apakšpunktā, riska darījumu skaita palielināšanās saistībā ar esošiem klientiem (saistībā ar konkrētu produktu) ir uzskatāma par jaunu darījumu. Piezīme: maksājumu skaita samazināšana (piem., no maksājumiem reizi mēnesī uz maksājumiem reizi ceturksnī) uzskatāma par jaunu darījumu.

| ii) | Vērā neņemama/nenozīmīga riska darījumu skaita palielināšanās (līdz EUR [...]), kuras cēlonis ir darījumu nodevas, kapitalizēti procenti/maksas utt., jo īpaši saistībā ar darījumiem, kas uzskaitīti 4.2.3.2. punktā (piem., darījuma valūtas maiņa, pārstrukturēšana, konsolidācija, termiņa pagarināšana utt.), nevienā brīdī netiek uzskatīti par jauniem darījumiem. |
| --- | --- |

ii)

Vērā neņemama/nenozīmīga riska darījumu skaita palielināšanās (līdz EUR [...]), kuras cēlonis ir darījumu nodevas, kapitalizēti procenti/maksas utt., jo īpaši saistībā ar darījumiem, kas uzskaitīti 4.2.3.2. punktā (piem., darījuma valūtas maiņa, pārstrukturēšana, konsolidācija, termiņa pagarināšana utt.), nevienā brīdī netiek uzskatīti par jauniem darījumiem.

| iii) | Saistībā ar mazapjoma segmenta darījumiem, kuri palielina risku, jaunu darījumu esība jānosaka konkrētā darījuma līmenī, lai riska palielināšanās (viena klienta) vienam produktam netiktu kompensēta ar riska palielināšanos citam produktam. Tāpat nav atļauts savstarpēji kompensēt klienta kredītus un klienta noguldījumus. |
| --- | --- |

iii)

Saistībā ar mazapjoma segmenta darījumiem, kuri palielina risku, jaunu darījumu esība jānosaka konkrētā darījuma līmenī, lai riska palielināšanās (viena klienta) vienam produktam netiktu kompensēta ar riska palielināšanos citam produktam. Tāpat nav atļauts savstarpēji kompensēt klienta kredītus un klienta noguldījumus.

| iv) | Finanšu noma jāuzskata par kredītu finansēšanu, un tāpēc tā ir jauns darījums saskaņā ar 4.2.3. punktu, un tai piemēro jauniem darījumiem noteiktos ierobežojumus. |
| --- | --- |

iv)

Finanšu noma jāuzskata par kredītu finansēšanu, un tāpēc tā ir jauns darījums saskaņā ar 4.2.3. punktu, un tai piemēro jauniem darījumiem noteiktos ierobežojumus.

| v) | Operatīvā noma jāuzskata par jaunu darījumu, ja uz to attiecas 4.2.3. punkts, un tai tāpēc tai piemēro jauniem darījumiem noteiktos ierobežojumus. |
| --- | --- |

v)

Operatīvā noma jāuzskata par jaunu darījumu, ja uz to attiecas 4.2.3. punkts, un tai tāpēc tai piemēro jauniem darījumiem noteiktos ierobežojumus.

| vi) | Nomas darījumu pārklasificēšana (piem., operatīvās nomas pārvēršana par finanšu nomu) neuzskata par jaunu darījumu, ja šis darījums nepalielina bankas risku regulatīvā vai finansiālā ziņā. |
| --- | --- |

vi)

Nomas darījumu pārklasificēšana (piem., operatīvās nomas pārvēršana par finanšu nomu) neuzskata par jaunu darījumu, ja šis darījums nepalielina bankas risku regulatīvā vai finansiālā ziņā.

4.2.3.2   Ierobežojumi/izņēmumi

Tālāk uzskaitītie riskantie darījumi jāapstrādā īpaši.

| — | Visiem kredītu piedāvājumiem mazapjoma segmentā, kas klientiem izteikti līdz 2013. gada 1. janvārim, nepiemēro jauniem darījumiem noteiktos ierobežojumus, ja klients šos piedāvājumus pieņēmis apstiprināšanas termiņā saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktu noteikumiem. Attiecībā uz piedāvājumiem, kas izteikti pēc 2013. gada 1. janvāra, jāpilda 4.1. punktā minētās saistības. |
| --- | --- |

—

Visiem kredītu piedāvājumiem mazapjoma segmentā, kas klientiem izteikti līdz 2013. gada 1. janvārim, nepiemēro jauniem darījumiem noteiktos ierobežojumus, ja klients šos piedāvājumus pieņēmis apstiprināšanas termiņā saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktu noteikumiem. Attiecībā uz piedāvājumiem, kas izteikti pēc 2013. gada 1. janvāra, jāpilda 4.1. punktā minētās saistības.

| — | Mazapjoma segmenta kredītiem, ko piešķir, izmantojot attīstības banku un pārvalstisku finanšu iestāžu finansējumu (piem., EIB, ERAB, HBOR, SID u. c.), kā arī subsidētas aizdevumu programmas, ko atbalsta valsts varas struktūru/valsts varas apakšstruktūru aizdevumu vai apdrošināšanas aģentūras vai publiskās finanses, nepiemēro jauniem darījumiem noteiktos ierobežojumus. |
| --- | --- |

—

Mazapjoma segmenta kredītiem, ko piešķir, izmantojot attīstības banku un pārvalstisku finanšu iestāžu finansējumu (piem., EIB, ERAB, HBOR, SID u. c.), kā arī subsidētas aizdevumu programmas, ko atbalsta valsts varas struktūru/valsts varas apakšstruktūru aizdevumu vai apdrošināšanas aģentūras vai publiskās finanses, nepiemēro jauniem darījumiem noteiktos ierobežojumus.

| — | Mazapjoma segmenta kredītu vai nomas līgumu pārstrukturēšanu, kurus nodrošina privātpersonām (privāti klienti) un kuru maksimālā summa nav lielāka par EUR [...], neuzskata par jauniem darījumiem, ja tie nepalielina risku. Jāievēro šādi principi:






  — | pārstrukturēšanai vienmēr jābūt neitrālai neto pašreizējai vērtībai (neitrāla NPV), |
| --- | --- | --- |

—

Mazapjoma segmenta kredītu vai nomas līgumu pārstrukturēšanu, kurus nodrošina privātpersonām (privāti klienti) un kuru maksimālā summa nav lielāka par EUR [...], neuzskata par jauniem darījumiem, ja tie nepalielina risku. Jāievēro šādi principi:

—

pārstrukturēšanai vienmēr jābūt neitrālai neto pašreizējai vērtībai (neitrāla NPV),

| — | pārstrukturēšanas gaitā NEDRĪKST palielināt klienta risku, |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanas gaitā NEDRĪKST palielināt klienta risku,

| — | klientam nedrīkst piešķirt papildu līdzekļus ne pārstrukturēšanas procesā, nedz saistībā ar pārstrukturēto finansējumu, |
| --- | --- |

—

klientam nedrīkst piešķirt papildu līdzekļus ne pārstrukturēšanas procesā, nedz saistībā ar pārstrukturēto finansējumu,

| — | pārstrukturēšanu drīkst veikt tikai tad, ja klients pierāda spēju un gribu atmaksāt pārstrukturēto finansējumu, |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanu drīkst veikt tikai tad, ja klients pierāda spēju un gribu atmaksāt pārstrukturēto finansējumu,

| — | pārstrukturēšanu nedrīkst veikt klientiem, kas apsūdzēti (trešā puse) tiesvedībā, kuriem piemēro piespiedu izpildi vai kuru tiesiskā rīcībspēja ir citādi ierobežota saistībā ar tiesību aktos noteiktu procedūru. |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanu nedrīkst veikt klientiem, kas apsūdzēti (trešā puse) tiesvedībā, kuriem piemēro piespiedu izpildi vai kuru tiesiskā rīcībspēja ir citādi ierobežota saistībā ar tiesību aktos noteiktu procedūru.

Ja klients nav privātpersona (privāts klients), bet MVU (uzņēmums), un tāpēc nav spēkā minētais piemērošanas kritērijs, šādam klientam piemēro pārstrukturēšanas noteikumus (maksimāla veiktspējas atjaunošana) un termiņu ierobežojumus, kuri noteikti korporatīvajiem klientiem.

| — | Esošo risku novirzīšana citiem segmentiem, nepalielinot risku, netiek uzskatīta par jauniem darījumiem. Jo īpaši tas attiecas uz riska darījumiem ar korporatīviem klientiem saistībā ar projektu finansēšanu (piem., dzīvokļu būve), kurus galu galā sedz/atmaksā mazapjoma segmenta klienti, piemēram, uzņemoties kredītsaistības, lai apmaksātu dzīvokļu iegādi. Šajā gadījumā korporatīvā segmenta riska darījumi tiek novirzīti mazapjoma segmentā. Tomēr piemēro šādus ierobežojumus:






  — | maksimālā pieļaujamā aizdevuma un tā vērtības attiecība ir [...] % un |
| --- | --- | --- |

—

Esošo risku novirzīšana citiem segmentiem, nepalielinot risku, netiek uzskatīta par jauniem darījumiem. Jo īpaši tas attiecas uz riska darījumiem ar korporatīviem klientiem saistībā ar projektu finansēšanu (piem., dzīvokļu būve), kurus galu galā sedz/atmaksā mazapjoma segmenta klienti, piemēram, uzņemoties kredītsaistības, lai apmaksātu dzīvokļu iegādi. Šajā gadījumā korporatīvā segmenta riska darījumi tiek novirzīti mazapjoma segmentā. Tomēr piemēro šādus ierobežojumus:

—

maksimālā pieļaujamā aizdevuma un tā vērtības attiecība ir [...] % un

| — | jaunā darījuma maksimālais gada apjoms nav lielāks par [...] % no jaunu hipotekāro darījumu gada apjoma mazapjoma segmentā attiecīgajā valstī. |
| --- | --- |

—

jaunā darījuma maksimālais gada apjoms nav lielāks par [...] % no jaunu hipotekāro darījumu gada apjoma mazapjoma segmentā attiecīgajā valstī.

| — | Mazapjoma segmenta kredītu kopējā riska pieaugumu, ko veido procenti, nodevas vai citi parāda kapitalizācijas veidi (galvenokārt saistībā ar grūtībās nonākušiem vai pārstrukturētiem kredītiem), neuzskata par jauniem darījumiem. |
| --- | --- |

—

Mazapjoma segmenta kredītu kopējā riska pieaugumu, ko veido procenti, nodevas vai citi parāda kapitalizācijas veidi (galvenokārt saistībā ar grūtībās nonākušiem vai pārstrukturētiem kredītiem), neuzskata par jauniem darījumiem.

| — | Mazapjoma klientu parādu konsolidācija (HGAA grāmatvedības struktūrās vai kontu grupās) ir uzskatāma par pārstrukturēšanas daļu, ja saistītais risks nepārsniedz EUR [...] (EUR [...] Horvātijā, ja to atļāvis pārraudzības pilnvarnieks, sk. 4.2.1.3. punktu). Ja risks ir lielāks, piemēro termiņa ierobežojumus, kas noteikti korporatīviem klientiem.
  Tomēr, ja jaunais konsolidētais aizdevums piešķirts kā mazapjoma segmenta kredīts un risks ir (ievērojami) lielāks nekā konsolidēto kredītu summa, risku starpību uzskata par jaunu darījumu saskaņā ar 4.2.3. punkta ii) un iii) apakšpunktu. Tomēr, kamēr nav iespējams sniegt attiecīgu ziņojumu, piemēro 4.2.3.1. punkta i) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

Mazapjoma klientu parādu konsolidācija (HGAA grāmatvedības struktūrās vai kontu grupās) ir uzskatāma par pārstrukturēšanas daļu, ja saistītais risks nepārsniedz EUR [...] (EUR [...] Horvātijā, ja to atļāvis pārraudzības pilnvarnieks, sk. 4.2.1.3. punktu). Ja risks ir lielāks, piemēro termiņa ierobežojumus, kas noteikti korporatīviem klientiem.

Tomēr, ja jaunais konsolidētais aizdevums piešķirts kā mazapjoma segmenta kredīts un risks ir (ievērojami) lielāks nekā konsolidēto kredītu summa, risku starpību uzskata par jaunu darījumu saskaņā ar 4.2.3. punkta ii) un iii) apakšpunktu. Tomēr, kamēr nav iespējams sniegt attiecīgu ziņojumu, piemēro 4.2.3.1. punkta i) apakšpunktu.

| — | Kredīta summas papildināšanu mazapjoma segmenta kredītiem neuzskata par jaunu darījumu, ja šāda kredītsummas papildināšanas iespēja ir skaidri paredzēta sākotnējā aizdevuma līgumā un HGAA to nav atcēlusi, un saistībā ar to klientam bija jāpilda konkrēti ar kreditēšanu saistīti nosacījumi,. bet nav bijusi jāveic kredītnovērtēšanas standarta procedūra. Citos mazapjoma segmenta kredītu summas papildināšanas gadījumos starpību starp iepriekšējo kredīta summu un jauno kredīta summu uzskata par jaunu darījumu saskaņā ar 4.2.3. punkta ii) un iii) apakšpunktu. Tomēr, kamēr nav iespējams sniegt attiecīgu ziņojumu, piemēro 4.2.3.1. punkta i) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

Kredīta summas papildināšanu mazapjoma segmenta kredītiem neuzskata par jaunu darījumu, ja šāda kredītsummas papildināšanas iespēja ir skaidri paredzēta sākotnējā aizdevuma līgumā un HGAA to nav atcēlusi, un saistībā ar to klientam bija jāpilda konkrēti ar kreditēšanu saistīti nosacījumi,. bet nav bijusi jāveic kredītnovērtēšanas standarta procedūra. Citos mazapjoma segmenta kredītu summas papildināšanas gadījumos starpību starp iepriekšējo kredīta summu un jauno kredīta summu uzskata par jaunu darījumu saskaņā ar 4.2.3. punkta ii) un iii) apakšpunktu. Tomēr, kamēr nav iespējams sniegt attiecīgu ziņojumu, piemēro 4.2.3.1. punkta i) apakšpunktu.

| — | Darījuma valūtas maiņu, t. i., mazapjoma klienta kredīta ārvalstu valūtā (vai ārvalstu valūtā indeksēta kredīta) konvertēšanu vietējā valūtā, būtiski nepalielinot risku (līdz EUR [...]), neuzskata par jauniem darījumiem. Ja risks būtiski palielinās, starpību starp iepriekšējo kredīta summu un jauno kredīta summu uzskata par jaunu darījumu saskaņā ar 4.2.3. punkta ii) un iii) apakšpunktu. Tomēr, kamēr nav iespējams sniegt attiecīgu ziņojumu, piemēro 4.2.3.1. punkta i) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

Darījuma valūtas maiņu, t. i., mazapjoma klienta kredīta ārvalstu valūtā (vai ārvalstu valūtā indeksēta kredīta) konvertēšanu vietējā valūtā, būtiski nepalielinot risku (līdz EUR [...]), neuzskata par jauniem darījumiem. Ja risks būtiski palielinās, starpību starp iepriekšējo kredīta summu un jauno kredīta summu uzskata par jaunu darījumu saskaņā ar 4.2.3. punkta ii) un iii) apakšpunktu. Tomēr, kamēr nav iespējams sniegt attiecīgu ziņojumu, piemēro 4.2.3.1. punkta i) apakšpunktu.

| — | Mazapjoma segmenta kredīti, kas piešķirti, lai atkārtoti pārdotu vai nomātu savā īpašumā iegūtos aktīvus un nodrošinājumus, neuzskata par jaunu darījumu, tomēr tiek piemēroti šādi ierobežojumi:






  — | dzīvokļu vai citu nekustamo īpašumu atkārtotai pārdošanai maksimālā pieļaujamā LTV ir [...] % un jaunā darījuma maksimālais gada apjoms nav lielāks par [...] % no jaunu hipotekāro darījumu gada apjoma mazapjoma segmentā attiecīgajā valstī, |
| --- | --- | --- |

—

Mazapjoma segmenta kredīti, kas piešķirti, lai atkārtoti pārdotu vai nomātu savā īpašumā iegūtos aktīvus un nodrošinājumus, neuzskata par jaunu darījumu, tomēr tiek piemēroti šādi ierobežojumi:

—

dzīvokļu vai citu nekustamo īpašumu atkārtotai pārdošanai maksimālā pieļaujamā LTV ir [...] % un jaunā darījuma maksimālais gada apjoms nav lielāks par [...] % no jaunu hipotekāro darījumu gada apjoma mazapjoma segmentā attiecīgajā valstī,

| — | transportlīdzekļiem un iekārtām jaunā darījuma maksimālais gada apjoms nav lielāks par [...] % no transportlīdzekļu un iekārtu jaunu darījumu gada apjoma mazapjoma segmentā attiecīgajā valstī. |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļiem un iekārtām jaunā darījuma maksimālais gada apjoms nav lielāks par [...] % no transportlīdzekļu un iekārtu jaunu darījumu gada apjoma mazapjoma segmentā attiecīgajā valstī.

| — | Spēkā esošu līgumu un saistību izpildi (piem., būvniecības procesā esoši nekustamie īpašumi, vēl neiznomātu nomas objektu aktivizēšana) neuzskata par jaunu darījumu. |
| --- | --- |

—

Spēkā esošu līgumu un saistību izpildi (piem., būvniecības procesā esoši nekustamie īpašumi, vēl neiznomātu nomas objektu aktivizēšana) neuzskata par jaunu darījumu.

IV.   Funkcionētspējīgo struktūru atkārtota privatizācija

1.   Bilances vērtības samazinājums un klātbūtne tirgū

| 1.1. | HGAA2008. gada 31. decembrī bija starptautiska finanšu grupa ar 384 filiālēm divpadsmit valstīs (Austrijā, Itālijā, Slovēnijā, Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Serbijā, Melnkalnē, Bulgārijā, Vācijā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Ukrainā un Ungārijā), sniedzot bankas pakalpojumus (mazapjoma, korporatīvajā, publiskajā segmentā), nomas pakalpojumus (mazapjoma korporatīvais segments, nekustamie īpašumi, mehāniskie transportlīdzekļi, iekārtas), kā arī tai piederēja akciju kapitāla daļas, tās kopējā bilances vērtība bija 43,34 miljardi euro un riska svērto aktīvu (RSA) vērtība – 32,83 miljardi euro. |
| --- | --- |

1.1.

HGAA2008. gada 31. decembrī bija starptautiska finanšu grupa ar 384 filiālēm divpadsmit valstīs (Austrijā, Itālijā, Slovēnijā, Horvātijā, Bosnijā un Hercegovinā, Serbijā, Melnkalnē, Bulgārijā, Vācijā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Ukrainā un Ungārijā), sniedzot bankas pakalpojumus (mazapjoma, korporatīvajā, publiskajā segmentā), nomas pakalpojumus (mazapjoma korporatīvais segments, nekustamie īpašumi, mehāniskie transportlīdzekļi, iekārtas), kā arī tai piederēja akciju kapitāla daļas, tās kopējā bilances vērtība bija 43,34 miljardi euro un riska svērto aktīvu (RSA) vērtība – 32,83 miljardi euro.

| 1.2. | Tūlīt pēc nacionalizācijas HGAA izstājās no visiem jaunajiem darījumiem Bulgārijā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Ukrainā, Ungārijā un Vācijā un apturēja visas stratēģiski maznozīmīgās darbības. Meitasuzņēmumi šajās valstīs tika iekļauti likvidējamā daļā un šobrīd tiek pienācīgi likvidēti. Jaunās stratēģijas dēļ tika slēgtas divpadsmit no iepriekš astoņpadsmit filiālēm valstīs, kurās notiek likvidācijas process, proti, Bulgārijā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Ukrainā, Ungārijā un Vācijā. |
| --- | --- |

1.2.

Tūlīt pēc nacionalizācijas HGAA izstājās no visiem jaunajiem darījumiem Bulgārijā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Ukrainā, Ungārijā un Vācijā un apturēja visas stratēģiski maznozīmīgās darbības. Meitasuzņēmumi šajās valstīs tika iekļauti likvidējamā daļā un šobrīd tiek pienācīgi likvidēti. Jaunās stratēģijas dēļ tika slēgtas divpadsmit no iepriekš astoņpadsmit filiālēm valstīs, kurās notiek likvidācijas process, proti, Bulgārijā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Ukrainā, Ungārijā un Vācijā.

| 1.3. | Tirgū atlikušo HGAA darbību, t. i., darbību, ko veica funkcionētspējīgās struktūras B.II.1. sadaļas izpratnē un HBI kopējā bilances summa 2012. gada 31. decembrī bija apmēram 17,54 miljardi euro, bet RSA vērtība – 11,02 miljardi euro, kas atbilst tikai 40,5 % no HGAA grupas bilances kopējās vērtības un 33,6 % no RSA vērtības 2008. gada 31. decembrī. Šo summu veido:






  — | HBA bilances kopējā summa 2012. gada 31. decembrī bija 4,15 miljardi euro, kas atbilst apmēram 59 % no tās bilances summas 2008. gada 31. decembrī (7,05 miljardi euro) un tikai 10 % no HGAA grupas bilances summas 2008. gada 31. decembrī, un RSA – 1,23 miljardi euro (HBA2008. gada 31. Decembrī – 3,392 miljardi euro), |
| --- | --- | --- |

1.3.

Tirgū atlikušo HGAA darbību, t. i., darbību, ko veica funkcionētspējīgās struktūras B.II.1. sadaļas izpratnē un HBI kopējā bilances summa 2012. gada 31. decembrī bija apmēram 17,54 miljardi euro, bet RSA vērtība – 11,02 miljardi euro, kas atbilst tikai 40,5 % no HGAA grupas bilances kopējās vērtības un 33,6 % no RSA vērtības 2008. gada 31. decembrī. Šo summu veido:

—

HBA bilances kopējā summa 2012. gada 31. decembrī bija 4,15 miljardi euro, kas atbilst apmēram 59 % no tās bilances summas 2008. gada 31. decembrī (7,05 miljardi euro) un tikai 10 % no HGAA grupas bilances summas 2008. gada 31. decembrī, un RSA – 1,23 miljardi euro (HBA2008. gada 31. Decembrī – 3,392 miljardi euro),

| — | HBI bilances kopējā summa 2012. gada 31. decembrī bija 3,28 miljardi euro, kas atbilst apmēram 65 % no tās bilances summas 2008. gada 31. decembrī (5,02 miljardi euro) un tikai 8 % no HGAA grupas bilances summas 2008. gada 31. decembrī, un RSA – 2,54 miljardi euro (HBI2008. gada 31. decembrī – 4,198 miljardi euro), |
| --- | --- |

—

HBI bilances kopējā summa 2012. gada 31. decembrī bija 3,28 miljardi euro, kas atbilst apmēram 65 % no tās bilances summas 2008. gada 31. decembrī (5,02 miljardi euro) un tikai 8 % no HGAA grupas bilances summas 2008. gada 31. decembrī, un RSA – 2,54 miljardi euro (HBI2008. gada 31. decembrī – 4,198 miljardi euro),

| — | DAE tīkla bilances kopējā summa 2012. gada 31. decembrī bija 10,11 miljardi euro, kas atbilst 68,5 % no tās bilances summas 2008. gada 31. decembrī (14,775 miljardi euro) un tikai 23 % no HGAA grupas bilances summas 2008. gada 31. decembrī, un RSA – 7,2 miljardi euro (DAE 2008. gada 31. decembrī – 12,623 miljardi euro). |
| --- | --- |

—

DAE tīkla bilances kopējā summa 2012. gada 31. decembrī bija 10,11 miljardi euro, kas atbilst 68,5 % no tās bilances summas 2008. gada 31. decembrī (14,775 miljardi euro) un tikai 23 % no HGAA grupas bilances summas 2008. gada 31. decembrī, un RSA – 7,2 miljardi euro (DAE 2008. gada 31. decembrī – 12,623 miljardi euro).

Pēc HBI iekļaušanas likvidējamā daļā funkcionētspējīgo struktūru (HBA un DAE tīkls) kopējā bilances summa 2013. gada otrajā pusē samazinājās vēl par 19 % salīdzinājumā ar iepriekšējiem datiem, kas atbilst tikai apmēram 33 % no HGAA grupas bilances summas un 26 % no RSA vērtības 2008. gada 31. decembrī.

| 1.4. | Atlikušās funkcionētspējīgās struktūras ir jāprivatizē iespējami ātri un efektīvi saskaņā ar B.IV.3. sadaļu. Pēc funkcionētspējīgo struktūru privatizācijas pabeigšanas HGAA bilancē būs palikuši tikai likvidējamie darījumi. |
| --- | --- |

1.4.

Atlikušās funkcionētspējīgās struktūras ir jāprivatizē iespējami ātri un efektīvi saskaņā ar B.IV.3. sadaļu. Pēc funkcionētspējīgo struktūru privatizācijas pabeigšanas HGAA bilancē būs palikuši tikai likvidējamie darījumi.

2.   Rentabilitātes saglabāšana līdz atkārtotai privatizācijai

Austrija nodrošina, ka HGAA vadīs funkcionētspējīgo struktūru darījumus tā, lai atjaunotu un saglabātu šo struktūru ilgtermiņa rentabilitāti atbilstīgi pārstrukturēšanas plāna un tā pielikumu noteikumiem (arī saskaņā ar šo saistību sarakstu). Šīs saistības nebūs šķērslis funkcionētspējīgo struktūru pārstrukturēšanai un/vai konkrētu aktīvu vai portfeļu pārvešanai likvidējamā daļā, ja vien tas vajadzīgs, lai atjaunotu, saglabātu vai optimizētu atkārtotas privatizācijas izredzes.

3.   Iespējami ātra privatizācija

Austrija nodrošina, ka funkcionētspējīgās struktūras tiks privatizētas iespējami drīz saskaņā ar šo sadaļu. Šajā B.IV.3. sadaļā minētās atsauces uz funkcionētspējīgo struktūru atkārtotu privatizāciju vajadzības gadījumā ietver arī funkcionētspējīgu struktūru daļu atļauto privatizāciju.

3.1.   Atkārtota privatizācija

Uzskata, ka funkcionētspējīgas struktūras atkārtota privatizācija ir notikusi, ja Austrijas Republika ir pārdevusi 100 % attiecīgās funkcionētspējīgās struktūras daļu vai visus tās aktīvus vienam vai vairākiem pircējiem, kurus nepārvalda Austrijas Republika. Atkārtota privatizācija ietver arī visu Austrijas tieši vai netieši turēto daļu funkcionētspējīgajās struktūrās pārdošanu kā daļu no sākotnējā publiskā piedāvājuma atbilstīgi parastajiem tirgus nosacījumiem.

3.2.   Atkārtotas privatizācijas datums

Uzskata, ka atkārtota privatizācija ir notikusi dienā, kad ir parakstīts saistošs, saistību tiesībās pamatots līgums par funkcionētspējīgās struktūras iegādi (“pirkuma līgums”). Ja funkcionētspējīgās struktūras daļas tiek pārdotas vairākiem pircējiem, privatizācijas datums ir pēdējā pirkuma līguma noslēgšanas datums. Sākotnēja publiskā piedāvājuma gadījumā termiņā veiktas privatizācijas datums ir diena, kurā tirgu laista pēdējā Austrijas tieši vai netieši turētā akcija. Tomēr struktūrām, kuras pārdotas sākotnējā publiskā piedāvājumā, vairs nepiemēro B.III sadaļā minētās saistības no dienas, kurā tirgu laistas [...] akcijas.

3.3.   Atkārtotas privatizācijas termiņš

HBA atkārtotai privatizācijai jābūt pabeigtai līdz 2013. gada 31. decembrim un DAE tīklam – līdz 2015. gada 30. jūnijam.

3.4.   Izpildes termiņš

HBA pārdošanai jābūt pabeigtai līdz [...]. DAE tīkla pārdošanas līgumu izpildei jābūt pabeigtai līdz [...].

3.5.   Izpildes termiņa pagarināšana

Ja kavēšanos rada uzraudzības vai konkurences iestādes, laikus neizdodot vajadzīgās pārdošanas atļaujas, Komisija var piekrist pagarināt DAE tīkla pārdošanas izpildes termiņu saskaņā ar 3.4. punktu par vēl [...]. Austrija iesniegs pieteikumu laikus, bet jebkurā gadījumā vismaz divas nedēļas pirms sākotnējā izpildes termiņa beigām, un iesniegs Komisijai pārraudzības pārvaldnieka apliecinājumu, ka kavēšanos izraisījušas iestādes, kas atbild par atļauju piešķiršanu, un ka HGAA ir veikusi visus pieņemamos pasākumus, lai nodrošinātu pirkuma līguma izpildi sākotnēji paredzētajā termiņā.

3.6.   Pircēja maiņa

Ja pēc termiņam atbilstīgas atkārtotas privatizācijas, bet pirms izpildes termiņa beigām tiek konstatēts, ka kādas struktūras pircējs nespēj pildīt izpildes noteikumus vai nespēj tos izpildīt līdz izpildes termiņa beigām, vienojoties ar Komisijas dienestiem šo struktūru var pārdot trešai pusei, ja pirkuma izpilde iespējama līdz pirmā pirkuma izpildes termiņa beigām.

3.7.   Atkārtotas privatizācijas vai izpildes termiņa neievērošana

Ja netiek ievērots 3.3. punktā noteiktais atkārtotas privatizācijas termiņš vai 3.4. punktā noteiktais izpildes termiņš, lasot to kopā ar 3.5. punktu, attiecīgajai struktūrai jāpārtrauc jauni darījumi no dienas, kas ir nākamā diena pēc termiņa beigu datuma. No šā datuma attiecīgajai struktūrai piemēro šajā saistību sarakstā paredzētos noteikumus, ko piemēro likvidējamai daļai.

4.   Pirkšanas procedūra

| 4.1. | Austrija nodrošina, ka HGAA laikus sāks funkcionētspējīgo struktūru atkārtotai privatizācijai vajadzīgās pārdošanas procedūras un īstenos tās ātri, lai nodrošinātu iespējami agras privatizācijas iespēju. |
| --- | --- |

4.1.

Austrija nodrošina, ka HGAA laikus sāks funkcionētspējīgo struktūru atkārtotai privatizācijai vajadzīgās pārdošanas procedūras un īstenos tās ātri, lai nodrošinātu iespējami agras privatizācijas iespēju.

| 4.2. | Funkcionētspējīgo struktūru pārdošana tiks veikta kā daļa no sākotnējā publiskā piedāvājuma saskaņā ar parastajiem tirgus nosacījumiem vai, ja atļauts tiesību aktos un, iespējams, neizpaužot komercnoslēpumus, atvērtā, pārredzamā procedūrā, neizvirzot nosacījumus un ievērojot parastās pārstāvības un garantijas. Šī prasība neliedz rīkot sarunas ar konkrēti ieinteresētām personām pirms šīs procedūras vai šīs procedūras gaitā. |
| --- | --- |

4.2.

Funkcionētspējīgo struktūru pārdošana tiks veikta kā daļa no sākotnējā publiskā piedāvājuma saskaņā ar parastajiem tirgus nosacījumiem vai, ja atļauts tiesību aktos un, iespējams, neizpaužot komercnoslēpumus, atvērtā, pārredzamā procedūrā, neizvirzot nosacījumus un ievērojot parastās pārstāvības un garantijas. Šī prasība neliedz rīkot sarunas ar konkrēti ieinteresētām personām pirms šīs procedūras vai šīs procedūras gaitā.

V.   Likvidējamā daļa

1.   Kapitālu un vērtību saudzējoša esošo darījumu likvidēšana

| 1.1. | Austrija nodrošina, ka HGAA no galīgā apstiprinājuma pieņemšanas datuma likvidēs tikai darījumus, kas uz šo datumu iekļauti likvidējamā daļā, tādā veidā, lai saglabātu kapitālu un vērtību. |
| --- | --- |

1.1.

Austrija nodrošina, ka HGAA no galīgā apstiprinājuma pieņemšanas datuma likvidēs tikai darījumus, kas uz šo datumu iekļauti likvidējamā daļā, tādā veidā, lai saglabātu kapitālu un vērtību.

| 1.2. | Likvidējamās daļas aktīvi tiks ātri un efektīvi pārdoti, likvidēti vai noregulēti. |
| --- | --- |

1.2.

Likvidējamās daļas aktīvi tiks ātri un efektīvi pārdoti, likvidēti vai noregulēti.

| 1.3. | Principā aktīvi jāpārdod iespējami ātri. HGAA apņemas pārdot šos aktīvus, tiklīdz būs iespējams tos pārdot vismaz par bilances vērtību, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar nepastrīdamu, objektīvu vērtējumu tiek uzskatīts, ka pārdošanas cena ir acīmredzami neatbilstīga. |
| --- | --- |

1.3.

Principā aktīvi jāpārdod iespējami ātri. HGAA apņemas pārdot šos aktīvus, tiklīdz būs iespējams tos pārdot vismaz par bilances vērtību, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar nepastrīdamu, objektīvu vērtējumu tiek uzskatīts, ka pārdošanas cena ir acīmredzami neatbilstīga.

| 1.4. | Termiņš visiem aktīviem, kurus nav iespējams pārdot saskaņā ar 1.3. punktu, beidzas paredzētajā datumā. |
| --- | --- |

1.4.

Termiņš visiem aktīviem, kurus nav iespējams pārdot saskaņā ar 1.3. punktu, beidzas paredzētajā datumā.

2.   Nekādu jaunu darījumu likvidējamā daļā

| 2.1. | Austrija nodrošina, ka no galīgās atļaujas pieņemšanas datuma likvidējamā daļā netiks noslēgti jauni darījumi. Ja tālāk 2.2. un 2.3. punktā nav noteikts citādi, no šā datuma visas HGAA sabiedrības, izņemot funkcionētspējīgās struktūras, likvidēs tikai tos darījumus, kuri ir spēkā attiecīgajā datumā. |
| --- | --- |

2.1.

Austrija nodrošina, ka no galīgās atļaujas pieņemšanas datuma likvidējamā daļā netiks noslēgti jauni darījumi. Ja tālāk 2.2. un 2.3. punktā nav noteikts citādi, no šā datuma visas HGAA sabiedrības, izņemot funkcionētspējīgās struktūras, likvidēs tikai tos darījumus, kuri ir spēkā attiecīgajā datumā.

| 2.2. | Arī likvidējamā daļā ir atļauts pagarināt esošo klientu līgumu termiņus, ja ir reālas un ticamas izredzes, kas pamatotas ar faktiem, ka termiņa pagarināšana uzlabos turpmāko finansējuma izmantojamību vai realizāciju. Termiņa pagarinājuma maksimālais ilgums ir [...]; pamatotos izņēmuma gadījumos piešķirot ilgāku termiņa pagarinājumu, jāinformē pārraudzības pilnvarnieks un katrs konkrētais gadījums atbilstīgi jāpamato. Arī pēc pārstrukturēšanas perioda beigām iespējami ātri ir jābeidz visas likvidējamās darbības.
  Joprojām ir atļauti:






  — | darījumi, kas jāveic saistībā ar likviditātes pārvaldību likvidējamā daļā ar finanšu iestādēm, piemēram, centrālās bankas darījumi, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Arī likvidējamā daļā ir atļauts pagarināt esošo klientu līgumu termiņus, ja ir reālas un ticamas izredzes, kas pamatotas ar faktiem, ka termiņa pagarināšana uzlabos turpmāko finansējuma izmantojamību vai realizāciju. Termiņa pagarinājuma maksimālais ilgums ir [...]; pamatotos izņēmuma gadījumos piešķirot ilgāku termiņa pagarinājumu, jāinformē pārraudzības pilnvarnieks un katrs konkrētais gadījums atbilstīgi jāpamato. Arī pēc pārstrukturēšanas perioda beigām iespējami ātri ir jābeidz visas likvidējamās darbības.

Joprojām ir atļauti:

—

darījumi, kas jāveic saistībā ar likviditātes pārvaldību likvidējamā daļā ar finanšu iestādēm, piemēram, centrālās bankas darījumi,

| — | nodrošinājuma portfeļu pārvaldība likvidējamā daļā, turklāt – saskaņā ar noteikumu 4. Ievilkumā – netiek veikti jauni darījumi ar aktīviem, |
| --- | --- |

—

nodrošinājuma portfeļu pārvaldība likvidējamā daļā, turklāt – saskaņā ar noteikumu 4. Ievilkumā – netiek veikti jauni darījumi ar aktīviem,

| — | darījumi ar atvasinātiem instrumentiem, kas jāveic, lai pārvaldītu procentu likmju, valūtas un kredītu riskus esošajos portfeļos, piemēram, aktīvu mijmaiņas darījumus, ar nosacījumu, ka šie darījumi samazina HGAA kopējo riska pozīciju tirgū, |
| --- | --- |

—

darījumi ar atvasinātiem instrumentiem, kas jāveic, lai pārvaldītu procentu likmju, valūtas un kredītu riskus esošajos portfeļos, piemēram, aktīvu mijmaiņas darījumus, ar nosacījumu, ka šie darījumi samazina HGAA kopējo riska pozīciju tirgū,

| — | darījumi, kas jāveic reglamentējošu vai citu juridisku iemeslu dēļ, tostarp tādu vērtspapīru iegāde, turēšana un pārdošana, kuri atļauti HGAA nodrošinājuma portfeļu un likviditātes pārvaldības nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

darījumi, kas jāveic reglamentējošu vai citu juridisku iemeslu dēļ, tostarp tādu vērtspapīru iegāde, turēšana un pārdošana, kuri atļauti HGAA nodrošinājuma portfeļu un likviditātes pārvaldības nodrošināšanai,

| — | darījumi, ko likvidējamā struktūra noslēgusi, lai veiktu savu refinansēšanu, tostarp parāda vērtspapīru jauna emisija vai atpirkšana, |
| --- | --- |

—

darījumi, ko likvidējamā struktūra noslēgusi, lai veiktu savu refinansēšanu, tostarp parāda vērtspapīru jauna emisija vai atpirkšana,

| — | kustamo un nekustamo aktīvu iegāde saistībā ar tiesas un ārpustiesas rīkotām izsolēm, kā arī privāta nodošana, lai iegādātos nodrošinājumus, |
| --- | --- |

—

kustamo un nekustamo aktīvu iegāde saistībā ar tiesas un ārpustiesas rīkotām izsolēm, kā arī privāta nodošana, lai iegādātos nodrošinājumus,

| — | spēkā esošu līgumu un saistību izpildi (piem., būvniecības procesā esoši nekustamie īpašumi, vēl neiznomātu nomas objektu aktivizēšana, finanšu nomas pārvēršana par operatīvo nomu un otrādi), |
| --- | --- |

—

spēkā esošu līgumu un saistību izpildi (piem., būvniecības procesā esoši nekustamie īpašumi, vēl neiznomātu nomas objektu aktivizēšana, finanšu nomas pārvēršana par operatīvo nomu un otrādi),

| — | atkārtota aktīvu noma (īstermiņā vai vidējā termiņā), ja aktīvus nav iespējams pārdot īstermiņā un saglabāt to vērtību, lai samazinātu vai novērstu izmaksas (uzturēšana utt.). |
| --- | --- |

—

atkārtota aktīvu noma (īstermiņā vai vidējā termiņā), ja aktīvus nav iespējams pārdot īstermiņā un saglabāt to vērtību, lai samazinātu vai novērstu izmaksas (uzturēšana utt.).

Turklāt ir atļauti darījumi ar HGAA grupas sabiedrībām (ja to mērķis ir pagarināt refinansēšanas līniju termiņu) un darījumi ar HGAA aktīvu (daļas, portfeļi utt.), pircējiem, ko veic saistībā ar atkārtotu privatizāciju un kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgo struktūru/aktīvu veiksmīgu pārdošanu (piem., pircēju finansēšana, pircējam HGAA piešķirtā nodrošinājuma, piem., galvojumu, termiņa pagarināšana utt.).

| 2.3. | Attiecībā uz saistībām, kas netiek pildītas, likvidējamā struktūra atjaunošanas un noregulējuma procesā var pielāgot darījumu konkrētā debitora attiecīgajām atsauces saistībām, ja vien šie pasākumi ir uzskatāmi par vērtības saglabāšanu vai riska samazināšanu, neradot konkurences traucējumus, ko katrā gadījumā rakstiski pamato pārraudzības pilnvarnieks. Darījuma pielāgojumi ir saistību grozījumi, piemēram, procentu likmes pielīdzināšana, maksājumu atlikšana, termiņa pielīdzināšana, debitoru maiņa, termiņa pagarinājums un parāda konversija, piemēram, noslēdzot jaunus kredītlīgumus par to pašu summu, nodrošinājuma izmaiņas vai finanšu rādītāju izmaiņas vai attiekšanās no finanšu rādītāju juridiskajām sekām. Šajā punktā minēto pielīdzinājumu termiņu var pagarināt par [...]; pielīdzinājumus, kuru termiņš ir ilgāks, drīkst veikt tikai ar pārraudzības pilnvarnieka atļauju. |
| --- | --- |

2.3.

Attiecībā uz saistībām, kas netiek pildītas, likvidējamā struktūra atjaunošanas un noregulējuma procesā var pielāgot darījumu konkrētā debitora attiecīgajām atsauces saistībām, ja vien šie pasākumi ir uzskatāmi par vērtības saglabāšanu vai riska samazināšanu, neradot konkurences traucējumus, ko katrā gadījumā rakstiski pamato pārraudzības pilnvarnieks. Darījuma pielāgojumi ir saistību grozījumi, piemēram, procentu likmes pielīdzināšana, maksājumu atlikšana, termiņa pielīdzināšana, debitoru maiņa, termiņa pagarinājums un parāda konversija, piemēram, noslēdzot jaunus kredītlīgumus par to pašu summu, nodrošinājuma izmaiņas vai finanšu rādītāju izmaiņas vai attiekšanās no finanšu rādītāju juridiskajām sekām. Šajā punktā minēto pielīdzinājumu termiņu var pagarināt par [...]; pielīdzinājumus, kuru termiņš ir ilgāks, drīkst veikt tikai ar pārraudzības pilnvarnieka atļauju.

| 2.4. | Turklāt ir atļauti izdevumi (finansēšana) pārdodamo aktīvu kvalitātes uzlabošanai, ja tādējādi ir iespējams ievērojami uzlabot to pārdošanas izredzes. Jo īpaši tas attiecas uz tiesāšanās izdevumiem, administratīvajām izmaksām (piem., par grozījumiem vietējā zemesgrāmatā) un, atsevišķos gadījumos, konkrētu aktīvu konstruktīvas/tehniskas izmaiņas, iepriekš saņemot pārraudzības pilnvarnieka atļauju. |
| --- | --- |

2.4.

Turklāt ir atļauti izdevumi (finansēšana) pārdodamo aktīvu kvalitātes uzlabošanai, ja tādējādi ir iespējams ievērojami uzlabot to pārdošanas izredzes. Jo īpaši tas attiecas uz tiesāšanās izdevumiem, administratīvajām izmaksām (piem., par grozījumiem vietējā zemesgrāmatā) un, atsevišķos gadījumos, konkrētu aktīvu konstruktīvas/tehniskas izmaiņas, iepriekš saņemot pārraudzības pilnvarnieka atļauju.

3.   HBI likvidēšana

Lai novērstu Retail-Bank HBI likvidācijas radītos konkurences traucējumus un noguldījumu aizplūšanu un mazinātu vajadzību nodrošināt papildu likviditāti, attiecībā uz HBI piemēro tālāk norādītos noteikumus.

| 3.1. | HBI nesāks jaunus darījumus, ja vien tālāk nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

3.1.

HBI nesāks jaunus darījumus, ja vien tālāk nav norādīts citādi.

| 3.2. | HBI aktīvu apjoms pakāpeniski tiks samazināts, pārdodot portfeļus vai atsevišķus aktīvus, veicot papildu pārstrukturēšanas darbības (t. i., portfeļu un/vai aktīvu pārvešanu uz likvidējamo struktūru), kā arī amortizējot esošos aktīvus. |
| --- | --- |

3.2.

HBI aktīvu apjoms pakāpeniski tiks samazināts, pārdodot portfeļus vai atsevišķus aktīvus, veicot papildu pārstrukturēšanas darbības (t. i., portfeļu un/vai aktīvu pārvešanu uz likvidējamo struktūru), kā arī amortizējot esošos aktīvus.

| 3.3. | Pēc bilances aktīvu likvidēšanas HBI tiks likvidētas bilances saistības, kuru likvidēšanu ietekmēs aktīvu likvidēšanas gaita. Tāpēc HBI saistības tiks likvidētas samērīgi attiecībā pret aktīvu daļas samazināšanos. |
| --- | --- |

3.3.

Pēc bilances aktīvu likvidēšanas HBI tiks likvidētas bilances saistības, kuru likvidēšanu ietekmēs aktīvu likvidēšanas gaita. Tāpēc HBI saistības tiks likvidētas samērīgi attiecībā pret aktīvu daļas samazināšanos.

| 3.4. | Šobrīd ir plānoti šādi HBI likvidācijas galvenie posmi:






  — | bilances summas samazināšana no apmēram 3 miljardiem euro šobrīd par apmēram [...] % līdz 2013. gada beigām, turpinot portfeļu pārvedumus uz vietējo likvidējamo struktūru (HLI), |
| --- | --- | --- |

3.4.

Šobrīd ir plānoti šādi HBI likvidācijas galvenie posmi:

—

bilances summas samazināšana no apmēram 3 miljardiem euro šobrīd par apmēram [...] % līdz 2013. gada beigām, turpinot portfeļu pārvedumus uz vietējo likvidējamo struktūru (HLI),

| — | atlikušo summu, kas jāsaņem līdz līgumos noteikto termiņu beigām, bilances summas samazināšana no EUR [...] līdz apmēram EUR [...] līdz 2018. gada beigām; |
| --- | --- |

—

atlikušo summu, kas jāsaņem līdz līgumos noteikto termiņu beigām, bilances summas samazināšana no EUR [...] līdz apmēram EUR [...] līdz 2018. gada beigām;

| — | [...].











  (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

[...].

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| 3.5. | Lai likvidācijas posmā nodrošinātu [...] HBI refinansēšanu ar saviem līdzekļiem un vajadzību nodrošināt novērstu papildu likviditāti, HBI drīkst [...], ciktāl tas vajadzīgs, lai novērstu vai izlīdzinātu esošo [...]. |
| --- | --- |

3.5.

Lai likvidācijas posmā nodrošinātu [...] HBI refinansēšanu ar saviem līdzekļiem un vajadzību nodrošināt novērstu papildu likviditāti, HBI drīkst [...], ciktāl tas vajadzīgs, lai novērstu vai izlīdzinātu esošo [...].

| 3.6. | HBI piedāvās/pieņems noguldījumus tikai ar nominālajām procentu likmēm, kas ir zemākas labākajām vidējām procentu likmēm, kuras tajā pašā laikposmā līdzvērtīgiem produktiem piedāvā piecas nozīmīgākās ar HBI konkurējošās, kas nesaņem atbalstu [...]. |
| --- | --- |

3.6.

HBI piedāvās/pieņems noguldījumus tikai ar nominālajām procentu likmēm, kas ir zemākas labākajām vidējām procentu likmēm, kuras tajā pašā laikposmā līdzvērtīgiem produktiem piedāvā piecas nozīmīgākās ar HBI konkurējošās, kas nesaņem atbalstu [...].

| 3.7. | [...]. |
| --- | --- |

3.7.

[...].

| 3.8. | Ja iepriekš nav norādīts citādi, HBI likvidācijai attiecīgi piemēro V.1. un V.2. daļā paredzētos noteikumus likvidējamai daļai. |
| --- | --- |

3.8.

Ja iepriekš nav norādīts citādi, HBI likvidācijai attiecīgi piemēro V.1. un V.2. daļā paredzētos noteikumus likvidējamai daļai.

2.   Pārraudzības pārvaldnieks

I.   Iecelšana

| 1. | Austrija nodrošinās, ka HGAA saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem noteikumiem ieceļ pārraudzības pilnvarnieku (turpmāk “pilnvarnieks”), kas pildīs C.II sadaļā paredzētos uzdevumus un pienākumus. |
| --- | --- |

1.

Austrija nodrošinās, ka HGAA saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem noteikumiem ieceļ pārraudzības pilnvarnieku (turpmāk “pilnvarnieks”), kas pildīs C.II sadaļā paredzētos uzdevumus un pienākumus.

| 2. | Pilnvarniekam jābūt neatkarīgam no HGAA, nevienā brīdī tam nedrīkst būt interešu konflikts un tam jābūt specializētām zināšanām, kas nepieciešamas uzticēto pienākumu veikšanai. Pilnvarnieku HGAA algo veidā, kas nekavē tam neatkarīgi un efektīvi veikt uzticētos pienākumus. Pilnvarnieka izmaksas, ciktāl tas likumīgi atļauts, sedz HGAA, pārējos gadījumos – Austrija. |
| --- | --- |

2.

Pilnvarniekam jābūt neatkarīgam no HGAA, nevienā brīdī tam nedrīkst būt interešu konflikts un tam jābūt specializētām zināšanām, kas nepieciešamas uzticēto pienākumu veikšanai. Pilnvarnieku HGAA algo veidā, kas nekavē tam neatkarīgi un efektīvi veikt uzticētos pienākumus. Pilnvarnieka izmaksas, ciktāl tas likumīgi atļauts, sedz HGAA, pārējos gadījumos – Austrija.

| 3. | Ar Komisijas piekrišanu pilnvarnieks, kas jau ir iecelts, lai pildītu saistības, kas noteiktas 12. punktā pielikumā Komisijas 2012. gada 5. decembra lēmumam par apstiprināšanu, C(2012) 9255 final, [...], turpinās pildīt pilnvarnieka pienākumus. Ja Komisija tomēr prasīs iecelt citu pilnvarnieku, piemēro tālāk minētos noteikumus.






  3.1. | Austrija nodrošina, ka HGAA pieņemamā laikā iesniedz divu vai vairāku pilnvarnieka amata kandidātu vārdus un uzvārdus. Šajos priekšlikumos jānorāda pietiekama informācija par šo personu piemērotību (C.I.2. sadaļa). HGAA ierosināto pilnvarnieka amata kandidātu apstiprina Komisija, kas šo kandidātu var noraidīt tikai tādā gadījumā, ja tas ir acīmredzami nepiemērots. |
| --- | --- | --- |

3.

Ar Komisijas piekrišanu pilnvarnieks, kas jau ir iecelts, lai pildītu saistības, kas noteiktas 12. punktā pielikumā Komisijas 2012. gada 5. decembra lēmumam par apstiprināšanu, C(2012) 9255 final, [...], turpinās pildīt pilnvarnieka pienākumus. Ja Komisija tomēr prasīs iecelt citu pilnvarnieku, piemēro tālāk minētos noteikumus.

3.1.

Austrija nodrošina, ka HGAA pieņemamā laikā iesniedz divu vai vairāku pilnvarnieka amata kandidātu vārdus un uzvārdus. Šajos priekšlikumos jānorāda pietiekama informācija par šo personu piemērotību (C.I.2. sadaļa). HGAA ierosināto pilnvarnieka amata kandidātu apstiprina Komisija, kas šo kandidātu var noraidīt tikai tādā gadījumā, ja tas ir acīmredzami nepiemērots.

| 3.2. | Ja Komisija noraida visus HGAA ierosinātos pilnvarniekus, Austrija nodrošina, ka četrās nedēļās pēc tam, kad saņemta informācija par noraidījumu, HGAA iesniedz vienas vai vairāku personu vārdus un uzvārdus, ievērojot prasības un kārtību, kas noteikta sadaļās C.I.2 un C.I.3. Ja Komisija noraida arī nākamos ieteiktos pilnvarniekus, Komisija izvēlas pilnvarnieku, kuru pēc tam ieceļ HGAA. |
| --- | --- |

3.2.

Ja Komisija noraida visus HGAA ierosinātos pilnvarniekus, Austrija nodrošina, ka četrās nedēļās pēc tam, kad saņemta informācija par noraidījumu, HGAA iesniedz vienas vai vairāku personu vārdus un uzvārdus, ievērojot prasības un kārtību, kas noteikta sadaļās C.I.2 un C.I.3. Ja Komisija noraida arī nākamos ieteiktos pilnvarniekus, Komisija izvēlas pilnvarnieku, kuru pēc tam ieceļ HGAA.

II.   Pilnvarnieka pienākumi un saistības

| 1. | Pilnvarnieka pienākums ir uzraudzīt HGAA pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu noteiktajā termiņā un nodrošināt saistību ievērošanu, kā arī pildīt pilnvarnieka īpašos pienākumus, kas noteikti saistību sarakstā (piem., sadaļā D.I.). Komisija var pieprasīt pilnvarniekam skaidrojumus un precizējumus. |
| --- | --- |

1.

Pilnvarnieka pienākums ir uzraudzīt HGAA pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu noteiktajā termiņā un nodrošināt saistību ievērošanu, kā arī pildīt pilnvarnieka īpašos pienākumus, kas noteikti saistību sarakstā (piem., sadaļā D.I.). Komisija var pieprasīt pilnvarniekam skaidrojumus un precizējumus.

| 2. | Pilnvarnieks reizi ceturksnī ziņo Komisijai par pārstrukturēšanas plāna īstenošanas gaitu un saistību izpildi. Tādēļ pilnvarnieks katra ceturkšņa beigās iesniedz Komisijai, Austrijai un HGAA rakstisku projektu ziņojumam par pārstrukturēšanas plāna īstenošanas gaitu un saistību izpildi. Vajadzības gadījumā Komisijas var precizēt ziņojuma tvērumu. |
| --- | --- |

2.

Pilnvarnieks reizi ceturksnī ziņo Komisijai par pārstrukturēšanas plāna īstenošanas gaitu un saistību izpildi. Tādēļ pilnvarnieks katra ceturkšņa beigās iesniedz Komisijai, Austrijai un HGAA rakstisku projektu ziņojumam par pārstrukturēšanas plāna īstenošanas gaitu un saistību izpildi. Vajadzības gadījumā Komisijas var precizēt ziņojuma tvērumu.

| 3. | Komisija, Austrija un HGAA var iesniegt apsvērumus par projektu divās nedēļās pēc tā saņemšanas dienas (“apsvērumu iesniegšanas termiņš”). Četrās nedēļās pēc apsvērumu iesniegšanas termiņa beigām pilnvarnieks iesniedz Komisijai gala ziņojumu, iekļaujot tajā apsvērumus. Pilnvarnieks nosūta gala ziņojuma kopiju arī Austrijai un HGAA. |
| --- | --- |

3.

Komisija, Austrija un HGAA var iesniegt apsvērumus par projektu divās nedēļās pēc tā saņemšanas dienas (“apsvērumu iesniegšanas termiņš”). Četrās nedēļās pēc apsvērumu iesniegšanas termiņa beigām pilnvarnieks iesniedz Komisijai gala ziņojumu, iekļaujot tajā apsvērumus. Pilnvarnieks nosūta gala ziņojuma kopiju arī Austrijai un HGAA.

III.   Austrijas un HGAA pienākumi un saistības

Austrija nodrošina, ka galīgā apstiprinājuma īstenošanas gaitā Komisijai un pilnvarniekam ir neierobežota piekļuve pilnīgai informācijai, kas vajadzīga, lai uzraudzītu galīgā apstiprinājuma īstenošanu. HGAA atbalstīs pilnvarnieku un nekavējoties sagatavos informāciju un nodos to pilnvarnieka rīcībā. Komisija un pilnvarnieks var pieprasīt HGAA un Austrijai paskaidrojumus un precizējumus. Austrija un HGAA pilnībā sadarbosies ar Komisiju un pilnvarnieku galīgā apstiprinājuma īstenošanas uzraudzības procesā.

IV.   Pilnvarnieka aizstāšana un atbrīvošana no amata pienākumu pildīšanas

| 1. | Ja pilnvarnieks nepilda savus pienākumus un saistības vai (vairs) neatbilst piemērotības kritērijam (sadaļa C.I.2.), ar Komisijas atļauju HGAA var atbrīvot pilnvarnieku no pienākumu izpildes vai, ja to pamatoti pieprasa Komisija, pēc pilnvarnieka uzklausīšanas HGAA ir jāatbrīvo pilnvarnieks no pienākumu izpildes. Ja pilnvarnieku atbrīvo, viņa vietā jāieceļ cits pilnvarnieks. Jauno pilnvarnieku ieceļ saskaņā ar kārtību, kas noteikta sadaļā C.I. |
| --- | --- |

1.

Ja pilnvarnieks nepilda savus pienākumus un saistības vai (vairs) neatbilst piemērotības kritērijam (sadaļa C.I.2.), ar Komisijas atļauju HGAA var atbrīvot pilnvarnieku no pienākumu izpildes vai, ja to pamatoti pieprasa Komisija, pēc pilnvarnieka uzklausīšanas HGAA ir jāatbrīvo pilnvarnieks no pienākumu izpildes. Ja pilnvarnieku atbrīvo, viņa vietā jāieceļ cits pilnvarnieks. Jauno pilnvarnieku ieceļ saskaņā ar kārtību, kas noteikta sadaļā C.I.

| 2. | Pēc pilnvarnieka atlaišanas var prasīt, lai viņš pildītu savus pienākumus līdz jaunā pilnvarnieka iecelšanai. Atlaistais pilnvarnieks attiecīgo informāciju pilnībā nodod jaunā pilnvarnieka rīcībā. Atlaistais pilnvarnieks pienākumu izpildi beidz tikai tad, kad viņu no pienākumu izpildes ar Komisijas atļauju ir atbrīvojusi HGAA. |
| --- | --- |

2.

Pēc pilnvarnieka atlaišanas var prasīt, lai viņš pildītu savus pienākumus līdz jaunā pilnvarnieka iecelšanai. Atlaistais pilnvarnieks attiecīgo informāciju pilnībā nodod jaunā pilnvarnieka rīcībā. Atlaistais pilnvarnieks pienākumu izpildi beidz tikai tad, kad viņu no pienākumu izpildes ar Komisijas atļauju ir atbrīvojusi HGAA.

2.   Noslēguma noteikumi

I.   Ziņošana par papildu atbalstu

| 1. | Austrijas Republika apņemas nepiešķirt papildu atbalstu HGAA grupas sabiedrībām, kuras nav iekļautas likvidējamā daļā, izņemot gadījumus, kad tas vajadzīgs, lai nodrošinātu regulatīvo prasību izpildi un to apstiprinājusi uzraudzības iestāde. Austrijas Republika apņemas arī līdz pārstrukturēšanas plāna pilnīgai īstenošanai nekavējoties ziņot Komisijai par visiem papildu atbalsta pasākumiem HGAA labā. |
| --- | --- |

1.

Austrijas Republika apņemas nepiešķirt papildu atbalstu HGAA grupas sabiedrībām, kuras nav iekļautas likvidējamā daļā, izņemot gadījumus, kad tas vajadzīgs, lai nodrošinātu regulatīvo prasību izpildi un to apstiprinājusi uzraudzības iestāde. Austrijas Republika apņemas arī līdz pārstrukturēšanas plāna pilnīgai īstenošanai nekavējoties ziņot Komisijai par visiem papildu atbalsta pasākumiem HGAA labā.

II.   Juridisku strīdu izšķiršana

| 1. | Ja radīsies pretrunas starp Austrijas saistībām un HGAA juridiskajiem pienākumiem, Austrija nodrošina, ka HGAA par to nekavējoties informēs pārvaldības pilnvarnieku un ierosinās alternatīvu strīda izšķiršanas iespēju. |
| --- | --- |

1.

Ja radīsies pretrunas starp Austrijas saistībām un HGAA juridiskajiem pienākumiem, Austrija nodrošina, ka HGAA par to nekavējoties informēs pārvaldības pilnvarnieku un ierosinās alternatīvu strīda izšķiršanas iespēju.

| 2. | Pēc pietiekami pamatota alternatīva HGAA priekšlikuma saņemšanas pārvaldības pilnvarnieks, apspriežoties ar Komisiju, maksimāli īsā laikā pārbaudīs, vai alternatīvais priekšlikums ir piemērots, ņemot vērā galīgo apstiprinājumu un konkrēto apspriesto HGAA juridisko pienākumu. Ja priekšlikums ir piemērots, Komisijas dienesti veiks tālākos vajadzīgos pasākumus, ievērojot attiecīgās procedūras. |
| --- | --- |

2.

Pēc pietiekami pamatota alternatīva HGAA priekšlikuma saņemšanas pārvaldības pilnvarnieks, apspriežoties ar Komisiju, maksimāli īsā laikā pārbaudīs, vai alternatīvais priekšlikums ir piemērots, ņemot vērā galīgo apstiprinājumu un konkrēto apspriesto HGAA juridisko pienākumu. Ja priekšlikums ir piemērots, Komisijas dienesti veiks tālākos vajadzīgos pasākumus, ievērojot attiecīgās procedūras.

III.   Apspriešanās

Atbildot uz pietiekami pamatotu Austrijas pieteikumu, Komisija, apspriežoties ar pilnvarnieku, var piešķirt saistībās noteikto termiņu pagarinājumu ar nosacījumu, ka šajā termiņā ir iespējams panākt konkrētu rezultātu, vai atļaut šajās saistībās noteiktā pienākuma un nosacījuma vai vairāku pienākumu un nosacījumu atcelšanu, grozīšanu vai aizstāšanu.

---

(1)  Struktūras, kuras tieši kontrolē valsts varas struktūras/apakšstruktūras vai kuras ir ekonomiski saistītas ar valsts varas struktūrām/apakšstruktūrām.

(2)  Termins “riskanti darījumi” ir definēts atbilstīgi Grupas kreditēšanas principiem un tāpēc ietver visus kreditēšanas vai izpirkumnomas darījumus, kas saistīti ar darījumu partnera un/vai del credere riskiem.

(3)  Arī tad, ja riska darījumu termiņa maksimālajam pagarinājumam [...] nepiemēro ierobežojumus, kas jauniem darījumiem noteikti 4.1.1.–4.1.6. punktā, šajos darījumos stingri jāievēro HGAA riska politika un citi attiecīgi noteikumi.

(4)  Atbilstīgi HGAA izmantotajai riska novērtēšanas metodikai esošu, apstiprinātu pamatkredītu neizlietotā daļa nav uzskatāma par jaunu darījumu.

---

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/38

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 16. oktobris)

par valsts atbalstu SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005), ko Slovākijas Republika piešķīrusi Frucona Košice a.s.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6261)

(Autentisks ir tikai teksts slovāku valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/342/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un ņemot vērā saņemtos apsvērumus (2),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

1.   PROCEDŪRA KOMISIJĀ

| (1) | Ar 2004. gada 15. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 25. oktobrī, Komisija saņēma sūdzību par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu, kas piešķirts Frucona Košice a.s. Sūdzības iesniedzējs nosūtīja papildu informāciju 2005. gada 3. februārī. Tikšanās ar sūdzības iesniedzēju notika 2005. gada 24. maijā. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2004. gada 15. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 25. oktobrī, Komisija saņēma sūdzību par iespējami nelikumīgu valsts atbalstu, kas piešķirts Frucona Košice a.s. Sūdzības iesniedzējs nosūtīja papildu informāciju 2005. gada 3. februārī. Tikšanās ar sūdzības iesniedzēju notika 2005. gada 24. maijā.

| (2) | Pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju, Komisija 2004. gada 6. decembra vēstulē lūdza Slovākiju sniegt informāciju par apstrīdēto pasākumu. Slovākija atbildēja 2005. gada 4. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 17. janvārī, tajā informējot Komisiju par iespējami nelikumīgo valsts atbalstu, kas piešķirts Frucona Košice a.s. izlīguma ar kreditoriem ietvaros, un lūdzot to apstiprināt kā glābšanas atbalstu uzņēmumam, kuram ir finansiālas grūtības. Slovākija 2005. gada 24. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 28. janvārī, iesniedza papildu informāciju. Komisija 2005. gada 9. februāra vēstulē lūdza papildu informāciju; atbildes tika saņemtas 2005. gada 4. marta vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 10. martā. Tikšanās ar Slovākijas iestādēm notika 2005. gada 12. maijā. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju, Komisija 2004. gada 6. decembra vēstulē lūdza Slovākiju sniegt informāciju par apstrīdēto pasākumu. Slovākija atbildēja 2005. gada 4. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 17. janvārī, tajā informējot Komisiju par iespējami nelikumīgo valsts atbalstu, kas piešķirts Frucona Košice a.s. izlīguma ar kreditoriem ietvaros, un lūdzot to apstiprināt kā glābšanas atbalstu uzņēmumam, kuram ir finansiālas grūtības. Slovākija 2005. gada 24. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 28. janvārī, iesniedza papildu informāciju. Komisija 2005. gada 9. februāra vēstulē lūdza papildu informāciju; atbildes tika saņemtas 2005. gada 4. marta vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 10. martā. Tikšanās ar Slovākijas iestādēm notika 2005. gada 12. maijā.

| (3) | Komisija 2005. gada 5. jūlija vēstulē informēja Slovākiju par lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz šo atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2005. gada 5. jūlija vēstulē informēja Slovākiju par lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz šo atbalstu.

| (4) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt tai savus apsvērumus par minēto pasākumu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt tai savus apsvērumus par minēto pasākumu.

| (5) | Slovākijas iestādes iesniedza savus apsvērumus 2005. gada 10. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 17. oktobrī. Komisija 2005. gada 24. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 25. oktobrī, saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās personas (atbalsta saņēmēja). Komisija tos nosūtīja Slovākijai, kurai tika dota iespēja paust savu viedokli; Slovākijas apsvērumi tika saņemti 2005. gada 16. decembra vēstulē, kas reģistrēta 20. decembrī. Tikšanās, kuras laikā atbalsta saņēmējam tam tika dota iespēja paskaidrot iesniegtos apsvērumus, notika 2006. gada 28. martā. Slovākija 2006. gada 5. maija vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 8. maijā, iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Slovākijas iestādes iesniedza savus apsvērumus 2005. gada 10. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 17. oktobrī. Komisija 2005. gada 24. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 25. oktobrī, saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās personas (atbalsta saņēmēja). Komisija tos nosūtīja Slovākijai, kurai tika dota iespēja paust savu viedokli; Slovākijas apsvērumi tika saņemti 2005. gada 16. decembra vēstulē, kas reģistrēta 20. decembrī. Tikšanās, kuras laikā atbalsta saņēmējam tam tika dota iespēja paskaidrot iesniegtos apsvērumus, notika 2006. gada 28. martā. Slovākija 2006. gada 5. maija vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 8. maijā, iesniedza papildu informāciju.

| (6) | Komisija 2006. gada 7. jūnijā pieņēma lēmumu, ar kuru uzlika pienākumu atgūt atbalstu (4). Kopš minētā datuma Komisija saziņā ar Slovākijas iestādēm par minētā lēmuma izpildi tika informēta par valsts tiesvedības iznākumu saistībā ar parāda summu, kas bija jāiekļauj izlīgumā ar kreditoriem. Šajā lēmumā būtu jāņem vērā minētā informācija. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2006. gada 7. jūnijā pieņēma lēmumu, ar kuru uzlika pienākumu atgūt atbalstu (4). Kopš minētā datuma Komisija saziņā ar Slovākijas iestādēm par minētā lēmuma izpildi tika informēta par valsts tiesvedības iznākumu saistībā ar parāda summu, kas bija jāiekļauj izlīgumā ar kreditoriem. Šajā lēmumā būtu jāņem vērā minētā informācija.

2.   PROCEDŪRA VISPĀRĒJĀ TIESĀ

| (7) | Frucona Košice a.s.2007. gada 12. janvārī iesniedza apelācijas sūdzību Eiropas Savienības Vispārējā tiesā, cita starpā apstrīdot parāda norakstīšanas klasificēšanu kā valsts atbalstu un apgalvojot, ka tas bija saskaņā ar tirgus ekonomikas kreditora principu. Vispārējā tiesa ar 2010. gada 7. decembra spriedumu (lietā T-11/07) noraidīja sūdzības iesniedzēja argumentus un apstiprināja Komisijas lēmumu, pamatojoties uz to, ka bankrots valstij būtu izdevīgāks nekā izlīgums ar kreditoriem. |
| --- | --- |

(7)

Frucona Košice a.s.2007. gada 12. janvārī iesniedza apelācijas sūdzību Eiropas Savienības Vispārējā tiesā, cita starpā apstrīdot parāda norakstīšanas klasificēšanu kā valsts atbalstu un apgalvojot, ka tas bija saskaņā ar tirgus ekonomikas kreditora principu. Vispārējā tiesa ar 2010. gada 7. decembra spriedumu (lietā T-11/07) noraidīja sūdzības iesniedzēja argumentus un apstiprināja Komisijas lēmumu, pamatojoties uz to, ka bankrots valstij būtu izdevīgāks nekā izlīgums ar kreditoriem.

3.   TIESVEDĪBA TIESĀ

| (8) | Frucona Košice a.s. iesniedza Tiesā apelācijas sūdzību par Vispārējās tiesas spriedumu, jo īpaši apgalvojot, ka Vispārējā tiesa neesot pareizi novērtējusi Komisijas veikto privātā kreditora kritērija piemērošanu un nepieļaujamā veidā esot mēģinājusi aizstāt Komisijas argumentāciju ar savējo attiecībā uz privātā kreditora kritēriju (Lieta C-73/11 P). |
| --- | --- |

(8)

Frucona Košice a.s. iesniedza Tiesā apelācijas sūdzību par Vispārējās tiesas spriedumu, jo īpaši apgalvojot, ka Vispārējā tiesa neesot pareizi novērtējusi Komisijas veikto privātā kreditora kritērija piemērošanu un nepieļaujamā veidā esot mēģinājusi aizstāt Komisijas argumentāciju ar savējo attiecībā uz privātā kreditora kritēriju (Lieta C-73/11 P).

| (9) | Tiesa 2013. gada 24. janvārī atcēla Vispārējās tiesas spriedumu. Tiesa secināja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā, jo, novērtējot privātā kreditora kritēriju, tā nav ņēmusi vērā bankrota procedūras ilgumu vai gadījumā, ja Komisija ir ņēmusi vērā minēto faktoru, tā nav izklāstījusi pietiekamu sava lēmuma pamatojumu. Lieta tika nodota atpakaļ izskatīšanai Vispārējā tiesā, lai tā lemtu par uzņēmuma prasības pamatiem attiecībā uz nodokļu piedziņas procedūru, par ko tā vēl nebija lēmusi. |
| --- | --- |

(9)

Tiesa 2013. gada 24. janvārī atcēla Vispārējās tiesas spriedumu. Tiesa secināja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā, jo, novērtējot privātā kreditora kritēriju, tā nav ņēmusi vērā bankrota procedūras ilgumu vai gadījumā, ja Komisija ir ņēmusi vērā minēto faktoru, tā nav izklāstījusi pietiekamu sava lēmuma pamatojumu. Lieta tika nodota atpakaļ izskatīšanai Vispārējā tiesā, lai tā lemtu par uzņēmuma prasības pamatiem attiecībā uz nodokļu piedziņas procedūru, par ko tā vēl nebija lēmusi.

4.   ATSAUKŠANA

| (10) | Ņemot vērā Tiesas spriedumu, Komisija uzskata par piemērotu atsaukt sākotnējo 2006. gada 7. jūnija lēmumu un aizstāt to ar šo lēmumu, lai novērstu Tiesas konstatētos trūkumus. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā Tiesas spriedumu, Komisija uzskata par piemērotu atsaukt sākotnējo 2006. gada 7. jūnija lēmumu un aizstāt to ar šo lēmumu, lai novērstu Tiesas konstatētos trūkumus.

II.   SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

1.   UZŅĒMUMS

| (11) | Finansiālā atbalsta saņēmējs ir Frucona Košice a.s. – uzņēmums, kas nodarbojās ar spirta un dzērienu uz spirta bāzes, bezalkoholisko dzērienu, konservētu augļu un dārzeņu un etiķa ražošanu. Pēc licences zaudēšanas atbalsta saņēmējs pārtrauca spirta un dzērienu uz spirta bāzes ražošanu. Tomēr tas turpināja darboties spirta un dzērienu uz spirta bāzes vairumtirdzniecībā. Uzņēmums atrodas apgabalā, kuram ir tiesības uz reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(11)

Finansiālā atbalsta saņēmējs ir Frucona Košice a.s. – uzņēmums, kas nodarbojās ar spirta un dzērienu uz spirta bāzes, bezalkoholisko dzērienu, konservētu augļu un dārzeņu un etiķa ražošanu. Pēc licences zaudēšanas atbalsta saņēmējs pārtrauca spirta un dzērienu uz spirta bāzes ražošanu. Tomēr tas turpināja darboties spirta un dzērienu uz spirta bāzes vairumtirdzniecībā. Uzņēmums atrodas apgabalā, kuram ir tiesības uz reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| (12) | Laikā, kad norisinājās attiecīgie notikumi, atbalsta saņēmējs nodarbināja apmēram 200 personu. Savos apsvērumos par lēmumu sākt formālu izmeklēšanu uzņēmums sniedza Komisijai datus par apgrozījumu (ieskaitot akcīzes nodokļus un PVN), kas norādīti turpmāk tabulā.

  1.   tabula


  Dažādu ražošanas segmentu apgrozījums, ieskaitot akcīzes nodokļus un PVN [SKK] | 2002. gads | 2003. gads | 2004. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Etiķis | 28 029 500 | 27 605 100 | 11 513 600 |
| Augļu un dārzeņu ražošana | 37 112 500 | 32 584 500 | 22 696 400 |
| Galviņkāposti | 2 878 340 | 503 030 | 201 310 |
| Gāzēti bezalkoholiskie dzērieni | 9 373 800 | 17 601 600 | 17 560 100 |
| Negāzēti bezalkoholiskie dzērieni | 2 877 700 | 6 420 420 | 7 920 010 |
| Sulas 100 % | 51 654 900 | 43 421 600 | 22 706 600 |
| Spirti | 696 193 500 | 743 962 700 | 728 837 400 |
| Sidrs | 1 495 640 | 106 360 | 0 |
| Sīrups | 5 928 100 | 6 502 920 | 5 199 540 |
| Citi produkti/pakalpojumi | 59 476 000 | 99 635 000 | 63 680 000 |
| KOPĀ | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960 (5) |

(12)

Laikā, kad norisinājās attiecīgie notikumi, atbalsta saņēmējs nodarbināja apmēram 200 personu. Savos apsvērumos par lēmumu sākt formālu izmeklēšanu uzņēmums sniedza Komisijai datus par apgrozījumu (ieskaitot akcīzes nodokļus un PVN), kas norādīti turpmāk tabulā.

1.   tabula

Dažādu ražošanas segmentu apgrozījums, ieskaitot akcīzes nodokļus un PVN [SKK]

2002. gads

2003. gads

2004. gads

Etiķis

28 029 500

27 605 100

11 513 600

Augļu un dārzeņu ražošana

37 112 500

32 584 500

22 696 400

Galviņkāposti

2 878 340

503 030

201 310

Gāzēti bezalkoholiskie dzērieni

9 373 800

17 601 600

17 560 100

Negāzēti bezalkoholiskie dzērieni

2 877 700

6 420 420

7 920 010

Sulas 100 %

51 654 900

43 421 600

22 706 600

Spirti

696 193 500

743 962 700

728 837 400

Sidrs

1 495 640

106 360

0

Sīrups

5 928 100

6 502 920

5 199 540

Citi produkti/pakalpojumi

59 476 000

99 635 000

63 680 000

KOPĀ

895 019 980

978 343 230

880 314 960 (5)

| (13) | Šie dati būtiski atšķiras no datiem, ko Komisija saņēma no Slovākijas iestādēm un kas minēti lēmumā sākt formālu izmeklēšanu (6). Savā atbildē uz atbalsta saņēmēja apsvērumiem pēc formālas izmeklēšanas sākšanas Slovākijas iestādes neapstrīdēja iepriekš norādīto skaitļu precizitāti. Slovākijas iestādes uzskata, ka atbalsta saņēmējs atbilst vidēja uzņēmuma statusam. |
| --- | --- |

(13)

Šie dati būtiski atšķiras no datiem, ko Komisija saņēma no Slovākijas iestādēm un kas minēti lēmumā sākt formālu izmeklēšanu (6). Savā atbildē uz atbalsta saņēmēja apsvērumiem pēc formālas izmeklēšanas sākšanas Slovākijas iestādes neapstrīdēja iepriekš norādīto skaitļu precizitāti. Slovākijas iestādes uzskata, ka atbalsta saņēmējs atbilst vidēja uzņēmuma statusam.

2.   PIEMĒROJAMIE VALSTS TIESĪBU AKTI

| (14) | Apstrīdētais pasākums ir nodokļu parāda norakstīšana, ko veica Košices IV nodokļu birojs saskaņā ar izlīgumu ar kreditoriem. Šo procedūru reglamentē Likums Nr. 328/91 par bankrotu un izlīgumu (turpmāk “Bankrota likums”). |
| --- | --- |

(14)

Apstrīdētais pasākums ir nodokļu parāda norakstīšana, ko veica Košices IV nodokļu birojs saskaņā ar izlīgumu ar kreditoriem. Šo procedūru reglamentē Likums Nr. 328/91 par bankrotu un izlīgumu (turpmāk “Bankrota likums”).

| (15) | Izlīgums ar kreditoriem ir tiesas uzraudzīta procedūra, kuras mērķis, tāpat kā bankrota procedūras gadījumā, ir nokārtot parādos esošo uzņēmumu finansiālo situāciju (7). Saskaņā ar bankrota procedūru uzņēmums beidz pastāvēt, un tā aktīvus pārdod jaunam īpašniekam vai arī uzņēmumu likvidē. Savukārt saskaņā ar izlīguma procedūru uzņēmums, kam ir parādsaistības, turpina darbību un īpašumtiesības nemainās. |
| --- | --- |

(15)

Izlīgums ar kreditoriem ir tiesas uzraudzīta procedūra, kuras mērķis, tāpat kā bankrota procedūras gadījumā, ir nokārtot parādos esošo uzņēmumu finansiālo situāciju (7). Saskaņā ar bankrota procedūru uzņēmums beidz pastāvēt, un tā aktīvus pārdod jaunam īpašniekam vai arī uzņēmumu likvidē. Savukārt saskaņā ar izlīguma procedūru uzņēmums, kam ir parādsaistības, turpina darbību un īpašumtiesības nemainās.

| (16) | Izlīguma procedūru iniciē uzņēmums, kam ir parādsaistības. Tās mērķis ir noslēgt nolīgumu ar kreditoriem, saskaņā ar kuru uzņēmums, kam ir parādsaistības, atmaksā daļu no sava parāda, bet atlikumu noraksta. Šāds nolīgums ir jāapstiprina tiesai, kas veic uzraudzību. |
| --- | --- |

(16)

Izlīguma procedūru iniciē uzņēmums, kam ir parādsaistības. Tās mērķis ir noslēgt nolīgumu ar kreditoriem, saskaņā ar kuru uzņēmums, kam ir parādsaistības, atmaksā daļu no sava parāda, bet atlikumu noraksta. Šāds nolīgums ir jāapstiprina tiesai, kas veic uzraudzību.

| (17) | Kreditori, kuru debitoru parādi ir nodrošināti, piemēram, ar hipotēku, darbojas kā atsevišķi kreditori. Lai priekšlikumu par izlīgumu varētu pieņemt, visiem atsevišķajiem kreditoriem jābalso “par”, savukārt attiecībā uz citiem kreditoriem pietiek ar kvalificētu balsu vairākumu. Proti, atsevišķie kreditori balso atsevišķi, un viņiem ir veto tiesības attiecībā uz priekšlikumu. |
| --- | --- |

(17)

Kreditori, kuru debitoru parādi ir nodrošināti, piemēram, ar hipotēku, darbojas kā atsevišķi kreditori. Lai priekšlikumu par izlīgumu varētu pieņemt, visiem atsevišķajiem kreditoriem jābalso “par”, savukārt attiecībā uz citiem kreditoriem pietiek ar kvalificētu balsu vairākumu. Proti, atsevišķie kreditori balso atsevišķi, un viņiem ir veto tiesības attiecībā uz priekšlikumu.

| (18) | Arī bankrota procedūrā atsevišķie kreditori ir priviliģētā stāvoklī. Atsevišķo kreditoru prasījumus var apmierināt jebkurā bankrota procedūras laikā, un ieņēmumus no nodrošināto aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā ir paredzēts izmantot tikai, lai apmierinātu atsevišķo kreditoru prasījumus. Ja visus atsevišķo kreditoru prasījumus nevar apmierināt, izmantojot šādā pārdošanā gūtos ieņēmumus, atlikušās daļas ieskaita otrajā grupā ar pārējo kreditoru prasījumiem. Otrajā grupā kreditoru prasījumus apmierina procentuāli. |
| --- | --- |

(18)

Arī bankrota procedūrā atsevišķie kreditori ir priviliģētā stāvoklī. Atsevišķo kreditoru prasījumus var apmierināt jebkurā bankrota procedūras laikā, un ieņēmumus no nodrošināto aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā ir paredzēts izmantot tikai, lai apmierinātu atsevišķo kreditoru prasījumus. Ja visus atsevišķo kreditoru prasījumus nevar apmierināt, izmantojot šādā pārdošanā gūtos ieņēmumus, atlikušās daļas ieskaita otrajā grupā ar pārējo kreditoru prasījumiem. Otrajā grupā kreditoru prasījumus apmierina procentuāli.

| (19) | Saskaņā ar Bankrota likumu uzņēmumam, kas iesniedz pieteikumu par izlīgumu ar kreditoriem, ir jāiesniedz tiesai, kas veic uzraudzību, to pasākumu saraksts, kas attiecas uz tā reorganizāciju un tā darbības turpmāko finansēšanu pēc izlīguma. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Bankrota likumu uzņēmumam, kas iesniedz pieteikumu par izlīgumu ar kreditoriem, ir jāiesniedz tiesai, kas veic uzraudzību, to pasākumu saraksts, kas attiecas uz tā reorganizāciju un tā darbības turpmāko finansēšanu pēc izlīguma.

| (20) | Saskaņā ar Likumu 511/92 par nodokļu un maksājumu pārvaldību un vietējo finanšu iestāžu sistēmas izmaiņām (turpmāk “Nodokļu pārvaldības likums”) uzņēmums var lūgt nodokļu iestādēm atlikt nodokļu samaksu. Par atlikto summu iekasē procentus, un atliktais parāds ir jānodrošina. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Likumu 511/92 par nodokļu un maksājumu pārvaldību un vietējo finanšu iestāžu sistēmas izmaiņām (turpmāk “Nodokļu pārvaldības likums”) uzņēmums var lūgt nodokļu iestādēm atlikt nodokļu samaksu. Par atlikto summu iekasē procentus, un atliktais parāds ir jānodrošina.

| (21) | Nodokļu pārvaldības likums reglamentē arī nodokļu piedziņu, kuras mērķis ir atgūt nodokļu parādus valstij, pārdodot nekustamo īpašumu, kustamos aktīvus vai uzņēmumu kopumā. |
| --- | --- |

(21)

Nodokļu pārvaldības likums reglamentē arī nodokļu piedziņu, kuras mērķis ir atgūt nodokļu parādus valstij, pārdodot nekustamo īpašumu, kustamos aktīvus vai uzņēmumu kopumā.

3.   FAKTI

| (22) | No 2002. gada novembra līdz 2003. gada novembrim atbalsta saņēmējs izmantoja Nodokļu pārvaldības likuma piedāvātās iespējas atlikt tā pienākumu maksāt akcīzes nodokli par spirtu (8). Kopējais atliktais parāds bija SKK 477 015 759 (EUR 12,6 miljoni). Pirms nodokļu birojs piekrita atlikt šos maksājumus, tas, kā paredzēts tiesību aktos, katru no tiem nodrošināja ar atbalsta saņēmēja aktīviem. Slovākijas iestādes apgalvo, ka minēto nodrošinājumu vērtība saskaņā ar atbalsta saņēmēja pārskatiem bijusi SKK 397 476 726 (EUR 10,5 miljoni). Tomēr atbalsta saņēmējs apgalvo, ka šo nodrošinājumu vērtība saskaņā ar 2003. gada beigās veikto ekspertu novērtējumu bijusi SKK 193 940 000 (EUR 5 miljoni). Atbalsta saņēmējs uzskata, ka šī ir nodrošināto aktīvu (kustamā īpašuma, nekustamā īpašuma un debitoru parādu) vērtība, kas izteikta tā dēvētajās ekspertu cenās. |
| --- | --- |

(22)

No 2002. gada novembra līdz 2003. gada novembrim atbalsta saņēmējs izmantoja Nodokļu pārvaldības likuma piedāvātās iespējas atlikt tā pienākumu maksāt akcīzes nodokli par spirtu (8). Kopējais atliktais parāds bija SKK 477 015 759 (EUR 12,6 miljoni). Pirms nodokļu birojs piekrita atlikt šos maksājumus, tas, kā paredzēts tiesību aktos, katru no tiem nodrošināja ar atbalsta saņēmēja aktīviem. Slovākijas iestādes apgalvo, ka minēto nodrošinājumu vērtība saskaņā ar atbalsta saņēmēja pārskatiem bijusi SKK 397 476 726 (EUR 10,5 miljoni). Tomēr atbalsta saņēmējs apgalvo, ka šo nodrošinājumu vērtība saskaņā ar 2003. gada beigās veikto ekspertu novērtējumu bijusi SKK 193 940 000 (EUR 5 miljoni). Atbalsta saņēmējs uzskata, ka šī ir nodrošināto aktīvu (kustamā īpašuma, nekustamā īpašuma un debitoru parādu) vērtība, kas izteikta tā dēvētajās ekspertu cenās.

| (23) | No 2004. gada 1. janvāra grozītais Nodokļu pārvaldības likums ierobežo iespēju pieprasīt nodokļu atlikšanu, to atļaujot tikai reizi gadā. Atbalsta saņēmējs izmantoja šo iespēju attiecībā uz 2003. gada decembra akcīzes nodokli, kas bija jāmaksā 2004. gada janvārī. Tomēr tas nevarēja samaksāt vai atlikt 2004. gada janvāra akcīzes nodokli, kas bija jāmaksā 2004. gada 25. februārī. Tādējādi atbalsta saņēmējs kļuva par uzņēmumu, kam ir parādsaistības Bankrota likuma nozīmē. Tādēļ atbalsta saņēmējs zaudēja licenci, kas tam ļāva ražot un pārstrādāt spirtu. |
| --- | --- |

(23)

No 2004. gada 1. janvāra grozītais Nodokļu pārvaldības likums ierobežo iespēju pieprasīt nodokļu atlikšanu, to atļaujot tikai reizi gadā. Atbalsta saņēmējs izmantoja šo iespēju attiecībā uz 2003. gada decembra akcīzes nodokli, kas bija jāmaksā 2004. gada janvārī. Tomēr tas nevarēja samaksāt vai atlikt 2004. gada janvāra akcīzes nodokli, kas bija jāmaksā 2004. gada 25. februārī. Tādējādi atbalsta saņēmējs kļuva par uzņēmumu, kam ir parādsaistības Bankrota likuma nozīmē. Tādēļ atbalsta saņēmējs zaudēja licenci, kas tam ļāva ražot un pārstrādāt spirtu.

| (24) | Atbalsta saņēmējs 2004. gada 8. martā kompetentajai reģionālajai tiesai iesniedza pieteikumu par izlīgumu. Pēc tam, kad reģionālā tiesa konstatēja, ka ir izpildītas visas juridiskās prasības, tā ar 2004. gada 29. aprīļa lēmumu nolēma sākt izlīgumu. Sēdē, kas notika 2004. gada 9. jūlijā, kreditori balsojumā atbalstīja izlīgumu, kuru bija ierosinājis atbalsta saņēmējs. Izlīgums tika apstiprināts 2004. gada 14. jūlijā ar tās reģionālās tiesas lēmumu, kas veica uzraudzību. |
| --- | --- |

(24)

Atbalsta saņēmējs 2004. gada 8. martā kompetentajai reģionālajai tiesai iesniedza pieteikumu par izlīgumu. Pēc tam, kad reģionālā tiesa konstatēja, ka ir izpildītas visas juridiskās prasības, tā ar 2004. gada 29. aprīļa lēmumu nolēma sākt izlīgumu. Sēdē, kas notika 2004. gada 9. jūlijā, kreditori balsojumā atbalstīja izlīgumu, kuru bija ierosinājis atbalsta saņēmējs. Izlīgums tika apstiprināts 2004. gada 14. jūlijā ar tās reģionālās tiesas lēmumu, kas veica uzraudzību.

| (25) | Nodokļu birojs 2004. gada augustā iesniedza apelācijas sūdzību par minēto tiesas pieņemto apstiprinošo lēmumu. Ar 2004. gada 25. oktobra lēmumu Augstākā tiesa nolēma, ka apelācija nav pieņemama, un paziņoja, ka reģionālās tiesas lēmums, ar kuru apstiprināts kreditoru nolīgums, ir spēkā un ir izpildāms, sākot no 2004. gada 23. jūlija. Tad prokurors iesniedza apelācijas sūdzību par reģionālās tiesas lēmumu saskaņā ar ārkārtas apelācijas kārtību. |
| --- | --- |

(25)

Nodokļu birojs 2004. gada augustā iesniedza apelācijas sūdzību par minēto tiesas pieņemto apstiprinošo lēmumu. Ar 2004. gada 25. oktobra lēmumu Augstākā tiesa nolēma, ka apelācija nav pieņemama, un paziņoja, ka reģionālās tiesas lēmums, ar kuru apstiprināts kreditoru nolīgums, ir spēkā un ir izpildāms, sākot no 2004. gada 23. jūlija. Tad prokurors iesniedza apelācijas sūdzību par reģionālās tiesas lēmumu saskaņā ar ārkārtas apelācijas kārtību.

| (26) | Kreditori, tostarp nodokļu birojs, vienojās ar atbalsta saņēmēju par šādu izlīgumu: 35 % no parāda atbalsta saņēmējs atmaksā viena mēneša laikā no brīža, kad stājas spēkā kreditoru nolīgums, bet no pārējiem 65 % no parāda kreditori atsakās. Tādējādi visiem kreditoriem tika piemēroti vienādi noteikumi. Konkrētās summas katram kreditoram ir norādītas turpmāk tabulā.

  2.   tabula


  Atbalsta saņēmēja parādu stāvoklis pirms un pēc izlīguma [SKK]










  Kreditors | Parāds pirms
  izlīguma | Parāds pēc
  izlīguma (9) | Norakstītā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valsts | Nodokļu birojs | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Privātais | Tetra Pak a.s. | 1 004 208 | 351 498 | 652 710 |
| MTM-obaly, s. r. o. | 317 934 | 111 277 | 206 657 |
| Merkant družstvo | 332 808 | 116 483 | 216 325 |
| Vetropack, s. r. o. | 2 142 658 | 749 930 | 1 392 728 |
| KOPĀ | | 644 591 439 (10) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(26)

Kreditori, tostarp nodokļu birojs, vienojās ar atbalsta saņēmēju par šādu izlīgumu: 35 % no parāda atbalsta saņēmējs atmaksā viena mēneša laikā no brīža, kad stājas spēkā kreditoru nolīgums, bet no pārējiem 65 % no parāda kreditori atsakās. Tādējādi visiem kreditoriem tika piemēroti vienādi noteikumi. Konkrētās summas katram kreditoram ir norādītas turpmāk tabulā.

2.   tabula

Atbalsta saņēmēja parādu stāvoklis pirms un pēc izlīguma [SKK]

Kreditors

Parāds pirms

izlīguma

Parāds pēc

izlīguma (9)

Norakstītā summa

Valsts

Nodokļu birojs

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Privātais

Tetra Pak a.s.

1 004 208

351 498

652 710

MTM-obaly, s. r. o.

317 934

111 277

206 657

Merkant družstvo

332 808

116 483

216 325

Vetropack, s. r. o.

2 142 658

749 930

1 392 728

KOPĀ

644 591 439 (10)

225 607 029

418 984 410

| (27) | Nodokļu biroja prasījumi, kas bija iekļauti izlīguma procedūrā, kopā bija SKK 640 793 831 (EUR 16,86 miljoni), un tie ietvēra galvenokārt nenomaksātu akcīzes nodokli par laikposmu no 2003. gada maija līdz 2004. gada martam, PVN par laikposmu no 2004. gada janvāra līdz aprīlim un naudas sodu un procentus. To prasījumu apjoms, no kuriem nodokļu birojs atteicās, kopā bija SKK 416 515 990 (EUR 11 miljoni). Nodokļu birojam izlīgums nodrošināja SKK 224 277 841 (EUR 5,86 miljonus). |
| --- | --- |

(27)

Nodokļu biroja prasījumi, kas bija iekļauti izlīguma procedūrā, kopā bija SKK 640 793 831 (EUR 16,86 miljoni), un tie ietvēra galvenokārt nenomaksātu akcīzes nodokli par laikposmu no 2003. gada maija līdz 2004. gada martam, PVN par laikposmu no 2004. gada janvāra līdz aprīlim un naudas sodu un procentus. To prasījumu apjoms, no kuriem nodokļu birojs atteicās, kopā bija SKK 416 515 990 (EUR 11 miljoni). Nodokļu birojam izlīgums nodrošināja SKK 224 277 841 (EUR 5,86 miljonus).

| (28) | Nodokļu birojs izlīguma procedūrā bija atsevišķs kreditors un šādā statusā arī balsoja atsevišķi. Tādējādi, lai izlīgums tiktu panākts, nodokļu birojam balsojumā tas bija jāatbalsta. Nodokļu birojs privileģētā stāvoklī bija tāpēc, ka daži no debitora parādiem bija nodrošināti saistībā ar atbalsta saņēmēja nodokļu parāda atlikšanu 2002.–2003. gadā (sk. 17. punktu). Visi pārējie kreditori balsojumā atbalstīja ierosināto izlīgumu. To debitoru parādi bija parasti pircēju un pasūtītāju parādi, kas nekādā veidā nebija nodrošināti. |
| --- | --- |

(28)

Nodokļu birojs izlīguma procedūrā bija atsevišķs kreditors un šādā statusā arī balsoja atsevišķi. Tādējādi, lai izlīgums tiktu panākts, nodokļu birojam balsojumā tas bija jāatbalsta. Nodokļu birojs privileģētā stāvoklī bija tāpēc, ka daži no debitora parādiem bija nodrošināti saistībā ar atbalsta saņēmēja nodokļu parāda atlikšanu 2002.–2003. gadā (sk. 17. punktu). Visi pārējie kreditori balsojumā atbalstīja ierosināto izlīgumu. To debitoru parādi bija parasti pircēju un pasūtītāju parādi, kas nekādā veidā nebija nodrošināti.

| (29) | Atbalsta saņēmējs savā priekšlikumā par izlīgumu saskaņā ar Bankrota likuma prasībām izklāstīja reorganizācijas pasākumus, kas saistīti ar ražošanu, izplatīšanu un darbaspēku (ieskaitot atlaišanu darbinieku skaita samazināšanas dēļ). |
| --- | --- |

(29)

Atbalsta saņēmējs savā priekšlikumā par izlīgumu saskaņā ar Bankrota likuma prasībām izklāstīja reorganizācijas pasākumus, kas saistīti ar ražošanu, izplatīšanu un darbaspēku (ieskaitot atlaišanu darbinieku skaita samazināšanas dēļ).

| (30) | Organizācijas un darbaspēka jomās atbalsta saņēmējs bija ieplānojis šādus pasākumus: universālas ražošanas grupas izveide attiecībā uz visām ražošanas darbībām, transporta infrastruktūras reorganizācija, no ekspluatācijas izņemot transportlīdzekļus, kam ir viszemākā atlikusī vērtība, un saimnieciskās darbības reorganizācija. Veicot šos pasākumus, vajadzēja atlaist 50 darbinieku no 2004. gada marta līdz maijam. Tajā pašā laika posmā papildu 50 darbiniekiem vajadzēja strādāt, saņemot tikai 60 % no atalgojuma. |
| --- | --- |

(30)

Organizācijas un darbaspēka jomās atbalsta saņēmējs bija ieplānojis šādus pasākumus: universālas ražošanas grupas izveide attiecībā uz visām ražošanas darbībām, transporta infrastruktūras reorganizācija, no ekspluatācijas izņemot transportlīdzekļus, kam ir viszemākā atlikusī vērtība, un saimnieciskās darbības reorganizācija. Veicot šos pasākumus, vajadzēja atlaist 50 darbinieku no 2004. gada marta līdz maijam. Tajā pašā laika posmā papildu 50 darbiniekiem vajadzēja strādāt, saņemot tikai 60 % no atalgojuma.

| (31) | Atbalsta saņēmējs paziņoja, ka ražošanas un tehniskajā jomā, ņemot vērā to, ka tas ir zaudējis licenci, kas ļauj ražot spirtu, attiecīgās ražošanas iekārtas tiks iznomātas no 2004. gada aprīļa. Atbalsta saņēmējs bija plānojis samazināt vai pārtraukt dažu nerentablu bezalkoholisko dzērienu ražošanu un paziņoja, ka pirms jebkādas jauna šīs kategorijas produkta ieviešanas tiks veikta tā ražošanas rentabilitātes analīze. |
| --- | --- |

(31)

Atbalsta saņēmējs paziņoja, ka ražošanas un tehniskajā jomā, ņemot vērā to, ka tas ir zaudējis licenci, kas ļauj ražot spirtu, attiecīgās ražošanas iekārtas tiks iznomātas no 2004. gada aprīļa. Atbalsta saņēmējs bija plānojis samazināt vai pārtraukt dažu nerentablu bezalkoholisko dzērienu ražošanu un paziņoja, ka pirms jebkādas jauna šīs kategorijas produkta ieviešanas tiks veikta tā ražošanas rentabilitātes analīze.

| (32) | Atbalsta saņēmējs min arī šādus pasākumus: izmaksu pārstrukturēšana, kam jāizriet no zemākām ražošanas izmaksām pēc spirta ražošanas pārtraukšanas un no uzņēmuma transporta daļas likvidēšanas, un vecā aprīkojuma pārdošana metāllūžņos. |
| --- | --- |

(32)

Atbalsta saņēmējs min arī šādus pasākumus: izmaksu pārstrukturēšana, kam jāizriet no zemākām ražošanas izmaksām pēc spirta ražošanas pārtraukšanas un no uzņēmuma transporta daļas likvidēšanas, un vecā aprīkojuma pārdošana metāllūžņos.

| (33) | Atbalsta saņēmējs arī bija plānojis pārdot administratīvu ēku, veikalu un atpūtai paredzēto ēku un minēja iespēju pārdot vai iznomāt etiķa ražošanas iekārtu. Savos apsvērumos par lēmumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru Slovākijas iestādes apstiprināja, ka administratīvās ēkas, veikala un atpūtai paredzētās ēkas pārdošana nav notikusi. |
| --- | --- |

(33)

Atbalsta saņēmējs arī bija plānojis pārdot administratīvu ēku, veikalu un atpūtai paredzēto ēku un minēja iespēju pārdot vai iznomāt etiķa ražošanas iekārtu. Savos apsvērumos par lēmumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru Slovākijas iestādes apstiprināja, ka administratīvās ēkas, veikala un atpūtai paredzētās ēkas pārdošana nav notikusi.

| (34) | Atbalsta saņēmējs bija plānojis intensīvi pārdot savus gatavās produkcijas krājumus (11). |
| --- | --- |

(34)

Atbalsta saņēmējs bija plānojis intensīvi pārdot savus gatavās produkcijas krājumus (11).

| (35) | Saskaņā ar priekšlikumu atbalsta saņēmējam vajadzēja finansēt izlīgumu SKK 150 miljonu apjomā no saviem resursiem (krājumu pārdošanas), kā arī izmantojot ārējo finansējumu SKK 100 miljonu apjomā, to aizņemoties no komercbankas. Saskaņā ar informāciju, ko iesniedzis atbalsta saņēmējs, atbildot uz formālas izmeklēšanas sākšanu, nenomaksātais parāds faktiski tika segts no ieņēmumiem, kas gūti, emitējot jaunas akcijas (SKK 21 miljons; EUR 0,56 miljoni), no ieņēmumiem no krājumu pārdošanas (SKK 110 miljoni; EUR 2,9 miljoni) un no aizdevuma, ko nodrošinājis piegādātājs Old Herold s.r.o. (SKK 100 miljoni; EUR 2,6 miljoni). Old Herold s.r.o. faktūrrēķinu apmaksas termiņš bija 40 dienas, kas, kā norādīja atbalsta saņēmējs, ir ilgs laika posms, ņemot vērā atbalsta saņēmēja nestabilo finanšu stāvokli. Šis garākais apmaksas termiņš ļāva atbalsta saņēmējam sakrāt vajadzīgo skaidro naudu. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar priekšlikumu atbalsta saņēmējam vajadzēja finansēt izlīgumu SKK 150 miljonu apjomā no saviem resursiem (krājumu pārdošanas), kā arī izmantojot ārējo finansējumu SKK 100 miljonu apjomā, to aizņemoties no komercbankas. Saskaņā ar informāciju, ko iesniedzis atbalsta saņēmējs, atbildot uz formālas izmeklēšanas sākšanu, nenomaksātais parāds faktiski tika segts no ieņēmumiem, kas gūti, emitējot jaunas akcijas (SKK 21 miljons; EUR 0,56 miljoni), no ieņēmumiem no krājumu pārdošanas (SKK 110 miljoni; EUR 2,9 miljoni) un no aizdevuma, ko nodrošinājis piegādātājs Old Herold s.r.o. (SKK 100 miljoni; EUR 2,6 miljoni). Old Herold s.r.o. faktūrrēķinu apmaksas termiņš bija 40 dienas, kas, kā norādīja atbalsta saņēmējs, ir ilgs laika posms, ņemot vērā atbalsta saņēmēja nestabilo finanšu stāvokli. Šis garākais apmaksas termiņš ļāva atbalsta saņēmējam sakrāt vajadzīgo skaidro naudu.

| (36) | Pēc formālās izmeklēšanas sākšanas Slovākijas iestādes informēja Komisiju, ka saskaņā ar kreditoru nolīgumu nodokļu birojam 2004. gada 17. decembrī tika samaksāts SKK 224 277 841. Slovākijas iestādes apstiprināja, ka tās ir apturējušas parāda norakstīšanu, par ko bija panākta vienošanās izlīguma procedūrā, līdz procedūra būs izskatīta Eiropas Komisijā. |
| --- | --- |

(36)

Pēc formālās izmeklēšanas sākšanas Slovākijas iestādes informēja Komisiju, ka saskaņā ar kreditoru nolīgumu nodokļu birojam 2004. gada 17. decembrī tika samaksāts SKK 224 277 841. Slovākijas iestādes apstiprināja, ka tās ir apturējušas parāda norakstīšanu, par ko bija panākta vienošanās izlīguma procedūrā, līdz procedūra būs izskatīta Eiropas Komisijā.

| (37) | Saziņas laikā saistībā ar Komisijas lēmuma izpildi, ar kuru noteikts, ka atbalsts ir jāatgūst, Slovākijas iestādes informēja Komisiju par ārkārtas apelācijas sūdzības iznākumu, kas minēta 25. punktā: ar 2006. gada 27. aprīļa lēmumu Slovākijas Republikas Augstākā tiesa daļēji atcēla kompetentās reģionālās tiesas 2004. gada 14. jūlija lēmumu, ar kuru tika apstiprināts kreditoru nolīgums, pamatojot ar to, ka izlīgumā ir kļūdaini iekļauti ceļu satiksmes nodokļu parādi SKK 424 490 apmērā. Pārējā daļā Augstākā tiesa apelācijas sūdzību noraidīja. Ar 2006. gada 18. augusta lēmumu kompetentā reģionālā tiesa izpildīja Augstākās tiesas 2006. gada 27. aprīļa lēmumu, nosakot, ka nodokļu birojam pienākas koriģētā summa SKK 640 369 341,4 apmērā (35 % no tās ir SKK 224 129 269,1). |
| --- | --- |

(37)

Saziņas laikā saistībā ar Komisijas lēmuma izpildi, ar kuru noteikts, ka atbalsts ir jāatgūst, Slovākijas iestādes informēja Komisiju par ārkārtas apelācijas sūdzības iznākumu, kas minēta 25. punktā: ar 2006. gada 27. aprīļa lēmumu Slovākijas Republikas Augstākā tiesa daļēji atcēla kompetentās reģionālās tiesas 2004. gada 14. jūlija lēmumu, ar kuru tika apstiprināts kreditoru nolīgums, pamatojot ar to, ka izlīgumā ir kļūdaini iekļauti ceļu satiksmes nodokļu parādi SKK 424 490 apmērā. Pārējā daļā Augstākā tiesa apelācijas sūdzību noraidīja. Ar 2006. gada 18. augusta lēmumu kompetentā reģionālā tiesa izpildīja Augstākās tiesas 2006. gada 27. aprīļa lēmumu, nosakot, ka nodokļu birojam pienākas koriģētā summa SKK 640 369 341,4 apmērā (35 % no tās ir SKK 224 129 269,1).

III.   LĒMUMS SĀKT PROCEDŪRU SASKAŅĀ AR LESD 108. PANTA 2. PUNKTU

| (38) | Savā lēmumā sākt formālo izmeklēšanu Komisija pauda šaubas par to, ka apstrīdētā norakstīšana neietvēra valsts atbalstu. Komisija secināja, ka nodokļu biroja rīcība izlīguma procedūrā neatbilda tirgus ekonomikas kreditora kritērijam. Konkrētāk, Komisija konstatēja, ka nodokļu biroja stāvoklis juridiski atšķiras no citu kreditoru situācijas, jo tā rīcībā bija nodrošināti prasījumi un tas varēja sākt nodokļu piedziņu. Komisija apšaubīja to, ka izlīguma procedūra radījusi vislabāko iespējamo rezultātu valstij salīdzinājumā ar bankrota procedūru vai nodokļu piedziņu. |
| --- | --- |

(38)

Savā lēmumā sākt formālo izmeklēšanu Komisija pauda šaubas par to, ka apstrīdētā norakstīšana neietvēra valsts atbalstu. Komisija secināja, ka nodokļu biroja rīcība izlīguma procedūrā neatbilda tirgus ekonomikas kreditora kritērijam. Konkrētāk, Komisija konstatēja, ka nodokļu biroja stāvoklis juridiski atšķiras no citu kreditoru situācijas, jo tā rīcībā bija nodrošināti prasījumi un tas varēja sākt nodokļu piedziņu. Komisija apšaubīja to, ka izlīguma procedūra radījusi vislabāko iespējamo rezultātu valstij salīdzinājumā ar bankrota procedūru vai nodokļu piedziņu.

| (39) | Komisija pauda šaubas par apstrīdētā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu. Tā vispirms apšaubīja to, ka atbalstu var atzīt par saderīgu kā glābšanas atbalstu, kā to bija apgalvojušas Slovākijas iestādes. Glābšanas atbalsts var būt tikai likviditātes atbalsts aizdevuma garantiju vai aizdevumu veidā. Tomēr apstrīdētais pasākums ir parāda norakstīšana, kas atbilst neatmaksājamai dotācijai. Turklāt šis pasākums neparedzēja iespēju, ka atbalsta saņēmējs sešu mēnešu laikā no glābšanas pasākuma atļaušanas varētu iesniegt pārstrukturēšanas plānu vai likvidācijas plānu vai atlīdzināt atbalstu pilnībā. |
| --- | --- |

(39)

Komisija pauda šaubas par apstrīdētā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu. Tā vispirms apšaubīja to, ka atbalstu var atzīt par saderīgu kā glābšanas atbalstu, kā to bija apgalvojušas Slovākijas iestādes. Glābšanas atbalsts var būt tikai likviditātes atbalsts aizdevuma garantiju vai aizdevumu veidā. Tomēr apstrīdētais pasākums ir parāda norakstīšana, kas atbilst neatmaksājamai dotācijai. Turklāt šis pasākums neparedzēja iespēju, ka atbalsta saņēmējs sešu mēnešu laikā no glābšanas pasākuma atļaušanas varētu iesniegt pārstrukturēšanas plānu vai likvidācijas plānu vai atlīdzināt atbalstu pilnībā.

| (40) | Tad Komisija izvērtēja apstrīdētā pasākuma kā pārstrukturēšanas atbalsta saderību un pauda šaubas par to, vai ir ievēroti abi galvenie nosacījumi, proti, tāda pārstrukturēšanas plāna esamība, kas nodrošina ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu saprātīgā termiņā, un atbalsta ierobežošana līdz vajadzīgajam minimumam. |
| --- | --- |

(40)

Tad Komisija izvērtēja apstrīdētā pasākuma kā pārstrukturēšanas atbalsta saderību un pauda šaubas par to, vai ir ievēroti abi galvenie nosacījumi, proti, tāda pārstrukturēšanas plāna esamība, kas nodrošina ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu saprātīgā termiņā, un atbalsta ierobežošana līdz vajadzīgajam minimumam.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (41) | Papildus informācijai par faktiem, kas izklāstīti II daļā, atbalsta saņēmējs iesniedza šādus apsvērumus. |
| --- | --- |

(41)

Papildus informācijai par faktiem, kas izklāstīti II daļā, atbalsta saņēmējs iesniedza šādus apsvērumus.

| (42) | Atbalsta saņēmējs apgalvo, ka iemesls tā finansiālajām grūtībām 2004. gada sākumā bija Nodokļu pārvaldības likuma izmaiņas, saskaņā ar kurām tika ierobežota iespēja pieprasīt nodokļu atlikšanu, to atļaujot tikai reizi gadā. Tā bija svarīga izmaiņa atbalsta saņēmējam, kurš, kā tas pats norādīja, paļāvās uz šo mehānismu iepriekšējos gados. |
| --- | --- |

(42)

Atbalsta saņēmējs apgalvo, ka iemesls tā finansiālajām grūtībām 2004. gada sākumā bija Nodokļu pārvaldības likuma izmaiņas, saskaņā ar kurām tika ierobežota iespēja pieprasīt nodokļu atlikšanu, to atļaujot tikai reizi gadā. Tā bija svarīga izmaiņa atbalsta saņēmējam, kurš, kā tas pats norādīja, paļāvās uz šo mehānismu iepriekšējos gados.

| (43) | Attiecībā uz lietas būtību atbalsta saņēmējs vispirms apgalvoja, ka Komisijai nav piekritības izskatīt apstrīdēto pasākumu, jo šis pasākums tika īstenots pirms pievienošanās dienas un nav piemērojams pēc pievienošanās. Pasākums esot īstenots pirms pievienošanās, jo izlīguma procedūra tika sākta 2004. gada 8. martā, un, kā apgalvo atbalsta saņēmējs, tiesa to apstiprināja 2004. gada 29. aprīlī, t. i., pirms Slovākijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Turklāt nodokļu iestādes to, ka tās atbalsta ierosināto izlīgumu, esot minējušas sarunu ietvaros pirms izlīguma procedūras sākšanas. Tikšanās ar Slovākijas Republikas Nodokļu direktorātu notika 2003. gada decembrī, un 2004. gada 3. februārī vietējais nodokļu birojs nosūtīja atbalsta saņēmējam vēstuli, kurā tas esot apstiprinājis iespēju panākt izlīgumu. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz lietas būtību atbalsta saņēmējs vispirms apgalvoja, ka Komisijai nav piekritības izskatīt apstrīdēto pasākumu, jo šis pasākums tika īstenots pirms pievienošanās dienas un nav piemērojams pēc pievienošanās. Pasākums esot īstenots pirms pievienošanās, jo izlīguma procedūra tika sākta 2004. gada 8. martā, un, kā apgalvo atbalsta saņēmējs, tiesa to apstiprināja 2004. gada 29. aprīlī, t. i., pirms Slovākijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Turklāt nodokļu iestādes to, ka tās atbalsta ierosināto izlīgumu, esot minējušas sarunu ietvaros pirms izlīguma procedūras sākšanas. Tikšanās ar Slovākijas Republikas Nodokļu direktorātu notika 2003. gada decembrī, un 2004. gada 3. februārī vietējais nodokļu birojs nosūtīja atbalsta saņēmējam vēstuli, kurā tas esot apstiprinājis iespēju panākt izlīgumu.

| (44) | Atbalsta saņēmējs turklāt apgalvoja, ka pat tad, ja Komisija turpina apgalvot, ka tā ir kompetenta rīkoties, apstrīdētais pasākums nav valsts atbalsts, jo ir ievērots tirgus ekonomikas kreditora princips. |
| --- | --- |

(44)

Atbalsta saņēmējs turklāt apgalvoja, ka pat tad, ja Komisija turpina apgalvot, ka tā ir kompetenta rīkoties, apstrīdētais pasākums nav valsts atbalsts, jo ir ievērots tirgus ekonomikas kreditora princips.

| (45) | Pirmkārt, atbalsta saņēmējs apgalvo, ka izlīguma salīdzinājums ar nodokļu piedziņu ir maldinošs, jo izlīguma procedūras sākšana liedz vai kavē nodokļu piedziņas procedūru. Tāpēc nodokļu piedziņa nav bijusi iespēja, ko nodokļu birojs varētu izmantot. Turklāt, kā norāda atbalsta saņēmējs, ja tas nebūtu brīvprātīgi sācis izlīgumu, pēc dažām nedēļām vai mēnešiem tam atbilstoši tiesību aktiem, kas regulē maksātnespēju, būtu bijis juridisks pienākums sākt bankrota procedūru vai izlīgumu. |
| --- | --- |

(45)

Pirmkārt, atbalsta saņēmējs apgalvo, ka izlīguma salīdzinājums ar nodokļu piedziņu ir maldinošs, jo izlīguma procedūras sākšana liedz vai kavē nodokļu piedziņas procedūru. Tāpēc nodokļu piedziņa nav bijusi iespēja, ko nodokļu birojs varētu izmantot. Turklāt, kā norāda atbalsta saņēmējs, ja tas nebūtu brīvprātīgi sācis izlīgumu, pēc dažām nedēļām vai mēnešiem tam atbilstoši tiesību aktiem, kas regulē maksātnespēju, būtu bijis juridisks pienākums sākt bankrota procedūru vai izlīgumu.

| (46) | Otrkārt, atbalsta saņēmējs apgalvo, ka valsts lēmums izvairīties no bankrota un tā vietā meklēt risinājumu, panākot izlīgumu, atbilst tirgus ekonomikas kreditora kritērijam. Kā pierādījumu atbalsta saņēmējs iesniedz divu revidentu un viena bankrota administratora apliecinājumus par to, ka nodokļu birojs saņemtu vairāk un ātrāk izlīguma rezultātā, nevis bankrota procedūrā. Atbalsta saņēmējs iesniedz arī papildu materiālus un statistikas datus, kas liecina, ka bankrota procedūra Slovākijā ilgst vidēji no 3 līdz 7 gadiem un nodrošina tikai ierobežotus ieņēmumus no aktīvu pārdošanas (12). |
| --- | --- |

(46)

Otrkārt, atbalsta saņēmējs apgalvo, ka valsts lēmums izvairīties no bankrota un tā vietā meklēt risinājumu, panākot izlīgumu, atbilst tirgus ekonomikas kreditora kritērijam. Kā pierādījumu atbalsta saņēmējs iesniedz divu revidentu un viena bankrota administratora apliecinājumus par to, ka nodokļu birojs saņemtu vairāk un ātrāk izlīguma rezultātā, nevis bankrota procedūrā. Atbalsta saņēmējs iesniedz arī papildu materiālus un statistikas datus, kas liecina, ka bankrota procedūra Slovākijā ilgst vidēji no 3 līdz 7 gadiem un nodrošina tikai ierobežotus ieņēmumus no aktīvu pārdošanas (12).

| (47) | Atbalsta saņēmējs savu analīzi pamato galvenokārt ar revīzijas uzņēmuma EKORDA2004. gada 7. jūlija ziņojumu, kas esot bijis nodokļu biroja rīcībā pirms kreditoru balsojuma 2004. gada 9. jūlijā. Tomēr netika sniegti pierādījumi par to, ka tā patiešām bija. |
| --- | --- |

(47)

Atbalsta saņēmējs savu analīzi pamato galvenokārt ar revīzijas uzņēmuma EKORDA2004. gada 7. jūlija ziņojumu, kas esot bijis nodokļu biroja rīcībā pirms kreditoru balsojuma 2004. gada 9. jūlijā. Tomēr netika sniegti pierādījumi par to, ka tā patiešām bija.

| (48) | Kā norādīts EKORDA ziņojumā, ieņēmumi no aktīvu pārdošanas bankrota gadījumā labākajā gadījumā būtu SKK 204 miljoni (EUR 5,3 miljoni), kas pēc dažādu maksājumu atskaitīšanas SKK 45 miljonu apmērā būtu tikai SKK 159 miljoni (EUR 4,2 miljoni). Atbalsta saņēmējs pats koriģēja atskaitāmo maksājumu summu (SKK 36 miljoni), un aprēķinātā summa bija SKK 168 miljoni (EUR 4,4 miljoni). Kaut gan nodokļu birojs kā vienīgais atsevišķais kreditors un vislielākais kreditors saņemtu lielāko daļu no šiem ieņēmumiem, tas tik un tā būtu mazāk nekā tas, ko nodokļu birojs saņēma pēc izlīguma. |
| --- | --- |

(48)

Kā norādīts EKORDA ziņojumā, ieņēmumi no aktīvu pārdošanas bankrota gadījumā labākajā gadījumā būtu SKK 204 miljoni (EUR 5,3 miljoni), kas pēc dažādu maksājumu atskaitīšanas SKK 45 miljonu apmērā būtu tikai SKK 159 miljoni (EUR 4,2 miljoni). Atbalsta saņēmējs pats koriģēja atskaitāmo maksājumu summu (SKK 36 miljoni), un aprēķinātā summa bija SKK 168 miljoni (EUR 4,4 miljoni). Kaut gan nodokļu birojs kā vienīgais atsevišķais kreditors un vislielākais kreditors saņemtu lielāko daļu no šiem ieņēmumiem, tas tik un tā būtu mazāk nekā tas, ko nodokļu birojs saņēma pēc izlīguma.

| (49) | Lai iegūtu šo rezultātu, EKORDA kā pamatu izmantoja pamatlīdzekļu, krājumu, skaidras naudas un īstermiņa debitoru parādu uzskaites vērtību, kāda tā bija 2004. gada 31. martā, un veica korekcijas, ņemot vērā to neatgūstamību un zemo vērtību. EKORDA koriģēja atbalsta saņēmēja aktīvu nominālo vērtību ar tā dēvēto likvidācijas koeficientu, ko piemēroja katram aktīvu elementam, ja to pārdotu bankrota ietvaros (45 % pamatlīdzekļiem, 20 % krājumiem un īstermiņa debitoru parādiem un 100 % skaidrai naudai). |
| --- | --- |

(49)

Lai iegūtu šo rezultātu, EKORDA kā pamatu izmantoja pamatlīdzekļu, krājumu, skaidras naudas un īstermiņa debitoru parādu uzskaites vērtību, kāda tā bija 2004. gada 31. martā, un veica korekcijas, ņemot vērā to neatgūstamību un zemo vērtību. EKORDA koriģēja atbalsta saņēmēja aktīvu nominālo vērtību ar tā dēvēto likvidācijas koeficientu, ko piemēroja katram aktīvu elementam, ja to pārdotu bankrota ietvaros (45 % pamatlīdzekļiem, 20 % krājumiem un īstermiņa debitoru parādiem un 100 % skaidrai naudai).

| (50) | EKORDA min turpmākos nodokļu ieņēmumus no atbalsta saņēmēja darbības (13), nodarbinātības attīstību reģionā un pārtikas apstrādes rūpniecības attīstību Slovākijā kā ļoti svarīgus faktorus, kas liecina par labu atbalsta saņēmēja darbības turpināšanai. |
| --- | --- |

(50)

EKORDA min turpmākos nodokļu ieņēmumus no atbalsta saņēmēja darbības (13), nodarbinātības attīstību reģionā un pārtikas apstrādes rūpniecības attīstību Slovākijā kā ļoti svarīgus faktorus, kas liecina par labu atbalsta saņēmēja darbības turpināšanai.

| (51) | Atbalsta saņēmējs min arī citus divus ziņojumus. Revidente Marta Kohova (Marta Kochová) secināja, ka maksimālie ieņēmumi no aktīvu pārdošanas, kas tomēr netika novērtēti, būtu SKK 100 miljonu (EUR 2,6 miljoni), kas pēc maksājumu atskaitīšanas SKK 22 miljonu apjomā būtu tikai SKK 78 miljoni (EUR 2 miljoni). Bankrota administratore Holovačova (Holovačová) esot apgalvojusi, ka, viņasprāt, izlīgums kreditoriem parasti ir izdevīgāks nekā bankrots. Viens no apsvērumiem ir tas, ka kreditors ir ieinteresēts, lai parādnieks turpinātu saimniecisko darbību (turpmākie ieņēmumi no tirdzniecības vai nodokļiem). |
| --- | --- |

(51)

Atbalsta saņēmējs min arī citus divus ziņojumus. Revidente Marta Kohova (Marta Kochová) secināja, ka maksimālie ieņēmumi no aktīvu pārdošanas, kas tomēr netika novērtēti, būtu SKK 100 miljonu (EUR 2,6 miljoni), kas pēc maksājumu atskaitīšanas SKK 22 miljonu apjomā būtu tikai SKK 78 miljoni (EUR 2 miljoni). Bankrota administratore Holovačova (Holovačová) esot apgalvojusi, ka, viņasprāt, izlīgums kreditoriem parasti ir izdevīgāks nekā bankrots. Viens no apsvērumiem ir tas, ka kreditors ir ieinteresēts, lai parādnieks turpinātu saimniecisko darbību (turpmākie ieņēmumi no tirdzniecības vai nodokļiem).

| (52) | Treškārt, atbalsta saņēmējs apgalvo, ka jāņem vērā ilgtermiņa apsvērumi, piemēram, turpmākie nodokļu ieņēmumi. Tiek apgalvots, ka judikatūra, saskaņā ar kuru sociālpolitiskie apsvērumi nav ņemami vērā tirgus ekonomikas kreditora kritērijā, nav piemērojama, ja valsts iestāde ņem vērā turpmāko nodokļu ieņēmumu aprēķinu (14). Atbalsta saņēmējs norāda, ka šajā gadījumā valsts iestādes situācija ir analoga tāda tirgus ekonomikas kreditora situācijai, kas ir piegādātājs, kurš ir ieinteresēts, lai klients nepārtrauktu darbību. Tad atbalsta saņēmējs atsaucas uz judikatūru attiecībā uz tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. |
| --- | --- |

(52)

Treškārt, atbalsta saņēmējs apgalvo, ka jāņem vērā ilgtermiņa apsvērumi, piemēram, turpmākie nodokļu ieņēmumi. Tiek apgalvots, ka judikatūra, saskaņā ar kuru sociālpolitiskie apsvērumi nav ņemami vērā tirgus ekonomikas kreditora kritērijā, nav piemērojama, ja valsts iestāde ņem vērā turpmāko nodokļu ieņēmumu aprēķinu (14). Atbalsta saņēmējs norāda, ka šajā gadījumā valsts iestādes situācija ir analoga tāda tirgus ekonomikas kreditora situācijai, kas ir piegādātājs, kurš ir ieinteresēts, lai klients nepārtrauktu darbību. Tad atbalsta saņēmējs atsaucas uz judikatūru attiecībā uz tirgus ekonomikas ieguldītāja principu.

| (53) | Atbalsta saņēmējs secina, ka tirgus ekonomikas kreditora kritērijs ir ievērots un apstrīdētais pasākums nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(53)

Atbalsta saņēmējs secina, ka tirgus ekonomikas kreditora kritērijs ir ievērots un apstrīdētais pasākums nav valsts atbalsts.

| (54) | Atbalsta saņēmējs tomēr apgalvo, ka, ja Komisija tomēr secinātu citādi, apstrīdētais pasākums ir saderīgs kā pārstrukturēšanas atbalsts. Atbalsta saņēmējs apgalvo, ka nodokļu birojs pirms izlīguma atbalstīšanas bija pārbaudījis atbalsta saņēmēja uzņēmējdarbības plāna spēju atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. Atbalsta saņēmējs norāda, ka oficiāla pārstrukturēšanas plāna neesamībai nav nozīmes situācijā, kad Komisija veic ex post novērtējumu, jo pašlaik Komisija var pārliecināties, vai atbalsta saņēmējs faktiski ir kļuvis dzīvotspējīgs. Tomēr atbalsta saņēmējs uzskata, ka ex ante novērtējuma gadījumā ir vajadzīgs sīki izstrādāts pārstrukturēšanas plāns. Tad tas īsi raksturo veiktos pārstrukturēšanas pasākumus: pašu kapitāla palielināšanu, darbinieku atlaišanu un krājumu pārdošanu. Atbalsta saņēmējs uzskata, ka spirta un dzērienu uz spirta bāzes ražošanas apturēšana un ražošanas aktīvu iznomāšana uzņēmumam Old Herold s. r. o. patiešām ir bijis pārstrukturēšanas pasākums. Kaut gan ražošana sākotnēji tika apturēta tādēļ, ka tika zaudēta licence, atbalsta saņēmējs pēc izlīguma nelūdza piešķirt jaunu licenci. |
| --- | --- |

(54)

Atbalsta saņēmējs tomēr apgalvo, ka, ja Komisija tomēr secinātu citādi, apstrīdētais pasākums ir saderīgs kā pārstrukturēšanas atbalsts. Atbalsta saņēmējs apgalvo, ka nodokļu birojs pirms izlīguma atbalstīšanas bija pārbaudījis atbalsta saņēmēja uzņēmējdarbības plāna spēju atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. Atbalsta saņēmējs norāda, ka oficiāla pārstrukturēšanas plāna neesamībai nav nozīmes situācijā, kad Komisija veic ex post novērtējumu, jo pašlaik Komisija var pārliecināties, vai atbalsta saņēmējs faktiski ir kļuvis dzīvotspējīgs. Tomēr atbalsta saņēmējs uzskata, ka ex ante novērtējuma gadījumā ir vajadzīgs sīki izstrādāts pārstrukturēšanas plāns. Tad tas īsi raksturo veiktos pārstrukturēšanas pasākumus: pašu kapitāla palielināšanu, darbinieku atlaišanu un krājumu pārdošanu. Atbalsta saņēmējs uzskata, ka spirta un dzērienu uz spirta bāzes ražošanas apturēšana un ražošanas aktīvu iznomāšana uzņēmumam Old Herold s. r. o. patiešām ir bijis pārstrukturēšanas pasākums. Kaut gan ražošana sākotnēji tika apturēta tādēļ, ka tika zaudēta licence, atbalsta saņēmējs pēc izlīguma nelūdza piešķirt jaunu licenci.

| (55) | Kā norāda atbalsta saņēmējs, tika ievērota arī prasība, ka tā ieguldījumam pārstrukturizācijā jābūt ievērojamam. |
| --- | --- |

(55)

Kā norāda atbalsta saņēmējs, tika ievērota arī prasība, ka tā ieguldījumam pārstrukturizācijā jābūt ievērojamam.

| (56) | Visbeidzot, atbalsta saņēmējs apgalvo, ka, piemērojot pamatnostādnes, kas attiecas uz pārstrukturēšanas atbalstu, jāņem vērā, ka tas darbojas atbalstāmajā reģionā un ir viens no lielākajiem reģionālajiem darba devējiem. |
| --- | --- |

(56)

Visbeidzot, atbalsta saņēmējs apgalvo, ka, piemērojot pamatnostādnes, kas attiecas uz pārstrukturēšanas atbalstu, jāņem vērā, ka tas darbojas atbalstāmajā reģionā un ir viens no lielākajiem reģionālajiem darba devējiem.

V.   SLOVĀKIJAS REPUBLIKAS APSVĒRUMI

| (57) | Savā atbildē uz formālās izmeklēšanas sākšanu Slovākijas iestādes iesniedza dažus apsvērumus par faktiem, kas jau ir minēti iepriekš II daļā. |
| --- | --- |

(57)

Savā atbildē uz formālās izmeklēšanas sākšanu Slovākijas iestādes iesniedza dažus apsvērumus par faktiem, kas jau ir minēti iepriekš II daļā.

| (58) | Slovākijas iestādes apstiprināja, ka nodokļu birojs, veicot balsošanu par izlīgumu, nav ņēmis vērā valsts atbalsta aspektu. Nodokļu birojs nav uzskatījis izlīgumu par valsts atbalsta veidu, un tāpēc atbalsta saņēmējam netika prasīts iesniegt pārstrukturēšanas plānu, kas atšķiras no uzņēmējdarbības plāna, kurš iesniegts tiesai atbilstoši tiesību aktiem maksātnespējas jomā. |
| --- | --- |

(58)

Slovākijas iestādes apstiprināja, ka nodokļu birojs, veicot balsošanu par izlīgumu, nav ņēmis vērā valsts atbalsta aspektu. Nodokļu birojs nav uzskatījis izlīgumu par valsts atbalsta veidu, un tāpēc atbalsta saņēmējam netika prasīts iesniegt pārstrukturēšanas plānu, kas atšķiras no uzņēmējdarbības plāna, kurš iesniegts tiesai atbilstoši tiesību aktiem maksātnespējas jomā.

| (59) | Reaģējot uz atbalsta saņēmēja iesniegtajiem apsvērumiem, Slovākijas iestādes sniedza šādus apsvērumus. |
| --- | --- |

(59)

Reaģējot uz atbalsta saņēmēja iesniegtajiem apsvērumiem, Slovākijas iestādes sniedza šādus apsvērumus.

| (60) | Slovākijas iestādes neuzskata, ka šajā gadījumā būtu jāņem vērā atbalsta saņēmēja apsvērumi par bankrota procedūru vidējo ilgumu un vidējo peļņu no aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā. Tās norāda, ka, ņemot vērā kreditoru mazo skaitu un to, ka ir aktīvi, kam ir pozitīva likvidācijas vērtība, kura ir lielāka par summu, kas samaksāta valstij pēc izlīguma, bankrota procedūra tiktu pabeigta laika posmā, kas īsāks par vidējo, un nodokļu biroja ieguvums būtu lielāks nekā izlīguma gadījumā. Slovākijas vietējais nodokļu birojs veica uzņēmuma pārbaudi 2004. gada 21. jūnijā un konstatēja, ka 2004. gada 17. jūnijā atbalsta saņēmējam bija SKK 161,3 miljoni skaidrā naudā, debitoru parādi SKK 62,8 miljonu vērtībā, spirta un dzērienu uz spirta bāzes krājumi SKK 84 miljonu vērtībā un pamatlīdzekļi, kuru uzskaites vērtība bija SKK 200 miljonu. |
| --- | --- |

(60)

Slovākijas iestādes neuzskata, ka šajā gadījumā būtu jāņem vērā atbalsta saņēmēja apsvērumi par bankrota procedūru vidējo ilgumu un vidējo peļņu no aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā. Tās norāda, ka, ņemot vērā kreditoru mazo skaitu un to, ka ir aktīvi, kam ir pozitīva likvidācijas vērtība, kura ir lielāka par summu, kas samaksāta valstij pēc izlīguma, bankrota procedūra tiktu pabeigta laika posmā, kas īsāks par vidējo, un nodokļu biroja ieguvums būtu lielāks nekā izlīguma gadījumā. Slovākijas vietējais nodokļu birojs veica uzņēmuma pārbaudi 2004. gada 21. jūnijā un konstatēja, ka 2004. gada 17. jūnijā atbalsta saņēmējam bija SKK 161,3 miljoni skaidrā naudā, debitoru parādi SKK 62,8 miljonu vērtībā, spirta un dzērienu uz spirta bāzes krājumi SKK 84 miljonu vērtībā un pamatlīdzekļi, kuru uzskaites vērtība bija SKK 200 miljonu.

| (61) | Slovākijas iestādes uzskata, ka nodokļu piedziņa nodokļu birojam bija reāla alternatīva. Tās apstiprina, ka nodokļu birojs varēja sākt šo procedūru pirms izlīguma, un to būtu varējis darīt arī tad, ja tiesa būtu atteikusies apstiprināt izlīgumu (jo nodokļu birojs kā atsevišķs kreditors balsojumā nebūtu to atbalstījis). |
| --- | --- |

(61)

Slovākijas iestādes uzskata, ka nodokļu piedziņa nodokļu birojam bija reāla alternatīva. Tās apstiprina, ka nodokļu birojs varēja sākt šo procedūru pirms izlīguma, un to būtu varējis darīt arī tad, ja tiesa būtu atteikusies apstiprināt izlīgumu (jo nodokļu birojs kā atsevišķs kreditors balsojumā nebūtu to atbalstījis).

| (62) | Slovākijas iestādes nepiekrīt atbalsta saņēmēja apgalvojumam, ka tā finansiālās grūtības radušās Nodokļu pārvaldības likuma izmaiņu dēļ. Slovākijas iestādes norāda, ka atbalsta saņēmēja finansiālās grūtības radušās tā finansiālās stratēģijas dēļ, saskaņā ar kuru uzņēmējdarbības veikšanā izmanto netiešos nodokļus; tā vietā atbalsta saņēmējam vajadzēja tikai iekasēt nodokļus no saviem klientiem un pārskaitīt tos valsts budžetā. |
| --- | --- |

(62)

Slovākijas iestādes nepiekrīt atbalsta saņēmēja apgalvojumam, ka tā finansiālās grūtības radušās Nodokļu pārvaldības likuma izmaiņu dēļ. Slovākijas iestādes norāda, ka atbalsta saņēmēja finansiālās grūtības radušās tā finansiālās stratēģijas dēļ, saskaņā ar kuru uzņēmējdarbības veikšanā izmanto netiešos nodokļus; tā vietā atbalsta saņēmējam vajadzēja tikai iekasēt nodokļus no saviem klientiem un pārskaitīt tos valsts budžetā.

| (63) | Slovākijas iestādes nepiekrīt, ka tikšanās ar Nodokļu direktorātu 2003. gada decembrī ir pierādījums par nodokļu biroja iepriekšēju piekrišanu izlīguma procedūrai. Tās iesniedza 2004. gada 6. jūlija vēstuli, kuru Nodokļu direktorāts nosūtījis nodokļu birojam un kurā tam dots norādījums nepiekrist atbalsta saņēmēja ierosinātajam izlīgumam, jo tas nav izdevīgs valstij. Šajā vēstulē ir minēta cita, vispārīga vēstule, proti, Nodokļu direktorātam adresētā finanšu ministra 2004. gada 15. janvāra vēstule, kurā tam lūgts nodrošināt, ka netiek dota piekrišana tiem izlīgumu ar kreditoriem priekšlikumiem, kas paredzētu debitoru nodokļu parādu norakstīšanu, kuru veic nodokļu iestādes. Turklāt Slovākijas iestādes 2004. gada 3. februāra vēstuli, ko minējis atbalsta saņēmējs (sk. 43. punktu), interpretē kā tādu, kurā nepārprotami tiek pausta nepiekrišana izlīgumam 35 % līmenī. |
| --- | --- |

(63)

Slovākijas iestādes nepiekrīt, ka tikšanās ar Nodokļu direktorātu 2003. gada decembrī ir pierādījums par nodokļu biroja iepriekšēju piekrišanu izlīguma procedūrai. Tās iesniedza 2004. gada 6. jūlija vēstuli, kuru Nodokļu direktorāts nosūtījis nodokļu birojam un kurā tam dots norādījums nepiekrist atbalsta saņēmēja ierosinātajam izlīgumam, jo tas nav izdevīgs valstij. Šajā vēstulē ir minēta cita, vispārīga vēstule, proti, Nodokļu direktorātam adresētā finanšu ministra 2004. gada 15. janvāra vēstule, kurā tam lūgts nodrošināt, ka netiek dota piekrišana tiem izlīgumu ar kreditoriem priekšlikumiem, kas paredzētu debitoru nodokļu parādu norakstīšanu, kuru veic nodokļu iestādes. Turklāt Slovākijas iestādes 2004. gada 3. februāra vēstuli, ko minējis atbalsta saņēmējs (sk. 43. punktu), interpretē kā tādu, kurā nepārprotami tiek pausta nepiekrišana izlīgumam 35 % līmenī.

| (64) | Slovākijas iestādes apgalvo, ka atbalsta saņēmējs nav termiņā maksājis akcīzes nodokļus laikposmā no 2001. gada janvāra līdz 2004. gada martam un ir regulāri atlicis savu fiskālo saistību izpildi. |
| --- | --- |

(64)

Slovākijas iestādes apgalvo, ka atbalsta saņēmējs nav termiņā maksājis akcīzes nodokļus laikposmā no 2001. gada janvāra līdz 2004. gada martam un ir regulāri atlicis savu fiskālo saistību izpildi.

| (65) | Slovākijas iestādes norāda, ka būtiskas aplēšu atšķirības abu revidentu ziņojumos (sk. 48. un 51. punktu) rada šaubas par abu ziņojumu ticamību. Iestādes jo īpaši šaubās par likvidācijas koeficientu, ko apgrozāmajiem aktīviem piemērojis EKORDA. Šim koeficientam vajadzētu būt lielākam par 20 %. |
| --- | --- |

(65)

Slovākijas iestādes norāda, ka būtiskas aplēšu atšķirības abu revidentu ziņojumos (sk. 48. un 51. punktu) rada šaubas par abu ziņojumu ticamību. Iestādes jo īpaši šaubās par likvidācijas koeficientu, ko apgrozāmajiem aktīviem piemērojis EKORDA. Šim koeficientam vajadzētu būt lielākam par 20 %.

| (66) | Visbeidzot, Slovākijas iestādes norāda, ka atbalsta saņēmējs nebija izstrādājis dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu un ierosinātos izlīguma pasākumus nevar uzskatīt par pārstrukturēšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(66)

Visbeidzot, Slovākijas iestādes norāda, ka atbalsta saņēmējs nebija izstrādājis dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu un ierosinātos izlīguma pasākumus nevar uzskatīt par pārstrukturēšanas pasākumiem.

VI.   NOVĒRTĒJUMS

1.   KOMISIJAS KOMPETENCE

| (67) | Tā kā daži no šiem attiecīgajiem notikumiem norisinājās pirms Slovākijas pievienošanās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, Komisijai vispirms jānosaka, vai tā ir kompetenta rīkoties attiecībā uz apstrīdēto pasākumu. |
| --- | --- |

(67)

Tā kā daži no šiem attiecīgajiem notikumiem norisinājās pirms Slovākijas pievienošanās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, Komisijai vispirms jānosaka, vai tā ir kompetenta rīkoties attiecībā uz apstrīdēto pasākumu.

| (68) | Pasākumus, kas tika īstenoti pirms pievienošanās un kas pēc pievienošanās nav piemērojami, Komisija nevar izvērtēt ne saskaņā ar pārejas posma mehānisma procedūru, ko reglamentē Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkts, ne saskaņā ar LESD 108. pantā noteiktajām procedūrām. Ne Pievienošanās līgums, ne Līgums par Eiropas Savienības darbību neparedz, ka šie pasākumi ir jāizvērtē, un nedod Komisijai tiesības to darīt. |
| --- | --- |

(68)

Pasākumus, kas tika īstenoti pirms pievienošanās un kas pēc pievienošanās nav piemērojami, Komisija nevar izvērtēt ne saskaņā ar pārejas posma mehānisma procedūru, ko reglamentē Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkts, ne saskaņā ar LESD 108. pantā noteiktajām procedūrām. Ne Pievienošanās līgums, ne Līgums par Eiropas Savienības darbību neparedz, ka šie pasākumi ir jāizvērtē, un nedod Komisijai tiesības to darīt.

| (69) | Tomēr pasākumi, ko īsteno pēc pievienošanās, nepārprotami ir Komisijas kompetencē. Lai noteiktu, kurā brīdī tika īstenots kāds konkrēts pasākums, būtiskais kritērijs ir juridiski saistošs tiesību akts, saskaņā ar kuru kompetentā valsts iestāde apņemas piešķirt atbalstu (15). |
| --- | --- |

(69)

Tomēr pasākumi, ko īsteno pēc pievienošanās, nepārprotami ir Komisijas kompetencē. Lai noteiktu, kurā brīdī tika īstenots kāds konkrēts pasākums, būtiskais kritērijs ir juridiski saistošs tiesību akts, saskaņā ar kuru kompetentā valsts iestāde apņemas piešķirt atbalstu (15).

| (70) | Atbalsta saņēmējs apgalvoja, ka apstrīdētais pasākums tika īstenots pirms pievienošanās un nav piemērojams pēc tās (sk. 43. punktu). |
| --- | --- |

(70)

Atbalsta saņēmējs apgalvoja, ka apstrīdētais pasākums tika īstenots pirms pievienošanās un nav piemērojams pēc tās (sk. 43. punktu).

| (71) | Komisija nevar piekrist atbalsta saņēmēja izvirzītajiem argumentiem. Priekšlikums sākt izlīguma procedūru ir nevis piešķīrējas iestādes rīcība, bet gan atbalsta saņēmēja rīcība. Tāpat arī tiesas lēmums sākt izlīguma procedūru nav piešķīrējas iestādes rīcība. Minētais lēmums tikai ļāva atbalsta saņēmējam un tā kreditoriem turpināt sarunas par izlīgumu, bet tas nepārprotami nav piešķiršanas pasākums. Nav pierādījumu par to, ka Nodokļu direktorāts būtu paudis piekrišanu apstrīdētajam pasākumam tikšanās laikā 2003. gada decembrī. Gluži pretēji – Slovākijas iestādes noliedza jebkādu šādu iepriekšēju piekrišanu. Vēstulē, kas datēta ar 2004. gada 3. februāri, ir nepārprotami pausta atteikšanās pieņemt priekšlikumu nokārtot parādu 35 % līmenī. |
| --- | --- |

(71)

Komisija nevar piekrist atbalsta saņēmēja izvirzītajiem argumentiem. Priekšlikums sākt izlīguma procedūru ir nevis piešķīrējas iestādes rīcība, bet gan atbalsta saņēmēja rīcība. Tāpat arī tiesas lēmums sākt izlīguma procedūru nav piešķīrējas iestādes rīcība. Minētais lēmums tikai ļāva atbalsta saņēmējam un tā kreditoriem turpināt sarunas par izlīgumu, bet tas nepārprotami nav piešķiršanas pasākums. Nav pierādījumu par to, ka Nodokļu direktorāts būtu paudis piekrišanu apstrīdētajam pasākumam tikšanās laikā 2003. gada decembrī. Gluži pretēji – Slovākijas iestādes noliedza jebkādu šādu iepriekšēju piekrišanu. Vēstulē, kas datēta ar 2004. gada 3. februāri, ir nepārprotami pausta atteikšanās pieņemt priekšlikumu nokārtot parādu 35 % līmenī.

| (72) | Kompetentās iestādes lēmums norakstīt daļu no tās prasījumiem tika pieņemts 2004. gada 9. jūlijā, kad nodokļu birojs piekrita atbalsta saņēmēja ierosinātajam izlīgumam. |
| --- | --- |

(72)

Kompetentās iestādes lēmums norakstīt daļu no tās prasījumiem tika pieņemts 2004. gada 9. jūlijā, kad nodokļu birojs piekrita atbalsta saņēmēja ierosinātajam izlīgumam.

| (73) | Attiecīgi jautājums par to, vai konkrētais pasākums ir piemērojams pēc pievienošanās, vairs nav aktuāls. |
| --- | --- |

(73)

Attiecīgi jautājums par to, vai konkrētais pasākums ir piemērojams pēc pievienošanās, vairs nav aktuāls.

| (74) | Tādēļ Komisija secina, ka tai ir kompetence novērtēt apstrīdēto pasākumu saskaņā ar LESD 108. pantu. |
| --- | --- |

(74)

Tādēļ Komisija secina, ka tai ir kompetence novērtēt apstrīdēto pasākumu saskaņā ar LESD 108. pantu.

2.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA LESD 107. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

| (75) | LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(75)

LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (76) | Parāda valsts iestādei, piemēram, nodokļu birojam, norakstīšana ir valsts līdzekļu izmantošanas veids. Tā kā konkrētais pasākums ir izdevīgs atsevišķam uzņēmumam, tas ir selektīvs. |
| --- | --- |

(76)

Parāda valsts iestādei, piemēram, nodokļu birojam, norakstīšana ir valsts līdzekļu izmantošanas veids. Tā kā konkrētais pasākums ir izdevīgs atsevišķam uzņēmumam, tas ir selektīvs.

| (77) | Pirms notikumiem, kas izraisīja maksātnespējas procedūru, atbalsta saņēmējs darbojās spirta un dzērienu uz spirta bāzes, bezalkoholisko dzērienu un konservētu augļu un dārzeņu ražošanas tirgū. Atbalsta saņēmējs 2003. gadā bija trešais lielākais spirta un dzērienu uz spirta bāzes ražotājs Slovākijā. Pēc tam, kad tas 2004. gada martā zaudēja licenci, kas ļauj ražot spirtu un dzērienus uz spirta bāzes, atbalsta saņēmējs nodarbojās ar tāda spirta un dzērienu uz spirta bāzes vairumtirdzniecību, kurus ražojis cits uzņēmums, proti, Old Herold, s. r. o., izmantojot atbalsta saņēmēja ražošanas līdzekļus, ko Old Herold, s. r. o. nomā. Visos segmentos, kuros atbalsta saņēmējs darbojās pirms izlīguma un kuros tas darbojas pašlaik, notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(77)

Pirms notikumiem, kas izraisīja maksātnespējas procedūru, atbalsta saņēmējs darbojās spirta un dzērienu uz spirta bāzes, bezalkoholisko dzērienu un konservētu augļu un dārzeņu ražošanas tirgū. Atbalsta saņēmējs 2003. gadā bija trešais lielākais spirta un dzērienu uz spirta bāzes ražotājs Slovākijā. Pēc tam, kad tas 2004. gada martā zaudēja licenci, kas ļauj ražot spirtu un dzērienus uz spirta bāzes, atbalsta saņēmējs nodarbojās ar tāda spirta un dzērienu uz spirta bāzes vairumtirdzniecību, kurus ražojis cits uzņēmums, proti, Old Herold, s. r. o., izmantojot atbalsta saņēmēja ražošanas līdzekļus, ko Old Herold, s. r. o. nomā. Visos segmentos, kuros atbalsta saņēmējs darbojās pirms izlīguma un kuros tas darbojas pašlaik, notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm.

| (78) | Lēmumā sākt formālu izmeklēšanas procedūru Komisija pauda šaubas par to, vai pasākums kropļo vai draud kropļot konkurenci, radot atbalsta saņēmējam priekšrocību, ko tas parasti tirgū nebūtu varējis iegūt. Proti, Komisijai bija šaubas par to, vai valsts attiecībā uz atbalsta saņēmēju rīkojās kā tirgus ekonomikas kreditors. |
| --- | --- |

(78)

Lēmumā sākt formālu izmeklēšanas procedūru Komisija pauda šaubas par to, vai pasākums kropļo vai draud kropļot konkurenci, radot atbalsta saņēmējam priekšrocību, ko tas parasti tirgū nebūtu varējis iegūt. Proti, Komisijai bija šaubas par to, vai valsts attiecībā uz atbalsta saņēmēju rīkojās kā tirgus ekonomikas kreditors.

| (79) | Tika konstatēts, ka kreditoru nolīgums paredzēja vienādus parādsaistību nokārtošanas nosacījumus gan privātajiem kreditoriem, gan nodokļu birojam (publiskajam kreditoram). Noteiktā datumā 35 % no parāda bija jāsamaksā kreditoriem, un atbalsta saņēmējs to arī izdarīja. Pārējie 65 % bija jānoraksta. |
| --- | --- |

(79)

Tika konstatēts, ka kreditoru nolīgums paredzēja vienādus parādsaistību nokārtošanas nosacījumus gan privātajiem kreditoriem, gan nodokļu birojam (publiskajam kreditoram). Noteiktā datumā 35 % no parāda bija jāsamaksā kreditoriem, un atbalsta saņēmējs to arī izdarīja. Pārējie 65 % bija jānoraksta.

| (80) | Tomēr nodokļu biroja kā kreditora stāvoklis šajā gadījumā bija neparasti labvēlīgs, un to nevar pielīdzināt tipiskam kreditora stāvoklim bankrota procedūrā. Nodokļu biroja juridiskā un ekonomiskā situācija pirms kreditoru nolīguma bija daudz labvēlīgāka nekā privāto kreditoru situācija. Nodokļu birojs, kuram bankrota procedūrā bija vairāk nekā 99 % no visiem prasījumiem, bija ne tikai dominējošais un noteicošais kreditors, bet tas bija arī atsevišķais kreditors, un šis faktors ir vēl svarīgāks. Tādēļ tā prasījumus jebkurā bankrota procedūras laikā varēja apmierināt, izmantojot ieņēmumus no nodrošināto aktīvu pārdošanas; kā minēts 18. punktā iepriekš, minētie ieņēmumi tiktu izmantoti vienīgi, lai apmierinātu atsevišķā kreditora prasījumus. Tādēļ ir rūpīgi jāpārbauda, vai nodokļu birojs izmantoja visus tā rīcībā esošos līdzekļus, lai panāktu savu debitoru parādu atmaksu pēc iespējas lielākā apmērā, tāpat kā rīkotos kreditors tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(80)

Tomēr nodokļu biroja kā kreditora stāvoklis šajā gadījumā bija neparasti labvēlīgs, un to nevar pielīdzināt tipiskam kreditora stāvoklim bankrota procedūrā. Nodokļu biroja juridiskā un ekonomiskā situācija pirms kreditoru nolīguma bija daudz labvēlīgāka nekā privāto kreditoru situācija. Nodokļu birojs, kuram bankrota procedūrā bija vairāk nekā 99 % no visiem prasījumiem, bija ne tikai dominējošais un noteicošais kreditors, bet tas bija arī atsevišķais kreditors, un šis faktors ir vēl svarīgāks. Tādēļ tā prasījumus jebkurā bankrota procedūras laikā varēja apmierināt, izmantojot ieņēmumus no nodrošināto aktīvu pārdošanas; kā minēts 18. punktā iepriekš, minētie ieņēmumi tiktu izmantoti vienīgi, lai apmierinātu atsevišķā kreditora prasījumus. Tādēļ ir rūpīgi jāpārbauda, vai nodokļu birojs izmantoja visus tā rīcībā esošos līdzekļus, lai panāktu savu debitoru parādu atmaksu pēc iespējas lielākā apmērā, tāpat kā rīkotos kreditors tirgus ekonomikas apstākļos.

| (81) | Nosacījumi, kuriem ir jāatbilst pasākumam, lai to varētu kvalificēt par atbalstu LESD 107. panta izpratnē, nav izpildīti, ja uzņēmums, kas saņem labumu, tādu pašu labumu kā to, kas ir nodots tā rīcībā no valsts līdzekļiem, varētu saņemt apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem (16). Novērtējumu principā veic, piemērojot privātā tirgus kreditora kritēriju. Ja publisks kreditors piešķir maksājuma atvieglojumus saistībā ar parādu, kas kādam uzņēmumam jāsamaksā attiecīgajam publiskajam kreditoram, šādi maksājumu atvieglojumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ja, ņemot vērā šādi sniegtās ekonomiskās priekšrocības apmēru, uzņēmums, kurš saņem atvieglojumus, acīmredzami nebūtu saņēmis līdzīgus atvieglojumus no tāda privāta kreditora situācijā, kas pēc iespējas līdzīga publiskā kreditora situācijai, kurš no finansiālās grūtībās nonākuša parādnieka vēlas atgūt viņam pienākošās summas (17). |
| --- | --- |

(81)

Nosacījumi, kuriem ir jāatbilst pasākumam, lai to varētu kvalificēt par atbalstu LESD 107. panta izpratnē, nav izpildīti, ja uzņēmums, kas saņem labumu, tādu pašu labumu kā to, kas ir nodots tā rīcībā no valsts līdzekļiem, varētu saņemt apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem (16). Novērtējumu principā veic, piemērojot privātā tirgus kreditora kritēriju. Ja publisks kreditors piešķir maksājuma atvieglojumus saistībā ar parādu, kas kādam uzņēmumam jāsamaksā attiecīgajam publiskajam kreditoram, šādi maksājumu atvieglojumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ja, ņemot vērā šādi sniegtās ekonomiskās priekšrocības apmēru, uzņēmums, kurš saņem atvieglojumus, acīmredzami nebūtu saņēmis līdzīgus atvieglojumus no tāda privāta kreditora situācijā, kas pēc iespējas līdzīga publiskā kreditora situācijai, kurš no finansiālās grūtībās nonākuša parādnieka vēlas atgūt viņam pienākošās summas (17).

| (82) | Privātā tirgus dalībnieka kritērija piemērošana galu galā ir atkarīga no tā, vai attiecīgā dalībvalsts piešķir uzņēmumam ekonomiskas priekšrocības citādi, nekā īstenojot valsts varu. No tā izriet, ka gadījumā, ja dalībvalsts administratīvajā procesā atsaucas uz minēto kritēriju, tai šaubu gadījumā ir pārliecinoši un ar objektīviem un pārbaudāmiem pierādījumiem jāpierāda, ka īstenotais pasākums izriet no tās kā privāta tirgus dalībnieka statusa. Šiem pierādījumiem ir skaidri jāapliecina, ka attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu rīkoties šādi pirms vai vienlaikus ar ekonomiskās priekšrocības piešķiršanu. Tādējādi var būt nepieciešams sniegt pierādījumus, kas liecina, ka lēmums balstījās uz ekonomiskiem novērtējumiem, kuri ir līdzīgi tiem, ko šādos apstākļos būtu veicis racionāls privātais tirgus dalībnieks situācijā, kas pēc iespējas līdzīga dalībvalsts situācijai. Tomēr ekonomiskie novērtējumi, kas ir veikti pēc priekšrocības piešķiršanas, vai retrospektīvs konstatējums, ka attiecīgās dalībvalsts veiktā rīcība tiešām bija ienesīga, vai vēlāki pamatojumi faktiski veiktās rīcības izvēlei nav pietiekami (18). |
| --- | --- |

(82)

Privātā tirgus dalībnieka kritērija piemērošana galu galā ir atkarīga no tā, vai attiecīgā dalībvalsts piešķir uzņēmumam ekonomiskas priekšrocības citādi, nekā īstenojot valsts varu. No tā izriet, ka gadījumā, ja dalībvalsts administratīvajā procesā atsaucas uz minēto kritēriju, tai šaubu gadījumā ir pārliecinoši un ar objektīviem un pārbaudāmiem pierādījumiem jāpierāda, ka īstenotais pasākums izriet no tās kā privāta tirgus dalībnieka statusa. Šiem pierādījumiem ir skaidri jāapliecina, ka attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu rīkoties šādi pirms vai vienlaikus ar ekonomiskās priekšrocības piešķiršanu. Tādējādi var būt nepieciešams sniegt pierādījumus, kas liecina, ka lēmums balstījās uz ekonomiskiem novērtējumiem, kuri ir līdzīgi tiem, ko šādos apstākļos būtu veicis racionāls privātais tirgus dalībnieks situācijā, kas pēc iespējas līdzīga dalībvalsts situācijai. Tomēr ekonomiskie novērtējumi, kas ir veikti pēc priekšrocības piešķiršanas, vai retrospektīvs konstatējums, ka attiecīgās dalībvalsts veiktā rīcība tiešām bija ienesīga, vai vēlāki pamatojumi faktiski veiktās rīcības izvēlei nav pietiekami (18).

| (83) | Īsumā – Slovākijas Republika apgalvo, ka, viņasprāt, attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts. Tā atzina, ka izlīguma laikā jautājums par valsts atbalstu vienkārši netika apsvērts, un pieprasīja apstrīdēto pasākumu uzskatīt par glābšanas atbalstu. Līdz ar to šķiet, ka iepriekš minētās judikatūrā paredzētās prasības šajā gadījumā nav ievērotas un apstrīdētais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(83)

Īsumā – Slovākijas Republika apgalvo, ka, viņasprāt, attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts. Tā atzina, ka izlīguma laikā jautājums par valsts atbalstu vienkārši netika apsvērts, un pieprasīja apstrīdēto pasākumu uzskatīt par glābšanas atbalstu. Līdz ar to šķiet, ka iepriekš minētās judikatūrā paredzētās prasības šajā gadījumā nav ievērotas un apstrīdētais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (84) | Atbalsta saņēmējs iebilda, ka pasākums ir uzskatāms par atbalstu, un iesniedza iepriekš minētos dokumentus, tostarp, divu revidentu ziņojumus. |
| --- | --- |

(84)

Atbalsta saņēmējs iebilda, ka pasākums ir uzskatāms par atbalstu, un iesniedza iepriekš minētos dokumentus, tostarp, divu revidentu ziņojumus.

| (85) | Pamatojoties uz atbalsta saņēmēja un Slovākijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija konstatēja turpmāk izklāstītos faktus par atbalsta saņēmēja finansiālo stāvokli attiecīgajā gadā, ciktāl tas attiecas uz tirgus ekonomikas kreditora kritērija piemērošanu. Skaitļus par 2004. gada 31. martu, ko iesniedza atbalsta saņēmējs, un skaitļus par 2004. gada 17. jūniju, ko iesniedza Slovākijas iestādes, Komisija nevar pārbaudīt atbalsta saņēmēja pārskatos. Tomēr Komisijai nav iemesla šos datus apšaubīt.

  3.   tabula


  Atbalsta saņēmēja finansiālais stāvoklis 2003.–2004. gadā [miljonos SKK] | 31.12.2003 (19). | 31.3.2004 (20). | 28.4.2004 (21). | 17.6.2004 (22). | 31.12.2004 (23). |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilgtermiņa aktīvi (24) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Krājumi | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Skaidra nauda | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Īstermiņa komerciālie debitoru parādi | 128 | 98 (25) | 80 | 63 (26) | 97 |

(85)

Pamatojoties uz atbalsta saņēmēja un Slovākijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija konstatēja turpmāk izklāstītos faktus par atbalsta saņēmēja finansiālo stāvokli attiecīgajā gadā, ciktāl tas attiecas uz tirgus ekonomikas kreditora kritērija piemērošanu. Skaitļus par 2004. gada 31. martu, ko iesniedza atbalsta saņēmējs, un skaitļus par 2004. gada 17. jūniju, ko iesniedza Slovākijas iestādes, Komisija nevar pārbaudīt atbalsta saņēmēja pārskatos. Tomēr Komisijai nav iemesla šos datus apšaubīt.

3.   tabula

Atbalsta saņēmēja finansiālais stāvoklis 2003.–2004. gadā [miljonos SKK]

31.12.2003 (19).

31.3.2004 (20).

28.4.2004 (21).

17.6.2004 (22).

31.12.2004 (23).

Ilgtermiņa aktīvi (24)

208

205

204

200

200

Krājumi

119

209

176

84

52

Skaidra nauda

3

50

94

161

27

Īstermiņa komerciālie debitoru parādi

128

98 (25)

80

63 (26)

97

| (86) | Komisija vispirms pārbaudīs pierādījumus, ko iesniedzis atbalsta saņēmējs, pamatojot apgalvojumu, ka bankrota procedūra nodokļu birojam būtu neizdevīgāka par izlīguma procedūru (2.1. iedaļa). Pēc tam Komisija pārbaudīs situāciju attiecībā uz nodokļu piedziņu (2.2. iedaļa). Visbeidzot Komisija pārbaudīs citus pierādījumus, ko iesniedza Slovākijas iestādes un atbalsta saņēmējs (2.3. iedaļa). |
| --- | --- |

(86)

Komisija vispirms pārbaudīs pierādījumus, ko iesniedzis atbalsta saņēmējs, pamatojot apgalvojumu, ka bankrota procedūra nodokļu birojam būtu neizdevīgāka par izlīguma procedūru (2.1. iedaļa). Pēc tam Komisija pārbaudīs situāciju attiecībā uz nodokļu piedziņu (2.2. iedaļa). Visbeidzot Komisija pārbaudīs citus pierādījumus, ko iesniedza Slovākijas iestādes un atbalsta saņēmējs (2.3. iedaļa).

| (87) | Kā minēts 37. punktā, izlīgumā iekļaujamā parāda apjoms ārkārtas apelācijas procedūras rezultātā tika samazināts. Tomēr jānorāda, ka šis spriedums tika taisīts vairākus gadus pēc lēmuma noslēgt izlīgumu. Tirgus ekonomikas kreditora kritērija piemērošanas nolūkā standarts, ar kura palīdzību novērtē publiskā kreditora rīcību, ir informācija, kas bija pieejama laikā, kad hipotētiskais kreditors būtu novērtējis, kāda rīcība būtu vispiemērotākā. Tādēļ turpmāk izklāstītajā analīzē ir izmantoti skaitļi, kas iekļauti 2004. gada 23. jūlijā noslēgtajā nolīgumā. |
| --- | --- |

(87)

Kā minēts 37. punktā, izlīgumā iekļaujamā parāda apjoms ārkārtas apelācijas procedūras rezultātā tika samazināts. Tomēr jānorāda, ka šis spriedums tika taisīts vairākus gadus pēc lēmuma noslēgt izlīgumu. Tirgus ekonomikas kreditora kritērija piemērošanas nolūkā standarts, ar kura palīdzību novērtē publiskā kreditora rīcību, ir informācija, kas bija pieejama laikā, kad hipotētiskais kreditors būtu novērtējis, kāda rīcība būtu vispiemērotākā. Tādēļ turpmāk izklāstītajā analīzē ir izmantoti skaitļi, kas iekļauti 2004. gada 23. jūlijā noslēgtajā nolīgumā.

2.1.   Izlīguma ar kreditoriem un bankrota salīdzinājums

| (88) | Lai novērtētu, vai atbalsta saņēmējam faktiski tika piešķirta priekšrocība, Komisijai ir jāveic visaptverošs novērtējums, ņemot vērā visus būtiskos pierādījumus lietā, kuri ļauj tai noteikt, vai uzņēmums, kas saņem labumu, salīdzināmus atvieglojumus acīmredzami nebūtu saņēmis no privātā kreditora (27). Proti, tai ir jāpārbauda, vai nodokļu birojam labāk būtu bijis pieņemt izlīgumā ierosinātos nosacījumus vai arī tas būtu guvis lielāku labumu, ja tiktu sākta bankrota procedūra. |
| --- | --- |

(88)

Lai novērtētu, vai atbalsta saņēmējam faktiski tika piešķirta priekšrocība, Komisijai ir jāveic visaptverošs novērtējums, ņemot vērā visus būtiskos pierādījumus lietā, kuri ļauj tai noteikt, vai uzņēmums, kas saņem labumu, salīdzināmus atvieglojumus acīmredzami nebūtu saņēmis no privātā kreditora (27). Proti, tai ir jāpārbauda, vai nodokļu birojam labāk būtu bijis pieņemt izlīgumā ierosinātos nosacījumus vai arī tas būtu guvis lielāku labumu, ja tiktu sākta bankrota procedūra.

| (89) | Komisija uzskata, ka EKORDA ziņojums nav ticams pamats ierosinātā izlīguma salīdzināšanai ar hipotētisko bankrota procedūru. Slovākijas iestādes piekrīt Komisijai šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(89)

Komisija uzskata, ka EKORDA ziņojums nav ticams pamats ierosinātā izlīguma salīdzināšanai ar hipotētisko bankrota procedūru. Slovākijas iestādes piekrīt Komisijai šajā jautājumā.

| (90) | Vispirms Komisija norāda, ka, sniedzot ziņojumu 2004. gada 7. jūlijā (tikai divas dienas pirms kreditoru sanāksmes), EKORDA savos aprēķinos ir izmantojis atbalsta saņēmēja aktīvu stāvokli, kāds tas bijis 2004. gada 31. martā. No 3. tabulas ir saprotams, ka pēc 2004. gada 31. marta dažādo aktīvu līmenis bija būtiski mainījies. Jo īpaši – bija pārdota ievērojama krājumu daļa, tādējādi palielinot skaidras naudas uzkrājumus. Šīm izmaiņām ir liela nozīme, piemērojot likvidācijas koeficientus, kuru apjoms ir no 20 % attiecībā uz krājumiem un īstermiņa debitoru parādiem līdz 100 % attiecībā uz skaidru naudu. Pat tad, ja EKORDA aplēstie likvidācijas koeficienti ir bijuši pareizi (ko Komisija apstrīd turpmāk minēto iemeslu dēļ), un piemērojot EKORDA izmantoto metodoloģiju, turpmāk tabulā ir norādīts, kā atšķirtos EKORDA aprēķinu rezultāti, ja to ieguvē būtu izmantoti skaitļi, kas attiecas uz 2004. gada 28. aprīli un 2004. gada 17. jūniju, t. i., vēl pirms kreditoru sanāksmes 2004. gada 9. jūlijā.

  4.   tabula


  Tā iespējamā ieguvuma salīdzinājums, ko atbalsta saņēmējs būtu guvis, pārdodot aktīvus bankrota procedūrā [miljonos SKK]. | Situācija |
| --- | --- | --- |
| | 31.3.2004. | 28.4.2004. | 17.6.2004. |
| | Likvidācijas koeficients [%] | Uzskaites vērtība | Ieguvums | Uzskaites vērtība | Ieguvums | Uzskaites vērtība | Ieguvums |
| Ilgtermiņa aktīvi | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Krājumi | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 20 | 98 (28) | 20 | 86 (29) | 17 | 37 (30) | 7 |
| Skaidra nauda | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Kopā | | | 204 | | 238 | | 275 |

(90)

Vispirms Komisija norāda, ka, sniedzot ziņojumu 2004. gada 7. jūlijā (tikai divas dienas pirms kreditoru sanāksmes), EKORDA savos aprēķinos ir izmantojis atbalsta saņēmēja aktīvu stāvokli, kāds tas bijis 2004. gada 31. martā. No 3. tabulas ir saprotams, ka pēc 2004. gada 31. marta dažādo aktīvu līmenis bija būtiski mainījies. Jo īpaši – bija pārdota ievērojama krājumu daļa, tādējādi palielinot skaidras naudas uzkrājumus. Šīm izmaiņām ir liela nozīme, piemērojot likvidācijas koeficientus, kuru apjoms ir no 20 % attiecībā uz krājumiem un īstermiņa debitoru parādiem līdz 100 % attiecībā uz skaidru naudu. Pat tad, ja EKORDA aplēstie likvidācijas koeficienti ir bijuši pareizi (ko Komisija apstrīd turpmāk minēto iemeslu dēļ), un piemērojot EKORDA izmantoto metodoloģiju, turpmāk tabulā ir norādīts, kā atšķirtos EKORDA aprēķinu rezultāti, ja to ieguvē būtu izmantoti skaitļi, kas attiecas uz 2004. gada 28. aprīli un 2004. gada 17. jūniju, t. i., vēl pirms kreditoru sanāksmes 2004. gada 9. jūlijā.

4.   tabula

Tā iespējamā ieguvuma salīdzinājums, ko atbalsta saņēmējs būtu guvis, pārdodot aktīvus bankrota procedūrā [miljonos SKK].

Situācija

31.3.2004.

28.4.2004.

17.6.2004.

Likvidācijas koeficients [%]

Uzskaites vērtība

Ieguvums

Uzskaites vērtība

Ieguvums

Uzskaites vērtība

Ieguvums

Ilgtermiņa aktīvi

45

205

92

204

92

200

90

Krājumi

20

209

42

176

35

84

17

Īstermiņa debitoru parādi

20

98 (28)

20

86 (29)

17

37 (30)

7

Skaidra nauda

100

50

50

94

94

161

161

Kopā

204

238

275

| (91) | Jānorāda, ka uzņēmējdarbības plānā, ko atbalsta saņēmējs iesniedzis tiesai, ir paredzēts, ka no 2004. gada marta līdz maijam tiks pārdoti krājumi SKK 110 miljonu vērtībā. Tāpēc EKORDA vajadzēja zināt, ka pēc 2004. gada 31. marta atbalsta saņēmēja aktīvi būtiski mainīsies, taču EKORDA nav ņēmis to vērā. |
| --- | --- |

(91)

Jānorāda, ka uzņēmējdarbības plānā, ko atbalsta saņēmējs iesniedzis tiesai, ir paredzēts, ka no 2004. gada marta līdz maijam tiks pārdoti krājumi SKK 110 miljonu vērtībā. Tāpēc EKORDA vajadzēja zināt, ka pēc 2004. gada 31. marta atbalsta saņēmēja aktīvi būtiski mainīsies, taču EKORDA nav ņēmis to vērā.

| (92) | Ja tiktu ņemta vērā atbalsta saņēmēja aktīvu uzskaites vērtība pēc 2004. gada 28. aprīļa, tiktu secināts, ka iespējamais ieguvums no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā būtu bijis lielāks, nekā aplēsts ziņojumā (SKK 238 miljoni jeb EUR 6,3 miljoni SKK 204 miljonu jeb EUR 5,3 miljonu vietā). Analīzē izmantojot 2004. gada jūnija skaitļus, tiktu skaidri secināts, ka iespējamais ieguvums no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā (SKK 275 miljoni; EUR 7,2 miljoni) būtu lielāks, nekā tas, kas iekļauts izlīguma priekšlikumā, un nodokļu birojam būtu jāizmanto veto tiesības un jānoraida priekšlikums, kā rezultātā izlīguma procedūra tiktu izbeigta. Komisija atkārtoti norāda, ka iepriekš minētie rezultāti tika iegūti, izmantojot EKORDA pieņēmumus un metodoloģiju. |
| --- | --- |

(92)

Ja tiktu ņemta vērā atbalsta saņēmēja aktīvu uzskaites vērtība pēc 2004. gada 28. aprīļa, tiktu secināts, ka iespējamais ieguvums no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā būtu bijis lielāks, nekā aplēsts ziņojumā (SKK 238 miljoni jeb EUR 6,3 miljoni SKK 204 miljonu jeb EUR 5,3 miljonu vietā). Analīzē izmantojot 2004. gada jūnija skaitļus, tiktu skaidri secināts, ka iespējamais ieguvums no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā (SKK 275 miljoni; EUR 7,2 miljoni) būtu lielāks, nekā tas, kas iekļauts izlīguma priekšlikumā, un nodokļu birojam būtu jāizmanto veto tiesības un jānoraida priekšlikums, kā rezultātā izlīguma procedūra tiktu izbeigta. Komisija atkārtoti norāda, ka iepriekš minētie rezultāti tika iegūti, izmantojot EKORDA pieņēmumus un metodoloģiju.

| (93) | Tomēr Komisija nevar pieņemt EKORDA izmantoto metodoloģiju un neuzskata, ka atbalsta saņēmēja pieņēmumi ir ticami. Šim secinājumam par labu liecina Slovākijas iestāžu šaubas, kas minētas 60. un 65. punktā. |
| --- | --- |

(93)

Tomēr Komisija nevar pieņemt EKORDA izmantoto metodoloģiju un neuzskata, ka atbalsta saņēmēja pieņēmumi ir ticami. Šim secinājumam par labu liecina Slovākijas iestāžu šaubas, kas minētas 60. un 65. punktā.

| (94) | Vispirms jāmin, ka savā ziņojumā EKORDA nepaskaidro, kā tas noteicis minētos trīs likvidācijas koeficientus. Likvidācijas koeficientu mērķis ir aprēķināt to aktīvu atlikušo vērtību, kas pārdoti likvidācijas procesā, ņemot vērā pārdošanas veidu, piemēram, aktīvi pārdoti atsevišķi, steidzamā kārtā utt. Tādēļ tiek pieņemts, ka aktīvu vērtība, ko iegūst likvidācijas izpārdošanā, parasti ir zemāka par uzskaites vērtību atkarībā no aktīvu veida. Likvidācijas koeficients ir procentuālā attiecība starp aktīvu vērtību, kas iegūta likvidācijas ceļā, un uzskaites vērtību. |
| --- | --- |

(94)

Vispirms jāmin, ka savā ziņojumā EKORDA nepaskaidro, kā tas noteicis minētos trīs likvidācijas koeficientus. Likvidācijas koeficientu mērķis ir aprēķināt to aktīvu atlikušo vērtību, kas pārdoti likvidācijas procesā, ņemot vērā pārdošanas veidu, piemēram, aktīvi pārdoti atsevišķi, steidzamā kārtā utt. Tādēļ tiek pieņemts, ka aktīvu vērtība, ko iegūst likvidācijas izpārdošanā, parasti ir zemāka par uzskaites vērtību atkarībā no aktīvu veida. Likvidācijas koeficients ir procentuālā attiecība starp aktīvu vērtību, kas iegūta likvidācijas ceļā, un uzskaites vērtību.

| (95) | Turklāt likvidācijas koeficients attiecībā uz ilgtermiņa aktīviem, proti, 45 %, šķiet pārāk zems. Atbalsta saņēmējs norāda, ka to viņa aktīvu vērtība, kas ieķīlāti par labu nodokļu birojam, bija SKK 194 miljoni (31). Atbalsta saņēmējs apgalvo, ka šī vērtība ir izteikta cenās, ko neatkarīgi eksperti bija aplēsuši 2003./2004. gadu mijā. Komisija uzskata, ka šādai “ekspertu cenai” parasti jāatspoguļo aktīva vispārējā vērtība, izsakot cenu, par kādu aktīvu var pārdot konkrētajā brīdī. Jāatgādina, ka šiem aktīviem ekspertu aplēstā vērtība tika noteikta, lai noskaidrotu to vērtību kā nodrošinājumu Slovākijas iestādēm attiecībā uz atbalsta saņēmēja atlikto nodokļu parādu, kā tas paredzēts Nodokļu pārvaldības likumā. EKORDA nesniedz paskaidrojumus par to, kādēļ ieguvums no ilgtermiņa aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā būtu tikai 45 % no uzskaites vērtības SKK 205 miljonu apmērā, lai gan pats atbalsta saņēmējs šo aktīvu vērtību uzskata par daudz augstāku. |
| --- | --- |

(95)

Turklāt likvidācijas koeficients attiecībā uz ilgtermiņa aktīviem, proti, 45 %, šķiet pārāk zems. Atbalsta saņēmējs norāda, ka to viņa aktīvu vērtība, kas ieķīlāti par labu nodokļu birojam, bija SKK 194 miljoni (31). Atbalsta saņēmējs apgalvo, ka šī vērtība ir izteikta cenās, ko neatkarīgi eksperti bija aplēsuši 2003./2004. gadu mijā. Komisija uzskata, ka šādai “ekspertu cenai” parasti jāatspoguļo aktīva vispārējā vērtība, izsakot cenu, par kādu aktīvu var pārdot konkrētajā brīdī. Jāatgādina, ka šiem aktīviem ekspertu aplēstā vērtība tika noteikta, lai noskaidrotu to vērtību kā nodrošinājumu Slovākijas iestādēm attiecībā uz atbalsta saņēmēja atlikto nodokļu parādu, kā tas paredzēts Nodokļu pārvaldības likumā. EKORDA nesniedz paskaidrojumus par to, kādēļ ieguvums no ilgtermiņa aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā būtu tikai 45 % no uzskaites vērtības SKK 205 miljonu apmērā, lai gan pats atbalsta saņēmējs šo aktīvu vērtību uzskata par daudz augstāku.

| (96) | Attiecībā uz atbalsta saņēmēja argumentu, ka būtu sarežģīti atrast pircēju, jo lielākā daļa no ieķīlātajām iekārtām tika izmantotas tikai spirta un dzērienu uz spirta bāzes, bezalkoholisko dzērienu vai konservētu augļu ražošanā, Komisijai ir šādi divi apsvērumi. Pirmkārt, ieķīlātā nekustamā īpašuma “ekspertu cena” bija SKK 105 miljoni, kas ir augstāka nekā kopējais ieguvums, kādu prognozēja EKORDA (SKK 92 miljoni). Otrkārt, uzņēmuma faktiskā attīstība liecina, ka dažiem no šiem ražošanas aktīviem tika ātri atrasts jauns lietotājs, proti, Old Herold s.r.o. Tiklīdz atbalsta saņēmējs bija zaudējis licenci, kas ļāva tam ražot spirtu un dzērienus uz spirta bāzes, tā ražošanas aktīvi tika iznomāti uzņēmumam Old Herold. Tāpēc šķiet, ka par šiem ražošanas aktīviem bija tūlītēja konkurentu interese. |
| --- | --- |

(96)

Attiecībā uz atbalsta saņēmēja argumentu, ka būtu sarežģīti atrast pircēju, jo lielākā daļa no ieķīlātajām iekārtām tika izmantotas tikai spirta un dzērienu uz spirta bāzes, bezalkoholisko dzērienu vai konservētu augļu ražošanā, Komisijai ir šādi divi apsvērumi. Pirmkārt, ieķīlātā nekustamā īpašuma “ekspertu cena” bija SKK 105 miljoni, kas ir augstāka nekā kopējais ieguvums, kādu prognozēja EKORDA (SKK 92 miljoni). Otrkārt, uzņēmuma faktiskā attīstība liecina, ka dažiem no šiem ražošanas aktīviem tika ātri atrasts jauns lietotājs, proti, Old Herold s.r.o. Tiklīdz atbalsta saņēmējs bija zaudējis licenci, kas ļāva tam ražot spirtu un dzērienus uz spirta bāzes, tā ražošanas aktīvi tika iznomāti uzņēmumam Old Herold. Tāpēc šķiet, ka par šiem ražošanas aktīviem bija tūlītēja konkurentu interese.

| (97) | Attiecībā uz krājumiem Slovākijas iestādes uzskata, ka likvidācijas koeficientam vajadzētu būt augstākam par 20 %. |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz krājumiem Slovākijas iestādes uzskata, ka likvidācijas koeficientam vajadzētu būt augstākam par 20 %.

| (98) | Atbalsta saņēmējs varēja iegūt SKK 110 miljonus, pārdodot savus krājumus 2004. gadā (sk. 35. punktu), t. i., vairāk nekā 50 % no krājumu uzskaites vērtības, uz kuru savā novērtējumā balstījās EKORDA. Tas skaidri liecina par to, ka likvidācijas koeficients, kas ir 20 %, ir pārāk zems. Šo secinājumu apstiprina izmaiņas 2004. gada bilancē attiecībā uz krājumiem. Turklāt pats atbalsta saņēmējs savā uzņēmējdarbības plānā bija aplēsis, ka ieguvums no krājumu pārdošanas laikposmā no 2004. gada marta līdz maijam būs SKK 110 miljonu (sk. 35. punktu). EKORDA šīs aplēses neņēma vērā. Visbeidzot, ņemot vērā atbalsta saņēmēja darbības veidu, var pieņemt, ka krājumos bija galaprodukti vai pusfabrikāti, ko varēja pārdot tieši izplatītājiem vai patērētājiem, un arī tas liecina par labu lielākam likvidācijas koeficientam. |
| --- | --- |

(98)

Atbalsta saņēmējs varēja iegūt SKK 110 miljonus, pārdodot savus krājumus 2004. gadā (sk. 35. punktu), t. i., vairāk nekā 50 % no krājumu uzskaites vērtības, uz kuru savā novērtējumā balstījās EKORDA. Tas skaidri liecina par to, ka likvidācijas koeficients, kas ir 20 %, ir pārāk zems. Šo secinājumu apstiprina izmaiņas 2004. gada bilancē attiecībā uz krājumiem. Turklāt pats atbalsta saņēmējs savā uzņēmējdarbības plānā bija aplēsis, ka ieguvums no krājumu pārdošanas laikposmā no 2004. gada marta līdz maijam būs SKK 110 miljonu (sk. 35. punktu). EKORDA šīs aplēses neņēma vērā. Visbeidzot, ņemot vērā atbalsta saņēmēja darbības veidu, var pieņemt, ka krājumos bija galaprodukti vai pusfabrikāti, ko varēja pārdot tieši izplatītājiem vai patērētājiem, un arī tas liecina par labu lielākam likvidācijas koeficientam.

| (99) | Komisija uzskata, ka likvidācijas koeficientam, kas attiecas uz krājumiem, vajadzēja būt 52 %. Šis skaitlis balstās uz atbalsta saņēmēja aplēsēm par ieguvumu, ko tas gūtu, pārdodot krājumus nolūkā finansēt nolīgumu (t. i., SKK 110 miljonu). Tādēļ, ņemot vērā uzskaites vērtību attiecīgajā laikā (SKK 209 miljoni), vienīgais iespējamais likvidācijas koeficients attiecībā uz krājumiem bija vismaz 52 % (52 % no 209 miljoniem ir 110 miljonu). |
| --- | --- |

(99)

Komisija uzskata, ka likvidācijas koeficientam, kas attiecas uz krājumiem, vajadzēja būt 52 %. Šis skaitlis balstās uz atbalsta saņēmēja aplēsēm par ieguvumu, ko tas gūtu, pārdodot krājumus nolūkā finansēt nolīgumu (t. i., SKK 110 miljonu). Tādēļ, ņemot vērā uzskaites vērtību attiecīgajā laikā (SKK 209 miljoni), vienīgais iespējamais likvidācijas koeficients attiecībā uz krājumiem bija vismaz 52 % (52 % no 209 miljoniem ir 110 miljonu).

| (100) | Attiecībā uz īstermiņa debitoru parādiem EKORDA izmantoja divkāršu korekciju. Vispirms tas koriģēja minēto parādu uzskaites vērtību, izmantojot koeficientu 59 % apmērā (uzskaites vērtība bija SKK 166 miljoni, un vērtība, ko EKORDA izmantoja savos aprēķinos, bija SKK 98 miljoni) un tad papildus izmantoja zemo likvidācijas koeficientu, proti, 20 %. Šī metodoloģija ir apstrīdama. Var būt pieņemami koriģēt debitoru parādu uzskaites vērtību, lai atspoguļotu to faktisko vērtību konkrētā brīdī. Tomēr EKORDA nepaskaidro, kāpēc ieguvums bankrota/likvidācijas gadījumā būtu tikai viena piektā daļa (SKK 20 miljonu) no ieguvuma, ko, kā uzskatīja pats atbalsta saņēmējs, tas varētu gūt no saviem parādniekiem (SKK 98 miljoni). |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz īstermiņa debitoru parādiem EKORDA izmantoja divkāršu korekciju. Vispirms tas koriģēja minēto parādu uzskaites vērtību, izmantojot koeficientu 59 % apmērā (uzskaites vērtība bija SKK 166 miljoni, un vērtība, ko EKORDA izmantoja savos aprēķinos, bija SKK 98 miljoni) un tad papildus izmantoja zemo likvidācijas koeficientu, proti, 20 %. Šī metodoloģija ir apstrīdama. Var būt pieņemami koriģēt debitoru parādu uzskaites vērtību, lai atspoguļotu to faktisko vērtību konkrētā brīdī. Tomēr EKORDA nepaskaidro, kāpēc ieguvums bankrota/likvidācijas gadījumā būtu tikai viena piektā daļa (SKK 20 miljonu) no ieguvuma, ko, kā uzskatīja pats atbalsta saņēmējs, tas varētu gūt no saviem parādniekiem (SKK 98 miljoni).

| (101) | Īstermiņa debitoru parādu uzskaites vērtību, pamatojoties uz skaitļiem 2004. gada martā (SKK 166 miljoni), EKORDA koriģēja līdz SKK 98 miljoniem, lai ņemtu vērā neiekasējamos vai zemas kvalitātes debitoru parādus. Turklāt koriģētajai uzskaites vērtībai EKORDA piemēroja likvidācijas koeficientu, kas bija tikai 20 %. Ja EKORDA noteikto koeficientu īstermiņa debitoru parādu uzskaites vērtības koriģēšanai, proti, 59 %, piemēro uzskaites vērtībai, pamatojoties uz skaitļiem 2004. gada jūnijā (SKK 63 miljoni), rezultātā iegūst SKK 37 miljonus. Tomēr saskaņā ar Slovākijas iestāžu sniegto informāciju debitoru parādi, kuru vērtība bija SKK 63 miljoni, bija izpildāmi debitoru parādi. Tāpēc ir apšaubāms, vai ir vajadzīga jebkāda to uzskaites vērtības korekcija. |
| --- | --- |

(101)

Īstermiņa debitoru parādu uzskaites vērtību, pamatojoties uz skaitļiem 2004. gada martā (SKK 166 miljoni), EKORDA koriģēja līdz SKK 98 miljoniem, lai ņemtu vērā neiekasējamos vai zemas kvalitātes debitoru parādus. Turklāt koriģētajai uzskaites vērtībai EKORDA piemēroja likvidācijas koeficientu, kas bija tikai 20 %. Ja EKORDA noteikto koeficientu īstermiņa debitoru parādu uzskaites vērtības koriģēšanai, proti, 59 %, piemēro uzskaites vērtībai, pamatojoties uz skaitļiem 2004. gada jūnijā (SKK 63 miljoni), rezultātā iegūst SKK 37 miljonus. Tomēr saskaņā ar Slovākijas iestāžu sniegto informāciju debitoru parādi, kuru vērtība bija SKK 63 miljoni, bija izpildāmi debitoru parādi. Tāpēc ir apšaubāms, vai ir vajadzīga jebkāda to uzskaites vērtības korekcija.

| (102) | Jebkurā gadījumā nav acīmredzama iemesla, kura dēļ likvidācijas vērtībai vajadzētu būt pat zemākai nekā koriģētie skaitļi. Tādēļ Komisija uzskata, ka sagaidāmais ieguvums no īstermiņa debitoru parādiem noteikti nav mazāks par koriģēto skaitli, proti, SKK 37 miljoniem. |
| --- | --- |

(102)

Jebkurā gadījumā nav acīmredzama iemesla, kura dēļ likvidācijas vērtībai vajadzētu būt pat zemākai nekā koriģētie skaitļi. Tādēļ Komisija uzskata, ka sagaidāmais ieguvums no īstermiņa debitoru parādiem noteikti nav mazāks par koriģēto skaitli, proti, SKK 37 miljoniem.

| (103) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija koriģēja EKORDA aplēses un veica jaunu novērtējumu, izmantojot skaitļus 2004. gada jūnijā. Šis novērtējums skaidri liecina, ka iespējamais ieguvums no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā būtu bijis daudz lielāks par EKORDA ziņojumā paredzēto ieguvumu. Rezultāti ir sniegti turpmāk redzamajā tabulā.

  5.   tabula


  Tā iespējamā ieguvuma salīdzinājums, ko atbalsta saņēmējs būtu guvis, pārdodot aktīvus bankrota procedūrā.


  EKORDA skaitļi salīdzinājumā ar Komisijas koriģētajiem skaitļiem (SKK miljonos) | EKORDA
  (31.3.2004.). | Korekcija
  (17.6.2004.). |
| --- | --- | --- | --- |
| | Uzskaites vērtība | Ieguvums | Uzskaites vērtība | Ieguvums |
| Ilgtermiņa aktīvi | 205 | 92 | 200 | 194 (32) |
| Krājumi | 209 | 42 | 84 | 43 (33) |
| Īstermiņa debitoru parādi | 98 (34) | 20 | 63 | 37 (35) |
| Skaidra nauda | 50 | 50 | 161 | 161 |
| Kopā | 562 | 204 | 508 | 435 |

(103)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija koriģēja EKORDA aplēses un veica jaunu novērtējumu, izmantojot skaitļus 2004. gada jūnijā. Šis novērtējums skaidri liecina, ka iespējamais ieguvums no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas bankrota procedūrā būtu bijis daudz lielāks par EKORDA ziņojumā paredzēto ieguvumu. Rezultāti ir sniegti turpmāk redzamajā tabulā.

5.   tabula

Tā iespējamā ieguvuma salīdzinājums, ko atbalsta saņēmējs būtu guvis, pārdodot aktīvus bankrota procedūrā.

EKORDA skaitļi salīdzinājumā ar Komisijas koriģētajiem skaitļiem (SKK miljonos)

EKORDA

(31.3.2004.).

Korekcija

(17.6.2004.).

Uzskaites vērtība

Ieguvums

Uzskaites vērtība

Ieguvums

Ilgtermiņa aktīvi

205

92

200

194 (32)

Krājumi

209

42

84

43 (33)

Īstermiņa debitoru parādi

98 (34)

20

63

37 (35)

Skaidra nauda

50

50

161

161

Kopā

562

204

508

435

| (104) | Saskaņā ar atbalsta saņēmēja apsvērumiem par lēmumu sākt procedūru bankrota procedūras izmaksām vajadzētu būt 18 % no aplēstajiem ieņēmumiem no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas minētajā procedūrā. Atbalsta saņēmējs apgalvo, ka tas ir piemērots rādītājs, ņemot vērā Pasaules Bankas 2004. gada ziņojumu (36). Tādējādi, ja šī procentu likme tiktu piemērota iespējamā ieguvuma no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas koriģētajai vērtībai (ko noteica Komisija), tad bankrota procedūras izmaksas būtu SKK 78,3 miljoni. Ja šo summu atskaita no koriģētā ieguvuma no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas, iegūst summu, kas ir lielāka par to, kuru nodokļu birojs saņēma saskaņā ar izlīgumu (435 miljoni – 78,3 miljoni = 356,7 miljoni; bet summa izlīguma ietvaros bija SKK 224,3 miljoni). |
| --- | --- |

(104)

Saskaņā ar atbalsta saņēmēja apsvērumiem par lēmumu sākt procedūru bankrota procedūras izmaksām vajadzētu būt 18 % no aplēstajiem ieņēmumiem no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas minētajā procedūrā. Atbalsta saņēmējs apgalvo, ka tas ir piemērots rādītājs, ņemot vērā Pasaules Bankas 2004. gada ziņojumu (36). Tādējādi, ja šī procentu likme tiktu piemērota iespējamā ieguvuma no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas koriģētajai vērtībai (ko noteica Komisija), tad bankrota procedūras izmaksas būtu SKK 78,3 miljoni. Ja šo summu atskaita no koriģētā ieguvuma no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas, iegūst summu, kas ir lielāka par to, kuru nodokļu birojs saņēma saskaņā ar izlīgumu (435 miljoni – 78,3 miljoni = 356,7 miljoni; bet summa izlīguma ietvaros bija SKK 224,3 miljoni).

| (105) | Kā norādīts 5. tabulā, iespējamais ieguvums no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas būtu SKK 435 miljoni. Ņemot vērā, ka nodokļu birojs būtu saņēmis gandrīz 100 % no ieņēmumiem no pārdošanas (37), un pat pieņemot, ka bankrota procedūras izmaksas būtu līdz pat 18 % apmērā no šiem ieņēmumiem, kā to apgalvojis atbalsta saņēmējs, nodokļu birojs būtu saņēmis par SKK 132,4 miljoniem vairāk nekā izlīguma rezultātā. |
| --- | --- |

(105)

Kā norādīts 5. tabulā, iespējamais ieguvums no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas būtu SKK 435 miljoni. Ņemot vērā, ka nodokļu birojs būtu saņēmis gandrīz 100 % no ieņēmumiem no pārdošanas (37), un pat pieņemot, ka bankrota procedūras izmaksas būtu līdz pat 18 % apmērā no šiem ieņēmumiem, kā to apgalvojis atbalsta saņēmējs, nodokļu birojs būtu saņēmis par SKK 132,4 miljoniem vairāk nekā izlīguma rezultātā.

| (106) | Turklāt pat tad, ja atbalsta saņēmēja aktīviem, kādi tie bija 2004. gada jūnijā, piemērotu ļoti zemo likvidācijas koeficientu, ko norādīja EKORDA, iespējamais ieguvums no šo aktīvu pārdošanas (pēc tam, kad atskaitītas bankrota procedūras izmaksas 18 % apmērā) būtu SKK 225,5 miljoni, kas joprojām ir vairāk nekā summa, par kuru nodokļu birojs vienojās saskaņā ar izlīgumu (38). |
| --- | --- |

(106)

Turklāt pat tad, ja atbalsta saņēmēja aktīviem, kādi tie bija 2004. gada jūnijā, piemērotu ļoti zemo likvidācijas koeficientu, ko norādīja EKORDA, iespējamais ieguvums no šo aktīvu pārdošanas (pēc tam, kad atskaitītas bankrota procedūras izmaksas 18 % apmērā) būtu SKK 225,5 miljoni, kas joprojām ir vairāk nekā summa, par kuru nodokļu birojs vienojās saskaņā ar izlīgumu (38).

| (107) | Visbeidzot, jānorāda, ka Slovākijas iestādes neapstiprināja atbalsta saņēmēja apgalvojumu, ka nodokļu birojam pirms kreditoru sanāksmes 2004. gada 9. jūlijā bija pieejams EKORDA ziņojums un ka attiecīgi birojs būtu varējis balstīties uz to savā lēmumā. Tomēr nodokļu birojam bija pieejami tās pārbaudes rezultāti, ko tas pats veica 2004. gada jūnijā, kuri liecināja, ka Frucona bija ievērojami aktīvi, kā norādīts 3. tabulā. Pamatojoties uz šiem datiem, Nodokļu direktorāts 2004. gada 6. jūlija vēstulē vietējam nodokļu birojam norādīja, ka vietējam nodokļu birojam nevajadzētu piekrist atbalsta saņēmēja ierosinātajam izlīgumam, jo tas nav izdevīgs valstij. |
| --- | --- |

(107)

Visbeidzot, jānorāda, ka Slovākijas iestādes neapstiprināja atbalsta saņēmēja apgalvojumu, ka nodokļu birojam pirms kreditoru sanāksmes 2004. gada 9. jūlijā bija pieejams EKORDA ziņojums un ka attiecīgi birojs būtu varējis balstīties uz to savā lēmumā. Tomēr nodokļu birojam bija pieejami tās pārbaudes rezultāti, ko tas pats veica 2004. gada jūnijā, kuri liecināja, ka Frucona bija ievērojami aktīvi, kā norādīts 3. tabulā. Pamatojoties uz šiem datiem, Nodokļu direktorāts 2004. gada 6. jūlija vēstulē vietējam nodokļu birojam norādīja, ka vietējam nodokļu birojam nevajadzētu piekrist atbalsta saņēmēja ierosinātajam izlīgumam, jo tas nav izdevīgs valstij.

| (108) | Citi atbalsta saņēmēja iesniegtie ekspertu ziņojumi neatbilda līmenim, kas nepieciešams, lai pierādītu, ka ir izpildīts tirgus kreditora kritērijs. Konkrētāk, nevienā no ziņojumiem nav norādīts, kas bija pamatā likvidācijas koeficientu noteikšanai, kas dažkārt bija ārkārtīgi zemi. Turklāt attiecībā uz revidentes Kohovas ziņojumu, kuras secinājumi ievērojami atšķiras no EKORDA secinājumiem, nav skaidrs, kādā nolūkā minētais ziņojums tika sagatavots un uz kādu laikposmu un kādiem pieņēmumiem tas balstīts. Bankrota administratores Holovačovas ziņojumā ir tikai minēts, ka kopumā izlīguma procedūra kreditoriem ir izdevīgāka nekā bankrota procedūra. Tādēļ šajos abos ziņojumos norādīto informāciju nevar izmantot, lai pamatotu vai atspēkotu atbalsta saņēmēja apgalvojumu par to, ka ir izpildīts tirgus ekonomikas kreditora kritērijs. |
| --- | --- |

(108)

Citi atbalsta saņēmēja iesniegtie ekspertu ziņojumi neatbilda līmenim, kas nepieciešams, lai pierādītu, ka ir izpildīts tirgus kreditora kritērijs. Konkrētāk, nevienā no ziņojumiem nav norādīts, kas bija pamatā likvidācijas koeficientu noteikšanai, kas dažkārt bija ārkārtīgi zemi. Turklāt attiecībā uz revidentes Kohovas ziņojumu, kuras secinājumi ievērojami atšķiras no EKORDA secinājumiem, nav skaidrs, kādā nolūkā minētais ziņojums tika sagatavots un uz kādu laikposmu un kādiem pieņēmumiem tas balstīts. Bankrota administratores Holovačovas ziņojumā ir tikai minēts, ka kopumā izlīguma procedūra kreditoriem ir izdevīgāka nekā bankrota procedūra. Tādēļ šajos abos ziņojumos norādīto informāciju nevar izmantot, lai pamatotu vai atspēkotu atbalsta saņēmēja apgalvojumu par to, ka ir izpildīts tirgus ekonomikas kreditora kritērijs.

| (109) | Turklāt attiecībā uz argumentiem par bankrota procedūru ilgumu, izvērtējot, kā iespējamais bankrota procedūras ilgums varētu ietekmēt hipotētiskā privātā kreditora lēmuma pieņemšanas procesu, ir jāņem vērā šīs lietas apstākļi. |
| --- | --- |

(109)

Turklāt attiecībā uz argumentiem par bankrota procedūru ilgumu, izvērtējot, kā iespējamais bankrota procedūras ilgums varētu ietekmēt hipotētiskā privātā kreditora lēmuma pieņemšanas procesu, ir jāņem vērā šīs lietas apstākļi.

| (110) | Vēl viens svarīgs faktors šajā lietā ir fakts, ka valsts bija privileģētā stāvoklī, salīdzinot ar pārējiem kreditoriem, jo tās parāds bija nodrošināts ar atbalsta saņēmēja ilgtermiņa aktīviem. HAMSA lietā Tiesa apstiprināja, ka nodrošināta kreditora statuss ir svarīgs faktors, kas ir jāņem vērā, piemērojot privātā kreditora kritēriju (39). Saskaņā ar Bankrota likuma 31. iedaļas 1. punkta e) apakšpunktu atsevišķa kreditora prasījumus jebkurā bankrota procedūras laikā var apmierināt, izmantojot ieņēmumus no nodrošināto aktīvu pārdošanas. Tādēļ Komisija uzskata, ka attiecībā uz aktīviem, kas ieķīlāti par labu nodokļu birojam, bankrota procedūras ilgums kopumā bija nebūtisks, jo šos prasījumus varēja apmierināt neatkarīgi no procedūras norises. |
| --- | --- |

(110)

Vēl viens svarīgs faktors šajā lietā ir fakts, ka valsts bija privileģētā stāvoklī, salīdzinot ar pārējiem kreditoriem, jo tās parāds bija nodrošināts ar atbalsta saņēmēja ilgtermiņa aktīviem. HAMSA lietā Tiesa apstiprināja, ka nodrošināta kreditora statuss ir svarīgs faktors, kas ir jāņem vērā, piemērojot privātā kreditora kritēriju (39). Saskaņā ar Bankrota likuma 31. iedaļas 1. punkta e) apakšpunktu atsevišķa kreditora prasījumus jebkurā bankrota procedūras laikā var apmierināt, izmantojot ieņēmumus no nodrošināto aktīvu pārdošanas. Tādēļ Komisija uzskata, ka attiecībā uz aktīviem, kas ieķīlāti par labu nodokļu birojam, bankrota procedūras ilgums kopumā bija nebūtisks, jo šos prasījumus varēja apmierināt neatkarīgi no procedūras norises.

| (111) | Pat ņemot vērā atbalsta saņēmēja noteikto nodrošināto aktīvu vērtību, nodokļu biroja prasījumus varēja agrīnā posmā apmierināt, izmantojot nodrošinājumu pārdošanā gūtos ieņēmumus vismaz SKK 194 miljonu apmērā, kas ir 86 % no summas, kas ierosināta kreditoru nolīgumā. Nodokļu birojam būtu nācies apsvērt, vai ir vērts gaidīt līdz bankrota procedūras beigām, tikai tad, ja pastāvētu iespēja, ka tas nesaņems visu summu, par kuru panākta vienošanās izlīgumā. Turklāt pēc galīgā sadalījuma kreditoriem nodokļu birojs būtu saņēmis apmēram 99 % no ieguvuma no atlikušo aktīvu pārdošanas (sliktākajā gadījumā tie būtu SKK 185 miljoni, piemērojot EKORDA noteiktos likvidācijas koeficientus; sk. 4. tabulu). Nodokļu birojam būtu bijis jāapzinās, ka tādējādi atgūto parādu summa krietni pārsniegtu summu, kas ierosināta izlīgumā, un ka salīdzinot ar izlīgumu būtu ilgāk jāgaida tikai neliela daļa no kopējās summas. |
| --- | --- |

(111)

Pat ņemot vērā atbalsta saņēmēja noteikto nodrošināto aktīvu vērtību, nodokļu biroja prasījumus varēja agrīnā posmā apmierināt, izmantojot nodrošinājumu pārdošanā gūtos ieņēmumus vismaz SKK 194 miljonu apmērā, kas ir 86 % no summas, kas ierosināta kreditoru nolīgumā. Nodokļu birojam būtu nācies apsvērt, vai ir vērts gaidīt līdz bankrota procedūras beigām, tikai tad, ja pastāvētu iespēja, ka tas nesaņems visu summu, par kuru panākta vienošanās izlīgumā. Turklāt pēc galīgā sadalījuma kreditoriem nodokļu birojs būtu saņēmis apmēram 99 % no ieguvuma no atlikušo aktīvu pārdošanas (sliktākajā gadījumā tie būtu SKK 185 miljoni, piemērojot EKORDA noteiktos likvidācijas koeficientus; sk. 4. tabulu). Nodokļu birojam būtu bijis jāapzinās, ka tādējādi atgūto parādu summa krietni pārsniegtu summu, kas ierosināta izlīgumā, un ka salīdzinot ar izlīgumu būtu ilgāk jāgaida tikai neliela daļa no kopējās summas.

| (112) | Tādēļ var secināt, ka informācija par bankrota procedūru ilgumu Slovākijā nebūtu būtiskā veidā ietekmējusi hipotētiskā privātā kreditora lēmumu. |
| --- | --- |

(112)

Tādēļ var secināt, ka informācija par bankrota procedūru ilgumu Slovākijā nebūtu būtiskā veidā ietekmējusi hipotētiskā privātā kreditora lēmumu.

| (113) | Turklāt jebkurā gadījumā izlīguma laikā atbalsta saņēmējam bija i) ļoti maz kreditoru un ii) aktīvi, kuru likvidācijas vērtība bija augstāka par summu, par kuru panākta vienošanās ar valsti izlīguma ietvaros (kā parādīts 5. tabulā, iespējamais ieguvums no nenodrošināto aktīvu pārdošanas bija SKK 241 miljons). |
| --- | --- |

(113)

Turklāt jebkurā gadījumā izlīguma laikā atbalsta saņēmējam bija i) ļoti maz kreditoru un ii) aktīvi, kuru likvidācijas vērtība bija augstāka par summu, par kuru panākta vienošanās ar valsti izlīguma ietvaros (kā parādīts 5. tabulā, iespējamais ieguvums no nenodrošināto aktīvu pārdošanas bija SKK 241 miljons).

| (114) | Izlīgumā iesaistīto kreditoru bija maz, proti, tikai pieci. No šiem pieciem kreditoriem četri bija privāti kreditori, un parādi viņiem veidoja tikai 0,6 % no kopējā parāda (SKK 3 797 608 no SKK 644 166 949), kā parādīts 2. tabulā. Tādēļ valsts bija vislielākais kreditors, kura prasījumi veidoja 99,4 % no visiem prasījumiem. Šādos apstākļos ievērojami samazinātos risks, ka starp kreditoriem varētu rasties domstarpības, kuru dēļ tiktu uzsākta tiesvedība, un tādēļ saīsinātos bankrota procedūras ilgums. |
| --- | --- |

(114)

Izlīgumā iesaistīto kreditoru bija maz, proti, tikai pieci. No šiem pieciem kreditoriem četri bija privāti kreditori, un parādi viņiem veidoja tikai 0,6 % no kopējā parāda (SKK 3 797 608 no SKK 644 166 949), kā parādīts 2. tabulā. Tādēļ valsts bija vislielākais kreditors, kura prasījumi veidoja 99,4 % no visiem prasījumiem. Šādos apstākļos ievērojami samazinātos risks, ka starp kreditoriem varētu rasties domstarpības, kuru dēļ tiktu uzsākta tiesvedība, un tādēļ saīsinātos bankrota procedūras ilgums.

| (115) | Attiecībā uz atbalsta saņēmēja apgalvojumu (kas balstās uz Pasaules Bankas ziņojumu Doing business in 2004), ka bankrota procedūras Slovākijā ilgst vidēji 4,8 gadus, ir jānorāda, ka minētais ziņojums attiecas uz t. s. “vispārējo uzņēmumu slēgšanas rādītāju” (closing a business indicator), kas rāda bankrota procedūras kopējo laiku, kā arī tiesu pilnvaras bankrota procedūrās. Šis laiks un bankrota procedūru vidējais ilgums nav viens un tas pats. Slovākijas iestādes pauda viedokli, ka, ņemot vērā lietas apstākļus, bankrota procedūras ilgums būtu īsāks par vidējo (sk. 60. punktu). Šis Slovākijas iestāžu apsvērums ir īpaši svarīgs, ja ņem vērā faktu, ka attiecīgā procedūra noritētu saskaņā ar Slovākijas tiesību aktiem un praksi bankrota jomā. Turklāt Slovākijas valdība pati bija atbalsta saņēmēja kreditors. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz atbalsta saņēmēja apgalvojumu (kas balstās uz Pasaules Bankas ziņojumu Doing business in 2004), ka bankrota procedūras Slovākijā ilgst vidēji 4,8 gadus, ir jānorāda, ka minētais ziņojums attiecas uz t. s. “vispārējo uzņēmumu slēgšanas rādītāju” (closing a business indicator), kas rāda bankrota procedūras kopējo laiku, kā arī tiesu pilnvaras bankrota procedūrās. Šis laiks un bankrota procedūru vidējais ilgums nav viens un tas pats. Slovākijas iestādes pauda viedokli, ka, ņemot vērā lietas apstākļus, bankrota procedūras ilgums būtu īsāks par vidējo (sk. 60. punktu). Šis Slovākijas iestāžu apsvērums ir īpaši svarīgs, ja ņem vērā faktu, ka attiecīgā procedūra noritētu saskaņā ar Slovākijas tiesību aktiem un praksi bankrota jomā. Turklāt Slovākijas valdība pati bija atbalsta saņēmēja kreditors.

| (116) | Atbalsta saņēmēja iesniegtajos ziņojumos norādītais bankrota procedūru ilgums būtiski atšķiras, sākot no diviem līdz vairāk nekā sešiem gadiem (40). Tādēļ bankrota procedūras ilguma Slovākijā novērtējumi, ko atbalsta saņēmējs iesniedza Komisijai, bija vispārinājumi un tajos nebija ņemtas vērā šīs lietas īpašās iezīmes. Daži no šiem novērtējumiem bija aptuveni un zināmā mērā savstarpēji nesaskanēja. |
| --- | --- |

(116)

Atbalsta saņēmēja iesniegtajos ziņojumos norādītais bankrota procedūru ilgums būtiski atšķiras, sākot no diviem līdz vairāk nekā sešiem gadiem (40). Tādēļ bankrota procedūras ilguma Slovākijā novērtējumi, ko atbalsta saņēmējs iesniedza Komisijai, bija vispārinājumi un tajos nebija ņemtas vērā šīs lietas īpašās iezīmes. Daži no šiem novērtējumiem bija aptuveni un zināmā mērā savstarpēji nesaskanēja.

| (117) | Attiecībā uz konkrētu piemēru par Slovākijas uzņēmumu, kas darbojas tai pašā nozarē, kurā darbojas atbalsta saņēmējs, un kura bankrota procedūra ilga vairāk nekā piecus gadus, jānorāda, ka atbalsta saņēmējs neparādīja, kā minētais piemērs ir saistīts ar šo lietu un jo īpaši – vai minētā uzņēmuma juridiskais un materiālais stāvoklis bija tāds pats vai ļoti līdzīgs atbalsta saņēmēja stāvoklim (41). Ņemot vērā faktu, ka atbalsta saņēmējam bija viens liels kreditors priviliģētā statusā, proti, valsts, un daudz aktīvu ar ievērojamu novērtēto vērtību, bankrota procedūra atbalsta saņēmēja gadījumā varētu noritēt samērā ātri, un tādējādi tā būtu lielākajam kreditoram, proti, valstij, vēlamā notikumu gaita. |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz konkrētu piemēru par Slovākijas uzņēmumu, kas darbojas tai pašā nozarē, kurā darbojas atbalsta saņēmējs, un kura bankrota procedūra ilga vairāk nekā piecus gadus, jānorāda, ka atbalsta saņēmējs neparādīja, kā minētais piemērs ir saistīts ar šo lietu un jo īpaši – vai minētā uzņēmuma juridiskais un materiālais stāvoklis bija tāds pats vai ļoti līdzīgs atbalsta saņēmēja stāvoklim (41). Ņemot vērā faktu, ka atbalsta saņēmējam bija viens liels kreditors priviliģētā statusā, proti, valsts, un daudz aktīvu ar ievērojamu novērtēto vērtību, bankrota procedūra atbalsta saņēmēja gadījumā varētu noritēt samērā ātri, un tādējādi tā būtu lielākajam kreditoram, proti, valstij, vēlamā notikumu gaita.

| (118) | Visbeidzot, pat tad, ja pieņem, ka bankrota procedūra ilgtu četrus līdz piecus gadus, kā to apgalvoja atbalsta saņēmējs, starpība starp iespējamajām atgūstamajām summām un summām, par kurām panākta vienošanās izlīguma ietvaros, bija tik liela, ka minētās procedūras ilgumam nebūtu bijusi liela nozīme privātā kreditora lēmuma pieņemšanā par to, vai piekrist izlīgumam. Ņemot vērā diskonta likmi 5,14 % apmērā (42), nākotnes naudas plūsmas pašreizējā vērtība SKK 356,7 miljoniem pat pēc pieciem gadiem ir SKK 277,6 miljoni, t. i., krietni vairāk par summu, par kuru panākta vienošanās izlīgumā. Šādos apstākļos pašreizējā vērtība būtu zemāka par summu, par ko panākta vienošanās izlīgumā, tikai tad, ja bankrota procedūra ilgtu vairāk par 9 gadiem. Privāts tirgus dalībnieks šajā lietā nebūtu uzskatījis, ka ir iespējama tik ilga likvidācijas procedūra. Turklāt kopējo atgūstamo summu pašreizējā vērtība būtu vēl augstāka, ņemot vērā, ka ievērojama parāda daļa, visdrīzāk, tiktu atmaksāta agrāk, pārdodot nodrošinātos aktīvus (sk. 111.punktu). |
| --- | --- |

(118)

Visbeidzot, pat tad, ja pieņem, ka bankrota procedūra ilgtu četrus līdz piecus gadus, kā to apgalvoja atbalsta saņēmējs, starpība starp iespējamajām atgūstamajām summām un summām, par kurām panākta vienošanās izlīguma ietvaros, bija tik liela, ka minētās procedūras ilgumam nebūtu bijusi liela nozīme privātā kreditora lēmuma pieņemšanā par to, vai piekrist izlīgumam. Ņemot vērā diskonta likmi 5,14 % apmērā (42), nākotnes naudas plūsmas pašreizējā vērtība SKK 356,7 miljoniem pat pēc pieciem gadiem ir SKK 277,6 miljoni, t. i., krietni vairāk par summu, par kuru panākta vienošanās izlīgumā. Šādos apstākļos pašreizējā vērtība būtu zemāka par summu, par ko panākta vienošanās izlīgumā, tikai tad, ja bankrota procedūra ilgtu vairāk par 9 gadiem. Privāts tirgus dalībnieks šajā lietā nebūtu uzskatījis, ka ir iespējama tik ilga likvidācijas procedūra. Turklāt kopējo atgūstamo summu pašreizējā vērtība būtu vēl augstāka, ņemot vērā, ka ievērojama parāda daļa, visdrīzāk, tiktu atmaksāta agrāk, pārdodot nodrošinātos aktīvus (sk. 111.punktu).

| (119) | Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, var secināt, ka šajā gadījumā privātais kreditors nebūtu noslēdzis izlīgumu ar nosacījumiem, par kādiem vienojās nodokļu birojs; ņemot vērā, ka nodokļu biroja prasījumus varēja apmierināt kā atsevišķa kreditora prasījumus jebkurā bankrota procedūras brīdī un tas turklāt varēja iegūt vairāk nekā 99 % no ieguvuma, kas tiktu sadalīti pārējiem kreditoriem (tādēļ, ka tā prasījumi bija daudz lielāki, salīdzinot ar citiem kreditoriem), var secināt, ka nodokļu birojs būtu saņēmis gandrīz visus bankrota procedūrā gūtos ieņēmumus un, kā norādīts iepriekš, šī summa būtu lielāka par summu, par kuru panākta vienošanās izlīgumā starp kreditoriem. |
| --- | --- |

(119)

Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, var secināt, ka šajā gadījumā privātais kreditors nebūtu noslēdzis izlīgumu ar nosacījumiem, par kādiem vienojās nodokļu birojs; ņemot vērā, ka nodokļu biroja prasījumus varēja apmierināt kā atsevišķa kreditora prasījumus jebkurā bankrota procedūras brīdī un tas turklāt varēja iegūt vairāk nekā 99 % no ieguvuma, kas tiktu sadalīti pārējiem kreditoriem (tādēļ, ka tā prasījumi bija daudz lielāki, salīdzinot ar citiem kreditoriem), var secināt, ka nodokļu birojs būtu saņēmis gandrīz visus bankrota procedūrā gūtos ieņēmumus un, kā norādīts iepriekš, šī summa būtu lielāka par summu, par kuru panākta vienošanās izlīgumā starp kreditoriem.

2.2.   Izlīguma ar kreditoriem un nodokļu piedziņas salīdzinājums

| (120) | Nodokļu birojs atšķirībā no privātajiem kreditoriem bija tiesīgs pēc savas iniciatīvas veikt nodokļu piedziņu, pārdodot nekustamo īpašumu, iekārtas vai uzņēmumu kopumā. Iepriekš 82. punktā minētās judikatūras izpratnē nebija sniegti pierādījumi par to, ka nodokļu birojs bija apsvēris šādu rīcību un secinājis, ka tā būtu mazāk labvēlīga nekā piekrišana izlīgumam. |
| --- | --- |

(120)

Nodokļu birojs atšķirībā no privātajiem kreditoriem bija tiesīgs pēc savas iniciatīvas veikt nodokļu piedziņu, pārdodot nekustamo īpašumu, iekārtas vai uzņēmumu kopumā. Iepriekš 82. punktā minētās judikatūras izpratnē nebija sniegti pierādījumi par to, ka nodokļu birojs bija apsvēris šādu rīcību un secinājis, ka tā būtu mazāk labvēlīga nekā piekrišana izlīgumam.

| (121) | Jebkurā gadījumā Komisija uzskata par nebūtisku atbalsta saņēmēja apgalvojumu, ka izlīguma procedūra pasargā uzņēmumu no nodokļu piedziņas. Kā to apstiprinājušas Slovākijas iestādes, nodokļu piedziņa bija iespēja, ko nodokļu birojs varēja izmantot vai nu pirms izlīguma procedūras sākšanas, vai arī pēc nodokļu biroja veto ierosinātajam izlīgumam. Tāpēc šī iespēja ir jāizvērtē, piemērojot tirgus ekonomikas kreditora kritēriju. Atbalsta saņēmējs ierosināto izlīgumu nesalīdzina ar nodokļu piedziņas iespējamo rezultātu. |
| --- | --- |

(121)

Jebkurā gadījumā Komisija uzskata par nebūtisku atbalsta saņēmēja apgalvojumu, ka izlīguma procedūra pasargā uzņēmumu no nodokļu piedziņas. Kā to apstiprinājušas Slovākijas iestādes, nodokļu piedziņa bija iespēja, ko nodokļu birojs varēja izmantot vai nu pirms izlīguma procedūras sākšanas, vai arī pēc nodokļu biroja veto ierosinātajam izlīgumam. Tāpēc šī iespēja ir jāizvērtē, piemērojot tirgus ekonomikas kreditora kritēriju. Atbalsta saņēmējs ierosināto izlīgumu nesalīdzina ar nodokļu piedziņas iespējamo rezultātu.

| (122) | Komisijas analīze balstās uz datiem, ko sniedzis gan atbalsta saņēmējs, gan Slovākijas iestādes. Šajā kontekstā jāņem vērā, ka Slovākijas iestādes apstiprināja, ka to aktīvu vērtība, kas ieķīlāti par labu nodokļu birojam, bija SKK 397 miljoni, kā minēts lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu. Tiek apgalvots, ka šī summa ir aprēķināta pēc atbalsta saņēmēja pārskatiem. Savukārt atbalsta saņēmējs apgalvo, ka ieķīlāto aktīvu vērtība, izteikta “ekspertu cenās”, ir SKK 194 miljoni (sk. 22. punktu). Kaut gan Komisijai nav jānosaka, kurš no skaitļiem ir pareizs, tomēr tā var izdarīt šādus secinājumus. |
| --- | --- |

(122)

Komisijas analīze balstās uz datiem, ko sniedzis gan atbalsta saņēmējs, gan Slovākijas iestādes. Šajā kontekstā jāņem vērā, ka Slovākijas iestādes apstiprināja, ka to aktīvu vērtība, kas ieķīlāti par labu nodokļu birojam, bija SKK 397 miljoni, kā minēts lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu. Tiek apgalvots, ka šī summa ir aprēķināta pēc atbalsta saņēmēja pārskatiem. Savukārt atbalsta saņēmējs apgalvo, ka ieķīlāto aktīvu vērtība, izteikta “ekspertu cenās”, ir SKK 194 miljoni (sk. 22. punktu). Kaut gan Komisijai nav jānosaka, kurš no skaitļiem ir pareizs, tomēr tā var izdarīt šādus secinājumus.

| (123) | Pirmkārt, ieķīlājums bija atbalsta saņēmēja atliktā nodokļu parāda pretvērtība, ko paredz Nodokļu pārvaldības likums. Ja atbalsta saņēmēja aktīvu faktiskā vērtība tiešām bija tikai puse no ieķīlājuma vērtības, kā minēts atbalsta saņēmēja iesniegtajā ekspertu atzinumā, tas nozīmē, ka nodrošinājums, ko valsts pieprasījusi par šiem atliktajiem nodokļiem, nebūtu pietiekams. Tāpēc šādos apstākļos nodokļu atlikšana, ko atļāva nodokļu birojs no 2002. gada novembra līdz 2003. gada novembrim par kopējo summu SKK 447 miljoni, visticamāk, neatbilst tirgus ekonomikas kreditora kritērijam. Šajā lietā Komisijai arī nav jānosaka, vai minētie pasākumi nebija valsts atbalsts. Tomēr, ja iepriekšējā atlikšana jau bija valsts atbalsts, uz tirgus ekonomikas kreditoru principu vairs nevar atsaukties, ja atliktās summas tiek vēlāk (daļēji) norakstītas. |
| --- | --- |

(123)

Pirmkārt, ieķīlājums bija atbalsta saņēmēja atliktā nodokļu parāda pretvērtība, ko paredz Nodokļu pārvaldības likums. Ja atbalsta saņēmēja aktīvu faktiskā vērtība tiešām bija tikai puse no ieķīlājuma vērtības, kā minēts atbalsta saņēmēja iesniegtajā ekspertu atzinumā, tas nozīmē, ka nodrošinājums, ko valsts pieprasījusi par šiem atliktajiem nodokļiem, nebūtu pietiekams. Tāpēc šādos apstākļos nodokļu atlikšana, ko atļāva nodokļu birojs no 2002. gada novembra līdz 2003. gada novembrim par kopējo summu SKK 447 miljoni, visticamāk, neatbilst tirgus ekonomikas kreditora kritērijam. Šajā lietā Komisijai arī nav jānosaka, vai minētie pasākumi nebija valsts atbalsts. Tomēr, ja iepriekšējā atlikšana jau bija valsts atbalsts, uz tirgus ekonomikas kreditoru principu vairs nevar atsaukties, ja atliktās summas tiek vēlāk (daļēji) norakstītas.

| (124) | Otrkārt, pat tad, ja, aprēķinot ieņēmumus no nodokļu piedziņas, tiktu izmantoti mazākie skaitļi, ko minējis atbalsta saņēmējs, tirgus ekonomikas kreditors, ja tam būtu bijusi tāda iespēja, būtu izvēlējies šo procedūru, nevis izlīgumu. |
| --- | --- |

(124)

Otrkārt, pat tad, ja, aprēķinot ieņēmumus no nodokļu piedziņas, tiktu izmantoti mazākie skaitļi, ko minējis atbalsta saņēmējs, tirgus ekonomikas kreditors, ja tam būtu bijusi tāda iespēja, būtu izvēlējies šo procedūru, nevis izlīgumu.

| (125) | Nodokļu piedziņas gadījumā nodokļu birojs var tieši pārdot parādnieka aktīvus (debitoru parādus un citus apgrozāmos aktīvus, kustamos aktīvus, nekustamo īpašumu). Brīdī, kad nodokļu birojs balsojumā atbalstīja izlīgumu, atbalsta saņēmējam bija krājumi SKK 43 miljonu vērtībā, izpildāmie debitoru parādi vismaz SKK 37 miljonu vērtībā un SKK 161 miljons skaidrā naudā (sk. 5. tabulu). Jānorāda, ka minēto apgrozāmo aktīvu vērtība vien (SKK 241 miljons; EUR 6,3 miljoni) (43) būtu lielāka par ieguvumu, kas ierosināts izlīgumā (SKK 224,3 miljoni; EUR 5,93 miljoni). Turklāt atbalsta saņēmējam bija citi aktīvi, kuru vērtība bija vismaz SKK 194 miljoni. |
| --- | --- |

(125)

Nodokļu piedziņas gadījumā nodokļu birojs var tieši pārdot parādnieka aktīvus (debitoru parādus un citus apgrozāmos aktīvus, kustamos aktīvus, nekustamo īpašumu). Brīdī, kad nodokļu birojs balsojumā atbalstīja izlīgumu, atbalsta saņēmējam bija krājumi SKK 43 miljonu vērtībā, izpildāmie debitoru parādi vismaz SKK 37 miljonu vērtībā un SKK 161 miljons skaidrā naudā (sk. 5. tabulu). Jānorāda, ka minēto apgrozāmo aktīvu vērtība vien (SKK 241 miljons; EUR 6,3 miljoni) (43) būtu lielāka par ieguvumu, kas ierosināts izlīgumā (SKK 224,3 miljoni; EUR 5,93 miljoni). Turklāt atbalsta saņēmējam bija citi aktīvi, kuru vērtība bija vismaz SKK 194 miljoni.

| (126) | Tāpat arī nodokļu piedziņā nebūtu administratīvo maksājumu kā bankrota procedūras gadījumā. Tā ir procedūra, ko sāk un kontrolē pats nodokļu birojs, tāpēc var arī pieņemt, ka tā tiktu veikta ātri. |
| --- | --- |

(126)

Tāpat arī nodokļu piedziņā nebūtu administratīvo maksājumu kā bankrota procedūras gadījumā. Tā ir procedūra, ko sāk un kontrolē pats nodokļu birojs, tāpēc var arī pieņemt, ka tā tiktu veikta ātri.

| (127) | Tāpēc Komisija secināja, ka nodokļu piedziņā pret atbalsta saņēmēja aktīviem būtu gūti lielāki ienākumi nekā izlīgumā. |
| --- | --- |

(127)

Tāpēc Komisija secināja, ka nodokļu piedziņā pret atbalsta saņēmēja aktīviem būtu gūti lielāki ienākumi nekā izlīgumā.

2.3.   Citi pierādījumi

| (128) | Komisija ņem vērā Slovākijas iestāžu iesniegto vēstuli, ko Nodokļu direktorāta direktors nosūtījis savam padotajam, proti, attiecīgā nodokļu biroja direktoram (sk. 63. punktu). Minētā vēstule nepārprotami liecina, ka Nodokļu direktorāts (kas iepriekš bija tieši sazinājies ar atbalsta saņēmēju) iebilda pret ierosināto izlīgumu un vietējam nodokļu birojam deva nepārprotamu norādījumu balsojumā neatbalstīt izlīgumu. Vēstulē minētais iemesls ir tāds, ka ierosinātais izlīgums “nav izdevīgs” valstij. |
| --- | --- |

(128)

Komisija ņem vērā Slovākijas iestāžu iesniegto vēstuli, ko Nodokļu direktorāta direktors nosūtījis savam padotajam, proti, attiecīgā nodokļu biroja direktoram (sk. 63. punktu). Minētā vēstule nepārprotami liecina, ka Nodokļu direktorāts (kas iepriekš bija tieši sazinājies ar atbalsta saņēmēju) iebilda pret ierosināto izlīgumu un vietējam nodokļu birojam deva nepārprotamu norādījumu balsojumā neatbalstīt izlīgumu. Vēstulē minētais iemesls ir tāds, ka ierosinātais izlīgums “nav izdevīgs” valstij.

| (129) | Slovākijas iestādes arī norādīja, ka finanšu ministrs 2004. gada sākumā nodokļu iestādēm ir devis nepārprotamu politisku norādījumu neapstiprināt izlīgumus, kuros ierosināts norakstīt nodokļu biroju debitoru parādus (44). Minētais politiskais norādījums tika dots saistībā ar Nodokļu pārvaldības likuma grozījumiem 2004. gada 1. janvārī ar mērķi nostiprināt nodokļu iekasēšanas kārtību. |
| --- | --- |

(129)

Slovākijas iestādes arī norādīja, ka finanšu ministrs 2004. gada sākumā nodokļu iestādēm ir devis nepārprotamu politisku norādījumu neapstiprināt izlīgumus, kuros ierosināts norakstīt nodokļu biroju debitoru parādus (44). Minētais politiskais norādījums tika dots saistībā ar Nodokļu pārvaldības likuma grozījumiem 2004. gada 1. janvārī ar mērķi nostiprināt nodokļu iekasēšanas kārtību.

| (130) | Turklāt jānorāda, ka pats nodokļu birojs bija iesniedzis apelācijas sūdzību par šo izlīgumu jau 2004. gada 2. augustā, t. i., nepilnu mēnesi pēc vienošanās par izlīgumu. |
| --- | --- |

(130)

Turklāt jānorāda, ka pats nodokļu birojs bija iesniedzis apelācijas sūdzību par šo izlīgumu jau 2004. gada 2. augustā, t. i., nepilnu mēnesi pēc vienošanās par izlīgumu.

| (131) | Atbalsta saņēmējs apgalvoja, ka nodokļu birojs bija paudis savu piekrišanu izlīgumam pat pirms atbalsta saņēmēja sāktās procedūras. Komisija uzskata, ka atbalsta saņēmēja sniegtie pierādījumi liecina par pretējo. Savā atbalsta saņēmējam adresētajā 2004. gada 3. februāra vēstulē nodokļu biroja direktors raksta, ka, lai gan būtībā viņš neiebilst pret izlīguma procedūras izmantošanu, viņš nepiekrīt atbalsta saņēmēja priekšlikumam par izlīgumu, saskaņā ar kuru jāatmaksā 35 % no parāda. |
| --- | --- |

(131)

Atbalsta saņēmējs apgalvoja, ka nodokļu birojs bija paudis savu piekrišanu izlīgumam pat pirms atbalsta saņēmēja sāktās procedūras. Komisija uzskata, ka atbalsta saņēmēja sniegtie pierādījumi liecina par pretējo. Savā atbalsta saņēmējam adresētajā 2004. gada 3. februāra vēstulē nodokļu biroja direktors raksta, ka, lai gan būtībā viņš neiebilst pret izlīguma procedūras izmantošanu, viņš nepiekrīt atbalsta saņēmēja priekšlikumam par izlīgumu, saskaņā ar kuru jāatmaksā 35 % no parāda.

| (132) | Pamatojoties uz šiem pierādījumiem, Komisija var tikai secināt, ka Slovākijas iestādes nav atbalstījušas izlīgumu, ko ierosinājis atbalsta saņēmējs, un ir iebildušas pret to pirms izlīguma procedūras sākšanas 2004. gada 8. martā, pirms kreditoru balsojuma 2004. gada 9. jūlijā un pēc tam, kad tiesa apstiprināja izlīgumu. |
| --- | --- |

(132)

Pamatojoties uz šiem pierādījumiem, Komisija var tikai secināt, ka Slovākijas iestādes nav atbalstījušas izlīgumu, ko ierosinājis atbalsta saņēmējs, un ir iebildušas pret to pirms izlīguma procedūras sākšanas 2004. gada 8. martā, pirms kreditoru balsojuma 2004. gada 9. jūlijā un pēc tam, kad tiesa apstiprināja izlīgumu.

| (133) | Atbalsta saņēmējs apgalvoja, ka jāņem vērā ilgtermiņa iedarbība, piemēram, valsts nodokļu ieņēmumu nepārtrauktība (sk. 52. punktu). |
| --- | --- |

(133)

Atbalsta saņēmējs apgalvoja, ka jāņem vērā ilgtermiņa iedarbība, piemēram, valsts nodokļu ieņēmumu nepārtrauktība (sk. 52. punktu).

| (134) | Pirmkārt, jāuzsver, ka tirgus ekonomikas kreditora kritērijs atšķiras no tirgus ekonomikas ieguldītāja kritērija. Tirgus ekonomikas ieguldītājs var izlemt, vai sākt attiecības ar attiecīgo uzņēmumu, un to rosina ilgtermiņa stratēģiskās izredzes iegūt atbilstošu peļņu no saviem ieguldījumiem (45), “tirgus ekonomikas kreditors”, kam jau ir komerciālas vai ar publiskajām tiesībām saistītas attiecības ar maksātnespējīgo uzņēmumu, centīsies iegūt to summu atmaksu, ko tam jau ir parādā (46), ar nosacījumiem, kas ir pēc iespējas izdevīgāki atmaksas pakāpes un termiņa ziņā. Tāpēc hipotētiskā tirgus ekonomikas kreditora un tirgus ekonomikas ieguldītāja motivācijas būs atšķirīgas. Attiecīgi judikatūrā šajās divās situācijās ir definēti dažādi kritēriji. |
| --- | --- |

(134)

Pirmkārt, jāuzsver, ka tirgus ekonomikas kreditora kritērijs atšķiras no tirgus ekonomikas ieguldītāja kritērija. Tirgus ekonomikas ieguldītājs var izlemt, vai sākt attiecības ar attiecīgo uzņēmumu, un to rosina ilgtermiņa stratēģiskās izredzes iegūt atbilstošu peļņu no saviem ieguldījumiem (45), “tirgus ekonomikas kreditors”, kam jau ir komerciālas vai ar publiskajām tiesībām saistītas attiecības ar maksātnespējīgo uzņēmumu, centīsies iegūt to summu atmaksu, ko tam jau ir parādā (46), ar nosacījumiem, kas ir pēc iespējas izdevīgāki atmaksas pakāpes un termiņa ziņā. Tāpēc hipotētiskā tirgus ekonomikas kreditora un tirgus ekonomikas ieguldītāja motivācijas būs atšķirīgas. Attiecīgi judikatūrā šajās divās situācijās ir definēti dažādi kritēriji.

| (135) | Otrkārt, attiecībā uz analoģiju ar kreditoru-piegādātāju ir svarīgi ņemt vērā, ka tā debitoru parādu veids un valsts debitoru parādu veids būtiski atšķiras. Tā kā piegādātāja attiecībām ar maksātnespējīgo uzņēmumu ir tikai līgumisks pamats, uzņēmējdarbības partnera zaudēšana var to negatīvi ietekmēt. Ja maksātnespējīgais uzņēmums tiek likvidēts vai pārdots, piegādātājam jāatrod jauns klients vai jānoslēdz līgums ar jauno īpašnieku. Risks ir lielāks, ja piegādātāja atkarība no maksātnespējīgā uzņēmuma ir liela. Šādam kreditoram patiešām jāizvērtē nākotne. Turpretī valsts attiecības ar maksātnespējīgo uzņēmumu tiek pamatotas ar publiskajām tiesībām un tāpēc nav atkarīgas no pušu gribas. Ikvienam jaunam īpašniekam, kas pārņem likvidētā uzņēmuma aktīvus, automātiski ir pienākums maksāt nodokļus. Turklāt valsts nekad nav atkarīga no viena konkrēta nodokļu maksātāja. Visbeidzot jānorāda vissvarīgākais, proti, valsts motivācija, iekasējot nodokļus, nav peļņa, un tādā gadījumā tā nerīkojas komerciāli un pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem. Tāpēc iepriekš minētā analoģija nav pamatota. |
| --- | --- |

(135)

Otrkārt, attiecībā uz analoģiju ar kreditoru-piegādātāju ir svarīgi ņemt vērā, ka tā debitoru parādu veids un valsts debitoru parādu veids būtiski atšķiras. Tā kā piegādātāja attiecībām ar maksātnespējīgo uzņēmumu ir tikai līgumisks pamats, uzņēmējdarbības partnera zaudēšana var to negatīvi ietekmēt. Ja maksātnespējīgais uzņēmums tiek likvidēts vai pārdots, piegādātājam jāatrod jauns klients vai jānoslēdz līgums ar jauno īpašnieku. Risks ir lielāks, ja piegādātāja atkarība no maksātnespējīgā uzņēmuma ir liela. Šādam kreditoram patiešām jāizvērtē nākotne. Turpretī valsts attiecības ar maksātnespējīgo uzņēmumu tiek pamatotas ar publiskajām tiesībām un tāpēc nav atkarīgas no pušu gribas. Ikvienam jaunam īpašniekam, kas pārņem likvidētā uzņēmuma aktīvus, automātiski ir pienākums maksāt nodokļus. Turklāt valsts nekad nav atkarīga no viena konkrēta nodokļu maksātāja. Visbeidzot jānorāda vissvarīgākais, proti, valsts motivācija, iekasējot nodokļus, nav peļņa, un tādā gadījumā tā nerīkojas komerciāli un pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem. Tāpēc iepriekš minētā analoģija nav pamatota.

| (136) | Komisija secina, ka valsts situācija šajā gadījumā nav salīdzināma ar hipotētiska tirgus ekonomikas ieguldītāja vai hipotētiska atkarīga tirgus ekonomikas kreditora situāciju. Jebkurā gadījumā turpmāko nodokļu zaudējumus nevar ņemt vērā, piemērojot tirgus ekonomikas kreditora principu (47). |
| --- | --- |

(136)

Komisija secina, ka valsts situācija šajā gadījumā nav salīdzināma ar hipotētiska tirgus ekonomikas ieguldītāja vai hipotētiska atkarīga tirgus ekonomikas kreditora situāciju. Jebkurā gadījumā turpmāko nodokļu zaudējumus nevar ņemt vērā, piemērojot tirgus ekonomikas kreditora principu (47).

| (137) | Visbeidzot, pamatojoties uz atbalsta saņēmēja sniegto nodokļu informācijas pārskatu, jāņem vērā, ka lielākā daļa nodokļu, ko atbalsta saņēmējs samaksājis kopš 1995. gada, bija netiešie nodokļi (akcīzes nodokļi un PVN). Tā kā šos nodokļus maksā galapatērētāji, atbalsta saņēmēja likvidācija neietekmētu to iekasēšanu, jo patērētāji turpinātu pirkt ar nodokļiem apliktos produktus (šajā gadījumā galvenokārt spirtu un dzērienus uz spirta bāzes) no citiem ražotājiem. Tāpēc atbalsta saņēmēja arguments par ievērojamiem nodokļu zaudējumiem nākotnē nav ticams. |
| --- | --- |

(137)

Visbeidzot, pamatojoties uz atbalsta saņēmēja sniegto nodokļu informācijas pārskatu, jāņem vērā, ka lielākā daļa nodokļu, ko atbalsta saņēmējs samaksājis kopš 1995. gada, bija netiešie nodokļi (akcīzes nodokļi un PVN). Tā kā šos nodokļus maksā galapatērētāji, atbalsta saņēmēja likvidācija neietekmētu to iekasēšanu, jo patērētāji turpinātu pirkt ar nodokļiem apliktos produktus (šajā gadījumā galvenokārt spirtu un dzērienus uz spirta bāzes) no citiem ražotājiem. Tāpēc atbalsta saņēmēja arguments par ievērojamiem nodokļu zaudējumiem nākotnē nav ticams.

| (138) | Komisija secina, ka neviens no citiem atbalsta saņēmēja iesniegtajiem pierādījumiem nepierāda, ka tiktu ietekmēta hipotētiskā privātā kreditora rīcība. Tāpēc šajā iedaļā norādītais nemaina minētās rīcības novērtējumu, ko veikusi Komisija un kas aprakstīts 2.1. un 2.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(138)

Komisija secina, ka neviens no citiem atbalsta saņēmēja iesniegtajiem pierādījumiem nepierāda, ka tiktu ietekmēta hipotētiskā privātā kreditora rīcība. Tāpēc šajā iedaļā norādītais nemaina minētās rīcības novērtējumu, ko veikusi Komisija un kas aprakstīts 2.1. un 2.2. iedaļā.

2.4.   Secinājums

| (139) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem pierādījumiem, Komisija secina, ka šajā gadījumā tirgus ekonomikas kreditora kritērijs nav izpildīts un valsts ir atbalsta saņēmējam piešķīrusi priekšrocību, ko tas nebūtu varējis iegūt tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(139)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem pierādījumiem, Komisija secina, ka šajā gadījumā tirgus ekonomikas kreditora kritērijs nav izpildīts un valsts ir atbalsta saņēmējam piešķīrusi priekšrocību, ko tas nebūtu varējis iegūt tirgus apstākļos.

| (140) | Tādēļ Komisija secina, ka parāda norakstīšana, kam vietējais nodokļu birojs piekritis izlīguma ietvaros, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(140)

Tādēļ Komisija secina, ka parāda norakstīšana, kam vietējais nodokļu birojs piekritis izlīguma ietvaros, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

3.   ATBALSTA SADERĪBA: ATKĀPE SASKAŅĀ AR LESD 107. PANTA 3. PUNKTU

| (141) | Pasākuma galvenais mērķis ir palīdzēt grūtībās nonākušam uzņēmumam. Šādos gadījumos, ja tiek izpildīti attiecīgi nosacījumi, var piemērot LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu, kurš atļauj valsts atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja tam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(141)

Pasākuma galvenais mērķis ir palīdzēt grūtībās nonākušam uzņēmumam. Šādos gadījumos, ja tiek izpildīti attiecīgi nosacījumi, var piemērot LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu, kurš atļauj valsts atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja tam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (142) | Ņemot vērā atbalsta saņēmēja ražošanas portfeli, Komisija novērtēja, vai īpašie noteikumi, kas attiecas uz lauksaimniecību, ir piemērojami šajā gadījumā. Pamatojoties uz Slovākijas iestāžu sniegto informāciju par atbalsta saņēmēja apgrozījumu, Komisija savā lēmumā sākt formālu izmeklēšanu secināja, ka lielākā daļa atbalsta saņēmēja produktu nav produkti, uz kuriem attiecas LESD I pielikums, un ka tādēļ ir piemērojami vispārējie valsts atbalsta noteikumi. |
| --- | --- |

(142)

Ņemot vērā atbalsta saņēmēja ražošanas portfeli, Komisija novērtēja, vai īpašie noteikumi, kas attiecas uz lauksaimniecību, ir piemērojami šajā gadījumā. Pamatojoties uz Slovākijas iestāžu sniegto informāciju par atbalsta saņēmēja apgrozījumu, Komisija savā lēmumā sākt formālu izmeklēšanu secināja, ka lielākā daļa atbalsta saņēmēja produktu nav produkti, uz kuriem attiecas LESD I pielikums, un ka tādēļ ir piemērojami vispārējie valsts atbalsta noteikumi.

| (143) | Savos apsvērumos par lēmumu sākt formālu izmeklēšanu atbalsta saņēmējs apstrīdēja datus par apgrozījumu, ko bija iesniegušas Slovākijas iestādes (sk. 1. tabulu), bet neapstrīdēja Komisijas lēmumu veikt novērtējumu, pamatojoties uz vispārējiem valsts atbalsta noteikumiem. Nemēģinot noteikt, vai atbalsta saņēmēja sniegtie skaitļi ir pareizi (48), Komisija pārbaudīja, vai tās iepriekš minētais secinājums attiektos arī uz jaunajiem datiem. Komisija secināja, ka lielāko daļu no atbalsta saņēmēja apgrozījuma rada produkti, uz kuriem neattiecas LESD I pielikums. Tāpēc ir piemērojami vispārējie, nevis konkrētas nozares valsts atbalsta noteikumi. |
| --- | --- |

(143)

Savos apsvērumos par lēmumu sākt formālu izmeklēšanu atbalsta saņēmējs apstrīdēja datus par apgrozījumu, ko bija iesniegušas Slovākijas iestādes (sk. 1. tabulu), bet neapstrīdēja Komisijas lēmumu veikt novērtējumu, pamatojoties uz vispārējiem valsts atbalsta noteikumiem. Nemēģinot noteikt, vai atbalsta saņēmēja sniegtie skaitļi ir pareizi (48), Komisija pārbaudīja, vai tās iepriekš minētais secinājums attiektos arī uz jaunajiem datiem. Komisija secināja, ka lielāko daļu no atbalsta saņēmēja apgrozījuma rada produkti, uz kuriem neattiecas LESD I pielikums. Tāpēc ir piemērojami vispārējie, nevis konkrētas nozares valsts atbalsta noteikumi.

| (144) | Pašlaik glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem reglamentē Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (49) (turpmāk “jaunās pamatnostādnes”), ar ko ir aizstāts iepriekšējais, 1999. gadā pieņemtais teksts (50) (turpmāk “1999. gada pamatnostādnes”). |
| --- | --- |

(144)

Pašlaik glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem reglamentē Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (49) (turpmāk “jaunās pamatnostādnes”), ar ko ir aizstāts iepriekšējais, 1999. gadā pieņemtais teksts (50) (turpmāk “1999. gada pamatnostādnes”).

| (145) | Jauno pamatnostādņu pārejas noteikumi paredz, ka jaunās pamatnostādnes ir piemērojamas, novērtējot jebkuru glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, kas piešķirts bez Komisijas atļaujas (nelikumīgs atbalsts), ja daļa atbalsta vai viss atbalsts ir piešķirts pēc 2004. gada 1. oktobra, proti, dienas, kad jaunās pamatnostādnes publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (104. punkta pirmā daļa). Tomēr, ja atbalsts ir nelikumīgi piešķirts pirms 2004. gada 1. oktobra, pārbaudi veic, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas piemērojamas brīdī, kad piešķirts atbalsts (104. punkta otrā daļa). |
| --- | --- |

(145)

Jauno pamatnostādņu pārejas noteikumi paredz, ka jaunās pamatnostādnes ir piemērojamas, novērtējot jebkuru glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, kas piešķirts bez Komisijas atļaujas (nelikumīgs atbalsts), ja daļa atbalsta vai viss atbalsts ir piešķirts pēc 2004. gada 1. oktobra, proti, dienas, kad jaunās pamatnostādnes publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (104. punkta pirmā daļa). Tomēr, ja atbalsts ir nelikumīgi piešķirts pirms 2004. gada 1. oktobra, pārbaudi veic, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas piemērojamas brīdī, kad piešķirts atbalsts (104. punkta otrā daļa).

| (146) | Nodokļu birojs izlīguma apstiprinājumu izdeva 2004. gada 9. jūlijā, un tas stājās spēkā 2004. gada 23. jūlijā. Attiecīgi atbalsts tika nelikumīgi piešķirts pirms 2004. gada 1. oktobra. Tāpēc ir piemērojamas 1999. gada pamatnostādnes, kas bija piemērojamas atbalsta piešķiršanas brīdī. |
| --- | --- |

(146)

Nodokļu birojs izlīguma apstiprinājumu izdeva 2004. gada 9. jūlijā, un tas stājās spēkā 2004. gada 23. jūlijā. Attiecīgi atbalsts tika nelikumīgi piešķirts pirms 2004. gada 1. oktobra. Tāpēc ir piemērojamas 1999. gada pamatnostādnes, kas bija piemērojamas atbalsta piešķiršanas brīdī.

| (147) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (51), izpratnē atbalsta saņēmējs ir vidējs uzņēmums. |
| --- | --- |

(147)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (51), izpratnē atbalsta saņēmējs ir vidējs uzņēmums.

3.1.   Uzņēmuma tiesības saņemt atbalstu

| (148) | Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādņu 5. punkta c) apakšpunktu uzņēmumu uzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ja tas atbilst saskaņā ar valsts tiesību aktiem noteiktajiem kritērijiem, kas jāievēro, lai uzņēmumu varētu uzskatīt par kolektīvās maksātnespējas procedūras subjektu. |
| --- | --- |

(148)

Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādņu 5. punkta c) apakšpunktu uzņēmumu uzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu, ja tas atbilst saskaņā ar valsts tiesību aktiem noteiktajiem kritērijiem, kas jāievēro, lai uzņēmumu varētu uzskatīt par kolektīvās maksātnespējas procedūras subjektu.

| (149) | Atbalsta saņēmējs bija tādas izlīguma procedūras puse, kas saskaņā ar Bankrota likumā definēto ir pieejama tikai maksātnespējīgiem uzņēmumiem. Tāpēc tas ir tiesīgs saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(149)

Atbalsta saņēmējs bija tādas izlīguma procedūras puse, kas saskaņā ar Bankrota likumā definēto ir pieejama tikai maksātnespējīgiem uzņēmumiem. Tāpēc tas ir tiesīgs saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu.

3.2.   Glābšanas atbalsts

| (150) | Slovākijas iestādes apstrīdēto pasākumu sākotnēji raksturoja kā glābšanas atbalstu. Ievērojot 1999. gada pamatnostādnes, Komisija pauda šaubas par šā atbalsta kā glābšanas atbalsta saderību, pamatojoties uz III daļā izklāstītajiem iemesliem. |
| --- | --- |

(150)

Slovākijas iestādes apstrīdēto pasākumu sākotnēji raksturoja kā glābšanas atbalstu. Ievērojot 1999. gada pamatnostādnes, Komisija pauda šaubas par šā atbalsta kā glābšanas atbalsta saderību, pamatojoties uz III daļā izklāstītajiem iemesliem.

| (151) | Ne Slovākijas iestādes, ne atbalsta saņēmējs nav iesniedzis apsvērumus par šīm šaubām. Šajā saistībā Komisijai nav iesniegti jauni fakti. |
| --- | --- |

(151)

Ne Slovākijas iestādes, ne atbalsta saņēmējs nav iesniedzis apsvērumus par šīm šaubām. Šajā saistībā Komisijai nav iesniegti jauni fakti.

| (152) | Tā kā iepriekš minētās šaubas nav kliedētas, Komisija secina, ka atbalsts nav saderīgs kā glābšanas atbalsts 1999. gada pamatnostādņu izpratnē. |
| --- | --- |

(152)

Tā kā iepriekš minētās šaubas nav kliedētas, Komisija secina, ka atbalsts nav saderīgs kā glābšanas atbalsts 1999. gada pamatnostādņu izpratnē.

3.3.   Pārstrukturēšanas atbalsts

| (153) | Komisija pauda šaubas par to, vai atbalsts ir saderīgs kā pārstrukturēšanas atbalsts 1999. gada pamatnostādņu izpratnē, pamatojoties uz III daļā izklāstītajiem iemesliem. |
| --- | --- |

(153)

Komisija pauda šaubas par to, vai atbalsts ir saderīgs kā pārstrukturēšanas atbalsts 1999. gada pamatnostādņu izpratnē, pamatojoties uz III daļā izklāstītajiem iemesliem.

| (154) | Komisija norāda, ka Slovākijas iestādes, kam ir pienākums pierādīt, ka valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, nav darījušas zināmus jaunus faktus, lai pierādītu šo secinājumu. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā atbalsta saņēmēja iesniegtos apsvērumus. |
| --- | --- |

(154)

Komisija norāda, ka Slovākijas iestādes, kam ir pienākums pierādīt, ka valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, nav darījušas zināmus jaunus faktus, lai pierādītu šo secinājumu. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā atbalsta saņēmēja iesniegtos apsvērumus.

3.3.1.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (155) | Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādnēm pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai jābūt saistītai ar pamatotu un saskaņotu pārstrukturēšanas plānu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai, un tas jāpiešķir ar nosacījumu, ka šāds plāns tiek īstenots. Dalībvalsts uzņemas saistības attiecībā uz minēto plānu, kas jāapstiprina Komisijai. Ja uzņēmums neīsteno plānu, uzskata, ka atbalsts ir izmantots ļaunprātīgi. |
| --- | --- |

(155)

Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādnēm pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai jābūt saistītai ar pamatotu un saskaņotu pārstrukturēšanas plānu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai, un tas jāpiešķir ar nosacījumu, ka šāds plāns tiek īstenots. Dalībvalsts uzņemas saistības attiecībā uz minēto plānu, kas jāapstiprina Komisijai. Ja uzņēmums neīsteno plānu, uzskata, ka atbalsts ir izmantots ļaunprātīgi.

| (156) | Būtībā pārstrukturēšanas plānam jābūt tādam, lai tas dotu iespēju atbalsta saņēmējam atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju saprātīgā termiņā un pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem par turpmākās darbības nosacījumiem. Plānā jābūt izklāstītiem apstākļiem, kuru dēļ atbalsta saņēmējam radušās grūtības, un jābūt norādītiem piemērotiem šo grūtību atrisināšanas pasākumiem. Pārstrukturēšanas darbības nevar ietvert tikai finansiālu atbalstu, kas paredzēts, lai atlīdzinātu parādus un iepriekšējus zaudējumus, nenovēršot grūtību cēloņus. |
| --- | --- |

(156)

Būtībā pārstrukturēšanas plānam jābūt tādam, lai tas dotu iespēju atbalsta saņēmējam atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju saprātīgā termiņā un pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem par turpmākās darbības nosacījumiem. Plānā jābūt izklāstītiem apstākļiem, kuru dēļ atbalsta saņēmējam radušās grūtības, un jābūt norādītiem piemērotiem šo grūtību atrisināšanas pasākumiem. Pārstrukturēšanas darbības nevar ietvert tikai finansiālu atbalstu, kas paredzēts, lai atlīdzinātu parādus un iepriekšējus zaudējumus, nenovēršot grūtību cēloņus.

| (157) | Attiecībā uz uzņēmumiem, kas atrodas atbalstāmajos reģionos, un maziem un vidējiem uzņēmumiem 1999. gada pamatnostādnes paredz, ka atbalsta atļaušanas nosacījumi var būt mazāk stingri attiecībā uz kompensācijas pasākumu īstenošanu un pārraudzības ziņojumu saturu. Tomēr šie faktori neatbrīvo šādus uzņēmumus no prasības izstrādāt pārstrukturēšanas plānu, ne arī dalībvalsti no pienākuma nodrošināt to, ka pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai ar nosacījumu, ka tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns. |
| --- | --- |

(157)

Attiecībā uz uzņēmumiem, kas atrodas atbalstāmajos reģionos, un maziem un vidējiem uzņēmumiem 1999. gada pamatnostādnes paredz, ka atbalsta atļaušanas nosacījumi var būt mazāk stingri attiecībā uz kompensācijas pasākumu īstenošanu un pārraudzības ziņojumu saturu. Tomēr šie faktori neatbrīvo šādus uzņēmumus no prasības izstrādāt pārstrukturēšanas plānu, ne arī dalībvalsti no pienākuma nodrošināt to, ka pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai ar nosacījumu, ka tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns.

| (158) | Pēc formālās izmeklēšanas sākšanas Slovākijas iestādes apstiprināja, ka uzņēmējdarbības plānu, ko atbalsta saņēmējam bija pienākums izstrādāt, lai varētu sākt izlīguma procedūru, ir izvērtējusi tikai kompetentā tiesa, t. i., nevis piešķīrēja iestāde, un ka ne tiesa, ne nodokļu birojs nav uzraudzījuši plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

(158)

Pēc formālās izmeklēšanas sākšanas Slovākijas iestādes apstiprināja, ka uzņēmējdarbības plānu, ko atbalsta saņēmējam bija pienākums izstrādāt, lai varētu sākt izlīguma procedūru, ir izvērtējusi tikai kompetentā tiesa, t. i., nevis piešķīrēja iestāde, un ka ne tiesa, ne nodokļu birojs nav uzraudzījuši plāna īstenošanu.

| (159) | Pretēji šim apstiprinājumam atbalsta saņēmējs apgalvoja, ka nodokļu birojs pirms izlīguma apstiprināšanas bija izvērtējis uzņēmējdarbības plāna spēju atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, bet tas nesniedza pierādījumus, lai to pamatotu. |
| --- | --- |

(159)

Pretēji šim apstiprinājumam atbalsta saņēmējs apgalvoja, ka nodokļu birojs pirms izlīguma apstiprināšanas bija izvērtējis uzņēmējdarbības plāna spēju atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, bet tas nesniedza pierādījumus, lai to pamatotu.

| (160) | Atbalsta saņēmējs arī iebilda, ka tam, ka nav oficiāla pārstrukturēšanas plāna, nav nozīmes situācijā, kad Komisija veic atbalsta ex post novērtējumu un var novērtēt, vai atbalsta saņēmējs faktiski ir kļuvis dzīvotspējīgs. Atbalsta saņēmējs uzskata, ka oficiālu pārstrukturēšanas plānu var pieprasīt tikai ex ante novērtēšanas gadījumā, un tikai uz šādu novērtējumu attiecas 1999. gada pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(160)

Atbalsta saņēmējs arī iebilda, ka tam, ka nav oficiāla pārstrukturēšanas plāna, nav nozīmes situācijā, kad Komisija veic atbalsta ex post novērtējumu un var novērtēt, vai atbalsta saņēmējs faktiski ir kļuvis dzīvotspējīgs. Atbalsta saņēmējs uzskata, ka oficiālu pārstrukturēšanas plānu var pieprasīt tikai ex ante novērtēšanas gadījumā, un tikai uz šādu novērtējumu attiecas 1999. gada pamatnostādnes.

| (161) | Šāds arguments nav pareizs. Minētās 1999. gada pamatnostādnes attiecas gan uz paziņota, gan nelikumīga atbalsta saderības novērtējumu. Ikreiz, kad notiek novērtēšana, ir spēkā nosacījums, ka pārstrukturēšanas atbalstu piešķir, ja ir izstrādāts dzīvotspējīgs pārstrukturēšanas plāns. Komisijai novērtējums jāveic, pamatojoties uz informāciju, kas bijusi pieejama atbalsta piešķiršanas brīdī. |
| --- | --- |

(161)

Šāds arguments nav pareizs. Minētās 1999. gada pamatnostādnes attiecas gan uz paziņota, gan nelikumīga atbalsta saderības novērtējumu. Ikreiz, kad notiek novērtēšana, ir spēkā nosacījums, ka pārstrukturēšanas atbalstu piešķir, ja ir izstrādāts dzīvotspējīgs pārstrukturēšanas plāns. Komisijai novērtējums jāveic, pamatojoties uz informāciju, kas bijusi pieejama atbalsta piešķiršanas brīdī.

| (162) | Var secināt, ka nodokļu birojam kā piešķīrējai iestādei nebija iespējas novērtēt pārstrukturēšanas plānu un nodrošināt to, ka tā debitoru parādus noraksta ar nosacījumu, ka, veicot pienācīgu uzraudzību, tiek īstenots šāds plāns. Tādējādi pirmais oficiālais nosacījums, kas ir pilnībā attiecināms arī uz ex post novērtējumu, nav ievērots. |
| --- | --- |

(162)

Var secināt, ka nodokļu birojam kā piešķīrējai iestādei nebija iespējas novērtēt pārstrukturēšanas plānu un nodrošināt to, ka tā debitoru parādus noraksta ar nosacījumu, ka, veicot pienācīgu uzraudzību, tiek īstenots šāds plāns. Tādējādi pirmais oficiālais nosacījums, kas ir pilnībā attiecināms arī uz ex post novērtējumu, nav ievērots.

| (163) | Attiecībā uz uzņēmējdarbības plāna būtību Slovākijas iestādes nav sniegušas informāciju, kas mazinātu Komisijas šaubas par to, vai plāns ir reāls pārstrukturēšanas plāns, kā paredzēts 1999. gada pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(163)

Attiecībā uz uzņēmējdarbības plāna būtību Slovākijas iestādes nav sniegušas informāciju, kas mazinātu Komisijas šaubas par to, vai plāns ir reāls pārstrukturēšanas plāns, kā paredzēts 1999. gada pamatnostādnēs.

| (164) | Komisija var tikai atkārtot secinājumu, pie kura tā nonākusi lēmumā par formālas izmeklēšanas sākšanu. Iesniegtais uzņēmējdarbības plāns ir tikai plāns, kas attiecas uz atbalsta saņēmēja aktuālo problēmu saistībā ar valstij atmaksājamā parāda palielināšanos. Plānā nekādā veidā nav analizēti ne apstākļi, kas izraisījuši atbalsta saņēmēja grūtības, ne arī uzņēmuma finanšu stāvoklis attiecīgajā brīdī un tā finansiālās izredzes. Tā kā šādas analīzes nav bijis, atbalsta saņēmējs nav ierosinājis konkrētus pasākumus saistībā ar atsevišķajiem grūtību iemesliem. Vienīgais sīki raksturotais pasākums ir ierosinātā finanšu pārstrukturēšana, panākot izlīgumu ar kreditoriem. |
| --- | --- |

(164)

Komisija var tikai atkārtot secinājumu, pie kura tā nonākusi lēmumā par formālas izmeklēšanas sākšanu. Iesniegtais uzņēmējdarbības plāns ir tikai plāns, kas attiecas uz atbalsta saņēmēja aktuālo problēmu saistībā ar valstij atmaksājamā parāda palielināšanos. Plānā nekādā veidā nav analizēti ne apstākļi, kas izraisījuši atbalsta saņēmēja grūtības, ne arī uzņēmuma finanšu stāvoklis attiecīgajā brīdī un tā finansiālās izredzes. Tā kā šādas analīzes nav bijis, atbalsta saņēmējs nav ierosinājis konkrētus pasākumus saistībā ar atsevišķajiem grūtību iemesliem. Vienīgais sīki raksturotais pasākums ir ierosinātā finanšu pārstrukturēšana, panākot izlīgumu ar kreditoriem.

| (165) | Plānā nav minēta atbalsta saņēmēja pašu kapitāla palielināšana, ko atbalsta saņēmējs minēja kā vienu no pārstrukturēšanas pasākumiem. Lietas materiālos nav informācijas, kas pierādītu, ka Hydree Slovakia veiktais kapitāla palielinājums būtu jāuzskata par pasākumu, kas nodrošinājis to, ka atbalsta saņēmējs ilgtermiņā neatkārtos savu stratēģiju ražošanas finansēšanā izmantot PVN un akcīzes nodokļu parādu, kas galu galā izraisīja uzņēmuma grūtības. Slovākijas iestādes apstiprināja, ka kapitāla palielinājums nekādā veidā nemazina finansiālo problēmu atkārtošanās risku. Šīs šaubas vēl jo vairāk pastiprinās, ņemot vērā, ka kapitāla palielinājums bija SKK 21 miljons, bet pārstrukturētais parāds bija SKK 644 miljoni. |
| --- | --- |

(165)

Plānā nav minēta atbalsta saņēmēja pašu kapitāla palielināšana, ko atbalsta saņēmējs minēja kā vienu no pārstrukturēšanas pasākumiem. Lietas materiālos nav informācijas, kas pierādītu, ka Hydree Slovakia veiktais kapitāla palielinājums būtu jāuzskata par pasākumu, kas nodrošinājis to, ka atbalsta saņēmējs ilgtermiņā neatkārtos savu stratēģiju ražošanas finansēšanā izmantot PVN un akcīzes nodokļu parādu, kas galu galā izraisīja uzņēmuma grūtības. Slovākijas iestādes apstiprināja, ka kapitāla palielinājums nekādā veidā nemazina finansiālo problēmu atkārtošanās risku. Šīs šaubas vēl jo vairāk pastiprinās, ņemot vērā, ka kapitāla palielinājums bija SKK 21 miljons, bet pārstrukturētais parāds bija SKK 644 miljoni.

| (166) | Kapitāla palielinājums pats par sevi nav pierādījums par tirgus uzticēšanos tam, ka atbalsta saņēmējs atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija norāda, ka, neraugoties uz aktīviem centieniem, atbalsta saņēmējam nav izdevies saņemt aizdevumu no privātbankas. |
| --- | --- |

(166)

Kapitāla palielinājums pats par sevi nav pierādījums par tirgus uzticēšanos tam, ka atbalsta saņēmējs atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija norāda, ka, neraugoties uz aktīviem centieniem, atbalsta saņēmējam nav izdevies saņemt aizdevumu no privātbankas.

| (167) | Turklāt ražošanas aktīvu iznomāšana atbalsta saņēmēja konkurentam Old Herold s. r. o. nepārprotami bija nepieciešama tādēļ, ka atbalsta saņēmējs bija zaudējis licenci, kas tam ļauj ražot spirtu un dzērienus uz spirta bāzes, nevis tādēļ, ka šāda ražošana būtu radījusi zaudējumus un tāpēc vajadzētu veikt pārstrukturēšanu. Atbalsta saņēmējs pats būtu varējis pieprasīt jaunu licenci pēc izlīguma pabeigšanas, bet nav to darījis. Tomēr Komisija konstatē, ka atbalsta saņēmējs turpina pārdot produktus, ko ražo Old Herold, izmantojot atbalsta saņēmēja aktīvus un zīmolu, un pat plāno šos pārdošanas apjomus palielināt, kā norādīts gada ziņojumā par laikposmu no 2004. gada 29. aprīļa līdz 2004. gada 30. decembrim. Tāpēc šo ražošanas aktīvu iznomāšanu nevar uzskatīt par pārstrukturēšanas pasākumu, jo, ņemot vērā visus pieejamos pierādījumus, nav bijis vajadzības pārstrukturēt šo ražošanas daļu. |
| --- | --- |

(167)

Turklāt ražošanas aktīvu iznomāšana atbalsta saņēmēja konkurentam Old Herold s. r. o. nepārprotami bija nepieciešama tādēļ, ka atbalsta saņēmējs bija zaudējis licenci, kas tam ļauj ražot spirtu un dzērienus uz spirta bāzes, nevis tādēļ, ka šāda ražošana būtu radījusi zaudējumus un tāpēc vajadzētu veikt pārstrukturēšanu. Atbalsta saņēmējs pats būtu varējis pieprasīt jaunu licenci pēc izlīguma pabeigšanas, bet nav to darījis. Tomēr Komisija konstatē, ka atbalsta saņēmējs turpina pārdot produktus, ko ražo Old Herold, izmantojot atbalsta saņēmēja aktīvus un zīmolu, un pat plāno šos pārdošanas apjomus palielināt, kā norādīts gada ziņojumā par laikposmu no 2004. gada 29. aprīļa līdz 2004. gada 30. decembrim. Tāpēc šo ražošanas aktīvu iznomāšanu nevar uzskatīt par pārstrukturēšanas pasākumu, jo, ņemot vērā visus pieejamos pierādījumus, nav bijis vajadzības pārstrukturēt šo ražošanas daļu.

| (168) | Attiecībā uz pārējiem uzņēmējdarbības plānā ierosinātajiem pasākumiem Komisijas šaubas vēl nav kliedētas. Šie pasākumi ir tikai parastās uzņēmējdarbības gaitas pasākumi, nevis racionalizācijas pasākumi (veca aprīkojuma vai transportlīdzekļu pārdošana). Abi ierosinātie strukturālie pasākumi (nerentablo bezalkoholisko produktu ražošanas izbeigšana un nekustamā īpašuma daļas pārdošana) tika izklāstīti ļoti vispārīgi, nenorādot konkrētus produktus vai termiņu. Slovākijas iestādes apstiprināja, ka nekustamais īpašums, ko bija paredzēts pārdot (administratīva ēka, veikals un atpūtai paredzēta ēka), 2005. gada 10. oktobrī nebija pārdots, t. i., ka šis plānotais pasākums nav īstenots, kā tika paziņots. |
| --- | --- |

(168)

Attiecībā uz pārējiem uzņēmējdarbības plānā ierosinātajiem pasākumiem Komisijas šaubas vēl nav kliedētas. Šie pasākumi ir tikai parastās uzņēmējdarbības gaitas pasākumi, nevis racionalizācijas pasākumi (veca aprīkojuma vai transportlīdzekļu pārdošana). Abi ierosinātie strukturālie pasākumi (nerentablo bezalkoholisko produktu ražošanas izbeigšana un nekustamā īpašuma daļas pārdošana) tika izklāstīti ļoti vispārīgi, nenorādot konkrētus produktus vai termiņu. Slovākijas iestādes apstiprināja, ka nekustamais īpašums, ko bija paredzēts pārdot (administratīva ēka, veikals un atpūtai paredzēta ēka), 2005. gada 10. oktobrī nebija pārdots, t. i., ka šis plānotais pasākums nav īstenots, kā tika paziņots.

| (169) | Ņemot vērā to, ka nav ne oficiāla pārstrukturēšanas plāna, ne faktiskas grūtību analīzes, ne šo grūtību novēršanai vajadzīgo pasākumu analīzes, ne arī tirgus nosacījumu un izredžu analīzes, Komisija secina, ka atbalsta saņēmēja iesniegtais uzņēmējdarbības plāns nav faktisks pārstrukturēšanas plāns, kā paredzēts 1999. gada pamatnostādnēs (52). Tāpēc Komisijas šaubas par to, vai atbalsta saņēmējs atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju, netika kliedētas. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā to, ka nav ne oficiāla pārstrukturēšanas plāna, ne faktiskas grūtību analīzes, ne šo grūtību novēršanai vajadzīgo pasākumu analīzes, ne arī tirgus nosacījumu un izredžu analīzes, Komisija secina, ka atbalsta saņēmēja iesniegtais uzņēmējdarbības plāns nav faktisks pārstrukturēšanas plāns, kā paredzēts 1999. gada pamatnostādnēs (52). Tāpēc Komisijas šaubas par to, vai atbalsta saņēmējs atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju, netika kliedētas.

3.3.2.   Atbalsts, kas nepārsniedz nepieciešamo minimumu

| (170) | Kaut gan, lai secinātu, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pietiek ar Komisijas secinājumu, ka joprojām nav kliedētas šaubas par ilgtermiņa dzīvotspēju, jo nav faktiska pārstrukturēšanas plāna, Komisija tomēr analizēs arī otru galveno kritēriju, kas noteikts 1999. gada pamatnostādnēs, proti, atbalstam ir jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(170)

Kaut gan, lai secinātu, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pietiek ar Komisijas secinājumu, ka joprojām nav kliedētas šaubas par ilgtermiņa dzīvotspēju, jo nav faktiska pārstrukturēšanas plāna, Komisija tomēr analizēs arī otru galveno kritēriju, kas noteikts 1999. gada pamatnostādnēs, proti, atbalstam ir jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam.

| (171) | Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādņu 40. punktu atbalsta apjoms un intensitāte ir maksimāli jāierobežo tiktāl, cik vajadzīgs, lai nodrošinātu pārstrukturēšanu, ņemot vērā finanšu resursus, kas ir atbalsta saņēmējam. Atbalsta saņēmējam pārstrukturēšanā jāveic nozīmīgs savu resursu ieguldījums. |
| --- | --- |

(171)

Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādņu 40. punktu atbalsta apjoms un intensitāte ir maksimāli jāierobežo tiktāl, cik vajadzīgs, lai nodrošinātu pārstrukturēšanu, ņemot vērā finanšu resursus, kas ir atbalsta saņēmējam. Atbalsta saņēmējam pārstrukturēšanā jāveic nozīmīgs savu resursu ieguldījums.

| (172) | Pārstrukturēšanas izmaksas bija kopējā tā parāda summa, kas pārstrukturēts izlīguma ietvaros. Atbalsta saņēmējs samaksāja 35 % no šīs summas. |
| --- | --- |

(172)

Pārstrukturēšanas izmaksas bija kopējā tā parāda summa, kas pārstrukturēts izlīguma ietvaros. Atbalsta saņēmējs samaksāja 35 % no šīs summas.

| (173) | Slovākijas iestādes nesniedza sīkākus paskaidrojumus, reaģējot uz šaubām, ko Komisija paudusi šajā saistībā. Atbalsta saņēmējs paskaidroja, kā tas finansējis pēc izlīguma palikušo parādu (sk. 30.–35. punktu). Atbalsta saņēmējs apgalvo, ka tā ieguldījums bija SKK 231 miljons (EUR 6,1 miljons). |
| --- | --- |

(173)

Slovākijas iestādes nesniedza sīkākus paskaidrojumus, reaģējot uz šaubām, ko Komisija paudusi šajā saistībā. Atbalsta saņēmējs paskaidroja, kā tas finansējis pēc izlīguma palikušo parādu (sk. 30.–35. punktu). Atbalsta saņēmējs apgalvo, ka tā ieguldījums bija SKK 231 miljons (EUR 6,1 miljons).

| (174) | Pirmkārt, atbalsta saņēmējam pieejamo resursu vērtība bija lielāka par parāda summu, kas bija atlikusi pēc izlīguma. Tas liecina, ka atbalsts nebija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(174)

Pirmkārt, atbalsta saņēmējam pieejamo resursu vērtība bija lielāka par parāda summu, kas bija atlikusi pēc izlīguma. Tas liecina, ka atbalsts nebija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam.

| (175) | Tomēr, kas ir vēl svarīgāk – Komisija uzskata, ka Old Herold piešķirtais kredīts nav uzskatāms par paša atbalsta saņēmēja ieguldījumu 1999. gada pamatnostādņu izpratnē. Parādi kreditoriem ir pastāvīgs uzņēmuma darbības finansējuma avots. Tie ir īstermiņa aizdevumi, kas tomēr ir jāatmaksā. Tikai tad, ja piegādātāji piekrīt atļaut parāda atmaksāšanu termiņā, kas ir ilgāks par parasto, uzņēmumam ir pieejami papildu resursi pārstrukturēšanai. Šāda atlikšana ir pazīme, ka tirgus tic dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(175)

Tomēr, kas ir vēl svarīgāk – Komisija uzskata, ka Old Herold piešķirtais kredīts nav uzskatāms par paša atbalsta saņēmēja ieguldījumu 1999. gada pamatnostādņu izpratnē. Parādi kreditoriem ir pastāvīgs uzņēmuma darbības finansējuma avots. Tie ir īstermiņa aizdevumi, kas tomēr ir jāatmaksā. Tikai tad, ja piegādātāji piekrīt atļaut parāda atmaksāšanu termiņā, kas ir ilgāks par parasto, uzņēmumam ir pieejami papildu resursi pārstrukturēšanai. Šāda atlikšana ir pazīme, ka tirgus tic dzīvotspējas atjaunošanai.

| (176) | Atbalsta saņēmējs nekādā veidā nepierādīja, ka maksājuma atlikšana, ko veica Old Herold, būtiski pārsniedza to, kas ir parasta komercdarbības prakse starp atbalsta saņēmēju un tā piegādātājiem. Maksājuma termiņš, kas ir 40 dienas, šķiet, ir standarta prakse, jo īpaši ņemot vērā to, ka atbalsta saņēmējam tas tika atvēlēts pēc izlīguma. Tāpēc atbalsta saņēmējam finansiālu grūtību vairs nebija. Izlīguma mērķis tieši bija palīdzēt atbalsta saņēmējam atrisināt finansiālās problēmas. |
| --- | --- |

(176)

Atbalsta saņēmējs nekādā veidā nepierādīja, ka maksājuma atlikšana, ko veica Old Herold, būtiski pārsniedza to, kas ir parasta komercdarbības prakse starp atbalsta saņēmēju un tā piegādātājiem. Maksājuma termiņš, kas ir 40 dienas, šķiet, ir standarta prakse, jo īpaši ņemot vērā to, ka atbalsta saņēmējam tas tika atvēlēts pēc izlīguma. Tāpēc atbalsta saņēmējam finansiālu grūtību vairs nebija. Izlīguma mērķis tieši bija palīdzēt atbalsta saņēmējam atrisināt finansiālās problēmas.

| (177) | Tāpēc Komisija secina, ka šo pagarināto atmaksas termiņu nevar uzskatīt par ieguldījumu pārstrukturēšanā no ārējiem resursiem. |
| --- | --- |

(177)

Tāpēc Komisija secina, ka šo pagarināto atmaksas termiņu nevar uzskatīt par ieguldījumu pārstrukturēšanā no ārējiem resursiem.

| (178) | Bez šādas termiņa atlikšanas atbalsta saņēmēja ieguldījums 1999. gada pamatnostādņu izpratnē ir SKK 131 miljons (EUR 3,4 miljoni) un tādējādi atbilst 20 % no pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(178)

Bez šādas termiņa atlikšanas atbalsta saņēmēja ieguldījums 1999. gada pamatnostādņu izpratnē ir SKK 131 miljons (EUR 3,4 miljoni) un tādējādi atbilst 20 % no pārstrukturēšanas izmaksām.

| (179) | 1999. gada pamatnostādnēs nav paredzēti sliekšņi, kas noteiktu, vai atbalsta saņēmēja paša ieguldījums ir uzskatāms par būtisku. |
| --- | --- |

(179)

1999. gada pamatnostādnēs nav paredzēti sliekšņi, kas noteiktu, vai atbalsta saņēmēja paša ieguldījums ir uzskatāms par būtisku.

| (180) | Ņemot vērā Komisijas praksi 1999. gada pamatnostādņu piemērošanā un Komisijas politikas izmaiņas šajā ziņā līdz ar robežvērtības ieviešanu ar 2004. gada pamatnostādnēm (53), Komisija uzskata, ka ieguldījums 20 % apmērā ir diezgan mazs. Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādnēm šāds ieguldījums varētu būt pieņemams tikai tad, ja būtu izpildīti visi pārējie nosacījumi atbalsta apstiprināšanai. Tādā gadījumā Komisijai būtu jāņem vērā tādi kritēriji kā, piemēram, tas, vai uzņēmums darbojas atbalstāmajā reģionā, tas, kādā mērā finansējuma avoti atspoguļo tirgus – ne tikai atbalsta saņēmēja un tā akcionāru – uzticēšanos uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējai, vai citas īpašas attiecīgā gadījuma iezīmes. |
| --- | --- |

(180)

Ņemot vērā Komisijas praksi 1999. gada pamatnostādņu piemērošanā un Komisijas politikas izmaiņas šajā ziņā līdz ar robežvērtības ieviešanu ar 2004. gada pamatnostādnēm (53), Komisija uzskata, ka ieguldījums 20 % apmērā ir diezgan mazs. Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādnēm šāds ieguldījums varētu būt pieņemams tikai tad, ja būtu izpildīti visi pārējie nosacījumi atbalsta apstiprināšanai. Tādā gadījumā Komisijai būtu jāņem vērā tādi kritēriji kā, piemēram, tas, vai uzņēmums darbojas atbalstāmajā reģionā, tas, kādā mērā finansējuma avoti atspoguļo tirgus – ne tikai atbalsta saņēmēja un tā akcionāru – uzticēšanos uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējai, vai citas īpašas attiecīgā gadījuma iezīmes.

| (181) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā gadījumā nevar piekrist tam, ka atbalsta saņēmēja ieguldījums ir būtisks. Komisija secina, ka nav kliedētas šaubas par to, vai atbalsta saņēmēja ieguldījums ir būtisks un vai atbalsts ir ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam. |
| --- | --- |

(181)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā gadījumā nevar piekrist tam, ka atbalsta saņēmēja ieguldījums ir būtisks. Komisija secina, ka nav kliedētas šaubas par to, vai atbalsta saņēmēja ieguldījums ir būtisks un vai atbalsts ir ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam.

3.4.   Atbalsta saderība: secinājums

| (182) | Komisija secina, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu kā glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts. Turklāt šajā gadījumā nav piemērojama neviena cita LESD paredzētā atkāpe. |
| --- | --- |

(182)

Komisija secina, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu kā glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts. Turklāt šajā gadījumā nav piemērojama neviena cita LESD paredzētā atkāpe.

VII.   SECINĀJUMI

| (183) | Komisija konstatē, ka Slovākijas Republika ir nelikumīgi piešķīrusi nodokļu parāda norakstīšanu par labu Frucona Košice a.s., tādējādi pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu un nav saskaņā ar nevienu LESD paredzēto atkāpi. |
| --- | --- |

(183)

Komisija konstatē, ka Slovākijas Republika ir nelikumīgi piešķīrusi nodokļu parāda norakstīšanu par labu Frucona Košice a.s., tādējādi pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu un nav saskaņā ar nevienu LESD paredzēto atkāpi.

| (184) | Kaut gan nodokļu biroja apstiprinātās norakstīšanas īstenošana ir apturēta, līdz būs zināms šīs procedūras iznākums, Komisija konstatē, ka priekšrocība atbalsta saņēmējam tika radīta brīdī, kad nodokļu birojs nolēma atteikties no savu prasījumu daļas un tādējādi atbalstu nodeva atbalsta saņēmēja rīcībā. Minētais brīdis ir brīdis, kad 2004. gada 23. jūlijā stājās spēkā kreditoru nolīgums. Atbalsta saņēmēja priekšrocība salīdzinājumā ar tā konkurentiem izpaudās faktā, ka nodokļu birojs neīstenoja savus nodokļu prasījumus. |
| --- | --- |

(184)

Kaut gan nodokļu biroja apstiprinātās norakstīšanas īstenošana ir apturēta, līdz būs zināms šīs procedūras iznākums, Komisija konstatē, ka priekšrocība atbalsta saņēmējam tika radīta brīdī, kad nodokļu birojs nolēma atteikties no savu prasījumu daļas un tādējādi atbalstu nodeva atbalsta saņēmēja rīcībā. Minētais brīdis ir brīdis, kad 2004. gada 23. jūlijā stājās spēkā kreditoru nolīgums. Atbalsta saņēmēja priekšrocība salīdzinājumā ar tā konkurentiem izpaudās faktā, ka nodokļu birojs neīstenoja savus nodokļu prasījumus.

| (185) | Lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli, valsts atbalsts ir jāatgūst. Ņemot vērā, ka priekšrocība tika piešķirta brīdī, kad 2004. gada 23. jūlijā stājās spēkā kreditoru nolīgums, atgūstamā atbalsta summa ir visa norakstīto parādu summa, kas paredzēta minētajā nolīgumā. |
| --- | --- |

(185)

Lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli, valsts atbalsts ir jāatgūst. Ņemot vērā, ka priekšrocība tika piešķirta brīdī, kad 2004. gada 23. jūlijā stājās spēkā kreditoru nolīgums, atgūstamā atbalsta summa ir visa norakstīto parādu summa, kas paredzēta minētajā nolīgumā.

| (186) | Tomēr Slovākijas Republikas Augstākā tiesa lēma, ka ceļu satiksmes nodokļu parādi SKK 424 490 apmērā ir kļūdaini iekļauti izlīgumā. Tādēļ nolīgumā iekļautais pamatparāds tika samazināts par minēto summu, un parāda nodokļu birojam koriģētā summa, ko iekļāva nolīgumā, bija SKK 640 369 341. |
| --- | --- |

(186)

Tomēr Slovākijas Republikas Augstākā tiesa lēma, ka ceļu satiksmes nodokļu parādi SKK 424 490 apmērā ir kļūdaini iekļauti izlīgumā. Tādēļ nolīgumā iekļautais pamatparāds tika samazināts par minēto summu, un parāda nodokļu birojam koriģētā summa, ko iekļāva nolīgumā, bija SKK 640 369 341.

| (187) | Ceļu satiksmes nodokļu parādi, ko iepriekš uzskatīja par norakstītiem, tika pilnībā nomaksāti 2006. gada 2. augustā. Šis maksājums būtu jāņem vērā, aprēķinot atbalsta summu un procentus, kas vēl ir jāatgūst, |
| --- | --- |

(187)

Ceļu satiksmes nodokļu parādi, ko iepriekš uzskatīja par norakstītiem, tika pilnībā nomaksāti 2006. gada 2. augustā. Šis maksājums būtu jāņem vērā, aprēķinot atbalsta summu un procentus, kas vēl ir jāatgūst,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmums 2007/254/EK ir atcelts.

2. pants

Valsts atbalsts SKK 416 515 990 apjomā, ko Slovākijas Republika īstenojusi par labu Frucona Košice a.s., nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

3. pants

1.   Slovākijas Republika veic visus vajadzīgos pasākumus, lai no atbalsta saņēmēja atgūtu 2. pantā minēto atbalstu, kas tam nelikumīgi piešķirts, un ņem vērā, ka summa SKK 424 490 apmērā, kura atbilst ceļu satiksmes nodokļu parādiem, 2006. gada 2. augustā tika iemaksāta vietējā nodokļu biroja kontā.

2.   Atgūšanu veic nekavējoties un saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, ja tās paredz iespēju nekavējoties un efektīvi izpildīt lēmumu.

3.   Atgūstamajai summai pieskaita procentus par visu laika posmu no dienas, kad tā tika nodota Frucona Košice, a.s. rīcībā, līdz tās faktiskajam atgūšanas brīdim.

4.   Procentus aprēķina saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti V nodaļā Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (54). Piemēro salikto procentu likmi par visu laika posmu, kas minēts 3. punktā.

4. pants

Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Slovākijas Republika informē Komisiju par pasākumiem, ko tā veikusi, pildot šo lēmumu. Tā minēto informāciju sniedz, izmantojot šā lēmuma pielikumā norādīto veidlapu.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovākijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 16. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Sākot no 2009. gada 1. decembra, EK līguma 87. un 88. pants kļuva par LESD attiecīgi 107. un 108. pantu. Abi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgos gadījumos būtu jāsaprot kā atsauces uz EK Līguma attiecīgi 87. un 88. pantu. Ar LESD tika ieviestas arī dažas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, “Kopiena” aizstājot ar “Savienība” un “kopējais tirgus” – ar “iekšējais tirgus”. Šā lēmuma tekstā tiks izmantota LESD lietotā terminoloģija.

1

(2)  OV C 233, 22.9.2005., 47. lpp.

2

(3)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Komisijas 2006. gada 7. aprīļa Lēmums 2007/254/EK C 25/2005 (ex NN 21/2005) par valsts atbalstu, ko īstenojusi Slovākijas Republika attiecībā uz Frucona Košice, a.s. (OV L 112, 30.4.2007., 14. lpp.).

4

Frucona Košice, a.s.

(5)  Tika minēts, ka apgrozījums, izteikts euro, bijis EUR 23,6 miljoni 2002. gadā, EUR 25,7 miljoni 2003. gadā un EUR 23 miljoni 2004. gadā. Šajā lēmumā informatīvos nolūkos izmantotais valūtas maiņas kurss ir EUR 1 = SKK 38.

5

(6)  Tika minēts, ka kopējais apgrozījums bijis SKK 334 miljoni (EUR 8,8 miljoni) 2002. gadā, SKK 360 miljonu (EUR 9,5 miljoni) 2003. gadā un SKK 720 miljonu (EUR 19 miljoni) 2004. gadā.

6

(7)  Uzņēmumu uzskata par uzņēmumu, kam ir parādsaistības, ja tam ir vairāki kreditori un tas nespēj nokārtot saistības 30 dienu laikā pēc maksājuma termiņa.

7

(8)  Šis akcīzes nodoklis jāmaksā katru mēnesi.

8

(9)  Summa, kuru atbalsta saņēmējam ir pienākums atmaksāt saviem kreditoriem.

9

(10)  Kopējais parāds pirms izlīguma, izteikts euro, bija EUR 16,96 miljoni, bet kopējais parāds pēc izlīguma bija EUR 5,93 miljoni

10

(11)  Ņemot vērā to, ka tika zaudēta licence, kas ļauj ražot spirtu un atvasinātus dzērienus, un saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju šī pārdošana, iespējams, attiecās galvenokārt uz spirtu.

11

(12)  Atbalsta saņēmējs min tāda uzņēmuma piemēru, kam pieder līdzīgi aktīvi un kas darbojas tajā pašā nozarē, kā arī dažus vispārīgākus statistikas vidējos rādītājus par bankrota procedūras izmantošanu Slovākijā.

12

(13)  Dati par 2004. gadu, ko EKORDA izmantojis savā ziņojumā, liecina, ka 98 % ir PVN un akcīzes nodokļi.

13

EKORDA

(14)  Atbalsta saņēmējs atsaucas uz spriedumu apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92, Spānija pret Komisiju (1994. g., Recueil, I-4103. lpp.).

14

Recueil

(15)  Spriedums lietā T-109/01, Fleuren Compost pret Komisiju (2004. g., Recueil, II-132. lpp., 74. punkts).

15

Fleuren Compost

Recueil

(16)  2013. gada 24. janvāra spriedums lietā C-73/11 P Frucona Košice (Krājumā vēl nav publicēts, 70. punkts).

16

Frucona Košice

(17)  Sk. spriedumu lietā C-342/96 Spānija pret Komisiju (1999. g., Recueil, I-2459. lpp., 46. punkts); spriedumu lietā C-256/97 DM Transport (1999. g., Recueil, I-3913. lpp., 30. punkts); 2012. gada 5. jūnija spriedumu lietā C-124/10 P Komisija pret EDF (Krājumā vēl nav publicēts, 79. punkts) un spriedumu lietā C-73/11 P Frucona Košice, kas minēts iepriekš, 73. punkts.

17

Recueil

DM Transport

Recueil

EDF

Frucona Košice

(18)  Skatīt iepriekš minētā sprieduma lietā C-124/10 P Komisija pret EDF 81.–85. punktu.

18

EDF

(19)

19

Avots: atbalsta saņēmēja iesniegtā bilance par laika posmu no 2003. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Visi lielumi ir norādīti kā uzskaites vērtība.

(20)

20

Avots: EKORDA2004. gada 7. jūlija ziņojums, ņemot vērā uzskaites vērtību, izņemot debitoru parādus, kas ir koriģēti likvidācijas vērtībā.

EKORDA

(21)

21

Avots: atbalsta saņēmēja iesniegtā bilance par laika posmu no 2004. gada 1. janvāra līdz 28. aprīlim. Visi lielumi ir norādīti kā uzskaites vērtība.

(22)  Informācija, ko sniegušas Slovākijas iestādes un kas iegūta pārbaudē uz vietas, kuru nodokļu birojs veica atbalsta saņēmēja telpās 2004. gada 17. jūnijā (sk. 60. punktu iepriekš).

22

(23)

23

Avots: atbalsta saņēmēja iesniegtais gada ziņojums par 2004. gadu. Visi lielumi ir norādīti kā uzskaites vērtība.

(24)  Zeme, ēkas, iekārtas, nemateriālie aktīvi, finanšu aktīvi.

24

(25)  Saskaņā ar EKORDA apgalvoto īstermiņa aktīvu uzskaites vērtība, kas ir SKK 166 miljoni, ir jākoriģē likvidācijas vērtībā, kas ir SKK 98 miljoni (sk. 97. punktu turpmāk).

25

EKORDA

(26)  Nav skaidrs, vai šis skaitlis norādīts kā īstermiņa debitoru parādu uzskaites vērtība vai kā likvidācijas vērtība. Drošības dēļ Komisija uzskatīja, ka minētais skaitlis ir norādīts kā uzskaites vērtība.

26

(27)  Skatīt iepriekš minētās lietas C-124/10 P Komisija pret EDF 86. punktu.

27

EDF

(28)  Šī ir uzskaites vērtība (SKK 166 miljoni), ko EKORDA koriģēja, lai atspoguļotu debitoru parādu likvidācijas vērtību.

28

EKORDA

(29)  Šis ir tās likvidācijas vērtības tuvinājums, ko Komisija noteica, īstermiņa debitoru parādu uzskaites vērtību (SKK 147 miljoni) koriģējot ar tādu pašu koeficientu, kādu EKORDA izmantoja savā analīzē (sk. 3. tabulas 6. zemsvītras piezīmi).

29

EKORDA

(30)  Šis ir tās likvidācijas vērtības tuvinājums, ko Komisija noteica, īstermiņa debitoru parādu uzskaites vērtību (SKK 63 miljoni; sk. arī šīs tabulas 1. zemsvītras piezīmi) koriģējot ar tādu pašu koeficientu, kādu EKORDA izmantoja savā analīzē (sk. 16. zemsvītras piezīmi). Tomēr Komisija norāda, ka, spriežot pēc Slovākijas iestāžu sniegtās informācijas, debitoru parādi, kuru vērtība bija SKK 63 miljoni, bija izpildāmi debitoru parādi. Tāpēc ir ļoti apšaubāms, vai ir vajadzīga jebkāda to uzskaites vērtības korekcija. Ja minēto debitoru parādu uzskaites vērtība patiešām ir SKK 63 miljoni, kopējais ieguvums bankrota procedūrā 2004. gada 17. jūnijā būtu bijis SKK 331 miljons (EUR 8,7 miljoni).

30

EKORDA

(31)  Slovākijas iestādes apstrīd šo skaitli, kā tas ir paskaidrots turpmāk.

31

(32)  Izmeklēšanas procedūrā atbalsta saņēmējs norādīja, ka to viņa ilgtermiņa aktīvu vērtība, kas ieķīlāti par labu nodokļu birojam, bija SKK 194 miljoni. Tas ir neatkarīga vērtētāja novērtējums, kas izteikts kā “eksperta cena”. Minētajai cenai jābūt tuvinājumam tai cenai, par kādu aktīvus varēja pārdot konkrētajā laikā. Jānorāda, ka šī ir minimālā cena; Slovākijas iestādes ir aplēsušas, ka ieķīlāto aktīvu cena ir SKK 397 miljoni.

32

(33)  Izmantotais likvidācijas koeficients ir 52 %. Šādu likvidācijas koeficientu var secināt no fakta, ka atbalsta saņēmējs ir norādījis, ka tas plānoja iegūt vismaz SKK 110 miljonus, pārdodot krājumus nolūkā finansēt izlīgumu. Taču, pamatojoties uz uzskaites vērtību SKK 209 miljonu apmērā, tas bija iespējams tikai tad, ja likvidācijas koeficients attiecībā uz krājumiem bija vismaz 52 % (SKK 110 miljonu/SKK 209 miljoniem).

33

(34)  Šī ir uzskaites vērtība (SKK 166 miljoni), ko EKORDA koriģēja, lai atspoguļotu debitoru parādu likvidācijas vērtību.

34

EKORDA

(35)  Šī ir īstermiņa debitoru parādu vērtība pēc to uzskaites vērtības (SKK 63 miljoni) koriģēšanas, piemērojot EKORDA izmantoto koeficientu, proti, 59 %. Nav acīmredzama iemesla, kura dēļ likvidācijas vērtībai pēc šādas korekcijas vajadzētu būt zemākai.

35

EKORDA

(36)  Jānorāda, ka citos atbalsta saņēmēja iesniegtajos ziņojumos (proti, EKORDA un revidentes Kohovas ziņojumā) ir norādīta nedaudz lielāka izmaksu procentuālā daļa, proti, aptuveni 22 %. Tomēr ņemot vērā, ka procedūra šajā gadījumā, visdrīzāk, būtu īsāka par vidējo bankrota procedūras ilgumu, šķiet, ka nav iemesla, kura dēļ izmaksām vajadzētu būt lielākām nekā vidēji izmaksām procedūrās, kā norādīts Pasaules Bankas ziņojumā. Varētu sagaidīt, ka kreditoru nelielā skaita un parāda vienkāršās struktūras dēļ (vairāk nekā 99 % parāda ir vienam kreditoram) izmaksas būtu mazākas par vidējām izmaksām.

36

EKORDA

(37)  Tas būtu saņēmis 100 % no ieķīlātajiem aktīviem (SKK 194 miljoni) un vairāk nekā 99 % no ieņēmumiem, kas gūti no pārējo aktīvu pārdošanas.

37

(38)  Ieguvums no atbalsta saņēmēja aktīvu pārdošanas būtu SKK 275 miljoni (sk. 4. tabulu). Atskaitot bankrota procedūras izmaksas, kas saskaņā ar atbalsta saņēmēja apgalvoto ir 18 % no aktīvu pārdošanas ieguvuma, t. i., SKK 49,5 miljoni, nodokļu birojs būtu saņēmis SKK 225,5 miljonus.

38

(39)  Spriedums lietā T-152/99 HAMSA (2002. g., Recueil, II-3049. lpp., 168. punkts).

39

HAMSA

Recueil

(40)  Revidentes Kohovas ziņojumā – 2 gadi, administratores Holovačovas ziņojumā – vairāk nekā 6 gadi, Pasaules Bankas 2004. gada ziņojumā – 4,8 gadi, Slovākijas Tieslietu ministrijas ziņojumā un Pasaules Bankas 2002. gada ziņojumā – 3 līdz 7 gadi.

40

(41)  Piemērs, ko atbalsta saņēmējs sniedzis 2005. gada 25. oktobra apsvērumos, attiecas uz uzņēmuma Liehofruct White Lady Distillery, s.r.o. Levoča paziņoto bankrotu.

41

Liehofruct White Lady Distillery, s.r.o. Levoča

(42)  Valdības obligāciju, kuru termiņš ir 3 līdz 5 gadi, procentu likme 2004. gadā bija no 4,06 % līdz 5,14 %. Ievērojot konservatīvu pieeju, aprēķinos izmantota augstākā procentu likme, proti, 5,14 %.

42

(43)  Apgrozāmo aktīvu vērtība = krājumi (SKK 43 miljoni) + īstermiņa debitoru parādi (SKK 37 miljoni) + skaidra nauda (SKK 161 miljons) = SKK 241 miljons.

43

(44)  No minētās vēstules var secināt, ka ministrija piekrita izlīgumiem, kuri ietver maksājumu atlikšanu uz laiku, kas nepārsniedz divus mēnešus PVN un akcīzes nodokļiem un sešus mēnešus pārējiem nodokļiem.

44

(45)  Iepriekš minētais spriedums lietā T-152/99, HAMSA, 126. punkts.

45

HAMSA

(46)  Sk., piemēram, iepriekš minētā sprieduma lietā C-342/96, Spānija pret Komisiju, 46. punktu.

46

(47)  Pēc analoģijas sk. iepriekš minētā sprieduma lietā C-124/10 P Komisija pret EDF 79. un 80. punktu.

47

EDF

(48)  Šie skaitļi, šķiet, nav pamatoti ar atbalsta saņēmēja iesniegtajiem gada pārskatiem.

48

(49)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

49

(50)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

50

(51)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.

51

(52)  Sk. arī Lietu C-17/99, Francija pret Komisiju (2001. g., Recueil, I-2481. lpp.).

52

Recueil

(53)  Robežvērtība attiecībā uz vidējiem uzņēmumiem saskaņā ar 2004. gada pamatnostādnēm ir vismaz 40 %.

53

(54)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

54

---

PIELIKUMS

INFORMĀCIJA PAR TO, KĀ TIEK IZPILDĪTS KOMISIJAS LĒMUMS ...

1.   Atgūstamās summas aprēķins

| 1.1. | Lūdzam sniegt šādu informāciju par tā nelikumīgā valsts atbalsta summu, kas nodots atbalsta saņēmēja rīcībā:







  Datums(-i) (1) | Atbalsta summa (2) | Valūta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1.

Lūdzam sniegt šādu informāciju par tā nelikumīgā valsts atbalsta summu, kas nodots atbalsta saņēmēja rīcībā:

Datums(-i) (1)

Atbalsta summa (2)

Valūta

Piezīmes:

| 1.2. | Lūdzam sīki paskaidrot, kā tiks aprēķināti procenti, kas maksājami par atgūstamo atbalsta summu. |
| --- | --- |

1.2.

Lūdzam sīki paskaidrot, kā tiks aprēķināti procenti, kas maksājami par atgūstamo atbalsta summu.

2.   Pasākumi, kas plānoti un jau veikti, lai atgūtu atbalstu

| 2.1. | Lūdzam sīki aprakstīt, kādi pasākumi ir plānoti un kādi pasākumi ir jau veikti, lai nekavējoties un efektīvi atgūtu atbalstu. Attiecīgā gadījumā norādiet arī veikto/plānoto pasākumu juridisko pamatu. |
| --- | --- |

2.1.

Lūdzam sīki aprakstīt, kādi pasākumi ir plānoti un kādi pasākumi ir jau veikti, lai nekavējoties un efektīvi atgūtu atbalstu. Attiecīgā gadījumā norādiet arī veikto/plānoto pasākumu juridisko pamatu.

| 2.2. | Kāds ir atgūšanas procesa grafiks? Kad atbalsts būs pilnībā atgūts? |
| --- | --- |

2.2.

Kāds ir atgūšanas procesa grafiks? Kad atbalsts būs pilnībā atgūts?

3.   Jau atgūtā summa

| 3.1. | Lūdzam sniegt šādu informāciju par atbalsta summām, kas jau ir atgūtas no saņēmēja:







  Datums(-i) (3) | Atmaksātā atbalsta summa | Valūta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

Lūdzam sniegt šādu informāciju par atbalsta summām, kas jau ir atgūtas no saņēmēja:

Datums(-i) (3)

Atmaksātā atbalsta summa

Valūta

| 3.2. | Lūdzam pievienot pierādījumus par atbalsta summu atmaksu, kas norādītas 3.1. punktā ietvertajā tabulā. |
| --- | --- |

3.2.

Lūdzam pievienot pierādījumus par atbalsta summu atmaksu, kas norādītas 3.1. punktā ietvertajā tabulā.

---

(1)

| (o) | Datums vai datumi, kad atbalsts vai atsevišķas tā daļas tika nodotas atbalsta saņēmēja rīcībā. |
| --- | --- |

(o)

Datums vai datumi, kad atbalsts vai atsevišķas tā daļas tika nodotas atbalsta saņēmēja rīcībā.

(2)  Atbalsta summa, kas nodota saņēmēja rīcībā (bruto atbalsta ekvivalentos).

(3)

| (o) | Datums(-i), kurā(-os) atbalsts ir atmaksāts. |
| --- | --- |

(o)

Datums(-i), kurā(-os) atbalsts ir atmaksāts.

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/64

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 98. Vienoti noteikumi transportlīdzekļu ar gāzizlādes gaismas avotiem aprīkotu galveno lukturu apstiprināšanai

Ar visiem grozījumiem līdz:

grozījumu 01. sērijas 4. papildinājumam, kas stājas spēkā 2013. gada 15. jūlijā

SATURS

DARBĪBAS JOMA

| 1. | Definīcijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Galvenā luktura apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marķējumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apgaismojums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Diskomforta un/vai apžilbuma novērtēšana |
| --- | --- |

7.

| 8. | Galveno lukturu tipa modifikācijas un apstiprinājuma attiecināšana uz citu tipu |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprinājuma testu veikšanu, kā arī to iestāžu nosaukums un adrese, kas piešķir tipa apstiprinājumu |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

13.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums par galveno lukturu vai sadalītās apgaismes sistēmas tipa apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu, atteikumu vai anulēšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma izvietojuma paraugi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sfērisko koordinātu sistēma mērījumiem un testa punktu atrašanās vietas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Darbībā esošu galveno lukturu fotometrisko rādītāju stabilitātes testi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Prasības attiecībā uz lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem – Izkliedētāju vai materiālu paraugu un nokomplektētu lukturu testēšana |
| --- | --- |

5.

| 6. | Atskaites punkts |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sprieguma marķējumi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prasību minimums ražošanas atbilstības kontroles procedūrai |
| --- | --- |

8.

| 9. | Minimālās prasības, kas jāievēro, inspektoram ņemot paraugu |
| --- | --- |

9.

| 10. | Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas kūļa noliekuma instrumentālā pārbaude |
| --- | --- |

10.

| 11. | LED moduļiem un galvenajiem lukturiem ar LED moduļiem paredzētās prasības |
| --- | --- |

11.

A.   ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

Darbības joma (1)

Šie noteikumi attiecas uz:

| a) | galvenajiem lukturiem; un |
| --- | --- |

a)

galvenajiem lukturiem; un

| b) | sadalītajām apgaismes sistēmām, |
| --- | --- |

b)

sadalītajām apgaismes sistēmām,

kas izmanto gāzizlādes gaismas avotus M, N un L3 kategorijas transportlīdzekļos.

1.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 1.1. | Piemēro definīcijas, kuras dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

1.1.

Piemēro definīcijas, kuras dotas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

| 1.2. | “Izkliedētājs” ir galvenā luktura (bloka) ārējā daļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu. |
| --- | --- |

1.2.

“Izkliedētājs” ir galvenā luktura (bloka) ārējā daļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu.

| 1.3. | “Pārklājums” ir jebkurš materiāls vai materiāli, ar ko vienā vai vairākās kārtās pārklāta izkliedētāja ārējā virsma. |
| --- | --- |

1.3.

“Pārklājums” ir jebkurš materiāls vai materiāli, ar ko vienā vai vairākās kārtās pārklāta izkliedētāja ārējā virsma.

| 1.4. | “Saskaņots pāris” ir lukturu komplekts ar vienādām funkcijām transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē. |
| --- | --- |

1.4.

“Saskaņots pāris” ir lukturu komplekts ar vienādām funkcijām transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē.

| 1.5. | Dažāda “tipa” galvenie lukturi ir lukturi, kas atšķiras pēc tādiem būtiskiem parametriem kā:






  1.5.1. | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Dažāda “tipa” galvenie lukturi ir lukturi, kas atšķiras pēc tādiem būtiskiem parametriem kā:

1.5.1.

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| 1.5.2. | optiskās sistēmas parametri; |
| --- | --- |

1.5.2.

optiskās sistēmas parametri;

| 1.5.3. | tādu sastāvdaļu esība vai neesība, kas ar atstarošanu, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju darbības laikā spēj izmainīt optiskos efektus; |
| --- | --- |

1.5.3.

tādu sastāvdaļu esība vai neesība, kas ar atstarošanu, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju darbības laikā spēj izmainīt optiskos efektus;

| 1.5.4. | piemērotība satiksmei pa brauktuves labo vai kreiso pusi vai pa brauktuves abām pusēm; |
| --- | --- |

1.5.4.

piemērotība satiksmei pa brauktuves labo vai kreiso pusi vai pa brauktuves abām pusēm;

| 1.5.5. | izstarotā gaisma (tuvā gaisma, tālā gaisma vai abas); |
| --- | --- |

1.5.5.

izstarotā gaisma (tuvā gaisma, tālā gaisma vai abas);

| 1.5.6. | tomēr ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa kreisajā pusē, un atbilstošo ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa labajā pusē, uzskata par viena tipa ierīcēm. |
| --- | --- |

1.5.6.

tomēr ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa kreisajā pusē, un atbilstošo ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa labajā pusē, uzskata par viena tipa ierīcēm.

| 1.6. | Šajos noteikumos izdarītās atsauces uz standarta (etalona) kvēlspuldzi(-ēm) un gāzizlādes gaismas avotu(-iem) ir atsauces attiecīgi uz Noteikumiem Nr. 37 un Nr. 99 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

1.6.

Šajos noteikumos izdarītās atsauces uz standarta (etalona) kvēlspuldzi(-ēm) un gāzizlādes gaismas avotu(-iem) ir atsauces attiecīgi uz Noteikumiem Nr. 37 un Nr. 99 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

2.   GALVENĀ LUKTURA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS (2)

| 2.1. | Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz galvenā luktura tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Tajā norāda:






  2.1.1. | vai galvenais lukturis ir paredzēts tuvajai gaismai, tālajai gaismai vai abām gaismām; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz galvenā luktura tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Tajā norāda:

2.1.1.

vai galvenais lukturis ir paredzēts tuvajai gaismai, tālajai gaismai vai abām gaismām;

| 2.1.2. | ja galvenais lukturis ir paredzēts tuvās gaismas nodrošināšanai – vai tas ir paredzēts gan kreisās puses, gan labās puses satiksmei, vai tikai kreisās puses vai tikai labās puses satiksmei; |
| --- | --- |

2.1.2.

ja galvenais lukturis ir paredzēts tuvās gaismas nodrošināšanai – vai tas ir paredzēts gan kreisās puses, gan labās puses satiksmei, vai tikai kreisās puses vai tikai labās puses satiksmei;

| 2.1.3. | ja galvenais lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju – luktura uzstādīšanas pozīciju(-as) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenvirziena vidējo plakni; |
| --- | --- |

2.1.3.

ja galvenais lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju – luktura uzstādīšanas pozīciju(-as) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenvirziena vidējo plakni;

| 2.1.4. | maksimālos vertikālos leņķus virs un zem nominālās(-ajām) pozīcijas(-ām), ko regulēšanas ierīce var sasniegt; |
| --- | --- |

2.1.4.

maksimālos vertikālos leņķus virs un zem nominālās(-ajām) pozīcijas(-ām), ko regulēšanas ierīce var sasniegt;

| 2.1.5. | kuri gaismas avoti tiek pieslēgti, izmantojot dažādas gaismu kombinācijas; |
| --- | --- |

2.1.5.

kuri gaismas avoti tiek pieslēgti, izmantojot dažādas gaismu kombinācijas;

| 2.1.6. | vai tiek izmantota sadalītā apgaismes sistēma, un kāda gaisma vai kādas gaismas sistēmā ir paredzētas; |
| --- | --- |

2.1.6.

vai tiek izmantota sadalītā apgaismes sistēma, un kāda gaisma vai kādas gaismas sistēmā ir paredzētas;

| 2.1.7. | gaismas avota kategoriju, kā norādīts Noteikumos Nr. 37 vai Nr. 99 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.
  Sadalītajai apgaismes sistēmai, kas izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, kurš nav apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 99, norāda gaismas izstarotāja daļas numuru, ko piešķīris gaismas izstarotāja ražotājs. |
| --- | --- |

2.1.7.

gaismas avota kategoriju, kā norādīts Noteikumos Nr. 37 vai Nr. 99 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

Sadalītajai apgaismes sistēmai, kas izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, kurš nav apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 99, norāda gaismas izstarotāja daļas numuru, ko piešķīris gaismas izstarotāja ražotājs.

| 2.2. | Kopā ar katru pieteikumu iesniedz:






  2.2.1. | pietiekami detalizēti izstrādātus rasējumus trijos eksemplāros, lai pēc tiem varētu noteikt tipu (sk. turpmāk 3.2. un 4.2. punktu). Rasējumos jānorāda apstiprinājuma numuram paredzētā vieta un papildu simboli saistībā ar apstiprinājuma marķējuma apli, LED moduļa(-u) gadījumā – arī vieta, kas rezervēta moduļa(-u) īpašajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem), kā arī jāparāda galvenais lukturis vertikālā (leņķiskā) šķērsgriezumā un pretskatā, atspoguļojot galvenās optiskās uzbūves detaļas, tostarp rievas, ja tādas ir; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Kopā ar katru pieteikumu iesniedz:

2.2.1.

pietiekami detalizēti izstrādātus rasējumus trijos eksemplāros, lai pēc tiem varētu noteikt tipu (sk. turpmāk 3.2. un 4.2. punktu). Rasējumos jānorāda apstiprinājuma numuram paredzētā vieta un papildu simboli saistībā ar apstiprinājuma marķējuma apli, LED moduļa(-u) gadījumā – arī vieta, kas rezervēta moduļa(-u) īpašajam(-iem) identifikācijas kodam(-iem), kā arī jāparāda galvenais lukturis vertikālā (leņķiskā) šķērsgriezumā un pretskatā, atspoguļojot galvenās optiskās uzbūves detaļas, tostarp rievas, ja tādas ir;

| 2.2.2. | īsu tehnisko specifikāciju, ietverot, ja tāds ir, balasta(-u) modeli un tipu un – ja galveno lukturi izmanto liektajai gaismai – tās galējās pozīcijas saskaņā ar turpmāk minēto 6.2.7. punktu. LED moduļa(-u) gadījumā pieteikumam pievieno:






  a) | LED moduļa(-u) īsu tehnisko specifikāciju; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

īsu tehnisko specifikāciju, ietverot, ja tāds ir, balasta(-u) modeli un tipu un – ja galveno lukturi izmanto liektajai gaismai – tās galējās pozīcijas saskaņā ar turpmāk minēto 6.2.7. punktu. LED moduļa(-u) gadījumā pieteikumam pievieno:

a)

LED moduļa(-u) īsu tehnisko specifikāciju;

| b) | rasējumu ar izmēriem un elektriskajām un fotometriskajām pamatvērtībām, kā arī objektīvo gaismas plūsmu. |
| --- | --- |

b)

rasējumu ar izmēriem un elektriskajām un fotometriskajām pamatvērtībām, kā arī objektīvo gaismas plūsmu.

Turklāt attiecībā uz sadalīto apgaismes sistēmu – īsu tehnisko specifikāciju, ietverot gaismas vada(-u) un ar to saistīto optisko sastāvdaļu sarakstu un informāciju par gaismas izstarotāju(-iem), lai varētu veikt identifikāciju. Informācijā iekļauj gaismas izstarotāja ražotāja piešķirto daļas numuru, rasējumu ar izmēriem un elektriskajām un fotometriskajām pamatvērtībām, kā arī oficiālu testa ziņojumu saistībā ar šo noteikumu 5.8. punktu;

| 2.2.3. | šādus paraugus:






  2.2.3.1. | galvenā luktura apstiprināšanai – divus katra galveno lukturu veida paraugus (vienu transportlīdzekļa kreisajā pusē uzstādīšanai paredzētā luktura paraugu un vienu transportlīdzekļa labajā pusē uzstādīšanai paredzētā luktura paraugu), kas aprīkoti ar standarta gāzizlādes gaismas avotu, kā arī attiecīgā gadījumā vienu katra izmantojamā tipa balastu.
  Lai apstiprinātu sadalīto apgaismes sistēmu, kas izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, kurš nav apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99 – divus sistēmas paraugus, tostarp gaismas ģeneratoru un attiecīgā gadījumā vienu katra izmantojamā tipa balastu; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

šādus paraugus:

2.2.3.1.

galvenā luktura apstiprināšanai – divus katra galveno lukturu veida paraugus (vienu transportlīdzekļa kreisajā pusē uzstādīšanai paredzētā luktura paraugu un vienu transportlīdzekļa labajā pusē uzstādīšanai paredzētā luktura paraugu), kas aprīkoti ar standarta gāzizlādes gaismas avotu, kā arī attiecīgā gadījumā vienu katra izmantojamā tipa balastu.

Lai apstiprinātu sadalīto apgaismes sistēmu, kas izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, kurš nav apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99 – divus sistēmas paraugus, tostarp gaismas ģeneratoru un attiecīgā gadījumā vienu katra izmantojamā tipa balastu;

| 2.2.4. | lai pārbaudītu plastikātu, no kā izgatavoti izkliedētāji:






  2.2.4.1. | četrpadsmit izkliedētājus;






  2.2.4.1.1. | desmit no minētajiem izkliedētājiem var aizstāt ar desmit vismaz 60 mm × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un vidū ir vismaz 15 mm × 15 mm liels, samērā plakans laukums (izliekuma rādiuss vismaz 300 mm); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

lai pārbaudītu plastikātu, no kā izgatavoti izkliedētāji:

2.2.4.1.

četrpadsmit izkliedētājus;

2.2.4.1.1.

desmit no minētajiem izkliedētājiem var aizstāt ar desmit vismaz 60 mm × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un vidū ir vismaz 15 mm × 15 mm liels, samērā plakans laukums (izliekuma rādiuss vismaz 300 mm);

| 2.2.4.1.2. | katrs šāds izkliedētāja vai materiāla paraugs ir izgatavots pēc tādas pašas metodes, kādu paredzēts izmantot masveida ražošanā; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

katrs šāds izkliedētāja vai materiāla paraugs ir izgatavots pēc tādas pašas metodes, kādu paredzēts izmantot masveida ražošanā;

| 2.2.4.2. | atstarotāju, kam saskaņā ar ražotāja instrukcijām var piemontēt izkliedētājus; |
| --- | --- |

2.2.4.2.

atstarotāju, kam saskaņā ar ražotāja instrukcijām var piemontēt izkliedētājus;

| 2.2.5. | lai testētu no plastikāta izgatavoto gaismu caurlaidīgo sastāvdaļu pretestību gāzizlādes gaismas avotu ultravioletajam starojumam galvenā luktura iekšpusē:






  2.2.5.1. | vienu paraugu no katra attiecīgā materiāla, ko izmanto galvenajā lukturī, vai vienu galvenā luktura paraugu, kurā tie izmantoti. Katra materiāla parauga izskatam un virsmas apstrādei, ja veikta, jābūt tieši tādai, kādu paredzēts lietot apstiprināmajā galvenajā lukturī; |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

lai testētu no plastikāta izgatavoto gaismu caurlaidīgo sastāvdaļu pretestību gāzizlādes gaismas avotu ultravioletajam starojumam galvenā luktura iekšpusē:

2.2.5.1.

vienu paraugu no katra attiecīgā materiāla, ko izmanto galvenajā lukturī, vai vienu galvenā luktura paraugu, kurā tie izmantoti. Katra materiāla parauga izskatam un virsmas apstrādei, ja veikta, jābūt tieši tādai, kādu paredzēts lietot apstiprināmajā galvenajā lukturī;

| 2.2.5.2. | iekšējo materiālu pretestību gaismas avota ultravioletajam starojumam testēt nav nepieciešams:






  2.2.5.2.1. | ja lieto gāzizlādes gaismas avotus ar zemu ultravioleto starojumu, kā noteikts Noteikumos Nr. 99; vai |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

iekšējo materiālu pretestību gaismas avota ultravioletajam starojumam testēt nav nepieciešams:

2.2.5.2.1.

ja lieto gāzizlādes gaismas avotus ar zemu ultravioleto starojumu, kā noteikts Noteikumos Nr. 99; vai

| 2.2.5.2.2. | ja tiek veikti pasākumi, lai attiecīgās galveno lukturu sastāvdaļas aizsargātu pret ultravioleto starojumu, piemēram, ar stikla filtriem; vai |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

ja tiek veikti pasākumi, lai attiecīgās galveno lukturu sastāvdaļas aizsargātu pret ultravioleto starojumu, piemēram, ar stikla filtriem; vai

| 2.2.5.2.3. | ja lieto LED moduļus ar zemu ultravioleto starojumu, kā noteikts šo noteikumu 11. pielikumā. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3.

ja lieto LED moduļus ar zemu ultravioleto starojumu, kā noteikts šo noteikumu 11. pielikumā.

| 2.3. | Sadalītajai apgaismes sistēmai – 10 paraugus no materiāla(-iem) un attiecīgajiem aizsargpārklājumiem/aizsargkārtām, ja tādi ir, no kuriem izgatavoti gaismas vadi un citas minētās sistēmas optiskās daļas. |
| --- | --- |

2.3.

Sadalītajai apgaismes sistēmai – 10 paraugus no materiāla(-iem) un attiecīgajiem aizsargpārklājumiem/aizsargkārtām, ja tādi ir, no kuriem izgatavoti gaismas vadi un citas minētās sistēmas optiskās daļas.

| 2.4. | Materiāliem, no kuriem izgatavots izkliedētājs, un, ja ir sadalītā apgaismes sistēma, materiāliem, no kuriem izgatavotas sistēmas optiskās daļas, un attiecīgajiem pārklājumiem/aizsargkārtām, ja tādi ir, pievieno testa ziņojumu par šo materiālu un pārklājumu īpašībām, ja tie jau ir testēti. |
| --- | --- |

2.4.

Materiāliem, no kuriem izgatavots izkliedētājs, un, ja ir sadalītā apgaismes sistēma, materiāliem, no kuriem izgatavotas sistēmas optiskās daļas, un attiecīgajiem pārklājumiem/aizsargkārtām, ja tādi ir, pievieno testa ziņojumu par šo materiālu un pārklājumu īpašībām, ja tie jau ir testēti.

3.   MARĶĒJUMI

| 3.1. | Uz galvenajiem lukturiem vai sadalītajām apgaismes sistēmām, kas iesniegtas apstiprināšanai, ir jābūt salasāmam un neizdzēšamam pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei. |
| --- | --- |

3.1.

Uz galvenajiem lukturiem vai sadalītajām apgaismes sistēmām, kas iesniegtas apstiprināšanai, ir jābūt salasāmam un neizdzēšamam pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei.

| 3.2. | Uz to izkliedētāja un galvenā korpusa (3) jābūt pietiekami lielam laukumam, kas paredzēts apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kas minēti 4. punktā; šos laukumus norāda rasējumos, kas iepriekš minēti 2.2.1. punktā. |
| --- | --- |

3.2.

Uz to izkliedētāja un galvenā korpusa (3) jābūt pietiekami lielam laukumam, kas paredzēts apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kas minēti 4. punktā; šos laukumus norāda rasējumos, kas iepriekš minēti 2.2.1. punktā.

| 3.3. | Uz galvenajiem lukturiem, kas paredzēti satiksmei gan pa brauktuves labo, gan pa kreiso pusi, jābūt marķējumam, kas norāda transportlīdzekļa optiskā bloka abus iestatījumus vai gāzizlādes gaismas avota regulējumus uz atstarotāja; šie marķējumi ir burti “R/D” satiksmei pa brauktuves labo pusi un burti “L/G” satiksmei pa brauktuves kreiso pusi. |
| --- | --- |

3.3.

Uz galvenajiem lukturiem, kas paredzēti satiksmei gan pa brauktuves labo, gan pa kreiso pusi, jābūt marķējumam, kas norāda transportlīdzekļa optiskā bloka abus iestatījumus vai gāzizlādes gaismas avota regulējumus uz atstarotāja; šie marķējumi ir burti “R/D” satiksmei pa brauktuves labo pusi un burti “L/G” satiksmei pa brauktuves kreiso pusi.

| 3.4. | Visām lukturu gaismām uz gaismu izstarojošās virsmas var būt atskaites punkts, kas norādīts 6. pielikumā. |
| --- | --- |

3.4.

Visām lukturu gaismām uz gaismu izstarojošās virsmas var būt atskaites punkts, kas norādīts 6. pielikumā.

| 3.5. | Tad, ja ir sadalītās apgaismes sistēmas gaismas ģenerators, kas izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, kurš nav apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99, uz gaismas ģeneratora jābūt tā ražotāja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei un iepriekš 2.2.2. punktā minētajam daļas numuram. |
| --- | --- |

3.5.

Tad, ja ir sadalītās apgaismes sistēmas gaismas ģenerators, kas izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, kurš nav apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99, uz gaismas ģeneratora jābūt tā ražotāja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei un iepriekš 2.2.2. punktā minētajam daļas numuram.

| 3.6. | Tad, ja ir lukturi ar LED moduli(-ļiem), uz luktura ir marķējums, kur norādīts nominālais spriegums un nominālā jauda, kā arī gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods. |
| --- | --- |

3.6.

Tad, ja ir lukturi ar LED moduli(-ļiem), uz luktura ir marķējums, kur norādīts nominālais spriegums un nominālā jauda, kā arī gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods.

| 3.7. | Uz LED moduļa(-iem), ko iesniedz kopā ar luktura apstiprinājumu, ir:






  3.7.1. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams; |
| --- | --- | --- |

3.7.

Uz LED moduļa(-iem), ko iesniedz kopā ar luktura apstiprinājumu, ir:

3.7.1.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams;

| 3.7.2. | moduļa īpašais identifikācijas kods. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.
  Šis īpašais identifikācijas kods ietver sākumburtus “MD”, kas nozīmē “MODULIS”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā turpmāk noteikts 4.2.1. punktā, bet, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, pievieno papildu simbolus vai burtus. Šo īpašo identifikācijas kodu norāda rasējumos, kas iepriekš minēti 2.2.1. punktā. Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja. |
| --- | --- |

3.7.2.

moduļa īpašais identifikācijas kods. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

Šis īpašais identifikācijas kods ietver sākumburtus “MD”, kas nozīmē “MODULIS”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā turpmāk noteikts 4.2.1. punktā, bet, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, pievieno papildu simbolus vai burtus. Šo īpašo identifikācijas kodu norāda rasējumos, kas iepriekš minēti 2.2.1. punktā. Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā tiek izmantots modulis, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja.

| 3.8. | Ja gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, kas nav iekļauta LED modulī, tiek izmantota, lai vadītu LED moduli(-ļus), to marķē ar īpašu(-iem) identifikācijas kodu(-iem), nominālo ieejas sprieguma un jaudas norādi. |
| --- | --- |

3.8.

Ja gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, kas nav iekļauta LED modulī, tiek izmantota, lai vadītu LED moduli(-ļus), to marķē ar īpašu(-iem) identifikācijas kodu(-iem), nominālo ieejas sprieguma un jaudas norādi.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Vispārīgi noteikumi

| 4.1.1. | Apstiprinājumu piešķir, ja galveno lukturu tipa visi paraugi, kas iesniegti atbilstoši 2. punkta prasībām, atbilst šo noteikumu nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.1.1.

Apstiprinājumu piešķir, ja galveno lukturu tipa visi paraugi, kas iesniegti atbilstoši 2. punkta prasībām, atbilst šo noteikumu nosacījumiem.

| 4.1.2. | Galvenos lukturus, kas atbilst šiem noteikumiem, var grupēt, kombinēt vai savietot ar citu(-ām) apgaismes ierīci(-ēm) vai gaismas signālierīci(-ēm), ja netiek ietekmētas to atbilstošās apgaismes funkcijas. |
| --- | --- |

4.1.2.

Galvenos lukturus, kas atbilst šiem noteikumiem, var grupēt, kombinēt vai savietot ar citu(-ām) apgaismes ierīci(-ēm) vai gaismas signālierīci(-ēm), ja netiek ietekmētas to atbilstošās apgaismes funkcijas.

| 4.1.3. | Ja grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, drīkst izmantot vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ja vien katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem atbilst tam piemērojamiem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.1.3.

Ja grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, drīkst izmantot vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ja vien katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem atbilst tam piemērojamiem noteikumiem.

| 4.1.4. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā (patlaban 01. sērija). Tā pati nolīguma Puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru citam galveno lukturu tipam, kuram piemēro šos noteikumus. Tomēr saskaņoto pāri uzskata par vienu lukturu tipu. |
| --- | --- |

4.1.4.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā (patlaban 01. sērija). Tā pati nolīguma Puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru citam galveno lukturu tipam, kuram piemēro šos noteikumus. Tomēr saskaņoto pāri uzskata par vienu lukturu tipu.

| 4.1.5. | Paziņojumu par galveno lukturu tipa apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu, atteikumu vai anulēšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā iekļautajam paraugam. |
| --- | --- |

4.1.5.

Paziņojumu par galveno lukturu tipa apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu, atteikumu vai anulēšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā iekļautajam paraugam.

| 4.1.6. | Papildus 3.1. punktā noteiktajam marķējumam turpmāk 4.2. un 4.3. punktā aprakstīto apstiprinājuma marķējumu 3.2. punktā norādītajās vietās piestiprina katram lukturim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam. |
| --- | --- |

4.1.6.

Papildus 3.1. punktā noteiktajam marķējumam turpmāk 4.2. un 4.3. punktā aprakstīto apstiprinājuma marķējumu 3.2. punktā norādītajās vietās piestiprina katram lukturim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam.

4.2.   Apstiprinājuma marķējuma veidošana

Apstiprinājuma marķējumu veido:

| 4.2.1. | starptautisks apstiprinājuma marķējums, ko veido:






  4.2.1.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

starptautisks apstiprinājuma marķējums, ko veido:

4.2.1.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4);

| 4.2.1.2. | apstiprinājuma numurs, kā norādīts iepriekš 4.1.4. punktā; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

apstiprinājuma numurs, kā norādīts iepriekš 4.1.4. punktā;

| 4.2.2. | šāds papildu simbols vai simboli:






  4.2.2.1. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst tikai prasībām satiksmei pa brauktuves kreiso pusi – horizontāla bultiņa, kas vērsta uz labo pusi no novērotāja, kas stāv pretī galvenajam lukturim, proti, uz to brauktuves pusi, pa kuru notiek satiksme; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

šāds papildu simbols vai simboli:

4.2.2.1.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst tikai prasībām satiksmei pa brauktuves kreiso pusi – horizontāla bultiņa, kas vērsta uz labo pusi no novērotāja, kas stāv pretī galvenajam lukturim, proti, uz to brauktuves pusi, pa kuru notiek satiksme;

| 4.2.2.2. | uz galvenajiem lukturiem, kas projektēti tā, lai atbilstu prasībām satiksmei abos virzienos, attiecīgi pielāgojot optiskā bloka vai gaismas avota iestatījumu – horizontāla bultiņa, kas vērsta uz abām pusēm, attiecīgi uz kreiso un uz labo pusi; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

uz galvenajiem lukturiem, kas projektēti tā, lai atbilstu prasībām satiksmei abos virzienos, attiecīgi pielāgojot optiskā bloka vai gaismas avota iestatījumu – horizontāla bultiņa, kas vērsta uz abām pusēm, attiecīgi uz kreiso un uz labo pusi;

| 4.2.2.3. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, – burti “DC”; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, – burti “DC”;

| 4.2.2.4. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tālo gaismu, – burti “DR”; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tālo gaismu, – burti “DR”;

| 4.2.2.5. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām gan attiecībā uz tuvo, gan tālo gaismu, – burti “DCR”; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām gan attiecībā uz tuvo, gan tālo gaismu, – burti “DCR”;

| 4.2.2.6. | uz galvenajiem lukturiem, kuros ir plastikāta izkliedētājs, 4.2.2.3.–4.2.2.5. punktā minētajiem simboliem pievieno burtus “PL”; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

uz galvenajiem lukturiem, kuros ir plastikāta izkliedētājs, 4.2.2.3.–4.2.2.5. punktā minētajiem simboliem pievieno burtus “PL”;

| 4.2.2.7. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz tālo gaismu, – norāde par maksimālo gaismas intensitāti, kuru izsaka turpmāk 6.3.2.2. punktā minētā etalona zīme, kas norādīta netālu no apļa, kurā ietverts burts “E”.
  Savietotiem galvenajiem lukturiem tālās gaismas maksimālās intensitātes norādi kopumā izsaka, kā norādīts iepriekš; |
| --- | --- |

4.2.2.7.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz tālo gaismu, – norāde par maksimālo gaismas intensitāti, kuru izsaka turpmāk 6.3.2.2. punktā minētā etalona zīme, kas norādīta netālu no apļa, kurā ietverts burts “E”.

Savietotiem galvenajiem lukturiem tālās gaismas maksimālās intensitātes norādi kopumā izsaka, kā norādīts iepriekš;

| 4.2.2.8. | uz sadalītajām apgaismes sistēmām ar burtiem “DLS” aizstāj burtu “D”, kā noteikts 4.2.2.3., 4.2.2.4 un 4.2.2.5. punktā, piemērojot tos pašus kritērijus; |
| --- | --- |

4.2.2.8.

uz sadalītajām apgaismes sistēmām ar burtiem “DLS” aizstāj burtu “D”, kā noteikts 4.2.2.3., 4.2.2.4 un 4.2.2.5. punktā, piemērojot tos pašus kritērijus;

| 4.2.3. | katrā gadījumā testa procedūrā izmantoto attiecīgo darba režīmu, kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.1. punktā, kā arī pieļaujamo(-os) spriegumu(-us), kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.2. punktā, norāda apstiprinājuma veidlapās un paziņojuma veidlapās, ko nosūta valstīm, kuras ir šā nolīguma Puses un kuras šos noteikumus piemēro.
  Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:






  4.2.3.1. | Uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un kas ir projektēti tā, lai tuvā gaisma netiktu iedegta vienlaikus ar kādu citu apgaismes funkciju, ar ko tā var būt savietota, – apstiprinājuma marķējumā aiz tuvās gaismas luktura simbola lieto slīpsvītru (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

katrā gadījumā testa procedūrā izmantoto attiecīgo darba režīmu, kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.1. punktā, kā arī pieļaujamo(-os) spriegumu(-us), kā norādīts 4. pielikuma 1.1.1.2. punktā, norāda apstiprinājuma veidlapās un paziņojuma veidlapās, ko nosūta valstīm, kuras ir šā nolīguma Puses un kuras šos noteikumus piemēro.

Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:

4.2.3.1.

Uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un kas ir projektēti tā, lai tuvā gaisma netiktu iedegta vienlaikus ar kādu citu apgaismes funkciju, ar ko tā var būt savietota, – apstiprinājuma marķējumā aiz tuvās gaismas luktura simbola lieto slīpsvītru (/).

| 4.2.3.2. | Iepriekš 4.2.3.1. punktā minētās prasības nepiemēro tādiem galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un kas projektēti tā, lai tuvo un tālo gaismu nodrošinātu viens un tas pats gāzizlādes gaismas avots. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Iepriekš 4.2.3.1. punktā minētās prasības nepiemēro tādiem galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un kas projektēti tā, lai tuvo un tālo gaismu nodrošinātu viens un tas pats gāzizlādes gaismas avots.

| 4.2.4. | Apstiprinājuma numura divi cipari, kas norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā, un, ja nepieciešams, vajadzīgā bultiņa var atrasties netālu no minētajiem papildu simboliem. |
| --- | --- |

4.2.4.

Apstiprinājuma numura divi cipari, kas norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā, un, ja nepieciešams, vajadzīgā bultiņa var atrasties netālu no minētajiem papildu simboliem.

| 4.2.5. | Iepriekš 4.2.1.–4.2.3. punktā minētie marķējumi un simboli ir skaidri salasāmi un neizdzēšami. Tos var norādīt uz luktura iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no luktura caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Ja ir uzstādīta sadalītā apgaismes sistēma ar gaismvadā iebūvētu ārējo izkliedētāju, šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja apstiprinājuma marķējums norādīts vismaz uz gaismas ģeneratora un gaismvada vai uz tā aizsargkārtas. Ikvienā gadījumā marķējums ir redzams, kad galvenais lukturis vai sistēma ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad tiek atvērta kāda transportlīdzekļa kustīgā daļa, piemēram, motora pārsegs. |
| --- | --- |

4.2.5.

Iepriekš 4.2.1.–4.2.3. punktā minētie marķējumi un simboli ir skaidri salasāmi un neizdzēšami. Tos var norādīt uz luktura iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no luktura caurspīdīgās gaismu izstarojošās daļas. Ja ir uzstādīta sadalītā apgaismes sistēma ar gaismvadā iebūvētu ārējo izkliedētāju, šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja apstiprinājuma marķējums norādīts vismaz uz gaismas ģeneratora un gaismvada vai uz tā aizsargkārtas. Ikvienā gadījumā marķējums ir redzams, kad galvenais lukturis vai sistēma ir uzstādīta transportlīdzeklim vai kad tiek atvērta kāda transportlīdzekļa kustīgā daļa, piemēram, motora pārsegs.

4.3.   Apstiprinājuma marķējuma izvietojums

4.3.1.   Neatkarīgi lukturi

Apstiprinājuma marķējumu un iepriekš minēto papildu simbolu izvietojuma paraugi redzami šo noteikumu 2. pielikuma 1.–9. attēlā.

4.3.2.   Grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi

| 4.3.2.1. | Ja konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, tiem var uzlikt vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido aplis, kas ietver burtu “E”, kuram seko tās valsts, kas izdevusi apstiprinājumu, pazīšanas numurs un apstiprinājuma numurs. Šo apstiprinājuma marķējumu uz grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem var norādīt jebkurā vietā, ja:






  4.3.2.1.1. | tas ir redzams atbilstoši 4.2.5. punktam; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Ja konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, tiem var uzlikt vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido aplis, kas ietver burtu “E”, kuram seko tās valsts, kas izdevusi apstiprinājumu, pazīšanas numurs un apstiprinājuma numurs. Šo apstiprinājuma marķējumu uz grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem var norādīt jebkurā vietā, ja:

4.3.2.1.1.

tas ir redzams atbilstoši 4.2.5. punktam;

| 4.3.2.1.2. | nevienu grupēto, kombinēto vai savietoto lukturu gaismu caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējumu. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

nevienu grupēto, kombinēto vai savietoto lukturu gaismu caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējumu.

| 4.3.2.2. | Katra luktura identifikācijas simbolu atbilstoši noteikumiem, uz kuru pamata piešķirts apstiprinājums, kopā ar attiecīgo grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā, un, ja nepieciešams, vajadzīgo bultiņu norāda:






  4.3.2.2.1. | uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Katra luktura identifikācijas simbolu atbilstoši noteikumiem, uz kuru pamata piešķirts apstiprinājums, kopā ar attiecīgo grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā, un, ja nepieciešams, vajadzīgo bultiņu norāda:

4.3.2.2.1.

uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas;

| 4.3.2.2.2. | vai kopā, tā, lai jebkuru no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem varētu skaidri identificēt (sk. četrus iespējamos piemērus 2. pielikuma 10. attēlā). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

vai kopā, tā, lai jebkuru no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem varētu skaidri identificēt (sk. četrus iespējamos piemērus 2. pielikuma 10. attēlā).

| 4.3.2.3. | Vienota apstiprinājuma marķējuma elementu izmērs nav mazāks par minimālo izmēru, kas mazākajam atsevišķajam marķējumam paredzēts noteikumos, saskaņā ar kuriem apstiprinājums ir piešķirts. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Vienota apstiprinājuma marķējuma elementu izmērs nav mazāks par minimālo izmēru, kas mazākajam atsevišķajam marķējumam paredzēts noteikumos, saskaņā ar kuriem apstiprinājums ir piešķirts.

| 4.3.2.4. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Viena un tā pati nolīguma Puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Viena un tā pati nolīguma Puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi.

| 4.3.2.5. | Šo noteikumu 2. pielikuma 10. attēlā ir piemēri, kā izvietot apstiprinājuma marķējumu grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Šo noteikumu 2. pielikuma 10. attēlā ir piemēri, kā izvietot apstiprinājuma marķējumu grupētiem, kombinētiem vai savietotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem.

4.3.3.   Lukturi, kuru izkliedētājus izmanto dažādos galveno lukturu tipos un kurus var savietot vai grupēt kopā ar citiem lukturiem

Piemēro 4.3.2. punkta noteikumus.

| 4.3.3.1. | Turklāt, ja izmanto to pašu izkliedētāju, uz tā var būt atšķirīgi apstiprinājuma marķējumi, kas attiecas uz dažādu tipu galvenajiem lukturiem vai lukturu blokiem, ja uz luktura galvenā korpusa vai sadalītās apgaismes sistēmas, pat ja tos nevar atdalīt no izkliedētāja, arī ir 3.2. punktā minētais laukums un apstiprinājuma marķējums, kas apliecina tā faktiskās funkcijas. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Turklāt, ja izmanto to pašu izkliedētāju, uz tā var būt atšķirīgi apstiprinājuma marķējumi, kas attiecas uz dažādu tipu galvenajiem lukturiem vai lukturu blokiem, ja uz luktura galvenā korpusa vai sadalītās apgaismes sistēmas, pat ja tos nevar atdalīt no izkliedētāja, arī ir 3.2. punktā minētais laukums un apstiprinājuma marķējums, kas apliecina tā faktiskās funkcijas.

| 4.3.3.2. | Šo noteikumu 2. pielikuma 11. attēlā redzami apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma piemēri attiecībā uz iepriekš minēto gadījumu. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Šo noteikumu 2. pielikuma 11. attēlā redzami apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma piemēri attiecībā uz iepriekš minēto gadījumu.

4.3.4.   Sadalītās apgaismes sistēmas

Attiecībā uz sadalītajām apgaismes sistēmām jāievēro piemērojamie 4.3.1.–4.3.3.2. punkta noteikumi saistībā ar 3.4. punkta prasībām.

B.   TEHNISKĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ GALVENAJIEM LUKTURIEM (5)

5.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

5.1.   Katram paraugam jāatbilst turpmāk 6. līdz 8. punktā izklāstītajām specifikācijām.

5.2.   Galvenos lukturus konstruē tā, lai normālos lietošanas apstākļos, neatkarīgi no vibrācijas, kurai tie var būt pakļauti, to darbība būtu pietiekami laba un saglabātu tiem noteiktos fotometriskos parametrus.

5.2.1.   Galvenos lukturus aprīko ar ierīci, kas ļauj tos transportlīdzeklī noregulēt saskaņā ar tiem piemērojamajiem noteikumiem. Šādu ierīci neuzstāda apgaismošanas blokiem, kuros atstarotājs nav atdalāms no izkliedētāja, ja šādus blokus izmanto vienīgi tādos transportlīdzekļos, kuros galveno lukturu regulēšanu var veikt citādi.

Ja galvenajam tuvās gaismas lukturim un galvenajam tālās gaismas lukturim ir katram savs(-i) gaismas avots(-i) un tie montēti kompleksā blokā, regulētājierīcei jānodrošina tas, lai katru optisko sistēmu varētu regulēt atsevišķi. Šie paši noteikumi attiecas uz galvenajiem lukturiem, kas nodrošina priekšējā miglas luktura gaismu un tālo gaismu, uz galvenajiem lukturiem, kas nodrošina galveno tuvo gaismu un priekšējā miglas luktura gaismu, kā arī uz galvenajiem lukturiem, kas nodrošina visas trīs minētās gaismas.

5.2.2.   Tomēr minētie noteikumi neattiecas uz galveno lukturu grupām, kuru atstarotāji nav atdalāmi. Uz šādām grupām attiecas šo noteikumu 6.3. punkta prasības.

5.3.   Galvenos lukturus, kas projektēti satiksmei pa brauktuves labo un kreiso pusi, var pielāgot attiecīgajam satiksmes virzienam vai nu ar piemērotu sākotnējo iestatījumu, ko veic tad, kad lukturus uzstāda transportlīdzeklim, vai ar lietotāja izvēlētu iestatījumu. Šāds sākotnējais vai izvēlētais iestatījums var būt, piemēram, vai nu optiskā bloka uzstādījums noteiktā leņķī transportlīdzeklī, vai gaismas avota(-u) uzstādījums attiecīgā leņķī attiecībā pret optisko bloku. Jebkurā gadījumā jābūt iespējamiem tikai diviem skaidri atšķiramiem uzstādījumiem – satiksmei pa brauktuves labo pusi un satiksmei pa brauktuves kreiso pusi, un to konstrukcijai jānodrošina tas, ka tos nevar nejauši pārslēgt no viena stāvokļa otra, vai arī iestatīt starpstāvoklī. Ja gaismas avotam ir paredzēti divi dažādi iestatījuma stāvokļi, tad daļām, ar kurām gaismas avotu piestiprina pie atstarotāja, jābūt projektētām un izgatavotām tā, lai katrā no tā diviem iestatījumiem gaismas avots būtu piestiprināts ar tādu pašu precizitāti, kas nepieciešama attiecībā uz galvenajiem lukturiem satiksmei tikai pa vienu brauktuves pusi. Atbilstību šā punkta prasībām pārbauda vizuāli un, ja nepieciešams, izmanto testēšanas iekārtu.

5.4.   Apgaismojuma konfigurācija dažādiem satiksmes apstākļiem

5.4.1.   Ja galvenie lukturi ir projektēti satiksmei tikai pa brauktuves vienu pusi (labo vai kreiso), veic lietderīgus pasākumus, lai netraucētu ceļu satiksmes dalībniekiem valstī, kur satiksme notiek pa pretējo brauktuves pusi nekā valstī, kurai galvenie lukturi tika projektēti (6). Šie pasākumi var būt šādi:

| a) | ārējā galvenā luktura izkliedētāja zonas daļēja aizēnošana; |
| --- | --- |

a)

ārējā galvenā luktura izkliedētāja zonas daļēja aizēnošana;

| b) | lejupvērsta gaismas kūļa kustība. Horizontāla kustība ir atļauta; |
| --- | --- |

b)

lejupvērsta gaismas kūļa kustība. Horizontāla kustība ir atļauta;

| c) | jebkurš cits pasākums, lai novērstu vai samazinātu asimetrisko gaismas kūļa daļu. |
| --- | --- |

c)

jebkurš cits pasākums, lai novērstu vai samazinātu asimetrisko gaismas kūļa daļu.

5.4.2.   Pēc šā (šo) pasākuma(-u) veikšanas, nemainot noregulējumu salīdzinājumā ar noregulējumu sākotnējam satiksmes virzienam, tiek izpildītas šādas prasības attiecībā uz galvenā luktura gaismas intensitāti:

| 5.4.2.1. | tuvā gaisma, kas projektēta satiksmei pa brauktuves labo pusi un pielāgota satiksmei pa brauktuves kreiso pusi: | pie 0,86D-1,72L vismaz 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1.

tuvā gaisma, kas projektēta satiksmei pa brauktuves labo pusi un pielāgota satiksmei pa brauktuves kreiso pusi:

pie 0,86D-1,72L vismaz 2 500 cd;

| | pie 0,57U-3,43R ne vairāk kā 880 cd; |
| --- | --- |

pie 0,57U-3,43R ne vairāk kā 880 cd;

| 5.4.2.2. | tuvā gaisma, kas projektēta satiksmei pa brauktuves kreiso pusi un pielāgota satiksmei pa brauktuves labo pusi: | pie 0,86D-1,72R vismaz 2 500 cd; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.2.

tuvā gaisma, kas projektēta satiksmei pa brauktuves kreiso pusi un pielāgota satiksmei pa brauktuves labo pusi:

pie 0,86D-1,72R vismaz 2 500 cd;

| | pie 0,57U-3,43L ne vairāk kā 880 cd. |
| --- | --- |

pie 0,57U-3,43L ne vairāk kā 880 cd.

5.5.   Ja galvenie lukturi paredzēti, lai tālo un tuvo gaismu nodrošinātu pārmaiņus vai tuvai gaismai un/vai tālai gaismai, kas paredzēta liektas gaismas radīšanai, mehāniskas, elektromehāniskas vai citas ierīces, kas iebūvētas galvenajā lukturī šim mērķim (7), ir jāprojektē tā, ka:

| 5.5.1. | ierīce ir pietiekami izturīga, lai to varētu iedarbināt 50 000 reizes normālos lietošanas apstākļos. Lai pārbaudītu atbilstību šai prasībai, par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:






  a) | var pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs piegādā testa veikšanai vajadzīgo aprīkojumu; |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

ierīce ir pietiekami izturīga, lai to varētu iedarbināt 50 000 reizes normālos lietošanas apstākļos. Lai pārbaudītu atbilstību šai prasībai, par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

a)

var pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs piegādā testa veikšanai vajadzīgo aprīkojumu;

| b) | var neveikt testu, ja pieteikuma iesniedzējs galveno lukturi uzrāda kopā ar testa ziņojumu, ko izsniedzis tehniskais dienests, kas atbild par apstiprinājuma testu veikšanu tās pašas konstrukcijas galvenajiem lukturiem (grupām), apstiprinot atbilstību šai prasībai; |
| --- | --- |

b)

var neveikt testu, ja pieteikuma iesniedzējs galveno lukturi uzrāda kopā ar testa ziņojumu, ko izsniedzis tehniskais dienests, kas atbild par apstiprinājuma testu veikšanu tās pašas konstrukcijas galvenajiem lukturiem (grupām), apstiprinot atbilstību šai prasībai;

| 5.5.2. | ja notiek kļūme, galvenā luktura gaismas intensitāte virs H-H līnijas nepārsniedz tuvās gaismas vērtības atbilstoši 6.2.6. punktam; turklāt galvenie lukturi, kas projektēti, lai nodrošinātu tuvo un/vai tālo gaismu, kas kļūst par liekto gaismu, rada gaismas intensitāti vismaz 2 500 cd testa punktā 25 V (VV līnija, 1,72D); |
| --- | --- |

5.5.2.

ja notiek kļūme, galvenā luktura gaismas intensitāte virs H-H līnijas nepārsniedz tuvās gaismas vērtības atbilstoši 6.2.6. punktam; turklāt galvenie lukturi, kas projektēti, lai nodrošinātu tuvo un/vai tālo gaismu, kas kļūst par liekto gaismu, rada gaismas intensitāti vismaz 2 500 cd testa punktā 25 V (VV līnija, 1,72D);

| 5.5.3. | tuvo gaismu vai tālo gaismu var ieslēgt vienmēr, nepieļaujot iespēju, ka mehānisms apstājas starpstāvoklī; |
| --- | --- |

5.5.3.

tuvo gaismu vai tālo gaismu var ieslēgt vienmēr, nepieļaujot iespēju, ka mehānisms apstājas starpstāvoklī;

| 5.5.4. | lietotājs nevar ar parastiem līdzekļiem mainīt kustīgo daļu formu vai pozīciju. |
| --- | --- |

5.5.4.

lietotājs nevar ar parastiem līdzekļiem mainīt kustīgo daļu formu vai pozīciju.

5.6.   Papildu testus veic saskaņā ar 4. pielikumā minētajām prasībām, lai nodrošinātu, ka ekspluatācijā neradīsies pārmērīgas fotometrisko rādītāju izmaiņas.

5.7.   Gaismu caurlaidīgās no plastikāta izgatavotās sastāvdaļas pārbauda saskaņā ar 5. pielikuma prasībām.

5.8.   Gaismas avotu nomaināmība

5.8.1.   Gāzizlādes gaismas avotam(-iem), ko izmanto gāzizlādes galvenajos lukturos vai sadalītajās apgaismes sistēmās, jābūt nomaināmam(-iem) un apstiprinātam(-iem) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. Gāzizlādes gaismas avotu(-us), kas nav apstiprināts(-i) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99, var izmantot tikai tad, ja tas (tie) ir gaismas ģeneratora nemaināma daļa. Tomēr, ja ir uzstādītas sadalītās apgaismes sistēmas, gaismas ģeneratoru var nomainīt, neizmantojot īpašas ierīces, arī tad, ja tajā izmantotais gaismas avots nav apstiprināts.

5.8.2.   Ja vienu vai vairākus (papildu) kvēldiega gaismas avotus izmanto gāzizlādes galvenajā lukturī, šos kvēldiega gaismas avotus apstiprina saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums, ja vien Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums, nav noteikti to izmantošanas ierobežojumi.

5.8.3.   Ierīces konstrukcija ir tāda, lai kvēlspuldzi, ja tāda ir, varētu piestiprināt tikai pareizajā pozīcijā.

5.8.4.   Ja ir nomaināmi gāzizlādes gaismas avoti un papildu kvēldiega gaismas avoti, lampas turētājam jāatbilst izmēriem, kas minēti IEC Publikācijas 60061 datu lapā, atbilstoši izmantotā(-o) gāzizlādes gaismas avota(-u) kategorijai. Gāzizlādes gaismas avotam(-iem) jābūt viegli iemontējamam(-iem) galvenajā lukturī.

5.9.   Nenomaināmi gāzizlādes gaismas avoti, kas nav apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99 un kas tiek izmantoti sadalītās apgaismes sistēmās, atbilst arī šādām prasībām (atbilstoši Noteikumos Nr. 99 norādītajām prasībām attiecībā uz gāzizlādes gaismas avotu apstiprināšanu):

| 5.9.1. | ieslēgšanas, iesilšanas un ātrās atkalieslēgšanas prasības, kā norādīts Noteikumu Nr. 99 3.6. punktā; |
| --- | --- |

5.9.1.

ieslēgšanas, iesilšanas un ātrās atkalieslēgšanas prasības, kā norādīts Noteikumu Nr. 99 3.6. punktā;

| 5.9.2. | krāsa, kā norādīts Noteikumu Nr. 99 3.9. punktā. Krāsa ir balta; |
| --- | --- |

5.9.2.

krāsa, kā norādīts Noteikumu Nr. 99 3.9. punktā. Krāsa ir balta;

| 5.9.3. | UV starojums, kā norādīts Noteikumu Nr. 99 3.10. punktā, ja tas norādīts apstiprinājuma pieteikumā (iepriekš minētais 2.2.2. punkts). |
| --- | --- |

5.9.3.

UV starojums, kā norādīts Noteikumu Nr. 99 3.10. punktā, ja tas norādīts apstiprinājuma pieteikumā (iepriekš minētais 2.2.2. punkts).

5.10.   Galvenais lukturis un balasta sistēma nedrīkst radīt starojuma vai elektriskos traucējumus, kas izraisa citu transportlīdzeklī esošo elektrisko/elektronisko sistēmu darbības traucējumus (8).

5.11.   Ja testa procedūrai nepieciešams, testa veicēji var pieprasīt ražotājam papildu testa paraugus, pārbaudes stendus (turētājus) vai īpašus strāvas avotus.

5.12.   Testa procedūru veic, ievērojot ražotāja noteiktās montāžas specifikācijas.

5.13.   Galvenajam lukturim (ja aprīkots ar LED moduļiem) un pašam(-iem) LED modulim(-ļiem) jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu 11. pielikumā izklāstītajām prasībām. Pārbauda atbilstību minētajām prasībām.

6.   APGAISMOJUMS

6.1.   Vispārīgi noteikumi

6.1.1.   Galvenos lukturus vai sadalītās apgaismes sistēmas konstruē tā, lai ar atbilstošu gāzizlādes gaismas avotu tie radītu pietiekamu apgaismojumu, neapžilbinot tad, kad tie izstaro tuvo gaismu, un nodrošinot labu apgaismojumu tad, kad tie izstaro tālo gaismu.

6.1.2.   Gaismas intensitāti, ko rada galvenais lukturis, mēra 25 m attālumā ar fotoelektrisku elementu, kura izmantojamā platība ir kvadrāts, kam malu garums ir 65 mm. HV punkts ir viduspunkts koordinātu sistēmai ar vertikālu polāro asi. Līnija h horizontāli šķērso HV (skatīt šo noteikumu 3. pielikumu).

6.1.3.   Galveno lukturi vai sadalītās apgaismes sistēmas uzskata par atbilstošiem, ja viens gaismas avots, kas izmantots vismaz 15 ciklus saskaņā ar Noteikumu Nr. 99 4. pielikuma 4. punktu, atbilst 6. punktā noteiktajām fotometriskajām prasībām.

Ja gāzizlādes gaismas avots ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 99 prasībām, tad tas ir standarta (etalona) gaismas avots un tā gaismas plūsma var atšķirties no objektīvās gaismas plūsmas, kas paredzēta Noteikumos Nr. 99. Šajā gadījumā atbilstoši koriģē gaismas intensitātes vērtības.

Iepriekš minēto korekciju neveic sadalītajām apgaismes sistēmām, kurās izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, vai galvenajiem lukturiem, kuros ir pilnīgi vai daļēji iebūvēts(-i) balasts(-i).

Ja gāzizlādes gaismas avots nav apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99, to uzskata par sērijveida nenomaināmu gaismas avotu.

6.1.4.   Izmēri, pēc kuriem nosaka loka stāvokli standarta gāzizlādes gaismas avotā, norādīti attiecīgajā Noteikumu Nr. 99 datu lapā.

6.1.5.   Fotometrisko atbilstību pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 6.2.6. vai 6.3. punktu. Tas attiecas arī uz gaismas kūļa noliekuma zonu starp 3°R un 3°L (mērījumu metode attiecībā uz gaismas kūļa noliekuma zonas krāsu tiek izvērtēta).

6.1.6.   Gāzizlādes gaismas avotus izmantojošo galveno lukturu izstarotās gaismas krāsa ir balta.

6.1.7.   Četras sekundes pēc tam, kad ieslēgts galvenais lukturis, kas aprīkots ar gāzizlādes gaismas avotu ar balastu, kurš nav iebūvēts gaismas avotā, un kas nav izmantots 30 minūtes vai ilgāk:

| 6.1.7.1. | HV punktā sasniedz vismaz 37 500 cd, ja galvenais lukturis izstaro tikai tālo gaismu; |
| --- | --- |

6.1.7.1.

HV punktā sasniedz vismaz 37 500 cd, ja galvenais lukturis izstaro tikai tālo gaismu;

| 6.1.7.2. | 50 V punktā sasniedz vismaz 6 250 cd, ja galvenie lukturi izstaro tikai tuvo gaismu vai pārmaiņus tuvo un tālo gaismu, kā aprakstīts šo noteikumu 5.4. punktā; |
| --- | --- |

6.1.7.2.

50 V punktā sasniedz vismaz 6 250 cd, ja galvenie lukturi izstaro tikai tuvo gaismu vai pārmaiņus tuvo un tālo gaismu, kā aprakstīts šo noteikumu 5.4. punktā;

| 6.1.7.3. | jebkurā gadījumā strāvas padevei jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu vajadzīgo strāvas impulsa palielināšanos. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

jebkurā gadījumā strāvas padevei jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu vajadzīgo strāvas impulsa palielināšanos.

6.2.   Noteikumi attiecībā uz tuvo gaismu

6.2.1.   Galvenā tuvās gaismas luktura gaismas intensitātes sadalījumā iekļauj gaismas kūļa noliekumu (sk. turpmāk 1. attēlu), kas palīdz pareizi noregulēt galveno lukturi, veicot fotometriskos mērījumus un regulējot to transportlīdzeklī.

Gaismas kūļa noliekumu veido:

| a) | gaismām, kas paredzētas satiksmei pa brauktuves labo pusi:






  i) | taisna “horizontālā daļa” kreisajā pusē; |
| --- | --- | --- |

a)

gaismām, kas paredzētas satiksmei pa brauktuves labo pusi:

i)

taisna “horizontālā daļa” kreisajā pusē;

| ii) | “leņķis un paaugstinātā daļa” labajā pusē; |
| --- | --- |

ii)

“leņķis un paaugstinātā daļa” labajā pusē;

| b) | gaismām, kas paredzētas satiksmei pa brauktuves kreiso pusi:






  i) | taisna “horizontālā daļa” labajā pusē; |
| --- | --- | --- |

b)

gaismām, kas paredzētas satiksmei pa brauktuves kreiso pusi:

i)

taisna “horizontālā daļa” labajā pusē;

| ii) | “leņķis un paaugstinātā daļa” kreisajā pusē. |
| --- | --- |

ii)

“leņķis un paaugstinātā daļa” kreisajā pusē.

Abos gadījumos “leņķim un paaugstinātajai daļai” ir asa šķautne.

6.2.2.   Galveno lukturi ar gaismas kūļa noliekuma palīdzību (sk. 1. attēlu) vizuāli noregulē, kā norādīts turpmāk. Regulēšanu veic, izmantojot plakanu, vertikālu ekrānu, kas novietots 10 m vai 25 m attālumā (kā norādīts 1. pielikuma 9. iedaļā) priekšā galvenajam lukturim taisnā leņķī pret H-V asi, kā parādīts šo noteikumu 3. pielikumā. Testa ekrāns ir pietiekami plats, lai varētu pārbaudīt un iestatīt tuvās gaismas luktura gaismas kūļa noliekumu vismaz 5° abās V-V līnijas pusēs.

6.2.2.1.   Vertikālai regulēšanai gaismas kūļa noliekuma horizontālo daļu pavirza uz augšu no zemāk esošās B līnijas un noregulē līdz tās nominālajai pozīcijai – vienam procentam (0,57 grādi) zem H-H līnijas.

1.   attēls

Image

Piezīme. Vertikālās un horizontālās līnijas skalas atšķiras.

6.2.2.2.   Horizontālai regulēšanai gaismas kūļa noliekuma leņķi un paaugstināto daļu virza:

| | attiecībā uz satiksmi pa brauktuves labo pusi – no labās puses uz kreiso un pēc novirzīšanas horizontāli nostāda tā, lai:






  a) | paaugstinātā daļa nepārsniegtu A līniju kreisajā pusē virs 0,2° D līnijas; un |
| --- | --- | --- |

attiecībā uz satiksmi pa brauktuves labo pusi – no labās puses uz kreiso un pēc novirzīšanas horizontāli nostāda tā, lai:

a)

paaugstinātā daļa nepārsniegtu A līniju kreisajā pusē virs 0,2° D līnijas; un

| b) | paaugstinātā daļa šķērsotu A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un |
| --- | --- |

b)

paaugstinātā daļa šķērsotu A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un

| c) | leņķa asāk izliektā daļa pārsvarā atrastos ne vairāk kā +/– 0,5 grādus pa kreisi vai pa labi no V-V līnijas; |
| --- | --- |

c)

leņķa asāk izliektā daļa pārsvarā atrastos ne vairāk kā +/– 0,5 grādus pa kreisi vai pa labi no V-V līnijas;

vai

| | attiecībā uz satiksmi pa brauktuves kreiso pusi – no kreisās puses uz labo un pēc novirzīšanas horizontāli nostāda tā, lai:






  a) | paaugstinātā daļa nepārsniegtu A līniju labajā pusē virs 0,2° D līnijas; un |
| --- | --- | --- |

attiecībā uz satiksmi pa brauktuves kreiso pusi – no kreisās puses uz labo un pēc novirzīšanas horizontāli nostāda tā, lai:

a)

paaugstinātā daļa nepārsniegtu A līniju labajā pusē virs 0,2° D līnijas; un

| b) | paaugstinātā daļa šķērsotu A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un |
| --- | --- |

b)

paaugstinātā daļa šķērsotu A līniju uz 0,2° D līnijas vai zem tās; un

| c) | leņķa asāk izliektā daļa pārsvarā atrastos uz V-V līnijas. |
| --- | --- |

c)

leņķa asāk izliektā daļa pārsvarā atrastos uz V-V līnijas.

6.2.2.3.   Ja šādi noregulēts galvenais lukturis neatbilst 6.2.5., 6.2.6. un 6.3. punktā noteiktajām prasībām, tā noregulējumu var mainīt, nodrošinot to, ka gaismas kūļa ass nepārvietojas:

| | horizontāli no A līnijas vairāk par:






  a) | 0,5° uz kreiso pusi vai 0,75° uz labo pusi – labās puses satiksmei; vai |
| --- | --- | --- |

horizontāli no A līnijas vairāk par:

a)

0,5° uz kreiso pusi vai 0,75° uz labo pusi – labās puses satiksmei; vai

| b) | 0,5° uz labo pusi vai 0,75° uz kreiso pusi – kreisās puses satiksmei; un |
| --- | --- |

b)

0,5° uz labo pusi vai 0,75° uz kreiso pusi – kreisās puses satiksmei; un

| | vertikāli vairāk par 0,25° augšup vai lejup no B līnijas. |
| --- | --- |

vertikāli vairāk par 0,25° augšup vai lejup no B līnijas.

6.2.2.4.   Ja vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pielaides, kas iepriekš norādītas 6.2.2.3. punktā, izmanto 10. pielikuma 2. un 3. punktā minēto instrumentālo metodi, lai pārbaudītu atbilstību gaismas kūļa noliekuma vajadzīgajam kvalitātes minimumam un veiktu gaismas kūļa vertikālo un horizontālo regulēšanu.

6.2.3.   Ja galvenais lukturis ir šādi noregulēts un apstiprinājums tiek prasīts tikai attiecībā uz tuvo gaismu, lukturim jāatbilst tikai tām prasībām, kas izklāstītas turpmāk 6.2.4. un 6.2.5. punktā; ja lukturis ir paredzēts gan tuvās, gan tālās gaismas nodrošināšanai, tam jāatbilst 6.2.4.–6.2.6. punktā izklāstītajām prasībām.

6.2.4.   Katram galvenajam tuvās gaismas lukturim ir atļauts tikai viens gāzizlādes gaismas avots. Papildus atļauti ne vairāk kā divi šādi gaismas avoti:

6.2.4.1.   viens papildu gaismas avots saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37 vai viens vai vairāki papildu LED moduļi, kurus var izmantot galvenajā tuvās gaismas lukturī, lai liektu gaismu;

6.2.4.2.   viens papildu gaismas avots saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37 un/vai viens vai vairāki LED moduļus galvenajā tuvās gaismas lukturī, kurus var izmantot infrasarkanā starojuma radīšanai. To/tos aktivizē tikai vienlaicīgi ar gāzizlādes gaismas avotu. Ja gāzizlādes gaismas avots nedarbojas, šo papildu gaismas avotu un/vai LED moduli(-ļus) automātiski izslēdz.

6.2.4.3.   Ja papildu gaismas avots vai LED modulis nedarbojas, galvenajam lukturim joprojām jāatbilst tuvajai gaismai noteiktajām prasībām.

6.2.4.4.   Mērīšanas nosacījumi atkarībā no gaismas avotiem

| 6.2.4.4.1. | Gāzizlādes gaismas avota gadījumā
  Balasta(-u) spailēm piemērojamais spriegums ir vai nu 12 V sistēmām 13,2 V +/– 0,1, vai cits spriegums, kas īpaši noteikts (sk. 7. pielikumu). |
| --- | --- |

6.2.4.4.1.

Gāzizlādes gaismas avota gadījumā

Balasta(-u) spailēm piemērojamais spriegums ir vai nu 12 V sistēmām 13,2 V +/– 0,1, vai cits spriegums, kas īpaši noteikts (sk. 7. pielikumu).

| 6.2.4.4.2. | Kvēldiega gaismas avota gadījumā saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37
  Luktura mērījumiem izmanto bezkrāsainu standarta (etalona) kvēlspuldzi, kuras nominālais spriegums ir 12 V. Luktura pārbaudes laikā spriegums uz kvēlspuldzes spailēm tiek regulēts, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu 13,2 V, kā norādīts Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2.

Kvēldiega gaismas avota gadījumā saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37

Luktura mērījumiem izmanto bezkrāsainu standarta (etalona) kvēlspuldzi, kuras nominālais spriegums ir 12 V. Luktura pārbaudes laikā spriegums uz kvēlspuldzes spailēm tiek regulēts, lai iegūtu standarta gaismas plūsmu 13,2 V, kā norādīts Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā.

| 6.2.4.4.3. | LED moduļa(-u) gadījumā
  Luktura mērījumus veic attiecīgi ar 6,3 V, 13,2 V vai 28 V spriegumu, ja šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modulim(-ļiem), ko darbina gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem. |
| --- | --- |

6.2.4.4.3.

LED moduļa(-u) gadījumā

Luktura mērījumus veic attiecīgi ar 6,3 V, 13,2 V vai 28 V spriegumu, ja šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modulim(-ļiem), ko darbina gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem.

6.2.5.   Kad pēc iedegšanas pagājušas vairāk nekā 10 minūtes, gaismas intensitāte testa punktos, kas norādīti turpmāk tabulā un 3. pielikuma B attēlā (vai satiksmes pa brauktuves kreiso pusi gadījumā atspoguļojas VV līnijas tuvumā), atbilst šādām prasībām:

| Punkti vai segmenti | Apzīmējums (10) | Gaismas intensitāte (cd) | Horizontālais leņķis (grādi) | Vertikālais leņķis (grādi) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maks. | Min. |
| Jebkurš punkts A zonā
  (ko ierobežo šādas koordinātas grādos)












  8L | 8L | 8R | 8R | 6R | 1,5R | V-V | 4L |
| 1U | 4U | 4U | 2U | 1,5U | 1,5U | H-H | H-H |

Punkti vai segmenti

Apzīmējums (10)

Gaismas intensitāte (cd)

Horizontālais leņķis (grādi)

Vertikālais leņķis (grādi)

Maks.

Min.

Jebkurš punkts A zonā

(ko ierobežo šādas koordinātas grādos)

8L

8L

8R

8R

6R

1,5R

V-V

4L

1U

4U

4U

2U

1,5U

1,5U

H-H

H-H

625

2

B 50 L

350

3,43 L

0,57 U

3

75 R

12 500

1,15 R

0,57 D

4

50 L

18 480

3,43 L

0,86 D

5

25 L1

18 800

3,43 L

1,72 D

6

50 V

7 500

0

0,86 D

7

50 R

12 500

1,72 R

0,86 D

8

25 L2

2 500

9 L

1,72 D

9

25 R1

2 500

9 R

1,72 D

10

25 L3

1 250

15 L

1,72 D

11

25 R2

1 250

15 R

1,72 D

12

15 L

625

20 L

2,86 D

13

15 R

625

20 R

2,86 D

14

(9)

8 L

4 U

15

(9)

0

4 U

16

(9)

8 R

4 U

17

(9)

4 L

2 U

18

(9)

0

2 U

19

(9)

4 R

2 U

20

65

8 R

0

21

125

4 L

0

no A līdz B

I segments

3 750

no 5,15 L līdz 5,15 R

0,86 D

no C līdz D

1 750

2,5 R

1 U

no E līdz F

III segments un zem tā

12 500

no 9,37 L līdz 8,53 R

4,29 D

E ne vairāk par R

43 800

pa labi no VV līnijas

Virs

1,72 D

E ne vairāk par L

31 300

pa kreisi no VV līnijas

Piezīme. Tabulā:

| | L burts norāda, ka punkts vai segments atrodas pa kreisi no VV līnijas. |
| --- | --- |

L burts norāda, ka punkts vai segments atrodas pa kreisi no VV līnijas.

| | R burts norāda, ka punkts vai segments atrodas pa labi no VV līnijas. |
| --- | --- |

R burts norāda, ka punkts vai segments atrodas pa labi no VV līnijas.

| | U burts norāda, ka punkts vai segments atrodas virs HH līnijas. |
| --- | --- |

U burts norāda, ka punkts vai segments atrodas virs HH līnijas.

| | D burts norāda, ka punkts vai segments atrodas zem HH līnijas. |
| --- | --- |

D burts norāda, ka punkts vai segments atrodas zem HH līnijas.

6.2.6.   Prasības, kas iepriekš minētas 6.2.5. punktā, piemēro arī tiem galvenajiem lukturiem, kuri paredzēti liektai gaismai un/vai kuriem ir papildu gaismas avots vai LED modulis(-ļi), kas minēts(-i) 6.2.4.2. punktā. Ja uzstādīts galvenais lukturis, kas paredzēts liektai gaismai, tā noregulējumu var mainīt, nodrošinot, ka gaismas kūļa ass vertikāli nepārvietojas vairāk kā par 0,2°.

6.2.6.1.   Ja liekto gaismu iegūst:

| 6.2.6.1.1. | liecot tuvo gaismu vai pārvietojot horizontāli gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic pēc tam, kad visa galvenā luktura grupa ir atliekta horizontāli, piemēram, izmantojot goniometru; |
| --- | --- |

6.2.6.1.1.

liecot tuvo gaismu vai pārvietojot horizontāli gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic pēc tam, kad visa galvenā luktura grupa ir atliekta horizontāli, piemēram, izmantojot goniometru;

| 6.2.6.1.2. | liecot vienu vai vairākas galvenā luktura optiskās daļas, bet horizontāli nepārvietojot gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic, kad šīs daļas ir galējā darbības pozīcijā; |
| --- | --- |

6.2.6.1.2.

liecot vienu vai vairākas galvenā luktura optiskās daļas, bet horizontāli nepārvietojot gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic, kad šīs daļas ir galējā darbības pozīcijā;

| 6.2.6.1.3. | ar vienu papildu gaismas avotu vai ar vienu vai vairākiem LED moduļiem, nepārvietojot horizontāli gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic, kad šis gaismas avots vai LED modulis(-ļi) ir aktivizēts(-i). |
| --- | --- |

6.2.6.1.3.

ar vienu papildu gaismas avotu vai ar vienu vai vairākiem LED moduļiem, nepārvietojot horizontāli gaismas kūļa noliekuma leņķa asāk izliekto daļu, mērījumus veic, kad šis gaismas avots vai LED modulis(-ļi) ir aktivizēts(-i).

6.3.   Noteikumi attiecībā uz tālajām gaismām

6.3.1.   Ja galvenais lukturis paredzēts tālās un tuvās gaismas nodrošināšanai, tālās gaismas kūļa gaismas intensitātes mērījumus veic ar tādu pašu luktura noregulējumu, kāds nepieciešams mērījumiem saskaņā ar iepriekš minēto 6.2.5. punktu; ja galvenais lukturis nodrošina tikai tālo gaismu, to noregulē tā, lai maksimāli apgaismotais laukums būtu centrēts pret H-H un V-V līniju krustošanās punktu; šādam galvenajam lukturim jāatbilst vienīgi 6.3. punktā minētajām prasībām. Testa spriegumi ir tādi paši kā 6.2.4.4. punktā minētie spriegumi.

6.3.2.   Tālajai gaismai var izmantot vairākus gaismas avotus, kas uzskaitīti Noteikumos Nr. 37 (šajā gadījumā kvēlspuldzēs izmanto standarta gaismas plūsmu), Noteikumos Nr. 99, un/vai tie var būt LED moduļi. Ja tālās gaismas kūlis veidojas no vairākiem gaismas avotiem, nosakot gaismas intensitātes maksimālo vērtību (IM), šos gaismas avotus izmanto vienlaicīgi.

Daļu tālās gaismas, ko izstaro kāds no minētajiem gaismas avotiem, var arī izmantot tikai īslaicīgiem signāliem (signalizēšana ar tālās gaismas lukturiem), kā to noteicis pieteikuma iesniedzējs. To norāda attiecīgajā rasējumā un atzīmē paziņojuma veidlapā.

6.3.3.   Atsaucoties uz 3. pielikuma C attēlu un turpmāk norādīto tabulu, tālās gaismas kūļa gaismas intensitātes sadalījums atbilst šādām prasībām:

| Testa punkts | Leņķiskās koordinātas
  Grādi | Vajadzīgā gaismas intensitāte
  cd |
| --- | --- | --- |
| | | Min |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 6 250 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 25 000 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 25 000 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 6 250 |

Testa punkts

Leņķiskās koordinātas

Grādi

Vajadzīgā gaismas intensitāte

cd

Min

H-5L

0,0, 5,0 L

6 250

H-2,5L

0,0, 2,5 L

25 000

H-2,5R

0,0, 2,5 R

25 000

H-5R

0,0, 5,0 R

6 250

6.3.3.1.   HH un VV līniju krustošanās punktam (HV) jābūt izoluksā 80 procentu apjomā no maksimālās gaismas intensitātes. Šī maksimālā vērtība (IM) nav mazāka par 43 800 cd;

6.3.3.2.   maksimālā vērtība (IM) nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 215 000 cd.

6.3.4.   Iepriekš 6.3.3.2. punktā minētās maksimālās gaismas intensitātes standarta atzīme (IM) iegūstama, izmantojot attiecību:

I′M
  = IM/4 300.

Šo vērtību noapaļo līdz šādām vērtībām: 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4.   Noteikumi attiecībā uz pārvietojamiem atstarotājiem

6.4.1.   Ja lukturis novietots 2.1.4. punktā aprakstītajā stāvoklī, galvenajam lukturim jāatbilst 6.2. vai 6.3. punktā, vai abos punktos minētajām fotometriskajām prasībām.

6.4.2.   Papildu testus veic pēc tam, kad atstarotāju, izmantojot galvenā luktura regulēšanas ierīces, atliec vertikāli uz augšu tādā leņķī, kas minēts 2.1.4. punktā, vai 2 grādus uz augšu – atkarībā no tā, kurš leņķis ir mazāks. Pēc tam galveno lukturi noliec uz leju (izmantojot goniometru) un ievēro šādas fotometriskās specifikācijas šādos punktos:

| galvenā tuvā gaisma | : | HV un 75 R (attiecīgi 75 L); |
| --- | --- | --- |
| tālā gaisma | : | IM un punkts HV (procentuālā daļa no IM). |

galvenā tuvā gaisma

:

HV un 75 R (attiecīgi 75 L);

tālā gaisma

:

IM un punkts HV (procentuālā daļa no IM).

Ja regulēšanas ierīces neļauj veikt nepārtrauktu kustību, tad izvēlas stāvokli, kas ir tuvākais 2 grādu leņķim.

6.4.3.   Atstarotāju novieto atpakaļ nominālajā leņķa pozīcijā, kā noteikts 6.2.2. punktā, un goniometru nostāda tā sākotnējā stāvoklī. Atstarotāju, izmantojot galvenā luktura regulēšanas ierīci, atliec vertikāli uz leju tādā leņķī, kas minēts 2.1.4. punktā, vai 2 grādus uz leju – atkarībā no tā, kurš leņķis ir mazāks. Pēc tam galveno lukturi atliec uz augšu (izmantojot, piemēram, goniometru) un veic pārbaudes 6.5.2. punktā minētajos punktos.

7.   DISKOMFORTA UN/VAI APŽILBUMA NOVĒRTĒŠANA

Ir jānovērtē diskomforts un/vai apžilbums, ko rada galveno lukturu tuvā gaisma (11).

C.   CITI ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI

8.   GALVENO LUKTURU TIPA MODIFIKĀCIJAS UN APSTIPRINĀJUMA ATTIECINĀŠANA UZ CITU TIPU

| 8.1. | Par visām galveno lukturu tipa modifikācijām, tostarp balasta modifikācijām, jāziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi konkrēto galveno lukturu tipu. Pēc tam minētā struktūrvienība var:






  8.1.1. | uzskatīt, ka veiktās modifikācijas neradīs ievērojamas negatīvas sekas un ka galvenais lukturis joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- | --- |

8.1.

Par visām galveno lukturu tipa modifikācijām, tostarp balasta modifikācijām, jāziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi konkrēto galveno lukturu tipu. Pēc tam minētā struktūrvienība var:

8.1.1.

uzskatīt, ka veiktās modifikācijas neradīs ievērojamas negatīvas sekas un ka galvenais lukturis joprojām atbilst prasībām; vai

| 8.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa ziņojumu. |
| --- | --- |

8.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa ziņojumu.

| 8.2. | Par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikumu, precizējot izmaiņas, 4.1.5. punktā noteiktajā kārtībā paziņo nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

8.2.

Par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikumu, precizējot izmaiņas, 4.1.5. punktā noteiktajā kārtībā paziņo nolīguma Pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 8.3. | Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kura paredzēta šāda attiecinājuma izsniegšanai, un informē par to pārējās 1958. gada nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā iekļautajam paraugam. |
| --- | --- |

8.3.

Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kura paredzēta šāda attiecinājuma izsniegšanai, un informē par to pārējās 1958. gada nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā iekļautajam paraugam.

9.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

| 9.1. | Galvenos lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 6. punktā izklāstītās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Galvenos lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot 6. punktā izklāstītās prasības.

| 9.2. | Lai pārbaudītu, vai 9.1. punkta prasības ir izpildītas, veic piemērotas ražošanas pārbaudes. |
| --- | --- |

9.2.

Lai pārbaudītu, vai 9.1. punkta prasības ir izpildītas, veic piemērotas ražošanas pārbaudes.

| 9.3. | Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:






  9.3.1. | nodrošina, lai būtu izstrādātas efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūras; |
| --- | --- | --- |

9.3.

Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

9.3.1.

nodrošina, lai būtu izstrādātas efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūras;

| 9.3.2. | nodrošina piekļuvi kontrolaprīkojumam, kas vajadzīgs katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei; |
| --- | --- |

9.3.2.

nodrošina piekļuvi kontrolaprīkojumam, kas vajadzīgs katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei;

| 9.3.3. | nodrošina, lai testu rezultātu datus reģistrētu un lai attiecīgie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko saskaņo ar administratīvo iestādi; |
| --- | --- |

9.3.3.

nodrošina, lai testu rezultātu datus reģistrētu un lai attiecīgie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko saskaņo ar administratīvo iestādi;

| 9.3.4. | analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu ražojuma raksturlielumu stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības; |
| --- | --- |

9.3.4.

analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu ražojuma raksturlielumu stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības;

| 9.3.5. | nodrošina, lai katram ražojuma tipam veiktu vismaz šo noteikumu 8. pielikumā norādītos testus; |
| --- | --- |

9.3.5.

nodrošina, lai katram ražojuma tipam veiktu vismaz šo noteikumu 8. pielikumā norādītos testus;

| 9.3.6. | nodrošina, lai ikviena paraugu ņemšana, kura pierāda neatbilstību attiecīgajam testa veidam, būtu par iemeslu atkārtotai paraugu ņemšanai vai citam testam. Lai panāktu attiecīgās ražošanas atbilstību, veic visus vajadzīgos pasākumus. |
| --- | --- |

9.3.6.

nodrošina, lai ikviena paraugu ņemšana, kura pierāda neatbilstību attiecīgajam testa veidam, būtu par iemeslu atkārtotai paraugu ņemšanai vai citam testam. Lai panāktu attiecīgās ražošanas atbilstību, veic visus vajadzīgos pasākumus.

| 9.4. | Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamās atbilstības kontroles metodes.






  9.4.1. | Katrā apskatē inspektoram, kas ieradies uz vietas, uzrāda testu žurnālus un ražošanas kontroles ierakstus. |
| --- | --- | --- |

9.4.

Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamās atbilstības kontroles metodes.

9.4.1.

Katrā apskatē inspektoram, kas ieradies uz vietas, uzrāda testu žurnālus un ražošanas kontroles ierakstus.

| 9.4.2. | Inspektors izlases veidā var ņemt paraugus testu veikšanai ražotāja laboratorijā. Paraugu obligāto skaitu var noteikt, ņemot vērā paša ražotāja veikto pārbaužu rezultātus. |
| --- | --- |

9.4.2.

Inspektors izlases veidā var ņemt paraugus testu veikšanai ražotāja laboratorijā. Paraugu obligāto skaitu var noteikt, ņemot vērā paša ražotāja veikto pārbaužu rezultātus.

| 9.4.3. | Ja kvalitātes līmenis ir neapmierinošs vai ja tiek uzskatīts, ka jāpārbauda to testu derīgums, kas veikti, piemērojot iepriekšējo punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kas veicis tipa apstiprinājuma testus, izmantojot 9. pielikumā minētos kritērijus. |
| --- | --- |

9.4.3.

Ja kvalitātes līmenis ir neapmierinošs vai ja tiek uzskatīts, ka jāpārbauda to testu derīgums, kas veikti, piemērojot iepriekšējo punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kas veicis tipa apstiprinājuma testus, izmantojot 9. pielikumā minētos kritērijus.

| 9.4.4. | Kompetentā iestāde var veikt jebkuru šajos noteikumos paredzēto testu. Šos testus veic, izmantojot brīvi izvēlētus paraugus, netraucējot ražotājam pildīt savas saistības attiecībā uz produkcijas piegādi un saskaņā ar 9. pielikuma kritērijiem. |
| --- | --- |

9.4.4.

Kompetentā iestāde var veikt jebkuru šajos noteikumos paredzēto testu. Šos testus veic, izmantojot brīvi izvēlētus paraugus, netraucējot ražotājam pildīt savas saistības attiecībā uz produkcijas piegādi un saskaņā ar 9. pielikuma kritērijiem.

| 9.4.5. | Kompetentā iestāde cenšas veikt pārbaudes ne retāk kā reizi divos gados. Tomēr šajā jautājumā kompetentā iestāde var rīkoties pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savai pārliecībai par efektīvu ražošanas atbilstības kontroles pasākumu nodrošinājumu. Konstatējot neapmierinošus rezultātus, kompetentā iestāde nodrošina visu to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi pēc iespējas ātrākai ražojumu atbilstības atjaunošanai. |
| --- | --- |

9.4.5.

Kompetentā iestāde cenšas veikt pārbaudes ne retāk kā reizi divos gados. Tomēr šajā jautājumā kompetentā iestāde var rīkoties pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savai pārliecībai par efektīvu ražošanas atbilstības kontroles pasākumu nodrošinājumu. Konstatējot neapmierinošus rezultātus, kompetentā iestāde nodrošina visu to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi pēc iespējas ātrākai ražojumu atbilstības atjaunošanai.

| 9.5. | Galvenos lukturus ar acīmredzamiem defektiem neņem vērā. |
| --- | --- |

9.5.

Galvenos lukturus ar acīmredzamiem defektiem neņem vērā.

| 9.6. | Norādes zīmi neņem vērā. |
| --- | --- |

9.6.

Norādes zīmi neņem vērā.

| 9.7. | Šo noteikumu 6.2.6. punktā minētos mērījumu punktus (14.–21. mērījumu punkts) neņem vērā. |
| --- | --- |

9.7.

Šo noteikumu 6.2.6. punktā minētos mērījumu punktus (14.–21. mērījumu punkts) neņem vērā.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 10.1. | Apstiprinājumu, kas piešķirts galveno lukturu tipam saskaņā ar šiem noteikumiem, var anulēt, ja nav ievērotas prasības vai ja galvenais lukturis, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam. |
| --- | --- |

10.1.

Apstiprinājumu, kas piešķirts galveno lukturu tipam saskaņā ar šiem noteikumiem, var anulēt, ja nav ievērotas prasības vai ja galvenais lukturis, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

| 10.2. | Ja kāda nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, anulē agrāk izsniegtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

10.2.

Ja kāda nolīguma Puse, kas piemēro šos noteikumus, anulē agrāk izsniegtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

11.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot noteikta tipa galvenos lukturus, kas apstiprināti atbilstoši šiem noteikumiem, tad par šo faktu informē iestādi, kas piešķīra apstiprinājumu. Minētā iestāde, saņēmusi attiecīgo paziņojumu, informē pārējās 1958. gada nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā iekļautajam paraugam.

12.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ TO IESTĀŽU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS PIEŠĶIR TIPA APSTIPRINĀJUMU

1958. gada nolīguma Puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu, atteikumu vai anulēšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

13.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 13.1. | No dienas, kad stājas spēkā 01. grozījumu sērija, neviena nolīguma Puse, kura piemēro šos noteikumus, nevar atteikties piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

13.1.

No dienas, kad stājas spēkā 01. grozījumu sērija, neviena nolīguma Puse, kura piemēro šos noteikumus, nevar atteikties piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

| 13.2. | Līdz 60 mēnešiem pēc šo noteikumu 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas saistībā ar izmaiņām, kas ar 01. grozījumu sēriju ieviestas attiecībā uz fotometriskās testēšanas procedūrām, kurās izmanto sfērisko koordinātu sistēmu un gaismas intensitātes vērtību specifikācijas, un lai tehniskajiem dienestiem (testu laboratorijām) ļautu atjaunināt to testēšanas aprīkojumu, neviena nolīguma Puse, kura piemēro šos noteikumus, nevar atteikties piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, ja tiek izmantots esošais testēšanas aprīkojums un tipa apstiprinātājai iestādei var pierādīt, ka veikta piemērota vērtību konversija. |
| --- | --- |

13.2.

Līdz 60 mēnešiem pēc šo noteikumu 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas saistībā ar izmaiņām, kas ar 01. grozījumu sēriju ieviestas attiecībā uz fotometriskās testēšanas procedūrām, kurās izmanto sfērisko koordinātu sistēmu un gaismas intensitātes vērtību specifikācijas, un lai tehniskajiem dienestiem (testu laboratorijām) ļautu atjaunināt to testēšanas aprīkojumu, neviena nolīguma Puse, kura piemēro šos noteikumus, nevar atteikties piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, ja tiek izmantots esošais testēšanas aprīkojums un tipa apstiprinātājai iestādei var pierādīt, ka veikta piemērota vērtību konversija.

| 13.3. | Pēc 60 mēnešiem no 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja galvenais lukturis atbilst prasībām saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

13.3.

Pēc 60 mēnešiem no 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja galvenais lukturis atbilst prasībām saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

| 13.4. | Spēkā esošie galveno lukturu apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem pirms 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, paliek spēkā neierobežotu laiku. |
| --- | --- |

13.4.

Spēkā esošie galveno lukturu apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem pirms 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, paliek spēkā neierobežotu laiku.

| 13.5. | Nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma attiecinājumus uz citu tipu saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām sērijām. |
| --- | --- |

13.5.

Nolīguma Puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma attiecinājumus uz citu tipu saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām sērijām.

---

(1)  Šie noteikumi neliedz kādai no nolīguma Pusēm, kas piemēro šos noteikumus, aizliegt tās reģistrētajos transportlīdzekļos šajos noteikumos atļautos galvenos lukturus ar plastikāta izkliedētājiem (“PL”) kombinēt ar mehānisku galveno lukturu tīrīšanas ierīci (piemēram, ar stikla tīrītājiem).

(2)  Attiecībā uz gāzizlādes gaismas avotiem sk. Noteikumus Nr. 99.

(3)  Ja izkliedētāju nevar nodalīt no galvenā luktura korpusa, pietiek ar vienu marķējumu atbilstoši 4.2.5. punktam.

(4)  1958. gada nolīguma Pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/2.redakcija, 1. grozījumi.

(5)  Tehniskās prasības attiecībā uz gāzizlādes gaismas avotiem: sk. Noteikumus Nr. 99.

(6)  To lukturu uzstādīšanas instrukcijas, attiecībā uz kuriem veic šos pasākumus, sk. Noteikumos Nr. 48.

(7)  Minētie noteikumi neattiecas uz vadības slēdzi.

(8)  Atbilstība elektromagnētiskās saderības prasībām attiecas uz atsevišķu transportlīdzekļa tipu.

(9)  Gaismas intensitāte no punkta 14 līdz punktam 19 ir:

| | 14 + 15 + 16 ≥ 190 cd un |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 190 cd un

| | 17 + 18 + 19 ≥ 375 cd. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 375 cd.

(10)  Attiecībā uz satiksmi pa brauktuves kreiso pusi R burtu aizstāj ar L burtu un otrādi.

(11)  Šī prasība tiks izskatīta administrācijām paredzētajā ieteikumā.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMA PARAUGI

1.   attēls

Galvenais lukturis, uz kura ir iepriekš attēlotais apstiprinājuma marķējums, ir galvenais lukturis, kas apstiprināts Nīderlandē (E4) ar apstiprinājuma numuru 2439 un kas atbilst šo noteikumu prasībām ar grozījumiem, kas izdarīti ar 01. grozījumu sēriju. Tuvā gaisma paredzēta tikai satiksmei pa brauktuves labo pusi.

Skaitlis 30 norāda, ka tālās gaismas maksimālā gaismas intensitāte ir no 123 625 līdz 145 125 kandelām.

Piezīme. Apstiprinājuma numuram un papildu simboliem ir jāatrodas tuvu pie aplīša virs vai zem “E” burta, vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numuram ir jābūt “E” burta tajā pašā pusē, un tā cipariem jābūt novietotiem tajā pašā virzienā.

Lai nepieļautu iespēju, ka ciparus var sajaukt ar citiem simboliem, tipa apstiprinājuma numuru nedrīkst apzīmēt ar romiešu cipariem.

| 2.   attēls | 3.   attēls |
| --- | --- |

2.   attēls

Image

3.   attēls

Image

Galvenais lukturis, uz kura ir iepriekš attēlotais apstiprinājuma marķējums, ir galvenais lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām ar grozījumiem, kas izdarīti ar 01. grozījumu sēriju, gan attiecībā uz tuvo, gan tālo gaismu un ir paredzēts:

| tikai satiksmei pa brauktuves kreiso pusi. | satiksmei pa brauktuves abām pusēm, attiecīgi noregulējot optisko bloku vai gaismas avotu transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

tikai satiksmei pa brauktuves kreiso pusi.

satiksmei pa brauktuves abām pusēm, attiecīgi noregulējot optisko bloku vai gaismas avotu transportlīdzeklī.

3.b   attēls

| 4.   attēls | 5.   attēls |
| --- | --- |

4.   attēls

Image

5.   attēls

Image

Galvenais lukturis, uz kura ir iepriekš attēlotais apstiprinājuma marķējums, ir šo noteikumu prasībām ar grozījumiem, kas izdarīti ar 01. grozījumu sēriju, atbilstošs galvenais lukturis, kas aprīkots ar gāzizlādes gaismas avotu tikai tuvai gaismai un plastikāta izkliedētāju un ir paredzēts:

| satiksmei pa brauktuves abām pusēm. | tikai satiksmei pa brauktuves labo pusi. |
| --- | --- |

satiksmei pa brauktuves abām pusēm.

tikai satiksmei pa brauktuves labo pusi.

6.   attēls

Galvenais lukturis, uz kura ir iepriekš attēlotais apstiprinājuma marķējums, ir šo noteikumu prasībām ar grozījumiem, kas izdarīti ar 01. grozījumu sēriju, atbilstošs galvenais lukturis, kas aprīkots ar gāzizlādes gaismas avotiem tālai gaismai un kombinēts, grupēts vai savietots ar priekšējo miglas lukturi.

| 7.a   attēls | 7.b   attēls |
| --- | --- |

7.a   attēls

Image

7.b   attēls

Image

Galvenais lukturis, uz kura ir iepriekš attēlotais apstiprinājuma marķējums, ir šo noteikumu prasībām ar grozījumiem, kas izdarīti ar 01. grozījumu sēriju, atbilstošs galvenais lukturis, kas:

| ir aprīkots ar gāzizlādes gaismas avotu tikai tuvai gaismai un paredzēts tikai satiksmei pa brauktuves kreiso pusi. | atbilst 6. attēlā norādītajam izvietojumam, bet priekšējo miglas lukturi nevar ieslēgt vienlaicīgi ar tālo gaismu. |
| --- | --- |

ir aprīkots ar gāzizlādes gaismas avotu tikai tuvai gaismai un paredzēts tikai satiksmei pa brauktuves kreiso pusi.

atbilst 6. attēlā norādītajam izvietojumam, bet priekšējo miglas lukturi nevar ieslēgt vienlaicīgi ar tālo gaismu.

| 8.   attēls | 9.   attēls |
| --- | --- |

8.   attēls

Image

9.   attēls

Image

Identifikācijas zīme šo noteikumu prasībām ar grozījumiem, kas izdarīti ar 01. grozījumu sēriju, atbilstošam galvenajam tuvās gaismas lukturim, kam ir plastikāta izkliedētājs un kas:

| ir kombinēts, grupēts vai savietots ar R 8 halogēnu tālo gaismu. | ir paredzēts satiksmei pa brauktuves abām pusēm. |
| --- | --- |
| Tuvo gaismu neieslēdz vienlaicīgi ar halogēnu tālo gaismu. Tuvā gaisma paredzēta tikai satiksmei pa brauktuves labo pusi. | Tuvo gaismu neieslēdz vienlaicīgi ar citu savietotu galveno lukturi. |

ir kombinēts, grupēts vai savietots ar R 8 halogēnu tālo gaismu.

ir paredzēts satiksmei pa brauktuves abām pusēm.

Tuvo gaismu neieslēdz vienlaicīgi ar halogēnu tālo gaismu. Tuvā gaisma paredzēta tikai satiksmei pa brauktuves labo pusi.

Tuvo gaismu neieslēdz vienlaicīgi ar citu savietotu galveno lukturi.

10.   attēls

Iepriekš attēlotais apstiprinājuma marķējums norāda uz sadalīto apgaismes sistēmu, kas izmanto gāzizlādes gaismas avotu un atbilst šo noteikumu prasībām ar grozījumiem, kas izdarīti ar 01. grozījumu sēriju, attiecībā uz satiksmei pa brauktuves abām pusēm paredzēto tuvo un tālo gaismu.

Transportlīdzekļa priekšpusē piestiprinātu grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu vienkāršota marķējuma paraugi

11.   attēls

(Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski attēlo gaismas signālierīces formu un vispārējo izvietojumu. Tās neiekļauj apstiprinājuma marķējumā.)

A   paraugs

B   paraugs

C   paraugs

D   paraugs

Piezīme. Četri iepriekš redzamie paraugi attiecas uz apgaismojuma ierīci, kurai ir apstiprinājuma marķējums attiecībā uz:

| | priekšējo gabarītgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 01. grozījumu sēriju un paredzēts uzstādīšanai satiksmei pa brauktuves kreiso pusi; |
| --- | --- |

priekšējo gabarītgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 01. grozījumu sēriju un paredzēts uzstādīšanai satiksmei pa brauktuves kreiso pusi;

| | galveno lukturi ar satiksmei pa brauktuves labo un kreiso pusi paredzētu gāzizlādes tuvo gaismu un gāzizlādes tālo gaismu, kuras maksimālā intensitāte ir no 123 625 līdz 145 125 kandelām (norādīts ar numuru 30), kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un kam ir plastikāta izkliedētājs; |
| --- | --- |

galveno lukturi ar satiksmei pa brauktuves labo un kreiso pusi paredzētu gāzizlādes tuvo gaismu un gāzizlādes tālo gaismu, kuras maksimālā intensitāte ir no 123 625 līdz 145 125 kandelām (norādīts ar numuru 30), kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā redakcijā un kam ir plastikāta izkliedētājs;

| | priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 02. grozījumu sēriju un kam ir plastikāta izkliedētājs; |
| --- | --- |

priekšējo miglas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 02. grozījumu sēriju un kam ir plastikāta izkliedētājs;

| | priekšējo 1.a kategorijas virzienrādītāja lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

priekšējo 1.a kategorijas virzienrādītāja lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 6 01. grozījumu sēriju.

12.   attēls

Ar galveno lukturi savietots vai grupēts lukturis

1.   piemērs

Augstāk sniegtajā paraugā redzams marķējums uz izkliedētāja, kas paredzēts lietošanai dažādu tipu galvenajos lukturos, proti:

vai nu

galvenajā lukturī ar tuvo gaismu satiksmei pa brauktuves abām pusēm un tālo gaismu, kuras maksimālā gaismas intensitāte ir no 80 625 līdz 96 750 kandelām (norādīts ar numuru 20), kas apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumu Nr. 8 ar grozījumiem, kas izdarīti ar 04. grozījumu sēriju, prasībām, un

priekšējā gabarītgaismas lukturī, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 7 01. grozījumu sēriju,

vai

galvenajā lukturī ar gāzizlādes tuvo gaismu un tālo gaismu, kuras maksimālā gaismas intensitāte ir no 123 625 līdz 145 125 kandelām (norādīts ar numuru 30), kas paredzēts satiksmei pa brauktuves abām pusēm, apstiprināts Nīderlandē saskaņā ar šo noteikumu prasībām ar grozījumiem, kas izdarīti ar 01. grozījumu sēriju, un savietots ar tādu pašu priekšējo gabarītgaismas lukturi, kā aprakstīts iepriekš,

vai

arī abos iepriekš minētajos galvenajos lukturos, kas apstiprināti kā viens lukturis.

Uz galvenā luktura korpusa norāda tikai spēkā esošu apstiprinājuma numuru, piemēram:

| | | vai | |
| --- | --- | --- | --- |
| vai | | vai | |

Image

vai

Image

vai

Image

vai

Image

2.   piemērs

Augstāk sniegtajā piemērā redzams marķējums uz plastikāta izkliedētāja, ko paredzēts lietot divu galveno lukturu blokā, kurš apstiprināts Nīderlandē (E4) ar apstiprinājuma numuru 81151 un kuru veido:

| | galvenais lukturis, kas izstaro halogēnu tuvo gaismu satiksmei pa brauktuves abām pusēm un halogēnu tālo gaismu ar maksimālo gaismas intensitāti no x līdz y kandelām un kas atbilst Noteikumu Nr. 8 prasībām, un |
| --- | --- |

galvenais lukturis, kas izstaro halogēnu tuvo gaismu satiksmei pa brauktuves abām pusēm un halogēnu tālo gaismu ar maksimālo gaismas intensitāti no x līdz y kandelām un kas atbilst Noteikumu Nr. 8 prasībām, un

| | galvenais lukturis, kas izstaro gāzizlādes tālo gaismu ar maksimālo gaismas intensitāti no w līdz z kandelām, kas atbilst šo noteikumu prasībām ar grozījumiem, kas izdarīti ar 01. grozījumu sēriju, un kura tālās gaismas maksimālā intensitāte kopumā ir no 123 625 līdz 145 125 kandelām (norādīts ar numuru 30). |
| --- | --- |

galvenais lukturis, kas izstaro gāzizlādes tālo gaismu ar maksimālo gaismas intensitāti no w līdz z kandelām, kas atbilst šo noteikumu prasībām ar grozījumiem, kas izdarīti ar 01. grozījumu sēriju, un kura tālās gaismas maksimālā intensitāte kopumā ir no 123 625 līdz 145 125 kandelām (norādīts ar numuru 30).

13.   attēls

LED moduļi

LED modulis, uz kura ir iepriekš redzamais gaismas avota moduļa identifikācijas kods, ir apstiprināts kopā ar lukturi, kas ar apstiprinājuma numuru 17325 apstiprināts Itālijā (E3).

---

3. PIELIKUMS

SFĒRISKO KOORDINĀTU SISTĒMA MĒRĪJUMIEM UN TESTA PUNKTU ATRAŠANĀS VIETAS

A   attēls

Sfērisko koordinātu sistēma mērījumiem

Image

B   attēls

Tuvā gaisma satiksmei pa brauktuves labo pusi

Image

Testa punktu atrašanās vietas satiksmei pa brauktuves kreiso pusi atspoguļojas VV līnijas tuvumā

C   attēls

Tālās gaismas testa punkti

Image

---

4. PIELIKUMS

DARBĪBĀ ESOŠU GALVENO LUKTURU FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTI

Nokomplektētu galveno lukturu tests

Pēc fotometrisko vērtību izmērīšanas saskaņā ar šo noteikumu priekšrakstiem Imax punktā tālajai gaismai un HV, 50 R un B 50 L punktā tuvajai gaismai (vai HV, 50 L, B 50 R punktā galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses satiksmei) pārbauda nokomplektēta galvenā luktura parauga fotometrisko rādītāju stabilitāti tā darbības laikā. Ar jēdzienu “nokomplektēts galvenais lukturis” saprot nokomplektētu lukturi, ieskaitot tā balastu(-us) un apkārtējās korpusa daļas un lukturus, kas varētu ietekmēt tā siltuma izkliedi.

Testus veic:

| a) | sausā un mierīgā atmosfērā, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, kad testa paraugs ir uzmontēts uz pamata, kas atbilst pareizai uzstādīšanai transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

a)

sausā un mierīgā atmosfērā, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, kad testa paraugs ir uzmontēts uz pamata, kas atbilst pareizai uzstādīšanai transportlīdzeklī;

| b) | ja gaismas avots ir nomaināms, izmanto sērijveidā ražotu kvēldiega gaismas avotu, kurš ir vecināts vismaz vienu stundu, vai arī sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu, kurš ir vecināts vismaz 15 stundas, vai sērijveidā ražotus LED moduļus, kuri ir vecināti vismaz 48 stundas un atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai pirms testu sākšanas, kā noteikts šajos noteikumos. Izmanto pieteikuma iesniedzēja piegādātos LED modeļus. |
| --- | --- |

b)

ja gaismas avots ir nomaināms, izmanto sērijveidā ražotu kvēldiega gaismas avotu, kurš ir vecināts vismaz vienu stundu, vai arī sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu, kurš ir vecināts vismaz 15 stundas, vai sērijveidā ražotus LED moduļus, kuri ir vecināti vismaz 48 stundas un atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai pirms testu sākšanas, kā noteikts šajos noteikumos. Izmanto pieteikuma iesniedzēja piegādātos LED modeļus.

Mērījuma iekārta ir līdzvērtīga tai iekārtai, ko izmanto galveno lukturu tipa apstiprinājuma testos.

Testa paraugu darbina, nenomontējot to no testa ierīces vai nemainot tā uzstādījumu uz tās. Izmantotais gaismas avots ir tieši šim galvenajam lukturim paredzētās kategorijas gaismas avots.

1.   FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTS

Testus veic sausā un mierīgā atmosfērā, kur apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, kad nokomplektētais galvenais lukturis ir uzmontēts uz pamata, kas atbilst pareizai uzstādīšanai transportlīdzeklī.

1.1.   Tīrs galvenais lukturis

Galveno lukturi darbina 12 stundas, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, un pārbauda atbilstoši 1.1.2. punktam.

1.1.1.   Testa procedūra

Galveno lukturi darbina noteiktu laiku tā, ka:

| a) | ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgo gaismas avotu darbina norādīto laiku (1); |
| --- | --- |

a)

ja jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma), attiecīgo gaismas avotu darbina norādīto laiku (1);

| b) | attiecībā uz savietotu tuvās gaismas un tālās gaismas lukturi vai savietotiem priekšējiem miglas lukturiem un galveniem tālās gaismas lukturiem: | tad, ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka galveno lukturi paredzēts izmantot, vienlaikus iededzot tikai vienu gaismas avotu (2), testu veic saskaņā ar šo nosacījumu un katru attiecīgo apgaismes funkciju secīgi darbina (1) tikai pusi no 1.1. punktā norādītā laika; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz savietotu tuvās gaismas un tālās gaismas lukturi vai savietotiem priekšējiem miglas lukturiem un galveniem tālās gaismas lukturiem:

tad, ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka galveno lukturi paredzēts izmantot, vienlaikus iededzot tikai vienu gaismas avotu (2), testu veic saskaņā ar šo nosacījumu un katru attiecīgo apgaismes funkciju secīgi darbina (1) tikai pusi no 1.1. punktā norādītā laika;

| | visos pārējos gadījumos (1)
   (2) galveno lukturi darbina šādā režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks: | 15 minūtes iedegta tuvā gaisma, |
| --- | --- | --- |

visos pārējos gadījumos (1)
   (2) galveno lukturi darbina šādā režīmā, līdz sasniegts noteiktais darbības laiks:

15 minūtes iedegta tuvā gaisma,

| | 5 minūtes ieslēgtas visas funkcijas. |
| --- | --- |

5 minūtes ieslēgtas visas funkcijas.

| | Gadījumā, ja tuvo gaismu un tālo gaismu nodrošina viens gāzizlādes gaismas avots, režīms ir: | 15 minūtes iedegta tuvā gaisma, |
| --- | --- | --- |

Gadījumā, ja tuvo gaismu un tālo gaismu nodrošina viens gāzizlādes gaismas avots, režīms ir:

15 minūtes iedegta tuvā gaisma,

| | 5 minūtes iedegtas visas tālās gaismas ierīces; |
| --- | --- |

5 minūtes iedegtas visas tālās gaismas ierīces;

| c) | gadījumā, ja ir grupētas apgaismes funkcijas, visas atsevišķās funkcijas iededz vienlaicīgi uz tik ilgu laiku, kāds noteikts katrai atsevišķajai apgaismes funkcijai: a) ņemot vērā arī savietotu apgaismes funkciju izmantošanu, b) atbilstoši ražotāja specifikācijām; |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja ir grupētas apgaismes funkcijas, visas atsevišķās funkcijas iededz vienlaicīgi uz tik ilgu laiku, kāds noteikts katrai atsevišķajai apgaismes funkcijai: a) ņemot vērā arī savietotu apgaismes funkciju izmantošanu, b) atbilstoši ražotāja specifikācijām;

| d) | ja tuvās gaismas lukturis ir paredzēts liektajai gaismai, pievienojot vēl vienu gaismas avotu, šis gaismas avots jāieslēdz uz vienu minūti un jāizslēdz uz deviņām minūtēm tikai tuvās gaismas aktivizēšanas laikā (sk. papildinājumu); |
| --- | --- |

d)

ja tuvās gaismas lukturis ir paredzēts liektajai gaismai, pievienojot vēl vienu gaismas avotu, šis gaismas avots jāieslēdz uz vienu minūti un jāizslēdz uz deviņām minūtēm tikai tuvās gaismas aktivizēšanas laikā (sk. papildinājumu);

| e) | gadījumā, ja tālā gaisma izmanto vairākus gaismas avotus saskaņā ar 6.3.2. punktu un ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka daļa tālās gaismas (viens no šiem papildu gaismas avotiem) tiks izmantota tikai īslaicīgiem signāliem (signalizēšana ar tālās gaismas lukturiem), testu veic bez šīs tālās gaismas daļas. |
| --- | --- |

e)

gadījumā, ja tālā gaisma izmanto vairākus gaismas avotus saskaņā ar 6.3.2. punktu un ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka daļa tālās gaismas (viens no šiem papildu gaismas avotiem) tiks izmantota tikai īslaicīgiem signāliem (signalizēšana ar tālās gaismas lukturiem), testu veic bez šīs tālās gaismas daļas.

1.1.1.2.   Testēšanas spriegums

Testa parauga spailēm piemēro šādu spriegumu:

| a) | gadījumā, ja ir nomaināms(-i) kvēldiega gaismas avots(-i), kas darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma: testu veic, attiecīgajā gadījumā izmantojot 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, izņemot gadījumus, kad pieteikuma iesniedzējs norāda, ka testa paraugu drīkst izmantot pie cita sprieguma. Šajā gadījumā testu veic ar kvēldiega gaismas avotu, kas darbojas ar vislielāko pieļaujamo spriegumu; |
| --- | --- |

a)

gadījumā, ja ir nomaināms(-i) kvēldiega gaismas avots(-i), kas darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma: testu veic, attiecīgajā gadījumā izmantojot 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, izņemot gadījumus, kad pieteikuma iesniedzējs norāda, ka testa paraugu drīkst izmantot pie cita sprieguma. Šajā gadījumā testu veic ar kvēldiega gaismas avotu, kas darbojas ar vislielāko pieļaujamo spriegumu;

| b) | gadījumā, ja ir izmantots(-i) nomaināms(-i) gāzizlādes gaismas avots(-i): transportlīdzekļa sistēmai, kas darbojas ar 12 V spriegumu, gaismas avota elektroniskās vadības iekārtas testa spriegums ir 13,2 ± 0,1 volti, izņemot gadījumu, ja apstiprinājuma pieteikumā norādīts citādi; |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja ir izmantots(-i) nomaināms(-i) gāzizlādes gaismas avots(-i): transportlīdzekļa sistēmai, kas darbojas ar 12 V spriegumu, gaismas avota elektroniskās vadības iekārtas testa spriegums ir 13,2 ± 0,1 volti, izņemot gadījumu, ja apstiprinājuma pieteikumā norādīts citādi;

| c) | gadījumā, ja nenomaināms gaismas avots darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma: visus mērījumus attiecībā uz apgaismes vienībām, kurās ir nenomaināmi gaismas avoti (kvēldiega gaismas avoti un/vai citi) veic, izmantojot 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, vai citus spriegumus, atbilstoši pieteikuma iesniedzēja attiecīgi noteiktajam transportlīdzekļa spriegumam; |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja nenomaināms gaismas avots darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma: visus mērījumus attiecībā uz apgaismes vienībām, kurās ir nenomaināmi gaismas avoti (kvēldiega gaismas avoti un/vai citi) veic, izmantojot 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V, vai citus spriegumus, atbilstoši pieteikuma iesniedzēja attiecīgi noteiktajam transportlīdzekļa spriegumam;

| d) | gadījumā, ja nomaināmi vai nenomaināmi gaismas avoti darbojas neatkarīgi no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un tos pilnībā vada sistēma, vai gadījumā, ja gaismas avotus darbina ar barošanas un vadības ierīci, iepriekš noteiktos testa spriegumus pievada minētās ierīces ieejas spailēm. Laboratorija, kas atbildīga par testa veikšanu, var ražotājam pieprasīt piegādāt minēto barošanas un vadības ierīci vai speciālo barošanas avotu gaismas avota(-u) barošanai; |
| --- | --- |

d)

gadījumā, ja nomaināmi vai nenomaināmi gaismas avoti darbojas neatkarīgi no transportlīdzekļa barošanas sprieguma un tos pilnībā vada sistēma, vai gadījumā, ja gaismas avotus darbina ar barošanas un vadības ierīci, iepriekš noteiktos testa spriegumus pievada minētās ierīces ieejas spailēm. Laboratorija, kas atbildīga par testa veikšanu, var ražotājam pieprasīt piegādāt minēto barošanas un vadības ierīci vai speciālo barošanas avotu gaismas avota(-u) barošanai;

| e) | LED modulim(-ļiem) mērījumus veic, attiecīgi izmantojot 6,75 V, 13,2 V vai 28,0 V lielu spriegumu, ja vien šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modelim(-ļiem), ko vada gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem; |
| --- | --- |

e)

LED modulim(-ļiem) mērījumus veic, attiecīgi izmantojot 6,75 V, 13,2 V vai 28,0 V lielu spriegumu, ja vien šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modelim(-ļiem), ko vada gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem;

| f) | gadījumos, kad signāllukturi ir grupēti, kombinēti vai savietoti testa paraugā un darbojas ar spriegumiem, kas nav nominālais spriegums attiecīgi 6 V, 12 V vai 24 V apmērā, spriegumu regulē atbilstīgi ražotāja norādījumiem attiecībā uz šā luktura pareizu fotometrisko darbību. |
| --- | --- |

f)

gadījumos, kad signāllukturi ir grupēti, kombinēti vai savietoti testa paraugā un darbojas ar spriegumiem, kas nav nominālais spriegums attiecīgi 6 V, 12 V vai 24 V apmērā, spriegumu regulē atbilstīgi ražotāja norādījumiem attiecībā uz šā luktura pareizu fotometrisko darbību.

1.1.2.   Testa rezultāti

1.1.2.1.   Vizuālā pārbaude

Tiklīdz galvenā luktura temperatūra ir izlīdzinājusies ar apkārtējo temperatūru, galvenā luktura izkliedētāju un ārējo izkliedētāju, ja tāds ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Pēc tam to pārbauda vizuāli; uz galvenā luktura izkliedētāja vai uz ārējā izkliedētāja, ja tāds ir, nedrīkst atklāties negludums, deformācija, ieplaisājums vai krāsas atšķirība.

1.1.2.2.   Fotometriskais tests

Lai izpildītu šo noteikumu prasības, fotometriskos rādītājus pārbauda turpmāk minētajos punktos.

| | Tuvā gaisma: | 50 R – B 50 L – 25 L galvenajiem lukturiem, kas paredzēti labās puses satiksmei; |
| --- | --- | --- |

Tuvā gaisma:

50 R – B 50 L – 25 L galvenajiem lukturiem, kas paredzēti labās puses satiksmei;

| | 50 L – B 50 R – 25 R galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses satiksmei. |
| --- | --- |

50 L – B 50 R – 25 R galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses satiksmei.

| | Tālā gaisma: punkts Imax. |
| --- | --- |

Tālā gaisma: punkts Imax.

Var veikt vēl vienu regulēšanu, lai ņemtu vērā galvenā luktura pamatnes deformāciju karstuma dēļ (gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcijas izmaiņas ir minētas šā pielikuma 2. punktā).

Izņemot punktu B 50 L, starp fotometriskajiem rādītājiem un vērtībām, kas izmērītas pirms testa, pieļaujama 10 procentu starpība, ieskaitot fotometrisko mērījumu procedūras pielaides. Punktā B 50 L izmērītā vērtība nepārsniedz fotometriskās vērtības, kas izmērītas pirms testa, par vairāk kā 170 cd.

1.2.   Netīrs galvenais lukturis

Pēc testa, kā iepriekš norādīts 1.1. punktā, galveno lukturi darbina vienu stundu, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, pēc tam, kad tas ir sagatavots saskaņā ar 1.2.1. punktu un pārbaudīts saskaņā ar 1.1.2. punktu.

1.2.1.   Galvenā luktura sagatavošana

1.2.1.1.   Testa maisījums

| 1.2.1.1.1. | Galvenajam lukturim ar stikla ārējo izkliedētāju | Ūdens un piesārņojošās vielas maisījums, ar ko apstrādā galveno lukturi, sastāv no: | 9 masas daļām silīcijsmilts, kuras graudiņu lielums ir 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Galvenajam lukturim ar stikla ārējo izkliedētāju

Ūdens un piesārņojošās vielas maisījums, ar ko apstrādā galveno lukturi, sastāv no:

9 masas daļām silīcijsmilts, kuras graudiņu lielums ir 0–100 μm,

| | 1 masas daļas augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) ogļu putekļu, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm; of 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 masas daļas augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) ogļu putekļu, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm; of 0–100 μm,

| | 0,2 masas daļām NaCMC (3) un |
| --- | --- |

0,2 masas daļām NaCMC (3) un

| | pietiekama daudzuma destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

pietiekama daudzuma destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m.

| | Maisījums ir derīgs 14 dienas. |
| --- | --- |

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

| 1.2.1.1.2. | Galvenajam lukturim ar plastikāta ārējo izkliedētāju | Ūdens un piesārņojošās vielas maisījums, ar ko apstrādā galveno lukturi, sastāv no: | 9 masas daļām silīcijsmilts, kuras graudiņu lielums ir 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Galvenajam lukturim ar plastikāta ārējo izkliedētāju

Ūdens un piesārņojošās vielas maisījums, ar ko apstrādā galveno lukturi, sastāv no:

9 masas daļām silīcijsmilts, kuras graudiņu lielums ir 0–100 μm,

| | 1 masas daļas augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) ogļu putekļu, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm; of 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 masas daļas augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) ogļu putekļu, kuru graudiņu lielums ir 0–100 μm; of 0–100 μm,

| | 0,2 masas daļām NaCMC (3), |
| --- | --- |

0,2 masas daļām NaCMC (3),

| | 13 masas daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m, un |
| --- | --- |

13 masas daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m, un

| | 2 ± 1 masas daļām virsmaktīvas vielas (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 masas daļām virsmaktīvas vielas (4).

| | Maisījums ir derīgs 14 dienas. |
| --- | --- |

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

1.2.1.2.   Testa maisījuma uzklāšana galvenajam lukturim

Testa maisījumu vienmērīgi uzklāj uz visas galvenā luktura gaismu izstarojošās virsmas un ļauj nožūt. Šo procedūru atkārto, kamēr apgaismojuma vērtība ir samazinājusies līdz 15–20 % no mērījumos iegūtajām vērtībām attiecībā uz katru turpmāk minēto punktu, ievērojot šajā pielikumā ietvertos nosacījumus:

| | Emax punkts tuvajā/tālajā gaismā un tikai tālajā gaismā, |
| --- | --- |

Emax punkts tuvajā/tālajā gaismā un tikai tālajā gaismā,

| | 50 R un 50 V (5) tikai tuvās gaismas lukturim, kas paredzēts labās puses satiksmei, |
| --- | --- |

50 R un 50 V (5) tikai tuvās gaismas lukturim, kas paredzēts labās puses satiksmei,

| | 50 L un 50 V (5) tikai tuvās gaismas lukturim, kas paredzēts kreisās puses satiksmei. |
| --- | --- |

50 L un 50 V (5) tikai tuvās gaismas lukturim, kas paredzēts kreisās puses satiksmei.

2.   KARSTUMA IETEKMĒ NOTIKUŠO GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅU TESTS

Šajā testā pārbauda, vai gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālā novirze, kas notikusi karstuma ietekmē, nepārsniedz vērtību, kas noteikta darbībā esošam tuvās gaismas lukturim.

Galveno lukturi, kas pārbaudīts atbilstoši 1. punkta prasībām, pārbauda saskaņā ar 2.1. punktā aprakstīto testu, to nenomontējot no testa ierīces vai nemainot uzstādījumu attiecībā pret to.

Ja galvenajam lukturim ir kustīgs gaismas atstarotājs, tad šim testam izvēlas tikai to stāvokli, kas ir vistuvākais vidējai vertikālai leņķiskajai plaknei.

2.1.   Galveno tuvās gaismas lukturu tests

Testu veic sausā un mierīgā atmosfērā, kur apkārtējā temperatūra ir 23 ± 5 °C.

Izmantojot sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu, kas darbināts vismaz 15 stundas, galveno lukturi darbina tuvo gaismu režīmā, to nenomontējot no testa ierīces vai nemainot uzstādījumu attiecībā pret to. (Šā testa veikšanai spriegumu noregulē saskaņā ar 1.1.1.2. punktu.) Gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcija līnijas horizontālajā daļā (starp VV un vertikālo līniju, kas iet caur punktu B 50 L labās puses satiksmei vai caur punktu B 50 R kreisās puses satiksmei) pārbauda attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc luktura darbināšanas.

Iepriekš aprakstītās gaismas kūļa noliekuma līnijas pozīcijas izmaiņas nosaka ar jebkuru metodi, kas ir pietiekami precīza un uzrāda reproducējamus rezultātus.

2.2.   Testa rezultāti

| 2.2.1. | Miliradiānos (mrad) izteiktus testa rezultātus uzskata par pieņemamiem attiecībā uz galveno tuvās gaismas lukturi, ja absolūtā vērtība

  , ko aprēķina galvenajam lukturim, nepārsniedz 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) virzienā uz augšu un nepārsniedz 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) virzienā uz leju. |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Tomēr, ja šī vērtība ir:






  Kustība | |
| --- | --- | --- |
| uz augšu | vairāk nekā 1,0 mrad, bet nepārsniedz 1,5 mrad
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) |
| uz leju | vairāk nekā 2,0 mrad, bet nepārsniedz 3,0 mrad
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

2.2.2.

Tomēr, ja šī vērtība ir:

Kustība

uz augšu

vairāk nekā 1,0 mrad, bet nepārsniedz 1,5 mrad

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)

uz leju

vairāk nekā 2,0 mrad, bet nepārsniedz 3,0 mrad

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

testē citu galvenā luktura paraugu, kā aprakstīts 2.1. punktā, pēc tam, kad tas ir darbināts trīs reizes pēc kārtas turpmāk minētajā režīmā, lai stabilizētu luktura mehānisko detaļu novietojumu uz pamata atbilstoši pareizam montāžas stāvoklim transportlīdzeklī:

| | vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā). |
| --- | --- |

vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā).

| | Pēc šīs vienas stundas galvenā luktura tipu uzskata par pieņemamu, ja šim paraugam izmērītā absolūtā vērtība Δr atbilst 2.2.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

Pēc šīs vienas stundas galvenā luktura tipu uzskata par pieņemamu, ja šim paraugam izmērītā absolūtā vērtība Δr atbilst 2.2.1. punkta prasībām.

---

(1)  Ja testējamais galvenais lukturis ir grupēts un/vai apvienots ar signāllukturiem, tad signāllukturi testa laikā ir ieslēgti. Virzienrādītāju ieslēdz mirgošanas režīmā, kurā ieslēgšanās un izslēgšanās ilgums ir aptuveni viens pret vienu.

(2)  Ja galvenā luktura mirgošanas režīmā vienlaikus ieslēdz divus vai vairāk gaismas avotus, tad to neuzskata par gaismas avotu normālu vienlaicīgu izmantošanu.

(3)  NaCMC ir karboksimetilcelulozes nātrija sāls, ko parasti sauc par CMC. NaCMC, ko izmanto netīrumu maisījumā, aizvietošanas pakāpei (DS) jābūt 0,6–0,7 un viskozitātei 200–300 cP 2 % šķīdumā, kura temperatūra ir 20 °C.

(4)  Daudzuma pielaide ir vajadzīga tāpēc, ka jāiegūst tāds netīrumu maisījums, ko var pareizi uzklāt uz visa plastikāta izkliedētāja.

(5)  Punkts 50 V atrodas 375 mm zem punkta HV uz vertikālās līnijas VV ekrānā, kas novietots 25 m attālumā.

Papildinājums

Darbības periodu pārskats attiecībā uz fotometrisko rādītāju stabilitātes testu

| Saīsinājumi | : | P: tuvās gaismas lukturis

  D: tālās gaismas lukturis (D1 + D2 ir divi tālās gaismas kūļi)

  F: priekšējais miglas lukturis |
| --- | --- | --- |

Saīsinājumi

:

P: tuvās gaismas lukturis

D: tālās gaismas lukturis (D1 + D2 ir divi tālās gaismas kūļi)

F: priekšējais miglas lukturis

| | režīms, kad lukturis ir 15 minūtes izslēgts un 5 minūtes ieslēgts |
| --- | --- |
| | režīms, kad lukturis ir 9 minūtes izslēgts un 1 minūti ieslēgts |
| | režīms, kad lukturis ir 15 minūtes ieslēgts un 5 minūtes izslēgts |

Image

režīms, kad lukturis ir 15 minūtes izslēgts un 5 minūtes ieslēgts

Image

režīms, kad lukturis ir 9 minūtes izslēgts un 1 minūti ieslēgts

Image

režīms, kad lukturis ir 15 minūtes ieslēgts un 5 minūtes izslēgts

Visi turpmāk minētie grupētie galvenie lukturi un priekšējie miglas lukturi kopā ar papildu marķējuma simboliem ir tikai piemēri un nav izsmeļošs saraksts.

---

5. PIELIKUMS

Prasības attiecībā uz lukturiem ar plastikāta izkliedētājiem – izkliedētāju vai materiālu paraugu un nokomplektētu lukturu testēšana

1.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

| 1.1. | Iesniegtajiem paraugiem, kā norādīts šo noteikumu 2.2.5. un 2.3. punktā, jāatbilst turpmāk 2.1.–2.5. punktā minētajām specifikācijām. |
| --- | --- |

1.1.

Iesniegtajiem paraugiem, kā norādīts šo noteikumu 2.2.5. un 2.3. punktā, jāatbilst turpmāk 2.1.–2.5. punktā minētajām specifikācijām.

| 1.2. | Abiem nokomplektētu lukturu/sistēmu paraugiem, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.4. punktam un kam ir plastikāta izkliedētāji, attiecībā uz izkliedētāja materiālu jāatbilst turpmāk minētajām specifikācijām. |
| --- | --- |

1.2.

Abiem nokomplektētu lukturu/sistēmu paraugiem, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.4. punktam un kam ir plastikāta izkliedētāji, attiecībā uz izkliedētāja materiālu jāatbilst turpmāk minētajām specifikācijām.

| 1.3. | Plastikāta izkliedētāju paraugus vai materiāla paraugus kopā ar atstarotāju, ar ko tos paredzēts samontēt (ja tāds ir), hronoloģiskā secībā pārbauda apstiprinājuma testos, kā norādīts A tabulā šā pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

1.3.

Plastikāta izkliedētāju paraugus vai materiāla paraugus kopā ar atstarotāju, ar ko tos paredzēts samontēt (ja tāds ir), hronoloģiskā secībā pārbauda apstiprinājuma testos, kā norādīts A tabulā šā pielikuma 1. papildinājumā.

| 1.4. | Tomēr, ja luktura ražotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis turpmāk 2.1.–2.5. punktā aprakstītos testus vai līdzvērtīgus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šie testi nav jāatkārto; obligāti ir tikai 1. papildinājuma B tabulā paredzētie testi. |
| --- | --- |

1.4.

Tomēr, ja luktura ražotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis turpmāk 2.1.–2.5. punktā aprakstītos testus vai līdzvērtīgus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šie testi nav jāatkārto; obligāti ir tikai 1. papildinājuma B tabulā paredzētie testi.

| 1.5. | Ja galvenie lukturi paredzēti uzstādīšanai tikai labās puses vai tikai kreisās puses satiksmei, testus atbilstoši šim pielikumam var veikt tikai vienam paraugam pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles. |
| --- | --- |

1.5.

Ja galvenie lukturi paredzēti uzstādīšanai tikai labās puses vai tikai kreisās puses satiksmei, testus atbilstoši šim pielikumam var veikt tikai vienam paraugam pēc pieteikuma iesniedzēja izvēles.

2.   TESTI

2.1.   Izturība pret temperatūras izmaiņām

2.1.1.   Testi

Trīs jaunus paraugus (izkliedētājus) pārbauda piecos mainīgas temperatūras un mitruma (RM = relatīvais mitrums) ciklos, ievērojot šādu secību:

| a) | 3 stundas 40 °C ± 2 °C un 85–95 % RM; |
| --- | --- |

a)

3 stundas 40 °C ± 2 °C un 85–95 % RM;

| b) | 1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM. |
| --- | --- |

b)

1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM.

| c) | 15 stundas – 30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

c)

15 stundas – 30 °C ± 2 °C;

| d) | 1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM. |
| --- | --- |

d)

1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM.

| e) | 3 stundas 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

e)

3 stundas 80 °C ± 2 °C;

| f) | 1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM. |
| --- | --- |

f)

1 stundu 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM.

Pirms šā testa paraugus vismaz četras stundas uzglabā 23 °C ± 5 °C un 60–75 % RM.

| Piezīme. | Viena stunda 23 °C ± 5 °C temperatūrā ietver pārejas laiku no vienas temperatūras uz citu, kas vajadzīgs, lai novērstu termisko šoku. |
| --- | --- |

Piezīme.

Viena stunda 23 °C ± 5 °C temperatūrā ietver pārejas laiku no vienas temperatūras uz citu, kas vajadzīgs, lai novērstu termisko šoku.

2.1.2.   Fotometriskie mērījumi

2.1.2.1.   Metode

Paraugu fotometriskos mērījumus veic pirms un pēc testa.

Minētos mērījumus, izmantojot standarta lukturi, veic šādos punktos:

B 50 L un 50 R tuvās gaismas luktura vai tuvās/tālās gaismas luktura tuvajai gaismai (B 50 R un 50 L galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses satiksmei);

Imax tālajai gaismai.

2.1.2.2.   Rezultāti

Fotometriskās vērtības, kas katram paraugam izmērītas pirms un pēc testa, nedrīkst atšķirties vairāk kā par 10 %, ietverot fotometriskās procedūras pielaides.

2.2.   Izturība pret atmosfēras faktoriem un reaģentiem

2.2.1.   Izturība pret atmosfēras faktoriem

Trīs jaunus paraugus (izkliedētājus vai materiāla paraugus) apstaro no avota, kura enerģijas spektrālais sadalījums ir līdzīgs melna ķermeņa enerģijas spektrālajam sadalījumam 5 500 K–6 000 K temperatūrā. Starp avotu un paraugiem novieto attiecīgus filtrus, lai pēc iespējas samazinātu starojumu, kura viļņu garums mazāks par 295 nm un lielāks par 2 500 nm. Uz paraugiem ļauj iedarboties 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 enerģijas starojumam tik ilgi, lai saņemtā gaismas enerģija būtu 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Kamerā temperatūrai, kas tiek mērīta uz melnā paneļa, kurš atrodas vienā līmenī ar paraugiem, jābūt 50 °C ± 5 °C. Lai panāktu vienmērīgu iedarbību, paraugiem ap starojuma avotu jārotē ar ātrumu 1–5 apgriezieni min–1.

Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja 23 °C ± 5 °C temperatūrā ir mazāka par 1 mS/m, ievērojot šādu ciklu:

| apsmidzināšana | : | 5 minūtes; |
| --- | --- | --- |
| žāvēšana | : | 25 minūtes. |

apsmidzināšana

:

5 minūtes;

žāvēšana

:

25 minūtes.

2.2.2.   Izturība pret reaģentu iedarbību

Pēc tam, kad veikts tests saskaņā ar 2.2.1. punktu un izdarīts mērījums saskaņā ar 2.2.3.1. punktu, minēto trīs paraugu ārējo virsmu saskaņā ar 2.2.2.2. punktu apstrādā ar 2.2.2.1. punktā minēto maisījumu.

2.2.2.1.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no 61,5 % n-heptāna, 12,5 % toluola, 7,5 % etiltetrahlorīda, 12,5 % trihloretilēna un 6 % ksilola (tilpuma procenti).

2.2.2.2.   Testa maisījuma uzklāšana

Samērcē kokvilnas drānu (atbilstoši ISO 105), panākot piesātinājumu ar maisījumu, kā noteikts iepriekš 2.2.2.1. punktā, tad 10 sekunžu laikā uzliek to uz parauga ārējās frontālās virsmas un tur 10 minūtes ar spiedienu 50 N/cm2, kas atbilst 100 N spēkam uz 14 × 14 mm testa virsmas laukumu.

Šo 10 minūšu laikā drānas gabalu atkārtoti samērcē ar maisījumu, lai izmantojamā šķidruma sastāvs nepārtraukti atbilstu noteiktajam testa maisījumam.

Uzklāšanas laikā drīkst kompensēt paraugam piemērojamo spiedienu, lai novērstu parauga plaisāšanu.

2.2.2.3.   Tīrīšana

Kad testa maisījuma uzklāšana ir pabeigta, paraugus nožāvē gaisā un pēc tam nomazgā ar 2.3. punktā (Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem) aprakstīto šķīdumu 23 ± 5 °C temperatūrā.

Pēc tam paraugus 23 °C ± 5 °C temperatūrā rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kas nesatur vairāk par 0,2 % piemaisījumu, un tos noslauka ar mīkstu drānu.

2.2.3.   Rezultāti

2.2.3.1.   Pēc tam, kad ir pārbaudīta izturība pret atmosfēras iedarbību, paraugu ārējai frontālajai virsmai ir jābūt neieplaisājušai, neieskrāpētai, nesadrupušai un nedeformētai, un vidējā gaismas caurlaidības starpība Formula, kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,020 (Δtm < 0,020).

2.2.3.2.   Pēc testa, kurā nosaka izturību pret reaģentu iedarbību, uz paraugiem nedrīkst būt ķīmisko vielu atstāto traipu paliekas, kas varētu radīt gaismas plūsmas izkliedēšanās izmaiņas, un izkliedes vidējā starpība Formula, kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,020 (Δdm < 0,020).

2.2.4.   Izturība pret gaismas avota starojumu

Veic šādu testu:

| | katras gaismu caurlaidīgās galvenā luktura plastikāta sastāvdaļas plakanos paraugus apgaismo ar gāzizlādes gaismas avota radītu gaismu. Šo paraugu parametriem, piemēram, leņķiem un attālumiem, jābūt tādiem pašiem kā galvenajā lukturī. Šiem paraugiem jābūt tādā pašā krāsā un to virsmai jābūt tieši tāpat apstrādātai (ja apstrāde tiek veikta) kā galvenā luktura daļām. |
| --- | --- |

katras gaismu caurlaidīgās galvenā luktura plastikāta sastāvdaļas plakanos paraugus apgaismo ar gāzizlādes gaismas avota radītu gaismu. Šo paraugu parametriem, piemēram, leņķiem un attālumiem, jābūt tādiem pašiem kā galvenajā lukturī. Šiem paraugiem jābūt tādā pašā krāsā un to virsmai jābūt tieši tāpat apstrādātai (ja apstrāde tiek veikta) kā galvenā luktura daļām.

| | Pēc 1 500 stundu nepārtrauktas apgaismošanas izstarotās gaismas kolorimetriskajai specifikācijai jāatbilst jauna standarta gāzizlādes gaismas avota specifikācijai, bet uz paraugu virsmas nedrīkst būt plaisas, skrāpējumi, tā nedrīkst lobīties vai būt deformēta. |
| --- | --- |

Pēc 1 500 stundu nepārtrauktas apgaismošanas izstarotās gaismas kolorimetriskajai specifikācijai jāatbilst jauna standarta gāzizlādes gaismas avota specifikācijai, bet uz paraugu virsmas nedrīkst būt plaisas, skrāpējumi, tā nedrīkst lobīties vai būt deformēta.

2.3.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem

2.3.1.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem

Trīs paraugu (izkliedētāju vai materiāla paraugu) ārējo frontālo virsmu sasilda līdz 50 °C ± 5 °C un pēc tam uz 5 minūtēm iegremdē 23 °C ± 5 °C siltā maisījumā, kas sastāv no 99. daļām destilēta ūdens, kas satur ne vairāk kā 0,02 % piemaisījuma, un no vienas daļas alkilarila sulfonāta.

Pēc testa paraugus nožāvē 50 °C ± 5 °C temperatūrā. Paraugu virsmu notīra ar mitru drānu.

2.3.2.   Izturība pret ogļūdeņražiem

Pēc tam šo trīs paraugu ārējo frontālo virsmu vienu minūti viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta šķīdumā, kurš sastāv no 70 procentiem n-heptāna un 30 procentiem toluola (pēc tilpuma), un pēc tam nožāvē gaisā.

2.3.3.   Rezultāti

Pēc tam, kad pēc kārtas ir pabeigti abi aprakstītie testi, gaismas caurlaidības vidējā starpība Formula, kas iegūta no trim paraugiem atbilstoši šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītajai procedūrai, nedrīkst pārsniegt 0,010 (Δtm < 0,010).

2.4.   Izturība pret mehānisko nolietošanos

2.4.1.   Mehāniskās nolietošanās metode

Trīs jauno paraugu (izkliedētāju) ārējās frontālās virsmas izturību pret mehānisko nolietošanos nosaka ar vienādu testa paņēmienu, izmantojot šā pielikuma 3. papildinājumā aprakstīto metodi.

2.4.2.   Rezultāti

Pēc testa veikšanas novirzes

| gaismas caurlaidībā | : | |
| --- | --- | --- |
| un gaismas izkliedēšanā | : | |

gaismas caurlaidībā

:

Formula

un gaismas izkliedēšanā

:

Formula

ir jānosaka, ievērojot pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, virsmas rajonā, kā norādīts 2.2.4. punktā. Trīs paraugu vidējai vērtībai jābūt:

| | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Adhēzijas tests pārklājumiem (ja tādi ir)

2.5.1.   Parauga sagatavošana

20 mm × 20 mm lielu izkliedētāja pārklājuma virsmas laukumu ar žileti vai adatu sagraiza, izveidojot apmēram 2 mm × 2 mm lielu kvadrātiņu tīklu. Ar žileti vai adatu izdara tik lielu spiedienu, lai sagrieztu vismaz pārklājumu.

2.5.2.   Testa apraksts

Ņem līmlenti, kuras adhēzijas spēks ir 2 N/(platuma cm) ± 20 procenti, kas noteikts standartizētos apstākļos, kā norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā. Līmlentu, kuras platums ir vismaz 25 mm, spiež vismaz piecas minūtes ilgi pret virsmu, kas sagatavota, kā norādīts 2.5.1. punktā.

Pēc tam līmlentes galu noslogo tā, lai adhēzijas spēks uz virsmu tiktu līdzsvarots ar šai virsmai perpendikulāru spēku. Šajā brīdī lenti norauj ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultāti

Uz kvadrātiņos sadalītā virsmas laukuma nedrīkst parādīties manāmi bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi kvadrātiņu malu krustpunktos vai iegriezumu malās, ja vien bojātais laukums nav lielāks par 15 % no kvadrātiņos sadalītās virsmas.

2.6.   Testi, kas tiek veikti nokomplektētam galvenajam lukturim ar plastikāta izkliedētāju

2.6.1.   Izkliedētāja virsmas izturība pret mehānisko nolietošanos

2.6.1.1.   Testi

Luktura 1. parauga izkliedētāju pārbauda, veicot iepriekš 2.4.1. punktā aprakstīto testu.

2.6.1.2.   Rezultāti

Pēc testa fotometrisko mērījumu rezultāti, kas iegūti, veicot mērījumus galvenajam lukturim saskaņā ar šiem noteikumiem, nepārsniedz:

| a) | maksimālās pieļaujamās vērtības punktā B 50 L un HV vairāk nekā par 30 %, un nedrīkst būt vairāk nekā par 10 % mazāki par minimālo pieļaujamo vērtību punktā 75 R (ja galvenie lukturi paredzēti kreisās puses satiksmei, ņem vērā punktu B 50 R, HV un 75 L);
  vai |
| --- | --- |

a)

maksimālās pieļaujamās vērtības punktā B 50 L un HV vairāk nekā par 30 %, un nedrīkst būt vairāk nekā par 10 % mazāki par minimālo pieļaujamo vērtību punktā 75 R (ja galvenie lukturi paredzēti kreisās puses satiksmei, ņem vērā punktu B 50 R, HV un 75 L);

vai

| b) | nedrīkst būt vairāk nekā par 10 % mazāki par minimālo pieļaujamo vērtību punktā HV, ja galvenais lukturis izstaro tikai tālo gaismu. |
| --- | --- |

b)

nedrīkst būt vairāk nekā par 10 % mazāki par minimālo pieļaujamo vērtību punktā HV, ja galvenais lukturis izstaro tikai tālo gaismu.

2.6.2.   Adhēzijas tests pārklājumiem (ja tādi ir)

Luktura 2. parauga izkliedētāju pārbauda, veicot iepriekš 2.5. punktā aprakstīto testu.

1. papildinājums

APSTIPRINAŠANAS TESTU HRONOLOGISKA SECIBA

A.   Plastikāta materiālu (izkliedētāju vai materiāla paraugu, kas iesniegti saskaņā ar šo noteikumu 2.2.4. punktu) testi

| Paraugi
  Testi | Izkliedētāji vai materiāla paraugi | Izkliedētāji |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Daļēja fotometrija
  (2.1.2. punkts) |

Paraugi

Testi

Izkliedētāji vai materiāla paraugi

Izkliedētāji

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Daļēja fotometrija

(2.1.2. punkts)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperatūras izmaiņu iedarbība
  (2.1.1. punkts) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperatūras izmaiņu iedarbība

(2.1.1. punkts)

x

x

x

| 1.2. | Daļēja fotometrija
  (2.1.2. punkts) |
| --- | --- |

1.2.

Daļēja fotometrija

(2.1.2. punkts)

x

x

x

| 1.2.1. | Gaismas caurlaidības mērījumi |
| --- | --- |

1.2.1.

Gaismas caurlaidības mērījumi

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Gaismas izkliedēšanas mērījumi |
| --- | --- |

1.2.2.

Gaismas izkliedēšanas mērījumi

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosfēras faktoru iedarbība
  (2.2.1. punkts) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfēras faktoru iedarbība

(2.2.1. punkts)

x

x

x

| 1.3.1. | Gaismas caurlaidības mērījumi |
| --- | --- |

1.3.1.

Gaismas caurlaidības mērījumi

x

x

x

| 1.4. | Reaģentu iedarbība
  (2.2.2. punkts) |
| --- | --- |

1.4.

Reaģentu iedarbība

(2.2.2. punkts)

x

x

x

| 1.4.1. | Gaismas izkliedēšanas mērījumi |
| --- | --- |

1.4.1.

Gaismas izkliedēšanas mērījumi

x

x

x

| 1.5. | Mazgāšanas līdzekļu iedarbība
  (2.3.1. punkts) |
| --- | --- |

1.5.

Mazgāšanas līdzekļu iedarbība

(2.3.1. punkts)

x

x

x

| 1.6. | Ogļūdeņražu iedarbība
  (2.3.2. punkts) |
| --- | --- |

1.6.

Ogļūdeņražu iedarbība

(2.3.2. punkts)

x

x

x

| 1.6.1. | Gaismas caurlaidības mērījumi |
| --- | --- |

1.6.1.

Gaismas caurlaidības mērījumi

x

x

x

| 1.7. | Nolietošanās
  (2.4.1. punkts) |
| --- | --- |

1.7.

Nolietošanās

(2.4.1. punkts)

x

x

x

| 1.7.1. | Gaismas caurlaidības mērījumi |
| --- | --- |

1.7.1.

Gaismas caurlaidības mērījumi

x

x

x

| 1.7.2. | Gaismas izkliedēšanas mērījumi |
| --- | --- |

1.7.2.

Gaismas izkliedēšanas mērījumi

x

x

x

| 1.8. | Adhēzija
  (2.5. punkts) |
| --- | --- |

1.8.

Adhēzija

(2.5. punkts)

x

| 1.9. | Izturība pret gaismas avota starojumu
  (2.2.4. punkts) |
| --- | --- |

1.9.

Izturība pret gaismas avota starojumu

(2.2.4. punkts)

x

B.   Nokomplektētu galveno lukturu (kas iesniegti saskaņā ar šo noteikumu 2.2.3. punktu) testi

| Testi | Nokomplektēts galvenais lukturis |
| --- | --- |
| Parauga Nr. |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Nolietošanās
  (2.6.1.1.1. punkts) |

Testi

Nokomplektēts galvenais lukturis

Parauga Nr.

1

2

2.1.

Nolietošanās

(2.6.1.1.1. punkts)

x

| 2.2. | Fotometrija
  (2.6.1.2. punkts) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrija

(2.6.1.2. punkts)

x

| 2.3. | Adhēzija
  (2.6.2. punkts) |
| --- | --- |

2.3.

Adhēzija

(2.6.2. punkts)

x

2. papildinājums

Gaismas izkliedēšanas un caurlaidības mērīšanas metode

1.   APRĪKOJUMS (SK. ATTĒLU)

Kolimatora K gaismas kūli, kura pusnobīde ir β/2 = 17,4 × 10–4 rd, ierobežo diafragma DT ar 6 mm atvērumu, pret kuru novieto parauga statīvu.

Konverģents bezkrāsains izkliedētājs L2, kas koriģēts attiecībā uz sfērisko aberāciju, savieno diafragmu DT ar uztvērēju R; izkliedētāja L2 diametram jābūt tādam, lai tas nediafragmē parauga izkliedēto gaismu konusā, kura augšējais pusleņķis ir β/2 = 14°.

Gredzenveida diafragmu DD, kuras leņķi ir α/2 = 1° un αmax/2 = 12°, novieto gaismas izkliedētāja L2 attēla fokusa plaknē.

Diafragmas necaurspīdīgā centrālā daļa ir vajadzīga, lai aizturētu gaismu, kas plūst tieši no gaismas avota. Ir jānodrošina iespēja attālināt diafragmas centrālo daļu no gaismas kūļa tā, lai nodrošinātu tās precīzu nostāšanos sākotnējā pozīcijā.

Attālums L2 DT un izkliedētāja L2 fokusa attālums F2
   (1) ir jāizvēlas tā, lai DT attēls pilnīgi aizsegtu uztvērēju R.

Attiecinot sākotnējo krītošās gaismas plūsmu uz 1 000 vienībām, katra mērījuma absolūtajai precizitātei ir jābūt labākai par 1 vienību.

2.   MĒRĪJUMI

Jāveic šādi nolasījumi:

| Nolasījums | No parauga | DD centrālajā daļā | Mērītais lielums |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nē | nē | Krītošā staru kūļa sākotnējais nolasījums |
| T2 | jā
  (pirms testa) | nē | Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24° pozīcijā |
| T3 | jā
  (pēc testa) | ne | Testētā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24° pozīcijā |
| T4 | jā
  (pirms testa) | jā | Jaunā materiāla izkliedētā gaismas plūsma |
| T5 | jā
  (pēc testa) | jā | Testētā materiāla izkliedētā gaismas plūsma |

Nolasījums

No parauga

DD centrālajā daļā

Mērītais lielums

T1

nē

nē

Krītošā staru kūļa sākotnējais nolasījums

T2

jā

(pirms testa)

nē

Jaunā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24° pozīcijā

T3

jā

(pēc testa)

ne

Testētā materiāla caurlaistās gaismas plūsma 24° pozīcijā

T4

jā

(pirms testa)

jā

Jaunā materiāla izkliedētā gaismas plūsma

T5

jā

(pēc testa)

jā

Testētā materiāla izkliedētā gaismas plūsma

1.   attēls

Gaismas izkliedēšanas un gaismas caurlaidības noviržu mērījumu optiskais regulējums

Image

---

(1)  Attiecībā uz L2 ieteicams izmantot aptuveni 80 mm fokusa attālumu.

3. papildinājums

SMIDZINĀŠANAS TESTĒŠANAS METODE

1.   TESTA APRĪKOJUMS

1.1.   Smidzinātājs

Izmantotā smidzinātāja sprauslas diametram jābūt 1,3 mm, kas ļautu šķidrumam plūst ar ātrumu 0,24 ± 0,02 l/minūtē, ja darba spiediens ir 6,0 bāri – 0, + 0,5 bāri.

Šādos darba apstākļos uz nolietojuma pārbaudei paredzētās virsmas ir jāiegūst vēdekļveida uzklājums 170 mm ± 50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslas uzgalim ir 380 mm ± 10 mm.

1.2.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no:

| a) | silīcijsmilts, kuras cietība ir 7 pēc Mora skalas, ja graudiņu lielums ir no 0 līdz 0,2 mm un to izkliede ir tuvu parastai, leņķiskais koeficients ir 1,8–2; |
| --- | --- |

a)

silīcijsmilts, kuras cietība ir 7 pēc Mora skalas, ja graudiņu lielums ir no 0 līdz 0,2 mm un to izkliede ir tuvu parastai, leņķiskais koeficients ir 1,8–2;

| b) | ūdens, kura cietība nepārsniedz 205 g/m3, un maisījums tiek veidots, sajaucot 25 g smilšu un 1 litru ūdens. |
| --- | --- |

b)

ūdens, kura cietība nepārsniedz 205 g/m3, un maisījums tiek veidots, sajaucot 25 g smilšu un 1 litru ūdens.

2.   TESTS

Lukturu izkliedētāju ārējo virsmu vienu vai vairākas reizes apstrādā ar minētā sastāva smilšu strūklu. Strūklu virza gandrīz perpendikulāri testējamai virsmai.

Nolietojumu pārbauda, izmantojot vienu vai vairākus stikla paraugus, ko salīdzināšanai novieto blakus pārbaudāmajiem izkliedētājiem. Maisījumu smidzina, kamēr parauga vai paraugu gaismas izkliedēšanas starpība, ko nosaka, izmantojot 2. papildinājumā aprakstīto metodi, atbilst sakarībai:

Formula

Lai pārbaudītu, vai visa testējamā virsma ir nolietojusies vienādi, var izmantot vairākus standarta paraugus.

4. papildinājums

LĪMLENTES ADHĒZIJAS TESTS

1.   MĒRĶIS

Ar šo metodi standarta apstākļos var noteikt adhēzijas lineāro spēku, kas līmlenti notur pie stikla plāksnes.

2.   PRINCIPS

Mēra spēku, kas vajadzīgs, lai līmlenti atrautu no stikla plāksnes 90° leņķī.

3.   NOTEIKTIE ATMOSFĒRAS APSTĀKĻI

Apkārtējās vides temperatūra ir 23 ± 5 °C, relatīvais mitrums (RM) ir 65 ± 15 %.

4.   TESTA PARAUGI

Pirms testa līmlentes parauga rullīti 24 stundas uzglabā norādītajos atmosfēras apstākļos (sk. 3. punktu).

Pārbauda piecus 400 mm garus gabalus no katra rullīša. Gabalus no rullīša sāk griezt, kad pirmie trīs tinumi ir atritināti.

5.   PROCEDŪRA

Testu veic 3. punktā norādītajos atmosfēras apstākļos.

Ņem līmlentas 5 testam sagatavotos gabalus, atritinot lentu radiālā virzienā ar ātrumu aptuveni 300 mm/s, pēc tam 15 sekunžu laikā uzliek tos uz stikla, ievērojot turpmāk minētos noteikumus.

| | Lenti uzklāj uz stikla plāksnes, sākot no viena gala, un izlīdzina, garenvirzienā viegli, bez pārmērīga spiediena berzējot ar pirkstu, lai starp lenti un stikla plāksni nepaliktu gaisa burbuļi. |
| --- | --- |

Lenti uzklāj uz stikla plāksnes, sākot no viena gala, un izlīdzina, garenvirzienā viegli, bez pārmērīga spiediena berzējot ar pirkstu, lai starp lenti un stikla plāksni nepaliktu gaisa burbuļi.

| | Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos atmosfēras apstākļos. |
| --- | --- |

Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos atmosfēras apstākļos.

| | Lentas parauga gabalu apmēram 25 mm garumā atplēš no stikla plāksnes tādā plaknē, kas perpendikulāra parauga asij. |
| --- | --- |

Lentas parauga gabalu apmēram 25 mm garumā atplēš no stikla plāksnes tādā plaknē, kas perpendikulāra parauga asij.

| | Nostiprina stikla plāksni un atloka atpakaļ lentes brīvo galu 90° leņķī. Spēku pieliek tā, lai tas darbotos perpendikulāri plāksni un lentu atdalošajai līnijai un perpendikulāri stikla plāksnei. |
| --- | --- |

Nostiprina stikla plāksni un atloka atpakaļ lentes brīvo galu 90° leņķī. Spēku pieliek tā, lai tas darbotos perpendikulāri plāksni un lentu atdalošajai līnijai un perpendikulāri stikla plāksnei.

| | Lenta jāatrauj ar ātrumu 300 mm/s ± 30 mm/s un jāreģistrē atraušanai nepieciešamais spēks. |
| --- | --- |

Lenta jāatrauj ar ātrumu 300 mm/s ± 30 mm/s un jāreģistrē atraušanai nepieciešamais spēks.

6.   REZULTĀTI

Piecas iegūtās vērtības sarindo pēc kārtas un aprēķina mērījumu vidējo rezultātu. Šo rezultātu izsaka ņūtonos uz vienu lentes platuma centimetru.

---

6. PIELIKUMS

ATSKAITES PUNKTS

Image

Šo atskaites punkta izvēles marķējumu izvieto uz izkliedētāja vietā, kur tas krustojas ar tuvās gaismas pamatasi, kā arī uz tālās gaismas lukturu izkliedētājiem, ja tie nav grupēti, kombinēti vai savietoti ar tuvās gaismas lukturiem.

Zīmējumā attēlots marķējums tādam atskaites punktam, kas projicēts uz plaknes, kura apļa centrā pieskaras izkliedētājam. Šī marķējuma līnijas var būt nepārtrauktas vai pārtrauktas.

---

7. PIELIKUMS

SPRIEGUMA MARĶĒJUMI

| Šis marķējumu jānovieto uz katra tāda galvenā luktura korpusa, kam ir tikai gāzizlādes gaismas avoti un balasts, kā arī uz katras balasta ārējās daļas. | | Šis marķējumu jānovieto uz katra tāda galvenā luktura korpusa, kam ir vismaz viens gāzizlādes gaismas avots un balasts. |
| --- | --- | --- |
| Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** voltu lielam tīkla spriegumam. | | Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** voltu lielam tīkla spriegumam. |
| | | Neviena no kvēlspuldzēm un/vai LED moduļiem, kas atrodas galvenajā lukturī, nav paredzēta 24 voltu lielam tīkla spriegumam. |

Šis marķējumu jānovieto uz katra tāda galvenā luktura korpusa, kam ir tikai gāzizlādes gaismas avoti un balasts, kā arī uz katras balasta ārējās daļas.

Šis marķējumu jānovieto uz katra tāda galvenā luktura korpusa, kam ir vismaz viens gāzizlādes gaismas avots un balasts.

Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** voltu lielam tīkla spriegumam.

Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** voltu lielam tīkla spriegumam.

Neviena no kvēlspuldzēm un/vai LED moduļiem, kas atrodas galvenajā lukturī, nav paredzēta 24 voltu lielam tīkla spriegumam.

---

8. PIELIKUMS

PRASĪBU MINIMUMS RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS KONTROLES PROCEDŪRAI

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| 1.1. | Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanā nenovēršamās novirzes. |
| --- | --- |

1.1.

Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanā nenovēršamās novirzes.

| 1.2. | Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja, testējot jebkura nejauši izvēlēta galvenā luktura fotometriskos rādītājus un veicot mērījumus, ja spriegums ir 13,2 V ± 0,1 V vai noteikts kāds cits spriegums, lukturis ir: | vai nu
  aprīkots ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši 6.1.3. punktam. Šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma var atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās gaismas plūsmas. Šajā gadījumā apgaismojumu attiecīgi koriģē; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja, testējot jebkura nejauši izvēlēta galvenā luktura fotometriskos rādītājus un veicot mērījumus, ja spriegums ir 13,2 V ± 0,1 V vai noteikts kāds cits spriegums, lukturis ir:

vai nu

aprīkots ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši 6.1.3. punktam. Šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma var atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās gaismas plūsmas. Šajā gadījumā apgaismojumu attiecīgi koriģē;

| | vai
  aprīkots ar sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu un sērijveida balastu, ja tāds ir. Šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas var atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kuras precizētas Noteikumos Nr. 99; apgaismojuma mērījumus attiecīgi drīkst koriģēt par 20 procentiem vēlamajā virzienā. |
| --- | --- |

vai

aprīkots ar sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu un sērijveida balastu, ja tāds ir. Šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas var atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kuras precizētas Noteikumos Nr. 99; apgaismojuma mērījumus attiecīgi drīkst koriģēt par 20 procentiem vēlamajā virzienā.

| 1.2.1. | Neviena apgaismojuma vērtība, kas mērīta un koriģēta atbilstoši iepriekš minētajam 1.2. punktam, nedrīkst novirzīties no šajos noteikumos paredzētajām vērtībām vairāk nekā par 20 procentiem. B 50 L (vai R) un A zonas vērtībām maksimālā nelabvēlīgā novirze attiecīgi var būt:






  B 50 L (vai R) (1): | 170 cd jeb 20 procenti,
  255 cd jeb 30 procenti, |
| --- | --- | --- |
| A zona | 255 cd jeb 20 procenti,
  380 cd jeb 30 procenti; |

1.2.1.

Neviena apgaismojuma vērtība, kas mērīta un koriģēta atbilstoši iepriekš minētajam 1.2. punktam, nedrīkst novirzīties no šajos noteikumos paredzētajām vērtībām vairāk nekā par 20 procentiem. B 50 L (vai R) un A zonas vērtībām maksimālā nelabvēlīgā novirze attiecīgi var būt:

B 50 L (vai R) (1):

170 cd jeb 20 procenti,

255 cd jeb 30 procenti,

A zona

255 cd jeb 20 procenti,

380 cd jeb 30 procenti;

| 1.2.2. | vai arī, ja:






  1.2.2.1. | attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos paredzētās vērtības ir sasniegtas punktā HV (ar + 170 cd pielaidi) un atbilst šim noregulējumam vismaz vienā punktā 0,35 grādu lokā ap punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar 85 cd pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 un uz I segmenta; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

vai arī, ja:

1.2.2.1.

attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos paredzētās vērtības ir sasniegtas punktā HV (ar + 170 cd pielaidi) un atbilst šim noregulējumam vismaz vienā punktā 0,35 grādu lokā ap punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar 85 cd pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 un uz I segmenta;

| 1.2.2.2. | un ja attiecībā uz tālo gaismu HV atrodas izoluksa līnijas 0,75 Imax robežās, jebkurā mērījumu punktā, kas norādīts šo noteikumu 6.3. punktā, tiek ievērota + 20 procentu pielaide maksimālajām fotometriskajām vērtībām un – 20 procentu pielaide minimālajām fotometriskajām vērtībām. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

un ja attiecībā uz tālo gaismu HV atrodas izoluksa līnijas 0,75 Imax robežās, jebkurā mērījumu punktā, kas norādīts šo noteikumu 6.3. punktā, tiek ievērota + 20 procentu pielaide maksimālajām fotometriskajām vērtībām un – 20 procentu pielaide minimālajām fotometriskajām vērtībām.

| 1.2.3. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien staru kūļa ass netiek novirzīta sānis vairāk nekā par 0,5° pa labi vai pa kreisi un vairāk nekā par 0,2° uz augšu vai uz leju. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien staru kūļa ass netiek novirzīta sānis vairāk nekā par 0,5° pa labi vai pa kreisi un vairāk nekā par 0,2° uz augšu vai uz leju.

| 1.2.4. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenajam lukturim paredzētos testus atkārto, izmantojot citu standarta gāzizlādes gaismas avotu vai gāzizlādes gaismas avotu un balastu, atkarībā no tā, kas ir noteikts iepriekš 1.2. punktā. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenajam lukturim paredzētos testus atkārto, izmantojot citu standarta gāzizlādes gaismas avotu vai gāzizlādes gaismas avotu un balastu, atkarībā no tā, kas ir noteikts iepriekš 1.2. punktā.

| 1.3. | Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas karstuma ietekmē, rīkojas turpmāk aprakstītajā kārtībā. | Vienu no izvēlētajiem galvenajiem lukturiem testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas karstuma ietekmē, rīkojas turpmāk aprakstītajā kārtībā.

Vienu no izvēlētajiem galvenajiem lukturiem testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā.

| | Galveno lukturi uzskata par pieņemamu, ja Δr (kā definēts šo noteikumu 4. pielikuma 2.1. un 2.2. punktā) nepārsniedz 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Galveno lukturi uzskata par pieņemamu, ja Δr (kā definēts šo noteikumu 4. pielikuma 2.1. un 2.2. punktā) nepārsniedz 1,5 mrad.

| | Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, testē otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto absolūto rādītāju vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, testē otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto absolūto rādītāju vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

| 1.4. | Ievēro hromatiskās koordinātas. |
| --- | --- |

1.4.

Ievēro hromatiskās koordinātas.

| 1.5. | Tomēr, ja vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pielaides, kas iepriekš norādītas šo noteikumu 6.2.2.3. punktā, vienu paraugu testē saskaņā ar 10. pielikuma 2. un 3. punktā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

1.5.

Tomēr, ja vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pielaides, kas iepriekš norādītas šo noteikumu 6.2.2.3. punktā, vienu paraugu testē saskaņā ar 10. pielikuma 2. un 3. punktā aprakstīto procedūru.

2.   PRASĪBU MINIMUMS, KO PIEMĒRO ATBILSTĪBAS PĀRBAUDEI, KURU VEIC RAŽOTĀJS

Attiecībā uz katru galveno lukturu tipu apstiprinājuma marķējuma turētājs noteiktos laika intervālos veic vismaz šādus testus. Testus veic saskaņā ar šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādā paraugā atklājas neatbilstība kādam testa veidam, pārbaudi turpina ar citiem paraugiem. Ražotājs veic pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgās ražošanas atbilstību.

2.1.   Testu raksturojums

Atbilstības testi šajos noteikumos attiecas uz fotometriskajiem parametriem un gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņu, kas notikušas karstuma ietekmē, pārbaudi.

2.2.   Testos izmantotās metodes

| 2.2.1. | Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.1.

Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos aprakstītajām metodēm.

| 2.2.2. | Veicot jebkuru atbilstības testu, ražotājs var izmantot līdzvērtīgas metodes, ja tam piekrīt kompetentā iestāde, kas atbild par apstiprinājuma testiem. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir līdzvērtīgas šajos noteikumos izklāstītajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.2.

Veicot jebkuru atbilstības testu, ražotājs var izmantot līdzvērtīgas metodes, ja tam piekrīt kompetentā iestāde, kas atbild par apstiprinājuma testiem. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir līdzvērtīgas šajos noteikumos izklāstītajām metodēm.

| 2.2.3. | Lai ievērotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, regulāri jāveic testēšanas aparatūras kalibrēšana un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

2.2.3.

Lai ievērotu 2.2.1. un 2.2.2. punkta noteikumus, regulāri jāveic testēšanas aparatūras kalibrēšana un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem.

| 2.2.4. | Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

2.2.4.

Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, īpaši attiecībā uz administratīvajām pārbaudēm un paraugu ņemšanu.

2.3.   Paraugu veidi

Lukturu paraugus pārbaudes vajadzībām izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Vienādu ražojumu partija ir viena tipa galveno lukturu kopa, kas definēta atbilstoši ražotāja ražošanas metodēm.

Vērtējumā parasti ietver sērijveida ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Tomēr ražotājs var apvienot dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

2.4.   Izmērītie un reģistrētie fotometriskie parametri

Veic pārbaudei izvēlēto galveno lukturu fotometriskos mērījumus punktos, kas norādīti šajos noteikumos; attiecībā uz tālo gaismu nolasījumu izdara tikai punktos Imax, HV (2), HL, HR (3), bet attiecībā uz tuvo gaismu – tikai punktos B 50 L (vai R) (1), HV, 50 V, 75 R (vai L) un 25 L2 (vai R2) (sk. attēlu 3. pielikumā).

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs ir atbildīgs par testu rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 9.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības pārbaudei.

Pieņemamības kritērijiem jābūt tādiem, lai ar 95 procentu ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 9. pielikuma norādījumiem (pirmajā paraugu ņemšanā) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

(1)  Burti iekavās attiecas uz galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses satiksmei.

(2)  Ja tālā gaisma ir savietota ar tuvo gaismu, tālās gaismas mērīšanai jāizvēlas tas pats mērīšanas punkts HV, kas tuvās gaismas mērīšanai.

(3)  HL un HR ir punkti uz taisnes “hh”, kuri atrodas attiecīgi 2,5 grādus pa kreisi un pa labi no punkta HV.

---

9. PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS, KAS JĀIEVĒRO, INSPEKTORAM ŅEMOT PARAUGU

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| 1.1. | Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja tādas ir paredzētas, ja vien atšķirības nepārsniedz ražošanā nenovēršamās novirzes. |
| --- | --- |

1.1.

Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstoši šo noteikumu prasībām, ja tādas ir paredzētas, ja vien atšķirības nepārsniedz ražošanā nenovēršamās novirzes.

| 1.2. | Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja, testējot jebkura nejauši izvēlēta galvenā luktura fotometriskos rādītājus un veicot mērījumus, ja spriegums ir 13,2 V ± 0,1 V vai noteikts kāds cits spriegums, lukturis ir: | vai nu
  aprīkots ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši 6.1.3. punktam. Šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma var atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās standarta gaismas plūsmas. Šajā gadījumā apgaismojumu attiecīgi koriģē; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja, testējot jebkura nejauši izvēlēta galvenā luktura fotometriskos rādītājus un veicot mērījumus, ja spriegums ir 13,2 V ± 0,1 V vai noteikts kāds cits spriegums, lukturis ir:

vai nu

aprīkots ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši 6.1.3. punktam. Šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma var atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās standarta gaismas plūsmas. Šajā gadījumā apgaismojumu attiecīgi koriģē;

| | vai
  aprīkots ar sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu un sērijveida balastu. Šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas var atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kas precizētas Noteikumos Nr. 99; apgaismojuma mērījumus attiecīgi var koriģēt par 20 procentiem vēlamajā virzienā. |
| --- | --- |

vai

aprīkots ar sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu un sērijveida balastu. Šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas var atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kas precizētas Noteikumos Nr. 99; apgaismojuma mērījumus attiecīgi var koriģēt par 20 procentiem vēlamajā virzienā.

| 1.2.1. | Neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras vairāk nekā par 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām.
  Spilgtajā zonā maksimālā novirze drīkst attiecīgi būt:






  B 50 L (vai R) (1): | 170 cd jeb 20 procenti,
  255 cd jeb 30 procenti, |
| --- | --- | --- |
| A zona | 255 cd jeb 20 procenti,
  380 cd jeb 30 procenti; |

1.2.1.

Neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras vairāk nekā par 20 procentiem no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām.

Spilgtajā zonā maksimālā novirze drīkst attiecīgi būt:

B 50 L (vai R) (1):

170 cd jeb 20 procenti,

255 cd jeb 30 procenti,

A zona

255 cd jeb 20 procenti,

380 cd jeb 30 procenti;

| 1.2.2. | vai arī, ja:






  1.2.2.1. | attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos paredzētās vērtības ir sasniegtas punktā HV (ar + 170 cd pielaidi) un atbilst šim noregulējumam vismaz vienā punktā 0,35 grādu lokā ap punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar 85 cd pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 un uz I segmenta; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

vai arī, ja:

1.2.2.1.

attiecībā uz tuvo gaismu šajos noteikumos paredzētās vērtības ir sasniegtas punktā HV (ar + 170 cd pielaidi) un atbilst šim noregulējumam vismaz vienā punktā 0,35 grādu lokā ap punktiem B 50 L (vai R) (1) (ar 85 cd pielaidi), 75 R (vai L), 50 V, 25 R1, 25 L2 un uz I segmenta;

| 1.2.2.2. | un ja attiecībā uz tālo gaismu HV atrodas izoluksa līnijas 0,75 Imax robežās, jebkurā mērījumu punktā, kas norādīts šo noteikumu 6.3. punktā, tiek ievērota + 20 procentu pielaide maksimālajām fotometriskajām vērtībām un – 20 procentu pielaide minimālajām fotometriskajām vērtībām. Norādes zīmi neņem vērā. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

un ja attiecībā uz tālo gaismu HV atrodas izoluksa līnijas 0,75 Imax robežās, jebkurā mērījumu punktā, kas norādīts šo noteikumu 6.3. punktā, tiek ievērota + 20 procentu pielaide maksimālajām fotometriskajām vērtībām un – 20 procentu pielaide minimālajām fotometriskajām vērtībām. Norādes zīmi neņem vērā.

| 1.2.3. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien staru kūļa ass netiek novirzīta sānis vairāk nekā par 0,5° pa labi vai pa kreisi un vairāk nekā par 0,2° uz augšu vai uz leju. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien staru kūļa ass netiek novirzīta sānis vairāk nekā par 0,5° pa labi vai pa kreisi un vairāk nekā par 0,2° uz augšu vai uz leju.

| 1.2.4. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenajam lukturim paredzētos testus atkārto, izmantojot citu standarta gāzizlādes gaismas avotu vai gāzizlādes gaismas avotu un balastu, atkarībā no tā, kas ir noteikts iepriekš 1.2. punktā. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenajam lukturim paredzētos testus atkārto, izmantojot citu standarta gāzizlādes gaismas avotu vai gāzizlādes gaismas avotu un balastu, atkarībā no tā, kas ir noteikts iepriekš 1.2. punktā.

| 1.3. | Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas karstuma ietekmē, rīkojas turpmāk aprakstītajā kārtībā. | Vienu no izvēlētajiem galvenajiem lukturiem testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Lai pārbaudītu gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas karstuma ietekmē, rīkojas turpmāk aprakstītajā kārtībā.

Vienu no izvēlētajiem galvenajiem lukturiem testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad tas trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā.

| | Galveno lukturi uzskata par pieņemamu, ja Δr (kā definēts šo noteikumu 4. pielikuma 2.1. un 2.2. punktā) nepārsniedz 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Galveno lukturi uzskata par pieņemamu, ja Δr (kā definēts šo noteikumu 4. pielikuma 2.1. un 2.2. punktā) nepārsniedz 1,5 mrad.

| | Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, testē otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto absolūto rādītāju vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ja šis rādītājs pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāks par 2,0 mrad, testē otru galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto absolūto rādītāju vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

| 1.4. | Ievēro hromatiskās koordinātas. |
| --- | --- |

1.4.

Ievēro hromatiskās koordinātas.

| 1.5. | Tomēr, ja vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pielaides, kas iepriekš norādītas šo noteikumu 6.2.2.3. punktā, vienu paraugu testē saskaņā ar 10. pielikuma 2. un 3. punktā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

1.5.

Tomēr, ja vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pielaides, kas iepriekš norādītas šo noteikumu 6.2.2.3. punktā, vienu paraugu testē saskaņā ar 10. pielikuma 2. un 3. punktā aprakstīto procedūru.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajā paraugu ņemšanā pēc nejaušas izvēles principa izvēlas četrus galvenos lukturus. Pirmos divus paraugus atzīmē ar A, bet otrus divus – ar B.

2.1.   Atbilstības neapstrīdēšana

| 2.1.1. | Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirze nevēlamajā virzienā ir šāda:






  2.1.1.1. | A paraugam







  A1: | vienam galvenajam lukturim | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| A2: | abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| pāriet pie B parauga | |

2.1.1.

Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirze nevēlamajā virzienā ir šāda:

2.1.1.1.

A paraugam

A1:

vienam galvenajam lukturim

0 procenti

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

A2:

abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

pāriet pie B parauga

| 2.1.1.2. | B paraugam







  B1: | abiem galvenajiem lukturiem | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B paraugam

B1:

abiem galvenajiem lukturiem

0 procenti

| 2.1.2. | vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punktā A paraugam noteiktie nosacījumi. |
| --- | --- |

2.1.2.

vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punktā A paraugam noteiktie nosacījumi.

2.2.   Atbilstības apstrīdēšana

| 2.2.1. | Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošinātu savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirzes ir šādas:






  2.2.1.1. | A paraugam







  A3: | vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 20 procenti |
| bet ne vairāk kā | 30 procenti |

2.2.1.

Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošinātu savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto lielumu novirzes ir šādas:

2.2.1.1.

A paraugam

A3:

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

| 2.2.1.2. | B paraugam







  B2: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| B3: | A2 gadījumā | |
| vienam galvenajam lukturim | 0 procenti |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 20 procenti |
| bet ne vairāk kā | 30 procenti |

2.2.1.2.

B paraugam

B2:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

B3:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

0 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

20 procenti

bet ne vairāk kā

30 procenti

| 2.2.2. | vai ja 1.2.2. punktā A paraugam noteiktie nosacījumi nav izpildīti. |
| --- | --- |

2.2.2.

vai ja 1.2.2. punktā A paraugam noteiktie nosacījumi nav izpildīti.

2.3.   Apstiprinājuma anulēšana

Atbilstību apstrīd un piemēro 10. punktu, ja saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas:

| 2.3.1. | A paraugam







  A4: | vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 30 procenti |
| A5: | abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā | 20 procenti |

2.3.1.

A paraugam

A4:

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

30 procenti

A5:

abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā

20 procenti

| 2.3.2. | B paraugam







  B4: | A2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 20 procenti |
| B5: | A2 gadījumā | |
| abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā | 20 procenti |
| B6: | A2 gadījumā | |
| vienam galvenajam lukturim | 0 procenti |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 30 procenti |

2.3.2.

B paraugam

B4:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

20 procenti

B5:

A2 gadījumā

abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā

20 procenti

B6:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

0 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

30 procenti

| 2.3.3. | vai ja 1.2.2. punktā A un B paraugam noteiktie nosacījumi nav izpildīti. |
| --- | --- |

2.3.3.

vai ja 1.2.2. punktā A un B paraugam noteiktie nosacījumi nav izpildīti.

3.   ATKĀRTOTA PARAUGA ŅEMŠANA

A3, B2, B3 gadījumā divu mēnešu laikā pēc paziņošanas ir jāveic atkārtota paraugu ņemšana, kurā divu galveno lukturu trešo C paraugu un divu galveno lukturu ceturto D paraugu izvēlas no krājumiem, kas ražoti pēc pielāgošanas.

3.1.   Atbilstības neapstrīdēšana

| 3.1.1. | Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas:






  3.1.1.1. | C paraugam







  C1: | vienam galvenajam lukturim | 0 procenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| C2: | abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| pāriet pie D parauga | |

3.1.1.

Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas:

3.1.1.1.

C paraugam

C1:

vienam galvenajam lukturim

0 procenti

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

C2:

abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

pāriet pie D parauga

| 3.1.1.2. | D paraugam







  D1: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| abiem galvenajiem lukturiem | 0 procenti |

3.1.1.2.

D paraugam

D1:

C2 gadījumā

abiem galvenajiem lukturiem

0 procenti

| 3.1.2. | vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punktā C paraugam noteiktie nosacījumi. |
| --- | --- |

3.1.2.

vai arī, ja ir izpildīti 1.2.2. punktā C paraugam noteiktie nosacījumi.

3.2.   Atbilstības apstrīdēšana

| 3.2.1. | Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošinātu savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas:






  3.2.1.1. | D paraugam







  D2: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 0 procenti |
| bet ne vairāk kā | 20 procenti |
| vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |

3.2.1.

Saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru sērijveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošinātu savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas:

3.2.1.1.

D paraugam

D2:

C2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

0 procenti

bet ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

| 3.2.1.2. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punktā C paraugam noteiktie nosacījumi. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punktā C paraugam noteiktie nosacījumi.

3.3.   Apstiprinājuma anulēšana

Atbilstību apstrīd un piemēro 11. punktu, ja saskaņā ar šā pielikuma 1. attēlā norādīto paraugu ņemšanas procedūru galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas:

| 3.3.1. | C paraugam







  C3: | vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā | 20 procenti |
| --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 20 procenti |
| C4: | abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā | 20 procenti |

3.3.1.

C paraugam

C3:

vienam galvenajam lukturim ne vairāk kā

20 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

20 procenti

C4:

abiem galvenajiem lukturiem vairāk nekā

20 procenti

| 3.3.2. | D paraugam







  D3: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim 0 vai vairāk nekā | 0 procenti |
| vienam galvenajam lukturim vairāk nekā | 20 procenti |

3.3.2.

D paraugam

D3:

C2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim 0 vai vairāk nekā

0 procenti

vienam galvenajam lukturim vairāk nekā

20 procenti

| 3.3.3. | vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punktā C un D paraugam noteiktie nosacījumi. |
| --- | --- |

3.3.3.

vai arī, ja nav izpildīti 1.2.2. punktā C un D paraugam noteiktie nosacījumi.

4.   GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA LĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅAS

Lai pārbaudītu karstuma radītās gaismas kūļa noliekuma līnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas, ievēro turpmāk minēto procedūru.

| | Pēc tam, kad ir veikta šā pielikuma 1. attēlā parādītā paraugu ņemšanas procedūra, A parauga vienu galveno lukturi testē, ievērojot 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru, pēc tam, kad lukturis trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā. |
| --- | --- |

Pēc tam, kad ir veikta šā pielikuma 1. attēlā parādītā paraugu ņemšanas procedūra, A parauga vienu galveno lukturi testē, ievērojot 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru, pēc tam, kad lukturis trīs reizes pēc kārtas ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā.

| | Galveno lukturi uzskata par piemērotu, ja Δr nepārsniedz 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Galveno lukturi uzskata par piemērotu, ja Δr nepārsniedz 1,5 mrad.

| | Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka par 2,0 mrad, tad testē otru A parauga galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju absolūto vērtību vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka par 2,0 mrad, tad testē otru A parauga galveno lukturi, un pēc tam abiem paraugiem reģistrēto rādītāju absolūto vērtību vidējā vērtība nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

| | Tomēr, ja attiecībā uz A paraugu šī vērtība – 1,5 mrad – netiek izpildīta, divus B parauga galvenos lukturus testē, izmantojot to pašu procedūru, un Δr vērtība katram no tiem nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Tomēr, ja attiecībā uz A paraugu šī vērtība – 1,5 mrad – netiek izpildīta, divus B parauga galvenos lukturus testē, izmantojot to pašu procedūru, un Δr vērtība katram no tiem nedrīkst pārsniegt 1,5 mrad.

1.   attēls

---

(1)  Burti iekavās attiecas uz galvenajiem lukturiem, kas paredzēti kreisās puses satiksmei.

---

10. PIELIKUMS

GALVENO TUVĀS GAISMAS LUKTURU GAISMAS KŪĻA NOLIEKUMA INSTRUMENTĀLĀ PĀRBAUDE

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

Gadījumā, kad piemēro šo noteikumu 6.2.2.4. punktu, gaismas kūļa noliekuma kvalitāti testē saskaņā ar turpmāk 2. punktā noteiktajām prasībām, un gaismas kūļa instrumentālo vertikālo un horizontālo pielāgošanu veic saskaņā ar turpmāk 3. punktā noteiktajām prasībām.

Pirms sāk staru kūļa noliekuma kvalitātes mērīšanas un instrumentālās regulēšanas procedūru, veic sākotnējo vizuālo pielāgošanu atbilstoši šo noteikumu 6.2.2.1. un 6.2.2.2. punktam.

2.   STARU KŪĻA NOLIEKUMA KVALITĀTES MĒRĪŠANA

Lai noteiktu minimālo asumu, mērījumus veic, vertikāli izvēršot staru kūļa noliekuma horizontālo daļu ik pa 0,05° šādos mērīšanas attālumos:

| a) | 10 m – ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 10 mm; vai |
| --- | --- |

a)

10 m – ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 10 mm; vai

| b) | 25 m – ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 m – ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm.

Mērīšanas attālumu, no kura veic testu, ieraksta paziņojuma veidlapas 9. punktā (sk. šo noteikumu 1. pielikumu).

Lai noteiktu maksimālo asumu, mērījumus veic, vertikāli izvēršot staru kūļa noliekuma horizontālo daļu ik pa 0,05°, tikai no 25 m attāluma un ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm.

Staru kūļa noliekuma kvalitāti uzskata par pieņemamu, ja vismaz viena mērījumu sērija atbilst turpmāk 2.1.–2.3. punktā minētajām prasībām.

2.1.   Redzams ne vairāk kā viens gaismas kūļa noliekums (1).

2.2.   Gaismas kūļa noliekuma asums

Noliekuma asuma koeficientu G nosaka, vertikāli izvēršot staru kūļa noliekuma horizontālo daļu pie 2,5° atzīmes virzienā no V-V līnijas, kur:

Formula un β = grādos izteikta vertikālā pozīcija.

G vērtība nedrīkst būt mazāka par 0,13 (noliekuma minimālais asums) un lielāka par 0,40 (noliekuma maksimālais asums).

2.3.   Linearitāte

Staru kūļa noliekuma horizontālajai daļai, kas nodrošina vertikālo regulēšanu, ir jābūt horizontālai no 1,5° līdz 3,5° virzienā no V-V līnijas (sk. turpmāk 1. attēlu).

| a) | Staru kūļa noliekuma slīpuma infleksijas punktus uz vertikālajām līnijām pie 1,5°, 2,5° un 3,5° atzīmes nosaka ar šādu vienādojumu:

  . |
| --- | --- |

a)

Staru kūļa noliekuma slīpuma infleksijas punktus uz vertikālajām līnijām pie 1,5°, 2,5° un 3,5° atzīmes nosaka ar šādu vienādojumu:

Formula.

| b) | Maksimālais vertikālais attālums starp noteiktajiem infleksijas punktiem nedrīkst pārsniegt 0,2 °. |
| --- | --- |

b)

Maksimālais vertikālais attālums starp noteiktajiem infleksijas punktiem nedrīkst pārsniegt 0,2 °.

3.   VERTIKĀLĀ UN HORIZONTĀLĀ PIELĀGOŠANA

Ja staru kūļa noliekums atbilst šā pielikuma 2. punkta kvalitātes prasībām, staru kūļa regulēšanu var veikt instrumentāli.

1.   attēls

Gaismas kūļa noliekuma kvalitātes mērīšana

Image

| Piezīme. | Vertikālās un horizontālās līnijas skalas atšķiras. |
| --- | --- |

Piezīme.

Vertikālās un horizontālās līnijas skalas atšķiras.

3.1.   Vertikālā regulēšana

Virzoties augšup no līmeņa zem B līnijas (sk. turpmāk 2. attēlu), vertikāli izvērš staru kūļa noliekuma horizontālo daļu pie 2,5° atzīmes virzienā no V-V līnijas. Nosaka infleksijas punktu (kur d2 (log E)/dv2 = 0) un atzīmē to uz B līnijas, kas atrodas vienu procentu zem H-H līnijas.

3.2.   Horizontālā regulēšana

Pieteikuma iesniedzējs norāda vienu no šīm horizontālās regulēšanas metodēm:

| a) | “0,2 D līnijas” metode (sk. turpmāk 2. attēlu).
  Pēc tam, kad lukturis ir noregulēts vertikāli, vienu horizontālu līniju pie 0,2° D atzīmes izvērš no 5° pa kreisi līdz 5° pa labi. Maksimālais slīpums G, ko nosaka, izmantojot formulu , kur β ir horizontālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08.
  Infleksijas punktu, kas atrodas uz 0,2 D līnijas, atzīmē uz A līnijas.

  2.   attēls


  Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – Horizontālās līnijas izvērses metode











  Piezīme. | Vertikālās un horizontālās līnijas skalas atšķiras. |
| --- | --- | --- |

a)

“0,2 D līnijas” metode (sk. turpmāk 2. attēlu).

Pēc tam, kad lukturis ir noregulēts vertikāli, vienu horizontālu līniju pie 0,2° D atzīmes izvērš no 5° pa kreisi līdz 5° pa labi. Maksimālais slīpums G, ko nosaka, izmantojot formulu Formula, kur β ir horizontālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08.

Infleksijas punktu, kas atrodas uz 0,2 D līnijas, atzīmē uz A līnijas.

2.   attēls

Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – Horizontālās līnijas izvērses metode

Image

Piezīme.

Vertikālās un horizontālās līnijas skalas atšķiras.

| b) | “3 līniju” metode (sk. turpmāk 3. attēlu).
  Pēc tam, kad lukturis ir noregulēts vertikāli, trīs vertikālas līnijas izvērš no 2° D līdz 2° U pie 1°R, 2°R un 3°R atzīmes. Attiecīgais maksimālais slīpums G, ko nosaka pēc formulas:

  kur β ir vertikālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08. Infleksijas punktus, kas atrodas uz šīm trim līnijām, izmanto taisnas līnijas novilkšanai. Šīs līnijas un B līnijas krustošanās punktu, ko atrod, veicot vertikālo regulēšanu, atzīmē uz V līnijas.

  3.   attēls


  Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – Trīs līniju izvērses metode











  Piezīme. | Vertikālās un horizontālās līnijas skalas atšķiras. |
| --- | --- | --- |

b)

“3 līniju” metode (sk. turpmāk 3. attēlu).

Pēc tam, kad lukturis ir noregulēts vertikāli, trīs vertikālas līnijas izvērš no 2° D līdz 2° U pie 1°R, 2°R un 3°R atzīmes. Attiecīgais maksimālais slīpums G, ko nosaka pēc formulas:

kur β ir vertikālā pozīcija grādos, nedrīkst būt mazāks par 0,08. Infleksijas punktus, kas atrodas uz šīm trim līnijām, izmanto taisnas līnijas novilkšanai. Šīs līnijas un B līnijas krustošanās punktu, ko atrod, veicot vertikālo regulēšanu, atzīmē uz V līnijas.

3.   attēls

Instrumentālā vertikālā un horizontālā regulēšana – Trīs līniju izvērses metode

Image

Piezīme.

Vertikālās un horizontālās līnijas skalas atšķiras.

---

(1)  Šis punkts jāgroza, ja ir pieejama objektīva testa metode.

---

11. PIELIKUMS

LED MODUĻIEM UN GALVENAJIEM LUKTURIEM AR LED MODUĻIEM PAREDZĒTĀS PRASĪBAS

1.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 1.1. | Katram iesniegtajam LED moduļa paraugam jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu specifikācijām, ja to testē ar iesniegto(-ajām) gaismas avota elektronisko(-ajām) vadības iekārtu(-ām), ja tāda(-as) ir. |
| --- | --- |

1.1.

Katram iesniegtajam LED moduļa paraugam jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu specifikācijām, ja to testē ar iesniegto(-ajām) gaismas avota elektronisko(-ajām) vadības iekārtu(-ām), ja tāda(-as) ir.

| 1.2. | LED modulim(-ļiem) jābūt konstruētam(-iem) tā, lai normālos ekspluatācijas apstākļos tas/tie būtu labā darba kārtībā. Turklāt tam/tiem nav konstrukcijas vai ražošanas defektu. |
| --- | --- |

1.2.

LED modulim(-ļiem) jābūt konstruētam(-iem) tā, lai normālos ekspluatācijas apstākļos tas/tie būtu labā darba kārtībā. Turklāt tam/tiem nav konstrukcijas vai ražošanas defektu.

| 1.3. | LED modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām. |
| --- | --- |

1.3.

LED modulim(-ļiem) jābūt nodrošinātam(-iem) pret manipulācijām.

| 1.4. | Nomaināma(-u) LED moduļa(-u) konstrukcijai jābūt tādai, lai,






  1.4.1. | noņemot un nomainot LED moduli ar citu pieteikuma iesniedzēja nodrošināto moduli, kam ir tāds pats gaismas avota moduļa identifikācijas kods, būtu ievērotas galvenā luktura fotometriskās specifikācijas; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Nomaināma(-u) LED moduļa(-u) konstrukcijai jābūt tādai, lai,

1.4.1.

noņemot un nomainot LED moduli ar citu pieteikuma iesniedzēja nodrošināto moduli, kam ir tāds pats gaismas avota moduļa identifikācijas kods, būtu ievērotas galvenā luktura fotometriskās specifikācijas;

| 1.4.2. | LED moduļus ar atšķirīgiem gaismas avota moduļa identifikācijas kodiem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura korpusā. |
| --- | --- |

1.4.2.

LED moduļus ar atšķirīgiem gaismas avota moduļa identifikācijas kodiem nevarētu savstarpēji apmainīt tajā pašā luktura korpusā.

| 1.5. | Gaismas avota elektroniskā(-ās) vadības iekārta(-as) var būt LED moduļa(-u) daļa. |
| --- | --- |

1.5.

Gaismas avota elektroniskā(-ās) vadības iekārta(-as) var būt LED moduļa(-u) daļa.

2.   RAŽOŠANA

| 2.1. | Gaismas diodes LED modulī aprīko ar piemērotiem stiprinājumiem. |
| --- | --- |

2.1.

Gaismas diodes LED modulī aprīko ar piemērotiem stiprinājumiem.

| 2.2. | Stiprinājumiem jābūt cieši piestiprinātiem pie gaismas diodēm un LED moduļa. |
| --- | --- |

2.2.

Stiprinājumiem jābūt cieši piestiprinātiem pie gaismas diodēm un LED moduļa.

3.   TESTĒŠANAS APSTĀKĻI

3.1.   Piemērošana

| 3.1.1. | Visus paraugus testē, kā turpmāk norādīts 4. punktā. |
| --- | --- |

3.1.1.

Visus paraugus testē, kā turpmāk norādīts 4. punktā.

| 3.1.2. | LED MODULĪ izmantotais gaismas avots ir gaismas diodes (LED), kā definēts Noteikumu Nr. 48 2.7.1. punktā, īpaši attiecībā uz redzamā starojuma elementu. Citi gaismas avotu veidi nav atļauti. |
| --- | --- |

3.1.2.

LED MODULĪ izmantotais gaismas avots ir gaismas diodes (LED), kā definēts Noteikumu Nr. 48 2.7.1. punktā, īpaši attiecībā uz redzamā starojuma elementu. Citi gaismas avotu veidi nav atļauti.

3.2.   Darbības apstākļi

3.2.1.   LED moduļa darbības apstākļi

Visus paraugus testē šo noteikumu 6.2.4.4. punktā norādītajos apstākļos. Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, LED moduļus testē ražotāja iesniegtajā galvenajā lukturī.

3.2.2.   Apkārtējā temperatūra

Veicot elektrisko un fotometrisko parametru mērījumus, galveno lukturi darbina sausā un mierīgā atmosfērā, kur apkārtējā temperatūra ir 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Darbināšana

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma pirms šajos noteikumos paredzēto testu sākšanas LED moduli darbina 15 h un atdzesē līdz apkārtējai temperatūrai.

4.   ĪPAŠAS PRASĪBAS UN TESTI

4.1.   UV starojums

Zema UV starojuma tipa LED moduļa UV starojums ir:

Formula

kur:

| | S(λ)(vienība: 1) ir spektrālā īpatsvara funkcija; |
| --- | --- |

S(λ)(vienība: 1) ir spektrālā īpatsvara funkcija;

| | km = 683 lm/W ir starojuma gaismas atdeves maksimālā vērtība. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W ir starojuma gaismas atdeves maksimālā vērtība.

(Pārējo simbolu definīcijas sk. Noteikumu Nr. 112 9. pielikuma 4.1.1. punktā.)

Šo vērtību aprēķina, izmantojot viena nanometra intervālus. UV starojuma īpatsvaru nosaka, ņemot vērā turpmāk UV tabulā norādītās vērtības.

UV tabula.

Vērtības saskaņā ar “Starptautiskās asociācijas aizsardzībai pret starojumu (IRPA/INIRC) norādījumiem par ultravioletā starojuma iedarbības robežām”. Izvēlētie viļņu garumi (nanometros) ir reprezentatīvi; citas vērtības ir jāinterpolē.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

---

| 14.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/128

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 pēdējā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 113 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu tādu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro simetrisku tuvo vai tālo gaismu vai abas šādas gaismas un ir aprīkoti ar kvēlspuldzēm, gāzizlādes gaismas avotiem vai LED moduļiem

Ar visiem grozījumiem līdz

noteikumu 01. grozījumu sērijas 3. papildinājumam, kas stājies spēkā 2014. gada 9. oktobrī

SATURS

DARBĪBAS JOMA

| 1. | Definīcijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Galvenā luktura apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marķējumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apgaismojums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Krāsa |
| --- | --- |

7.

| 8. | Galveno lukturu tipa modifikācija un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu, kā arī tipa apstiprinātājiestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

13.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma izkārtojuma paraugi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sfēriskā koordinātu mērīšanas sistēma un testa punktu atrašanās vietas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fotometrisko rādītāju stabilitātes testi galveno lukturu darbības laikā – nokomplektētu B, C, D un E klases galveno lukturu testi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Prasību minimums ražošanas atbilstības kontroles procedūrām |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prasības attiecībā uz lukturiem ar plastmasas lēcām – lēcu vai materiāla paraugu un nokomplektētu lukturu testēšana |
| --- | --- |

6.

| 7. | Minimālās prasības, kas jāievēro, inspektoram ņemot paraugus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Darbības periodu pārskats attiecībā uz fotometrisko rādītāju stabilitātes testu |
| --- | --- |

8.

| 9. | Robežlīnijas definēšana un asums galvenajiem lukturiem ar simetrisku tuvo gaismu un orientēšanas procedūra, izmantojot šo robežlīniju |
| --- | --- |

9.

| 10. | Atskaites centrs |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sprieguma marķējumi |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prasības attiecībā uz LED moduļiem un galvenajiem lukturiem ar LED moduļiem |
| --- | --- |

12.

DARBĪBAS JOMA (1)
   (2)

Šos noteikumus piemēro L un T kategorijas transportlīdzekļu (3) galvenajiem lukturiem.

1.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 1.1. | “lēca” ir galvenā luktura (bloka) ārējā daļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu; |
| --- | --- |

1.1.

“lēca” ir galvenā luktura (bloka) ārējā daļa, kas laiž gaismu caur apgaismojošo virsmu;

| 1.2. | “pārklājums” ir jebkurš materiāls vai materiāli, ar ko vienā vai vairākās kārtās ir pārklāta lēcas ārējā virsma; |
| --- | --- |

1.2.

“pārklājums” ir jebkurš materiāls vai materiāli, ar ko vienā vai vairākās kārtās ir pārklāta lēcas ārējā virsma;

| 1.3. | “dažāda tipa galvenie lukturi” ir galveni lukturi, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:






  1.3.1. | tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

1.3.

“dažāda tipa galvenie lukturi” ir galveni lukturi, kas atšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:

1.3.1.

tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| 1.3.2. | optiskās sistēmas raksturlielumi; |
| --- | --- |

1.3.2.

optiskās sistēmas raksturlielumi;

| 1.3.3. | tādu sastāvdaļu iekļaušana vai neiekļaušana, kas ar atstarošanu, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju darbības laikā spēj mainīt optiskos efektus; |
| --- | --- |

1.3.3.

tādu sastāvdaļu iekļaušana vai neiekļaušana, kas ar atstarošanu, refrakciju, absorbciju un/vai deformāciju darbības laikā spēj mainīt optiskos efektus;

| 1.3.4. | radītā gaismas kūļa veids (tuvā gaisma, tālā gaisma vai abas); |
| --- | --- |

1.3.4.

radītā gaismas kūļa veids (tuvā gaisma, tālā gaisma vai abas);

| 1.3.5. | kvēlspuldzes(-džu) kategorija, gāzizlādes gaismas avots vai gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods(-i); |
| --- | --- |

1.3.5.

kvēlspuldzes(-džu) kategorija, gāzizlādes gaismas avots vai gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods(-i);

| 1.4. | “dažādas “klases” galvenie lukturi (A, B, C, D vai E)” ir galveno lukturu iedalījums atkarībā no konkrētām fotometriskām prasībām; |
| --- | --- |

1.4.

“dažādas “klases” galvenie lukturi (A, B, C, D vai E)” ir galveno lukturu iedalījums atkarībā no konkrētām fotometriskām prasībām;

| 1.5. | “ierīces izstarotās gaismas krāsa”. Šajos noteikumos piemēro definīcijas par izstarotās gaismas krāsu, kas sniegtas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; |
| --- | --- |

1.5.

“ierīces izstarotās gaismas krāsa”. Šajos noteikumos piemēro definīcijas par izstarotās gaismas krāsu, kas sniegtas Noteikumos Nr. 48 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums;

| 1.6. | tomēr tādas sistēmas gadījumā, kas sastāv no diviem galvenajiem lukturiem, ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa kreisajā pusē, un atbilstošo ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa labajā pusē, uzskata par viena tipa ierīcēm; |
| --- | --- |

1.6.

tomēr tādas sistēmas gadījumā, kas sastāv no diviem galvenajiem lukturiem, ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa kreisajā pusē, un atbilstošo ierīci, kas paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļa labajā pusē, uzskata par viena tipa ierīcēm;

| 1.7. | šajos noteikumos atsauces uz standarta (etalona) kvēlspuldzi(-ēm) un Noteikumiem Nr. 37 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; |
| --- | --- |

1.7.

šajos noteikumos atsauces uz standarta (etalona) kvēlspuldzi(-ēm) un Noteikumiem Nr. 37 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 37 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums;

| 1.8. | šajos noteikumos atsauces uz standarta (etalona) gāzizlādes gaismas avotu(-iem) un Noteikumiem Nr. 99 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 99 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; |
| --- | --- |

1.8.

šajos noteikumos atsauces uz standarta (etalona) gāzizlādes gaismas avotu(-iem) un Noteikumiem Nr. 99 ir atsauces uz Noteikumiem Nr. 99 un to grozījumu sērijām, kas ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums;

| 1.9. | “papildu apgaismes bloks” ir galvenā luktura sistēmas daļa, kas nodrošina līkumu izgaismošanu. Tas ir neatkarīgs no ierīces, kas nodrošina galveno tuvās gaismas kūli, var sastāvēt no optiskiem, mehāniskiem un elektriskiem elementiem un var būt grupēts un/vai savstarpēji savietots ar citām apgaismes ierīcēm vai gaismas signālierīcēm; |
| --- | --- |

1.9.

“papildu apgaismes bloks” ir galvenā luktura sistēmas daļa, kas nodrošina līkumu izgaismošanu. Tas ir neatkarīgs no ierīces, kas nodrošina galveno tuvās gaismas kūli, var sastāvēt no optiskiem, mehāniskiem un elektriskiem elementiem un var būt grupēts un/vai savstarpēji savietots ar citām apgaismes ierīcēm vai gaismas signālierīcēm;

| 1.10. | šajos noteikumos piemēro citas attiecīgās definīcijas, kas sniegtas Noteikumos Nr. 48, Nr. 53 un Nr. 74 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums. |
| --- | --- |

1.10.

šajos noteikumos piemēro citas attiecīgās definīcijas, kas sniegtas Noteikumos Nr. 48, Nr. 53 un Nr. 74 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums.

2.   GALVENĀ LUKTURA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS (4)

| 2.1. | Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes īpašnieks vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis. Tajā norāda:






  2.1.1. | vai galvenais lukturis ir paredzēts, lai nodrošinātu gan tuvo, gan tālo gaismu vai tikai vienu no tām; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes īpašnieks vai tā attiecīgi pilnvarots pārstāvis. Tajā norāda:

2.1.1.

vai galvenais lukturis ir paredzēts, lai nodrošinātu gan tuvo, gan tālo gaismu vai tikai vienu no tām;

| 2.1.2. | vai pieteikums attiecas uz A, B, C, D vai E klases galveno lukturi; |
| --- | --- |

2.1.2.

vai pieteikums attiecas uz A, B, C, D vai E klases galveno lukturi;

| 2.1.3. | izmantotās(-o) kvēlspuldzes(-džu), ja tāda(-as) ir, kategoriju, kā uzskaitīts Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums; |
| --- | --- |

2.1.3.

izmantotās(-o) kvēlspuldzes(-džu), ja tāda(-as) ir, kategoriju, kā uzskaitīts Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kuras ir spēkā dienā, kad ir iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums;

| 2.1.4. | gāzizlādes gaismas avota (ja tāds ir) kategoriju, kā uzskaitīts Noteikumos Nr. 99; |
| --- | --- |

2.1.4.

gāzizlādes gaismas avota (ja tāds ir) kategoriju, kā uzskaitīts Noteikumos Nr. 99;

| 2.1.5. | LED moduļiem (ja tādi ir) gaismas avota moduļa īpašo identifikācijas kodu(-us); |
| --- | --- |

2.1.5.

LED moduļiem (ja tādi ir) gaismas avota moduļa īpašo identifikācijas kodu(-us);

| 2.1.6. | papildu apgaismes blokam(-iem), ja tāds(-i) ir, papildu apgaismes bloka identifikācijas kodu(-us). |
| --- | --- |

2.1.6.

papildu apgaismes blokam(-iem), ja tāds(-i) ir, papildu apgaismes bloka identifikācijas kodu(-us).

| 2.2. | Katram apstiprinājuma pieteikumam pievieno:






  2.2.1. | trīs eksemplāros sagatavotus rasējumus, kas ir pietiekami detalizēti, lai varētu noteikt galvenā luktura tipu, un kuros tas redzams pretskatā, detalizēti parādot lēcas rievojumu, ja tāds ir, un šķērsgriezumā; rasējumos norāda marķējumam paredzēto vietu un attiecīgos gadījumos:






  a) | LED moduļa(-u) gadījumā rasējumos norāda arī moduļa īpašajam identifikācijas kodam paredzēto vietu; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Katram apstiprinājuma pieteikumam pievieno:

2.2.1.

trīs eksemplāros sagatavotus rasējumus, kas ir pietiekami detalizēti, lai varētu noteikt galvenā luktura tipu, un kuros tas redzams pretskatā, detalizēti parādot lēcas rievojumu, ja tāds ir, un šķērsgriezumā; rasējumos norāda marķējumam paredzēto vietu un attiecīgos gadījumos:

a)

LED moduļa(-u) gadījumā rasējumos norāda arī moduļa īpašajam identifikācijas kodam paredzēto vietu;

| b) | papildu apgaismes bloka(-u) gadījumā norāda uz papildu apgaismes bloka īpašajam identifikācijas kodam paredzēto vietu un galveno lukturi(-us), kas izstaro galveno tuvo gaismu; |
| --- | --- |

b)

papildu apgaismes bloka(-u) gadījumā norāda uz papildu apgaismes bloka īpašajam identifikācijas kodam paredzēto vietu un galveno lukturi(-us), kas izstaro galveno tuvo gaismu;

| c) | papildu apgaismes bloka(-u) gadījumā norāda ierīces(-ču) uzstādīšanas ģeometriskos nosacījumus, kuri atbilst 6.2.8. punkta prasībām; |
| --- | --- |

c)

papildu apgaismes bloka(-u) gadījumā norāda ierīces(-ču) uzstādīšanas ģeometriskos nosacījumus, kuri atbilst 6.2.8. punkta prasībām;

| 2.2.2. | īsu tehnisko aprakstu, tostarp:






  2.2.2.1. | gāzizlādes lampām - balasta(-u) marku un tipu, ja balasts(-i) nav integrēts gaismas avotā(-os); |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

īsu tehnisko aprakstu, tostarp:

2.2.2.1.

gāzizlādes lampām - balasta(-u) marku un tipu, ja balasts(-i) nav integrēts gaismas avotā(-os);

| 2.2.2.2. | LED modulim(-ļiem):






  a) | LED moduļa(-u) īsu tehnisko specifikāciju; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.2.

LED modulim(-ļiem):

a)

LED moduļa(-u) īsu tehnisko specifikāciju;

| b) | rasējumu ar izmēriem un elektriskajām un fotometriskajām pamatvērtībām, kā arī objektīvo gaismas plūsmu, un par katru LED moduli – paziņojumu, vai modulis ir vai nav nomaināms; |
| --- | --- |

b)

rasējumu ar izmēriem un elektriskajām un fotometriskajām pamatvērtībām, kā arī objektīvo gaismas plūsmu, un par katru LED moduli – paziņojumu, vai modulis ir vai nav nomaināms;

| c) | gaismas avota elektronisko vadības iekārtu gadījumā pievieno informāciju par elektrisko saskarni, kas nepieciešama apstiprināšanas testiem; |
| --- | --- |

c)

gaismas avota elektronisko vadības iekārtu gadījumā pievieno informāciju par elektrisko saskarni, kas nepieciešama apstiprināšanas testiem;

| 2.2.2.3. | ja ir uzstādīts galvenais lukturis, kas paredzēts līkumu izgaismošanai, minimālais sasveres leņķis, lai tiktu ievērotas 6.2.8.1. punkta prasības; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

ja ir uzstādīts galvenais lukturis, kas paredzēts līkumu izgaismošanai, minimālais sasveres leņķis, lai tiktu ievērotas 6.2.8.1. punkta prasības;

| 2.2.3. | divi galvenā luktura tipa paraugi. Ja sistēma sastāv no diviem galvenajiem lukturiem, vienu paraugu, kurš paredzēts uzstādīšanai transportlīdzekļa kreisajā pusē, un otru, kurš paredzēts uzstādīšanai transportlīdzekļa labajā pusē; |
| --- | --- |

2.2.3.

divi galvenā luktura tipa paraugi. Ja sistēma sastāv no diviem galvenajiem lukturiem, vienu paraugu, kurš paredzēts uzstādīšanai transportlīdzekļa kreisajā pusē, un otru, kurš paredzēts uzstādīšanai transportlīdzekļa labajā pusē;

| 2.2.4. | tikai attiecībā uz B, C, D vai E klases galvenajiem lukturiem – lēcu plastmasas materiāla testa vajadzībām:






  2.2.4.1. | B, C, D vai E klasei – četrpadsmit lēcas;






  2.2.4.1.1. | B, C, D vai E klasei desmit no šīm lēcām var aizstāt ar desmit vismaz 60 × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un kuru vidū ir vismaz 15 × 15 mm liels praktiski plakans laukums (liekuma rādiuss ir vismaz 300 mm); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

tikai attiecībā uz B, C, D vai E klases galvenajiem lukturiem – lēcu plastmasas materiāla testa vajadzībām:

2.2.4.1.

B, C, D vai E klasei – četrpadsmit lēcas;

2.2.4.1.1.

B, C, D vai E klasei desmit no šīm lēcām var aizstāt ar desmit vismaz 60 × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuru ārējā virsma ir plakana vai izliekta un kuru vidū ir vismaz 15 × 15 mm liels praktiski plakans laukums (liekuma rādiuss ir vismaz 300 mm);

| 2.2.4.1.2. | katra šāda lēca vai materiāla paraugs ir izgatavots pēc tādas pašas metodes, kādu paredzēts izmantot masveida ražošanā; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

katra šāda lēca vai materiāla paraugs ir izgatavots pēc tādas pašas metodes, kādu paredzēts izmantot masveida ražošanā;

| 2.2.4.2. | atstarotāju, kam saskaņā ar ražotāja instrukcijām var piemontēt lēcas, |
| --- | --- |

2.2.4.2.

atstarotāju, kam saskaņā ar ražotāja instrukcijām var piemontēt lēcas,

| 2.2.5. | galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar gaismas avotiem saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99 vai kas aprīkoti tikai ar LED moduļiem, no plastmasas izgatavoto gaismcaurlaidīgo sastāvdaļu UV izturības pret galvenajā lukturī esošo gaismas avotu radītā UV starojuma testēšanai:






  2.2.5.1. | vienu katra attiecīgā materiāla paraugu, ko izmanto galvenajā lukturī, vai vienu galvenā luktura paraugu, kurā tie ir izmantoti. Katra materiāla paraugam ir tāds pats izskats un virsmas apstrāde (ja ir), kādu paredzēts izmantot apstiprināmajā galvenajā lukturī; |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

galvenajiem lukturiem, kas aprīkoti ar gaismas avotiem saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99 vai kas aprīkoti tikai ar LED moduļiem, no plastmasas izgatavoto gaismcaurlaidīgo sastāvdaļu UV izturības pret galvenajā lukturī esošo gaismas avotu radītā UV starojuma testēšanai:

2.2.5.1.

vienu katra attiecīgā materiāla paraugu, ko izmanto galvenajā lukturī, vai vienu galvenā luktura paraugu, kurā tie ir izmantoti. Katra materiāla paraugam ir tāds pats izskats un virsmas apstrāde (ja ir), kādu paredzēts izmantot apstiprināmajā galvenajā lukturī;

| 2.2.5.2. | iekšējo materiālu izturību pret gaismas avota ultravioleto starojumu nav nepieciešams testēt, ja:






  2.2.5.2.1. | lieto gāzizlādes gaismas avotus ar zemu ultravioleto starojumu, kā noteikts Noteikumos Nr. 99; vai |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

iekšējo materiālu izturību pret gaismas avota ultravioleto starojumu nav nepieciešams testēt, ja:

2.2.5.2.1.

lieto gāzizlādes gaismas avotus ar zemu ultravioleto starojumu, kā noteikts Noteikumos Nr. 99; vai

| 2.2.5.2.2. | izmanto tikai zema ultravioletā starojuma LED moduļus, kā noteikts šo noteikumu 12. pielikumā, vai |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

izmanto tikai zema ultravioletā starojuma LED moduļus, kā noteikts šo noteikumu 12. pielikumā, vai

| 2.2.5.2.3. | tiek veikti pasākumi, lai attiecīgās galveno lukturu sastāvdaļas aizsargātu pret ultravioleto starojumu, piemēram, ar stikla filtriem, |
| --- | --- |

2.2.5.2.3.

tiek veikti pasākumi, lai attiecīgās galveno lukturu sastāvdaļas aizsargātu pret ultravioleto starojumu, piemēram, ar stikla filtriem,

| 2.2.6. | attiecīgi – vienu balastu vai gaismas avota elektronisko vadības iekārtu. |
| --- | --- |

2.2.6.

attiecīgi – vienu balastu vai gaismas avota elektronisko vadības iekārtu.

| 2.3. | Materiāliem, no kuriem sastāv lēcas un pārklājums, ja tāds ir, pievieno testa protokolu ar šo materiālu un pārklājuma raksturlielumiem, ja tie jau ir testēti. |
| --- | --- |

2.3.

Materiāliem, no kuriem sastāv lēcas un pārklājums, ja tāds ir, pievieno testa protokolu ar šo materiālu un pārklājuma raksturlielumiem, ja tie jau ir testēti.

3.   MARĶĒJUMI

| 3.1. | Uz apstiprināšanai iesniegtajiem galvenajiem lukturiem ir pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme. |
| --- | --- |

3.1.

Uz apstiprināšanai iesniegtajiem galvenajiem lukturiem ir pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme.

| 3.2. | Uz to lēcas un galvenā korpusa (5) ir pietiekami lieli laukumi, kas paredzēti apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kas minēti 4. punktā; šos laukumus norāda rasējumos, kas minēti 2.2.1. punktā. |
| --- | --- |

3.2.

Uz to lēcas un galvenā korpusa (5) ir pietiekami lieli laukumi, kas paredzēti apstiprinājuma marķējumam un papildu simboliem, kas minēti 4. punktā; šos laukumus norāda rasējumos, kas minēti 2.2.1. punktā.

| 3.3. | Galvenā luktura aizmugurē ir norāde par izmantotās(-to) kvēlspuldzes(-džu) kategoriju vai izmantoto gāzizlādes gaismas avotu. |
| --- | --- |

3.3.

Galvenā luktura aizmugurē ir norāde par izmantotās(-to) kvēlspuldzes(-džu) kategoriju vai izmantoto gāzizlādes gaismas avotu.

| 3.4. | E klases galvenajiem lukturiem uz gaismu izstarojošās virsmas var būt norādīts atskaites punkts, kā parādīts 10. pielikumā. |
| --- | --- |

3.4.

E klases galvenajiem lukturiem uz gaismu izstarojošās virsmas var būt norādīts atskaites punkts, kā parādīts 10. pielikumā.

| 3.5. | E klases galvenajiem lukturiem ir sprieguma marķējumi, kā parādīts 11. pielikumā. |
| --- | --- |

3.5.

E klases galvenajiem lukturiem ir sprieguma marķējumi, kā parādīts 11. pielikumā.

| 3.6. | Lukturiem ar LED moduli(-ļiem) uz luktura ir marķējums, kurā norādīts nominālais spriegums un nominālā jauda, kā arī gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods. |
| --- | --- |

3.6.

Lukturiem ar LED moduli(-ļiem) uz luktura ir marķējums, kurā norādīts nominālais spriegums un nominālā jauda, kā arī gaismas avota moduļa īpašais identifikācijas kods.

| 3.7. | Uz LED moduļa(-ļiem), kas iesniegts(-i) kopā ar luktura apstiprinājuma pieteikumu, ir:






  3.7.1. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai zīme. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams; |
| --- | --- | --- |

3.7.

Uz LED moduļa(-ļiem), kas iesniegts(-i) kopā ar luktura apstiprinājuma pieteikumu, ir:

3.7.1.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai zīme. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams;

| 3.7.2. | moduļa īpašais identifikācijas kods. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.
  Īpašais identifikācijas kods ietver sākumburtus “MD”, kas nozīmē “MODULIS”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā noteikts 4.2.1. punktā, un tad, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, pievieno papildu simbolus vai rakstzīmes. Šo īpašo identifikācijas kodu norāda rasējumos, kas minēti 2.2.1. punktā. Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā moduli izmanto, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja; |
| --- | --- |

3.7.2.

moduļa īpašais identifikācijas kods. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

Īpašais identifikācijas kods ietver sākumburtus “MD”, kas nozīmē “MODULIS”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā noteikts 4.2.1. punktā, un tad, ja tiek izmantoti vairāki atšķirīgi gaismas avota moduļi, pievieno papildu simbolus vai rakstzīmes. Šo īpašo identifikācijas kodu norāda rasējumos, kas minēti 2.2.1. punktā. Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā moduli izmanto, bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja;

| 3.7.3. | ja LED modulis(-ļi) nav nomaināms(-i), marķējumi LED modulim(-ļiem) nav nepieciešami. |
| --- | --- |

3.7.3.

ja LED modulis(-ļi) nav nomaināms(-i), marķējumi LED modulim(-ļiem) nav nepieciešami.

| 3.8. | Ja LED moduļa(-ļu) darbināšanai izmanto gaismas avota elektronisko vadības iekārtu, kas nav daļa no LED moduļa(-iem), to marķē ar īpašu(-iem) identifikācijas kodu(-iem), nominālo ieejas spriegumu un nominālo jaudu. |
| --- | --- |

3.8.

Ja LED moduļa(-ļu) darbināšanai izmanto gaismas avota elektronisko vadības iekārtu, kas nav daļa no LED moduļa(-iem), to marķē ar īpašu(-iem) identifikācijas kodu(-iem), nominālo ieejas spriegumu un nominālo jaudu.

| 3.9. | Ja ir papildu apgaismes bloks(-i), uz galvenajiem lukturiem, kas izstaro galveno tuvo gaismu, ir īpašs papildu apgaismes bloka(-u) identifikācijas kods, kā minēts turpmāk 3.10.2. punktā. |
| --- | --- |

3.9.

Ja ir papildu apgaismes bloks(-i), uz galvenajiem lukturiem, kas izstaro galveno tuvo gaismu, ir īpašs papildu apgaismes bloka(-u) identifikācijas kods, kā minēts turpmāk 3.10.2. punktā.

| 3.10. | Uz papildu apgaismes bloka(-iem) ir šādi marķējumi:






  3.10.1. | pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai zīme. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams; |
| --- | --- | --- |

3.10.

Uz papildu apgaismes bloka(-iem) ir šādi marķējumi:

3.10.1.

pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai zīme. Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams;

| 3.10.2. | kvēldiega gaismas avota gadījumā kvēlspuldzes(-džu) kategorija(-as) un/vai

  LED moduļa(-u) gadījumā LED moduļa(-u) nominālais spriegums un nominālā jauda, un īpašais identifikācijas kods(-i); |
| --- | --- |

3.10.2.

kvēldiega gaismas avota gadījumā kvēlspuldzes(-džu) kategorija(-as) un/vai

LED moduļa(-u) gadījumā LED moduļa(-u) nominālais spriegums un nominālā jauda, un īpašais identifikācijas kods(-i);

| 3.10.3. | papildu apgaismes bloka(-u) īpašais identifikācijas kods(-i). Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.
  Īpašais identifikācijas kods ietver sākumburtus “ALU”, kas nozīmē “papildu apgaismes bloks”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā turpmāk noteikts 4.2.1. punktā, (piem., ALU E43 1234); ja izmanto vairākus atšķirīgus papildu apgaismes blokus, minētajiem sākumburtiem seko papildu simboli vai rakstzīmes (piem., ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Šo īpašo identifikācijas kodu norāda 2.2.1. punktā minētajos rasējumos. Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā izmanto papildu apgaismes bloku(-us), bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja. |
| --- | --- |

3.10.3.

papildu apgaismes bloka(-u) īpašais identifikācijas kods(-i). Šis marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

Īpašais identifikācijas kods ietver sākumburtus “ALU”, kas nozīmē “papildu apgaismes bloks”, un tiem seko apstiprinājuma marķējums bez apļa, kā turpmāk noteikts 4.2.1. punktā, (piem., ALU E43 1234); ja izmanto vairākus atšķirīgus papildu apgaismes blokus, minētajiem sākumburtiem seko papildu simboli vai rakstzīmes (piem., ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Šo īpašo identifikācijas kodu norāda 2.2.1. punktā minētajos rasējumos. Apstiprinājuma marķējumam nav jābūt tādam pašam kā marķējumam uz luktura, kurā izmanto papildu apgaismes bloku(-us), bet abiem marķējumiem jābūt no viena un tā paša pieteikuma iesniedzēja.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Vispārīga informācija

| 4.1.1. | Apstiprinājumu piešķir, ja visi attiecīgā galvenā luktura tipa paraugi, kas iesniegti, kā noteikts 2. punktā, atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

4.1.1.

Apstiprinājumu piešķir, ja visi attiecīgā galvenā luktura tipa paraugi, kas iesniegti, kā noteikts 2. punktā, atbilst šo noteikumu prasībām.

| 4.1.2. | Ja grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi atbilst vairāk nekā vienu noteikumu prasībām, uz tiem drīkst norādīt vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu ar nosacījumu, ka katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji savietotajiem lukturiem atbilst tam piemērojamiem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ja grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi atbilst vairāk nekā vienu noteikumu prasībām, uz tiem drīkst norādīt vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu ar nosacījumu, ka katrs no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji savietotajiem lukturiem atbilst tam piemērojamiem noteikumiem.

| 4.1.3. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas brīdim. Tā pati nolīguma puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru cita tipa galvenajam lukturim, kuram piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

4.1.3.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas brīdim. Tā pati nolīguma puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru cita tipa galvenajam lukturim, kuram piemēro šos noteikumus.

| 4.1.4. | Paziņojumu par galvenā luktura tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, atsaukšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstoši šiem noteikumiem 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, sniedz, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

4.1.4.

Paziņojumu par galvenā luktura tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, atsaukšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstoši šiem noteikumiem 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, sniedz, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

| 4.1.5. | Papildus 3.1. punktā minētajam marķējumam turpmāk 4.2. un 4.3. punktā aprakstīto marķējumu vietās, kas minētas iepriekš 3.2. punktā, norāda uz katra galvenā luktura, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam. |
| --- | --- |

4.1.5.

Papildus 3.1. punktā minētajam marķējumam turpmāk 4.2. un 4.3. punktā aprakstīto marķējumu vietās, kas minētas iepriekš 3.2. punktā, norāda uz katra galvenā luktura, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam.

4.2.   Apstiprinājuma marķējuma elementi

Apstiprinājuma marķējums sastāv no:

| 4.2.1. | starptautiska apstiprinājuma marķējuma, ko veido:






  4.2.1.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (6); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

starptautiska apstiprinājuma marķējuma, ko veido:

4.2.1.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (6);

| 4.2.1.2. | apstiprinājuma numurs, kā norādīts iepriekš 4.1.3. punktā; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

apstiprinājuma numurs, kā norādīts iepriekš 4.1.3. punktā;

| 4.2.2. | šāds papildu simbols:






  4.2.2.1. | horizontāla svītra ar bultām abos galos, kas vērstas virzienā pa kreisi un pa labi; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

šāds papildu simbols:

4.2.2.1.

horizontāla svītra ar bultām abos galos, kas vērstas virzienā pa kreisi un pa labi;

| 4.2.2.2. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, burti “C-AS” – A klases galvenajiem lukturiem, “C-BS” – B klases galvenajiem lukturiem, “WC-CS” – C klases galvenajam lukturim, “WC-DS” – D klases galvenajam lukturim vai “WC-ES” – E klases galvenajiem lukturiem; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tuvo gaismu, burti “C-AS” – A klases galvenajiem lukturiem, “C-BS” – B klases galvenajiem lukturiem, “WC-CS” – C klases galvenajam lukturim, “WC-DS” – D klases galvenajam lukturim vai “WC-ES” – E klases galvenajiem lukturiem;

| 4.2.2.3. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tālo gaismu, “R-BS” – B klases galvenajiem lukturiem, “WR-CS” – C klases galvenajam lukturim vai “WR-DS” – D klases galvenajam lukturim vai “WR-ES” – E klases galvenajam lukturim; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām tikai attiecībā uz tālo gaismu, “R-BS” – B klases galvenajiem lukturiem, “WR-CS” – C klases galvenajam lukturim vai “WR-DS” – D klases galvenajam lukturim vai “WR-ES” – E klases galvenajam lukturim;

| 4.2.2.4. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā gan uz tuvo, gan tālo gaismu, burti “CR-BS” – B klases galvenajiem lukturiem, “WCR-CS” – C klases galvenajam lukturim, “WCR-DS” – D klases galvenajam lukturim vai “WCR-ES” – E klases galvenajiem lukturiem; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā gan uz tuvo, gan tālo gaismu, burti “CR-BS” – B klases galvenajiem lukturiem, “WCR-CS” – C klases galvenajam lukturim, “WCR-DS” – D klases galvenajam lukturim vai “WCR-ES” – E klases galvenajiem lukturiem;

| 4.2.2.5. | uz galvenajiem lukturiem, kam ir plastmasas lēca, apzīmējums “PL”, ko norāda netālu no iepriekš 4.2.1. un 4.2.2. punktā noteiktajiem simboliem; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

uz galvenajiem lukturiem, kam ir plastmasas lēca, apzīmējums “PL”, ko norāda netālu no iepriekš 4.2.1. un 4.2.2. punktā noteiktajiem simboliem;

| 4.2.2.6. | uz galvenajiem lukturiem, izņemot A klases galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz tālo gaismu – norāde par maksimālo gaismas intensitāti, kura izteikta ar atsauces atzīmi, kā noteikts turpmāk 6.3.4. punktā, un atrodas burtu “E” ietverošā apļa tuvumā. |
| --- | --- |

4.2.2.6.

uz galvenajiem lukturiem, izņemot A klases galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz tālo gaismu – norāde par maksimālo gaismas intensitāti, kura izteikta ar atsauces atzīmi, kā noteikts turpmāk 6.3.4. punktā, un atrodas burtu “E” ietverošā apļa tuvumā.

| 4.2.3. | Ikvienā gadījumā testa procedūrā izmantoto attiecīgo darba režīmu saskaņā ar 4. pielikuma 1.1.1.1. punktu, kā arī pieļaujamo spriegumu(-us) saskaņā ar 4. pielikuma 1.1.1.2. punktu norāda apstiprinājuma veidlapās un paziņojuma veidlapās, kas nosūtāmas valstīm, kuras ir nolīguma puses un kuras piemēro šos noteikumus.
  Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:






  4.2.3.1. | uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir projektēti tā, ka kvēlspuldze, gāizlādes gaismas avots vai LED modulis(-ļi), kas nodrošina tuvo gaismu, nav ieslēdzami vienlaikus ar jebkuru citu gaismas funkciju, ar kuru tie var būt savstarpēji savietoti – marķējumā aiz tuvās gaismas simbola liek slīpsvītru (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

Ikvienā gadījumā testa procedūrā izmantoto attiecīgo darba režīmu saskaņā ar 4. pielikuma 1.1.1.1. punktu, kā arī pieļaujamo spriegumu(-us) saskaņā ar 4. pielikuma 1.1.1.2. punktu norāda apstiprinājuma veidlapās un paziņojuma veidlapās, kas nosūtāmas valstīm, kuras ir nolīguma puses un kuras piemēro šos noteikumus.

Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi:

4.2.3.1.

uz galvenajiem lukturiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir projektēti tā, ka kvēlspuldze, gāizlādes gaismas avots vai LED modulis(-ļi), kas nodrošina tuvo gaismu, nav ieslēdzami vienlaikus ar jebkuru citu gaismas funkciju, ar kuru tie var būt savstarpēji savietoti – marķējumā aiz tuvās gaismas simbola liek slīpsvītru (/).

| 4.2.4. | Tie divi apstiprinājuma numura cipari, kas norāda grozījumu sēriju, ar kuru šajos noteikumos ieviesti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi līdz apstiprinājuma izsniegšanas brīdim, un 4.2.2.1. punktā minētā svītra ar bultām var atrasties tuvu pie minētajiem papildu simboliem. |
| --- | --- |

4.2.4.

Tie divi apstiprinājuma numura cipari, kas norāda grozījumu sēriju, ar kuru šajos noteikumos ieviesti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi līdz apstiprinājuma izsniegšanas brīdim, un 4.2.2.1. punktā minētā svītra ar bultām var atrasties tuvu pie minētajiem papildu simboliem.

| 4.2.5. | Iepriekš 4.2.1. līdz 4.2.3. punktā minētie marķējumi un simboli ir skaidri salasāmi un neizdzēšami. Tos var norādīt uz tādas galvenā luktura iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no galvenā luktura caurspīdīgās, gaismu izstarojošās daļas. Jebkurā gadījumā šādi marķējumi un simboli ir redzami, kad galvenais lukturis ir uzstādīts transportlīdzeklī vai kad ir atvērta kāda kustīga daļa. |
| --- | --- |

4.2.5.

Iepriekš 4.2.1. līdz 4.2.3. punktā minētie marķējumi un simboli ir skaidri salasāmi un neizdzēšami. Tos var norādīt uz tādas galvenā luktura iekšējās vai ārējās daļas (neatkarīgi no šīs daļas caurspīdīguma), kuru nevar atdalīt no galvenā luktura caurspīdīgās, gaismu izstarojošās daļas. Jebkurā gadījumā šādi marķējumi un simboli ir redzami, kad galvenais lukturis ir uzstādīts transportlīdzeklī vai kad ir atvērta kāda kustīga daļa.

4.3.   Apstiprinājuma marķējuma izkārtojums

| 4.3.1. | Šo noteikumu 2. pielikuma 1. līdz 15. attēlā ir parādīti marķējuma izkārtojuma piemēri, ietverot iepriekš minētos papildu simbolus. |
| --- | --- |

4.3.1.

Šo noteikumu 2. pielikuma 1. līdz 15. attēlā ir parādīti marķējuma izkārtojuma piemēri, ietverot iepriekš minētos papildu simbolus.

| 4.3.2. | Grupēti, kombinēti vai savstarpēji savienoti lukturi:






  4.3.2.1. | ja konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, tiem var uzlikt vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido aplis, kas ietver burtu “E”, kuram seko tās valsts pazīšanas numurs un apstiprinājuma numurs, kura apstiprinājumu piešķīrusi. Šo apstiprinājuma marķējumu uz grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem var norādīt jebkurā vietā, ja:






  4.3.2.1.1. | tas ir redzams, kā norādīts 4.2.5. punktā; |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2.

Grupēti, kombinēti vai savstarpēji savienoti lukturi:

4.3.2.1.

ja konstatēts, ka grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti lukturi atbilst vairāku noteikumu prasībām, tiem var uzlikt vienu starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido aplis, kas ietver burtu “E”, kuram seko tās valsts pazīšanas numurs un apstiprinājuma numurs, kura apstiprinājumu piešķīrusi. Šo apstiprinājuma marķējumu uz grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem var norādīt jebkurā vietā, ja:

4.3.2.1.1.

tas ir redzams, kā norādīts 4.2.5. punktā;

| 4.3.2.1.2. | nevienu grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējumu. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

nevienu grupētu, kombinētu vai savstarpēji savietotu lukturu gaismas caurlaidīgo daļu nav iespējams noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma marķējumu.

| 4.3.2.2. | Katra luktura identifikācijas simbolu atbilstīgi noteikumiem, uz kuru pamata ir piešķirts apstiprinājums, kā arī šo noteikumu attiecīgajai grozījumu sērijai, kurā ietverti noteikumu jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi līdz apstiprinājuma izsniegšanas brīdim, un, ja nepieciešams, arī vajadzīgo bultiņu norāda:






  4.3.2.2.1. | vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Katra luktura identifikācijas simbolu atbilstīgi noteikumiem, uz kuru pamata ir piešķirts apstiprinājums, kā arī šo noteikumu attiecīgajai grozījumu sērijai, kurā ietverti noteikumu jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi līdz apstiprinājuma izsniegšanas brīdim, un, ja nepieciešams, arī vajadzīgo bultiņu norāda:

4.3.2.2.1.

vai nu uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas;

| 4.3.2.2.2. | vai grupētus tā, lai jebkuru no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji savietotajiem lukturiem varētu nepārprotami identificēt. |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

vai grupētus tā, lai jebkuru no grupētajiem, kombinētajiem vai savstarpēji savietotajiem lukturiem varētu nepārprotami identificēt.

| 4.3.2.3. | Vienota apstiprinājuma marķējuma sastāvdaļu izmērs nav mazāks par minimālo izmēru, kāds atbilstoši noteikumiem, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums, noteikts mazākajam atsevišķajam marķējumam. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Vienota apstiprinājuma marķējuma sastāvdaļu izmērs nav mazāks par minimālo izmēru, kāds atbilstoši noteikumiem, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums, noteikts mazākajam atsevišķajam marķējumam.

| 4.3.2.4. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Viena un tā pati nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Viena un tā pati nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru cita tipa grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi.

| 4.3.2.5. | Šo noteikumu 2. pielikuma 13. attēlā sniegti paraugi, kā izkārtot apstiprinājuma marķējumus grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Šo noteikumu 2. pielikuma 13. attēlā sniegti paraugi, kā izkārtot apstiprinājuma marķējumus grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem ar visiem iepriekš minētajiem papildu simboliem.

| 4.3.3. | Tādiem lukturiem, kuru lēcu izmanto dažāda tipa galvenajos lukturos un kurus var savstarpēji savietot vai grupēt ar citiem lukturiem:
  piemēro 4.3.2. punktā minētos noteikumus.






  4.3.3.1. | Turklāt, ja tiek izmantota tāda pati lēca, uz tās var būt atšķirīgi marķējumi, kas attiecas uz dažāda tipa galvenajiem lukturiem vai lampu blokiem, ja vien uz galvenā luktura galvenā korpusa, pat ja to nav iespējams atdalīt no lēcas, arī ir vieta, kā aprakstīts iepriekš 3.2. punktā, kurā ir faktisko funkciju apstiprinājuma marķējums. Ja dažāda tipa galvenajiem lukturiem ir viens un tas pats galvenais korpuss, uz tā var būt atšķirīgs apstiprinājuma marķējums. |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

Tādiem lukturiem, kuru lēcu izmanto dažāda tipa galvenajos lukturos un kurus var savstarpēji savietot vai grupēt ar citiem lukturiem:

piemēro 4.3.2. punktā minētos noteikumus.

4.3.3.1.

Turklāt, ja tiek izmantota tāda pati lēca, uz tās var būt atšķirīgi marķējumi, kas attiecas uz dažāda tipa galvenajiem lukturiem vai lampu blokiem, ja vien uz galvenā luktura galvenā korpusa, pat ja to nav iespējams atdalīt no lēcas, arī ir vieta, kā aprakstīts iepriekš 3.2. punktā, kurā ir faktisko funkciju apstiprinājuma marķējums. Ja dažāda tipa galvenajiem lukturiem ir viens un tas pats galvenais korpuss, uz tā var būt atšķirīgs apstiprinājuma marķējums.

| 4.3.3.2. | Šo noteikumu 2. pielikuma 14. attēlā parādīti apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma piemēri saistībā ar iepriekš minēto gadījumu. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Šo noteikumu 2. pielikuma 14. attēlā parādīti apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma piemēri saistībā ar iepriekš minēto gadījumu.

5.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS (7)

5.1.   Katrs paraugs atbilst turpmāk 6. līdz 8. punktā norādītajām specifikācijām.

5.2.   Galvenos lukturus ražo tā, lai normālos lietošanas apstākļos, neatkarīgi no vibrācijām, kurām tie var būt pakļauti, nemainītos paredzētie fotometriskie parametri un lai tie turpinātu labi darboties.

5.2.1.   Galvenie lukturi ir aprīkoti ar ierīci, kas transportlīdzekļos ļauj tos noregulēt tā, lai tie atbilstu tiem piemērojamajiem noteikumiem. Šāda ierīce var nebūt/būt paredzēta horizontālas regulēšanas veikšanai, ja galvenie lukturi ir projektēti tā, ka tie var saglabāt pareizu horizontālu orientāciju pat pēc vertikālās orientācijas regulēšanas. Nav nepieciešams šādu ierīci uzstādīt blokiem, kuros atstarotājs nav atdalāms no izkliedētājlēcas, ja šādus blokus izmanto vienīgi tādos transportlīdzekļos, kuros galveno lukturu regulējumu var veikt ar citiem paņēmieniem.

Ja galvenajam lukturim, kas izstaro tuvo gaismu, un galvenajam lukturim, kas izstaro tālo gaismu, ir katram sava kvēlspuldze(-s), gāzizlādes gaismas avots vai LED modulis(-ļi) un ja šādi galvenie lukturi ir samontēti tā, ka tie veido kopīgu bloku, ar regulēšanas ierīci katru optisko sistēmu var attiecīgi regulēt atsevišķi.

5.2.2.   Tomēr minētie nosacījumi neattiecas uz galveno lukturu mezgliem, kuru atstarotāji nav atdalāmi. Uz šāda tipa mezgliem attiecas šo noteikumu 6.3. punktā minētās prasības.

5.3.   A, B, C vai D klase

5.3.1.   Galvenie lukturi ir aprīkoti ar kvēlspuldzi(-ēm), kas apstiprināta(-as) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, un/vai C vai D klases galvenie lukturi ir aprīkoti ar LED moduli(-ļiem).

Ja tiek izmantots papildu gaismas avots(-i) un/vai papildu apgaismes bloks(-i), lai nodrošinātu līkumu izgaismošanu, izmanto tikai tādu kategoriju kvēlspuldzes, uz kurām attiecas Noteikumi Nr. 37 ar nosacījumu, ka Noteikumos Nr. 37 un tajā to grozījumu sērijā, kas ir spēkā, kad tiek iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums, nav nekādu ierobežojumu attiecībā uz līkumu izgaismošanu, un/vai LED moduli(-ļus).

5.3.2.   Kā gaismas avotu galvenajai tuvajai gaismai ir iespējams izmantot divas kvēlspuldzes, kā arī vairākas kvēlspuldzes tālajai gaismai.

Ir atļauts izmantot jebkuru Noteikumos Nr. 37 paredzēto kvēlspuldzi, ja:

| a) | Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas dienā, nav paredzēti nekādi lietošanas ierobežojumi; |
| --- | --- |

a)

Noteikumos Nr. 37 un to grozījumu sērijās, kas ir spēkā tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas dienā, nav paredzēti nekādi lietošanas ierobežojumi;

| b) | A un B klases atskaites gaismas plūsma pie sprieguma 13,2 V galvenajai tuvajai gaismai nepārsniedz 900 lm; |
| --- | --- |

b)

A un B klases atskaites gaismas plūsma pie sprieguma 13,2 V galvenajai tuvajai gaismai nepārsniedz 900 lm;

| c) | C un D klases atskaites gaismas plūsma pie sprieguma 13,2 V galvenajai tuvajai gaismai nepārsniedz 2 000 lm; |
| --- | --- |

c)

C un D klases atskaites gaismas plūsma pie sprieguma 13,2 V galvenajai tuvajai gaismai nepārsniedz 2 000 lm;

Ierīce ir konstruēta tā, lai kvēlspuldzi varētu nostiprināt tikai pareizajā pozīcijā (8).

Kvēlspuldzes patrona atbilst raksturlielumiem, kas norādīti IEC publikācijā 60061. Atkarībā no kvēlspuldzes kategorijas, piemēro attiecīgās patronas datu lapu.

5.3.3.   Lukturiem, kas aprīkoti ar LED moduli(-ļiem):

| 5.3.3.1. | gaismas avota elektronisko(-ās) vadības iekārtu(-as), ja tāda ir, uzskata par daļu no galvenā luktura; tās var būt arī daļa no LED moduļa(-iem). |
| --- | --- |

5.3.3.1.

gaismas avota elektronisko(-ās) vadības iekārtu(-as), ja tāda ir, uzskata par daļu no galvenā luktura; tās var būt arī daļa no LED moduļa(-iem).

| 5.3.3.2. | Galvenais lukturis un LED modulis(-ļi) atbilst attiecīgajām prasībām, kas izklāstītas šo noteikumu 12. pielikumā. Testē atbilstību šīm prasībām. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Galvenais lukturis un LED modulis(-ļi) atbilst attiecīgajām prasībām, kas izklāstītas šo noteikumu 12. pielikumā. Testē atbilstību šīm prasībām.

| 5.3.3.3. | Visu to LED moduļu kopējo objektīvo gaismas plūsmu, kuri izstaro galveno tuvo gaismu, mēra, kā aprakstīts 12. pielikuma 5. punktā. Ir spēkā šādas minimālās un maksimālās robežvērtības: | A klases
  galvenie lukturi | B klases
  galvenie lukturi | C klases
  galvenie lukturi | D klases
  galvenie lukturi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Galvenā tuvā gaisma, minimālā robežvērtība | 150 lm | 350 lm | 500 lm | 1 000 lm |
| Galvenā tuvā gaisma, maksimālā robežvērtība | 900 lm | 1 000 lm | 2 000 lm | 2 000 lm |

5.3.3.3.

Visu to LED moduļu kopējo objektīvo gaismas plūsmu, kuri izstaro galveno tuvo gaismu, mēra, kā aprakstīts 12. pielikuma 5. punktā. Ir spēkā šādas minimālās un maksimālās robežvērtības:

A klases

galvenie lukturi

B klases

galvenie lukturi

C klases

galvenie lukturi

D klases

galvenie lukturi

Galvenā tuvā gaisma, minimālā robežvērtība

150 lm

350 lm

500 lm

1 000 lm

Galvenā tuvā gaisma, maksimālā robežvērtība

900 lm

1 000 lm

2 000 lm

2 000 lm

| 5.3.3.4. | Nomaināma LED moduļa gadījumā šāda LED moduļa noņemšanu un nomainīšanu, kā aprakstīts 12. pielikuma 1.4.1. punktā, demonstrē tehniskajam dienestam pieņemamā veidā. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

Nomaināma LED moduļa gadījumā šāda LED moduļa noņemšanu un nomainīšanu, kā aprakstīts 12. pielikuma 1.4.1. punktā, demonstrē tehniskajam dienestam pieņemamā veidā.

5.4.   E klases galvenie lukturi

5.4.1.   Galvenais lukturis ir aprīkots ar gāzizlādes gaismas avotu(-iem), kas apstiprināts(-i) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99, un/vai LED moduli(-ļiem).

Ja tiek izmantots papildu gaismas avots(-i) un/vai papildu apgaismes bloks(-i), lai nodrošinātu līkumu izgaismošanu, izmanto tikai tādu kategoriju kvēlspuldzes, uz kurām attiecas Noteikumi Nr. 37 ar nosacījumu, ka Noteikumos Nr. 37 un tajā to grozījumu sērijā, kas ir spēkā, kad tiek iesniegts tipa apstiprinājuma pieteikums, nav nekādu ierobežojumu attiecībā uz līkumu izgaismošanu, un/vai LED moduli(-ļiem).

5.4.2.   Ja ir nomaināmi gāzizlādes gaismas avoti, lampas patrona atbilst izmēriem, kas IEC publikācijas 60061-2 datu lapā norādīti attiecīgajai izmantotā gāzizlādes gaismas avota kategorijai. Gāzizlādes gaismas avots ir viegli ievietojams galvenajā lukturī.

5.4.3.   LED moduļa(-u) gadījumā piemēro šādas prasības:

| 5.4.3.1. | gaismas avota elektronisko vadības iekārtu(-as), ja tāda(-as) ir, uzskata par daļu no galvenā luktura; tās var būt arī daļa no LED moduļa(-iem). |
| --- | --- |

5.4.3.1.

gaismas avota elektronisko vadības iekārtu(-as), ja tāda(-as) ir, uzskata par daļu no galvenā luktura; tās var būt arī daļa no LED moduļa(-iem).

| 5.4.3.2. | Galvenais lukturis un LED modulis(-ļi) atbilst attiecīgajām prasībām, kas izklāstītas šo noteikumu 12. pielikumā. Testē atbilstību šīm prasībām. |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Galvenais lukturis un LED modulis(-ļi) atbilst attiecīgajām prasībām, kas izklāstītas šo noteikumu 12. pielikumā. Testē atbilstību šīm prasībām.

| 5.4.3.3. | Visu to LED moduļu kopējo objektīvo gaismas plūsmu, kuri izstaro galveno tuvo gaismu, mēra, kā aprakstīts 12. pielikuma 5. punktā. Piemēro šādas minimālās robežvērtības: | E klases galvenie lukturi |
| --- | --- | --- |
| Galvenā tuvā gaisma, minimālā robežvērtība | 2 000 lm |

5.4.3.3.

Visu to LED moduļu kopējo objektīvo gaismas plūsmu, kuri izstaro galveno tuvo gaismu, mēra, kā aprakstīts 12. pielikuma 5. punktā. Piemēro šādas minimālās robežvērtības:

E klases galvenie lukturi

Galvenā tuvā gaisma, minimālā robežvērtība

2 000 lm

5.5.   Turklāt B, C, D vai E klases galvenos lukturus papildus testē saskaņā ar 4. pielikuma prasībām, lai parliecinātos, ka ekspluatācijas laikā to fotometriskie rādītāji pārmērīgi nemainās.

5.6.   Ja B, C, D vai E klases galvenā luktura lēca ir no plastmasas, testus veic saskaņā ar 6. pielikuma prasībām.

5.7.   Uz galvenā luktura, kas konstruēts, lai pārmaiņus izstarotu tālo un tuvo gaismu, vai uz galvenā luktura sistēmām, kuras ietver papildu gaismas avotu(-us) un/vai papildu apgaismes bloku(-us), ko izmanto līkumu izgaismošanai, jebkāda šādā nolūkā galvenajā lukturī iestrādāta mehāniska, elektromehāniska vai cita ierīce ir konstruēta tā, ka:

| 5.7.1. | ierīce ir pietiekami izturīga, lai normālos lietošanas apstākļos spētu izturēt 50 000 darbināšanas reižu. Lai verificētu atbilstību šai prasībai, par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests drīkst:






  a) | pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs piegādā testa veikšanai vajadzīgo aprīkojumu; |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

ierīce ir pietiekami izturīga, lai normālos lietošanas apstākļos spētu izturēt 50 000 darbināšanas reižu. Lai verificētu atbilstību šai prasībai, par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests drīkst:

a)

pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs piegādā testa veikšanai vajadzīgo aprīkojumu;

| b) | testu neveikt, ja pieteikuma iesniedzējs galveno lukturi uzrāda kopā ar testa protokolu, ko izsniedzis tehniskais dienests, kas atbildīgs par apstiprinājuma testu veikšanu tās pašas konstrukcijas galvenajiem lukturiem (mezgliem), apstiprinot atbilstību šai prasībai. |
| --- | --- |

b)

testu neveikt, ja pieteikuma iesniedzējs galveno lukturi uzrāda kopā ar testa protokolu, ko izsniedzis tehniskais dienests, kas atbildīgs par apstiprinājuma testu veikšanu tās pašas konstrukcijas galvenajiem lukturiem (mezgliem), apstiprinot atbilstību šai prasībai.

| 5.7.2. | Izņemot attiecībā uz papildu gaismas avotu(-iem) un papildu apgaismes bloku(-iem), ko izmanto līkumu izgaismošanai, defekta gadījumā jābūt iespējai automātiski iegūt tuvo gaismu vai tādu stāvokli attiecībā uz fotometriskajiem nosacījumiem, ka tiek iegūtas vērtības, kas nepārsniedz 1 200 cd 1. zonā, un sasniedz vismaz 2 400 cd pie 0,86 D-V, piemēram, izmantojot izslēgšanu, spilgtuma samazināšanu, vēršanu uz leju un/vai funkcionālu aizstāšanu. |
| --- | --- |

5.7.2.

Izņemot attiecībā uz papildu gaismas avotu(-iem) un papildu apgaismes bloku(-iem), ko izmanto līkumu izgaismošanai, defekta gadījumā jābūt iespējai automātiski iegūt tuvo gaismu vai tādu stāvokli attiecībā uz fotometriskajiem nosacījumiem, ka tiek iegūtas vērtības, kas nepārsniedz 1 200 cd 1. zonā, un sasniedz vismaz 2 400 cd pie 0,86 D-V, piemēram, izmantojot izslēgšanu, spilgtuma samazināšanu, vēršanu uz leju un/vai funkcionālu aizstāšanu.

| 5.7.3. | Izņemot attiecībā uz papildu gaismas avotu(-iem) un papildu apgaismes bloku(-iem), ko izmanto līkumu izgaismošanai, vai nu tuvo gaismu, vai tālo gaismu vienmēr iegūst tā, ka nav iespējama mehānisma apstāšanās starpstāvoklī starp abām šīm pozīcijām. |
| --- | --- |

5.7.3.

Izņemot attiecībā uz papildu gaismas avotu(-iem) un papildu apgaismes bloku(-iem), ko izmanto līkumu izgaismošanai, vai nu tuvo gaismu, vai tālo gaismu vienmēr iegūst tā, ka nav iespējama mehānisma apstāšanās starpstāvoklī starp abām šīm pozīcijām.

| 5.7.4. | Lietotājs ar parastiem darbarīkiem nevar izmainīt kustīgo daļu formu vai pozīciju. |
| --- | --- |

5.7.4.

Lietotājs ar parastiem darbarīkiem nevar izmainīt kustīgo daļu formu vai pozīciju.

5.8.   E klases galvenais lukturis un balasta sistēma nerada traucējošus izstarojumus vai elektrolīniju darbības traucējumus, kas izraisa citu transportlīdzekļa elektrisko/elektronisko sistēmu darbības traucējumus (9).

5.9.   Definīcijas Noteikumu Nr. 48 2.7.1.1.3. un 2.7.1.1.7. punktā ļauj izmantot LED moduli, kuram var būt citu gaismas avotu turētāji. Neraugoties uz šo noteikumu, LED un citu gaismas avotu vienlaicīga izmantošana, lai iegūtu tuvo gaismu vai katru tālās gaismas kūli, kā noteikts šajos noteikumos, nav atļauta.

5.10.   LED modulis ir:

| a) | tāds, ka no attiecīgās ierīces to var noņemt, tikai izmantojot darbarīkus, ja vien paziņojuma lapā nav norādīts, ka LED modulis nav nomaināms; un |
| --- | --- |

a)

tāds, ka no attiecīgās ierīces to var noņemt, tikai izmantojot darbarīkus, ja vien paziņojuma lapā nav norādīts, ka LED modulis nav nomaināms; un

| b) | projektēts tā, ka neatkarīgi no darbarīka(-u) izmantošanas tas nav mehāniski savstarpēji aizvietojams ar jebkādu citu nomaināmu apstiprinātu gaismas avotu. |
| --- | --- |

b)

projektēts tā, ka neatkarīgi no darbarīka(-u) izmantošanas tas nav mehāniski savstarpēji aizvietojams ar jebkādu citu nomaināmu apstiprinātu gaismas avotu.

6.   APGAISMOJUMS

6.1.   Vispārīgi noteikumi

6.1.1.   Galvenie lukturi ir izgatavoti tā, ka tie bez apžilbināšanas dod pietiekamu apgaismojumu, kad tiek izstarota tuvā gaisma, un labu apgaismojumu, kad tiek izstarota tālā gaisma.

6.1.2.   Gaismas intensitāti, ko rada galvenais lukturis, mēra 25 m attālumā ar fotoelektrisku elementu, kura lietderīgo laukumu veido kvadrāts ar malu garumu 65 mm. HV punkts ir sākumpunkts koordinātu sistēmai ar vertikālu polāro asi. Līnija H ir horizontāle caur HV punktu (skatīt šo noteikumu 3. pielikumu).

6.1.3.   A, B, C vai D klasei

6.1.3.1.   Izņemot LED moduli(-ļus), galveno lukturu pārbaudē izmanto bezkrāsainu standarta (etalona) kvēlspuldzi, kura paredzēta 12 V nominālajam spriegumam. Galvenā luktura pārbaudes laikā kvēlspuldzes kontaktvirsmām pieliktais spriegums tiek regulēts tā, lai iegūtu atsauces gaismas plūsmu pie 13,2 V, kā norādīts Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā.

Lai aizsargātu standarta (etalona) kvēlspuldzi fotometrisko mērījumu procesa laikā, ir pieļaujams mērījumus veikt pie gaismas plūsmas, kas atšķiras no atskaites gaismas plūsmas pie 13,2 V. Ja testu laboratorija izvēlas veikt mērījumus šādā veidā, gaismas intensitāti koriģē, reizinot izmērīto vērtību ar standarta (etalona) kvēlspuldzes individuālo koeficientu Flamp, lai verificētu atbilstību fotometriskajām prasībām, kur:

F lamp
  = Φ reference/Φ test

Φ reference ir atskaites gaismas plūsma pie 13,2 V, kā norādīts Noteikumu Nr. 37 attiecīgajā datu lapā;

Φ test ir faktiskā gaismas plūsma, kas izmantota mērījumam.

6.1.3.2.   Atkarībā no kvēlspuldžu skaita, kurām galvenais lukturis ir projektēts, to uzskata par pieņemamu, ja tas atbilst 6. punkta prasībām ar tādu pašu skaitu standarta (etalona) kvēlspuldzēm, kuras var tikt iesniegtas kopā ar galveno lukturi.

6.1.3.3.   LED modulim(-ļiem) mērījumus veic attiecīgi pie 6,3 V vai 13,2 V sprieguma, ja vien šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modulim(-ļiem), ko darbina gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem.

6.1.4.   E klasei ar gāzizlādes gaismas avotu(-iem) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99

6.1.4.1.   Galveno lukturi uzskata par atbilstošu, ja viens tāds gaismas avots, kas ir vecināts vismaz 15 ciklus saskaņā ar Noteikumu Nr. 99 4. pielikuma 4. punktu, atbilst 6. punktā noteiktajām fotometriskajām prasībām.

Ja gāzizlādes gaismas avots ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 99 prasībām, tad tas ir standarta (etalona) gaismas avots un tā gaismas plūsma var atšķirties no objektīvās gaismas plūsmas, kas paredzēta Noteikumos Nr. 99. Šajā gadījumā apgaismojumu attiecīgi koriģē.

Iepriekš minētā koriģēšana neattiecas uz dalītajām apgaismes sistēmām, kurās izmanto nenomaināmu gāzizlādes gaismas avotu, vai galvenajiem lukturiem, kuros ir pilnīgi vai daļēji iebūvēts(-i) balasts(-i).

Ja gāzizlādes gaismas avots nav apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99, tas ir sērijveidā ražots nenomaināms gaismas avots.

Balasta(-u) spailēm pieliktais spriegums ir vai nu 13,2 V ± 0,1 V 12 V sistēmām, vai kā norādīts citādi (sk. 11. pielikumu).

6.1.4.2.   Izmēri, kas nosaka loka stāvokli standarta gāzizlādes gaismas avotā, ir parādīti attiecīgajā Noteikumu Nr. 99 datu lapā.

6.1.4.3.   Četras sekundes pēc tāda galvenā luktura ieslēgšanas, kas nav darbojies vismaz 30 minūtes, tālās gaismas HV punktā ir jābūt sasniegtām vismaz 37 500 cd un tuvās gaismas 2. punktā (0,86 D-V) – vismaz 3 750 cd, ja tas ir galvenais lukturis, kuram ir tālās gaismas un tuvās gaismas funkcijas, vai 2. punktā (0,86 D-V) jābūt sasniegtām vismaz 3 750 cd, ja tas ir galvenais lukturis, kuram ir tikai tuvās gaismas funkcija. Strāvas padeve ir pietiekama, lai nodrošinātu ātru augstsprieguma impulsa palielināšanos.

6.1.5.   E klasei ar LED moduli(-ļiem)

6.1.5.1.   LED modulim(-ļiem) mērījumus veic attiecīgi pie 6,3 V vai 13,2 V sprieguma, ja vien šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modulim(-ļiem), ko darbina gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem.

6.1.6.   Ja galvenā luktura sistēmā ir papildu gaismas avots(-i) un/vai papildu apgaismes bloks(-i), ko izmanto līkumu izgaismošanai, papildu gaismas avotam(-iem) mērījumus veic saskaņā ar 6.1.3., 6.1.4. un 6.1.5. punktu.

6.2.   Noteikumi attiecībā uz tuvās gaismas kūļiem

6.2.1.   Pareizi orientēts galvenais tuvās gaismas kūlis rada pietiekami asu “robežlīniju”, lai ar tās palīdzību varētu apmierinošā veidā veikt vizuālu korekciju, kā norādīts 6.2.2. punktā. Orientēšanu veic, izmantojot plakanu, vertikālu ekrānu, kas atrodas 10 vai 25 m attālumā no galvenā luktura un taisnā leņķī pret H-V. Ekrāns ir pietiekami plats, lai būtu iespējams pārbaudīt un regulēt tuvās gaismas “robežlīniju” vismaz 3° robežās uz katru pusi no V-V līnijas. “Robežlīnija” ir būtībā horizontāla un pēc iespējas taisnāka vismaz no 3° L līdz 3° R. Ja vizuāla orientēšana rada problēmas vai nenoteiktus stāvokļus, izmanto instrumentālo metodi, kā norādīts 9. pielikuma 2. un 4. punktā, un “robežlīnijas” kvalitāti jeb drīzāk “robežlīnijas” asumu un linearitāti pārbauda darbībā.

6.2.2.   Galveno tuvo gaismu vērš šādi;

| 6.2.2.1. | horizontālam regulējumam: gaismas kūlis ir pēc iespējas simetrisks attiecībā pret V-V līniju; |
| --- | --- |

6.2.2.1.

horizontālam regulējumam: gaismas kūlis ir pēc iespējas simetrisks attiecībā pret V-V līniju;

| 6.2.2.2. | vertikālam regulējumam: “robežlīnijas” horizontālo daļu noregulē tās nominālajā stāvoklī (0,57 grādi) zem H-H līnijas.
  Tomēr, ja ar vertikālo regulējumu atkārtoti neizdodas iegūt vajadzīgo stāvokli, ievērojot pieļaujamās pielaides, izmanto 9. pielikuma 4. un 5. punktā paredzēto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību nepieciešamajai minimālajai “robežlīnijas” kvalitātei un veiktu gaismas kūļa vertikālo regulējumu. |
| --- | --- |

6.2.2.2.

vertikālam regulējumam: “robežlīnijas” horizontālo daļu noregulē tās nominālajā stāvoklī (0,57 grādi) zem H-H līnijas.

Tomēr, ja ar vertikālo regulējumu atkārtoti neizdodas iegūt vajadzīgo stāvokli, ievērojot pieļaujamās pielaides, izmanto 9. pielikuma 4. un 5. punktā paredzēto instrumentālo metodi, lai testētu atbilstību nepieciešamajai minimālajai “robežlīnijas” kvalitātei un veiktu gaismas kūļa vertikālo regulējumu.

6.2.3.   Ja galvenais lukturis ir šādi orientēts un ja apstiprinājumu pieprasa tikai attiecībā uz tuvās gaismas nodrošināšanu (10), galvenais lukturis atbilst prasībām, kas noteiktas turpmāk 6.2.5. un 6.2.6. punktā; ja galvenais lukturis ir paredzēts gan tuvās, gan tālās gaismas nodrošināšanai, tas atbilst prasībām, kas noteiktas 6.2.5., 6.2.6. un 6.3. punktā.

6.2.4.   Ja šādi orientēts galvenais lukturis neatbilst prasībām, kas noteiktas 6.2.5., 6.2.6. un 6.3. punktā, tā noregulējumu var mainīt, izņemot galvenajiem lukturiem, kam nav mehānisma horizontālās orientācijas regulēšanai, ja vien gaismas kūļa ass netiek novirzīta uz sāniem pa labi un pa kreisi ne vairāk kā par 0,5 grādiem un vertikāli – ne vairāk par 0,25 grādiem uz augšu vai leju. Lai atvieglotu regulēšanu ar “robežlīnijas” palīdzību, galveno lukturi drīkst daļēji aizsegt, lai iegūtu asāku “robežlīniju”. Tomēr “robežlīnijai” nevajadzētu turpināties aiz H-H līnijas.

6.2.5.   Tuvā gaisma atbilst prasībām, kas norādītas turpmāk attiecīgajā tabulā, un piemērojamajam attēlam, kas parādīts 3. pielikumā.

Piezīmes.

E klases galvenajiem lukturiem balasta(-u) spailēm pieliktais spriegums ir vai nu 13,2 V ± 0,1 V 12 V sistēmām, vai, kā norādīts citādi (sk. 11. pielikumu).

| “D” | nozīmē zem H-H līnijas. |
| --- | --- |
| “U” | nozīmē virs H-H līnijas. |
| “R” | nozīmē pa labi no V-V līnijas. |
| “L” | nozīmē pa kreisi no V-V līnijas. |

“D”

nozīmē zem H-H līnijas.

“U”

nozīmē virs H-H līnijas.

“R”

nozīmē pa labi no V-V līnijas.

“L”

nozīmē pa kreisi no V-V līnijas.

6.2.5.1.   A klases galvenajiem lukturiem (3. pielikuma B attēls):

| Testa punkts/līnija/zona | Leņķiskās koordinātas – grādos (11) | Nepieciešamā gaismas intensitāte (cd) |
| --- | --- | --- |
| Jebkurš punkts 1. zonā | 0° līdz 15°U | 5°L līdz 5°R | ≤ 320 cd |
| Jebkurš punkts uz līnijas 25 L līdz 25 R | 1,72°D | 5°L līdz 5°R | ≥ 1 100 cd |
| Jebkurš punkts uz līnijas 12,5 L līdz 12,5 R | 3,43°D | 5°L līdz 5°R | ≥ 550 cd |

Testa punkts/līnija/zona

Leņķiskās koordinātas – grādos (11)

Nepieciešamā gaismas intensitāte (cd)

Jebkurš punkts 1. zonā

0° līdz 15°U

5°L līdz 5°R

≤ 320 cd

Jebkurš punkts uz līnijas 25 L līdz 25 R

1,72°D

5°L līdz 5°R

≥ 1 100 cd

Jebkurš punkts uz līnijas 12,5 L līdz 12,5 R

3,43°D

5°L līdz 5°R

≥ 550 cd

6.2.5.2.   B klases galvenajiem lukturiem (3. pielikuma C attēls):

| Testa punkts/līnija/zona | Leņķiskās koordinātas - grādos (12) | Nepieciešamā gaismas intensitāte (cd) |
| --- | --- | --- |
| Jebkurš punkts 1. zonā | 0° līdz 15°U | 5°L līdz 5°R | ≤ 700 cd |
| Jebkurš punkts uz līnijas 50 L līdz 50 R, izņemot 50 V | 0,86°D | 2,5°L līdz 2,5°R | ≥ 1 100 cd |
| Punkts 50 V | 0,86°D | 0 | ≥ 2 200 cd |
| Jebkurš punkts uz līnijas 25 L līdz 25 R | 1,72°D | 5°L līdz 5°R | ≥ 2 200 cd |
| Jebkurš punkts 2. zonā | 0,86°D līdz 1,72°D | 5°L līdz 5°R | ≥ 1 100 cd |

Testa punkts/līnija/zona

Leņķiskās koordinātas - grādos (12)

Nepieciešamā gaismas intensitāte (cd)

Jebkurš punkts 1. zonā

0° līdz 15°U

5°L līdz 5°R

≤ 700 cd

Jebkurš punkts uz līnijas 50 L līdz 50 R, izņemot 50 V

0,86°D

2,5°L līdz 2,5°R

≥ 1 100 cd

Punkts 50 V

0,86°D

0

≥ 2 200 cd

Jebkurš punkts uz līnijas 25 L līdz 25 R

1,72°D

5°L līdz 5°R

≥ 2 200 cd

Jebkurš punkts 2. zonā

0,86°D līdz 1,72°D

5°L līdz 5°R

≥ 1 100 cd

6.2.5.3.   C, D vai E klases galvenajam lukturim (3. pielikuma D attēls):

| Testa punkts/līnija/zona | Testa punkta leņķiskās koordinātas grādos (13) | Nepieciešamā gaismas intensitāte (cd) |
| --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| C klase | D klase | E klase | C, D, E klase |
| 1 | 0,86°D | 3,5°R | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 2 | 0,86°D | 0 | 2 450 | 4 900 | 4 900 | — |
| 3 | 0,86°D | 3,5°L | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 4 | 0,50°U | 1,50°L līdz 1,50°R | — | — | — | 900 |
| 5 | 2,00°D | 15°L un 15°R | 550 | 1 100 | 1 100 | — |
| 6 | 4,00°D | 20°L un 20°R | 150 | 300 | 600 | — |
| 7 | 0 | 0 | — | — | — | 1 700 |
| 1. līnija | 2,00°D | 9°L līdz 9°R | 1 350 | 1 350 | 1 900 | — |
| 8 (14) | 4,00°U | 8,0°L | (14) | 700 |
| 9 (14) | 4,00°U | 0 | 700 |
| 10 (14) | 4,00°U | 8,0°R | 700 |
| 11 (14) | 2,00°U | 4,0°L | (14) | 900 |
| 12 (14) | 2,00°U | 0 | 900 |
| 13 (14) | 2,00°U | 4,0°R | 900 |
| 14 (14) | 0 | 8,0°L un 8,0°R | 50 cd (14) | 50 cd (14) | 50 cd (14) | — |
| 15 (14) | 0 | 4,0°L un 4,0°R | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 900 |
| 1. zona | 1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L | — | — | — | 900 |
| 2. zona | > 4U līdz <15 U | 8°L līdz 8°R | — | — | — | 700 |

Testa punkts/līnija/zona

Testa punkta leņķiskās koordinātas grādos (13)

Nepieciešamā gaismas intensitāte (cd)

Minimālā

Maksimālā

C klase

D klase

E klase

C, D, E klase

1

0,86°D

3,5°R

2 000

2 000

2 500

13 750

2

0,86°D

0

2 450

4 900

4 900

—

3

0,86°D

3,5°L

2 000

2 000

2 500

13 750

4

0,50°U

1,50°L līdz 1,50°R

—

—

—

900

5

2,00°D

15°L un 15°R

550

1 100

1 100

—

6

4,00°D

20°L un 20°R

150

300

600

—

7

0

0

—

—

—

1 700

1. līnija

2,00°D

9°L līdz 9°R

1 350

1 350

1 900

—

8 (14)

4,00°U

8,0°L

Formula

700

9 (14)

4,00°U

0

700

10 (14)

4,00°U

8,0°R

700

11 (14)

2,00°U

4,0°L

Formula

900

12 (14)

2,00°U

0

900

13 (14)

2,00°U

4,0°R

900

14 (14)

0

8,0°L un 8,0°R

50 cd (14)

50 cd (14)

50 cd (14)

—

15 (14)

0

4,0°L un 4,0°R

100 cd (14)

100 cd (14)

100 cd (14)

900

1. zona

1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0-0/1°L-0/4°L-1°U/8°L

—

—

—

900

2. zona

> 4U līdz <15 U

8°L līdz 8°R

—

—

—

700

Citi vispārējie norādījumi:

ANO EEK tipa apstiprinājums pie atskaites gaismas plūsmas saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37.

Nominālais fotometrijas mērķis:

| Vertikāli: | 1 % D (0,57°D) | Horizontāli: | 0° |
| --- | --- | --- | --- |

Vertikāli:

1 % D (0,57°D)

Horizontāli:

0°

Pieļaujamās pielaides fotometrijai:

| Vertikāli: | 0,3°D līdz 0,8°D | Horizontāli: | ± 0,5°D L-R |
| --- | --- | --- | --- |

Vertikāli:

0,3°D līdz 0,8°D

Horizontāli:

± 0,5°D L-R

6.2.6.   C, D vai E klases galveno lukturu gaisma ir pēc iespējas vienmērīgi izkliedēta 1. un 2. zonā.

6.2.6.1.   Tomēr papildu gaismas avotu(-us) vai papildu apgaismes bloku(-us) neaktivizē, ja sānsveres leņķis ir mazāks par 3°.

6.2.7.   Galvenajai tuvajai gaismai kā gaismas avotu ir atļauts izmantot vienu vai divus kvēldiega gaismas avotus (A, B, C, D klase), vai vienu gāzizlādes gaismas avotu (E klase), vai vienu vai vairākus LED moduļus (C, D, E klase).

6.2.8.   Ir atļauts papildus gaismas avots(-i) un/vai papildu apgaismes bloks(-i), ko izmanto līkumu izgaismošanai, ja:

| 6.2.8.1. | tiek ievērotas šādas prasības attiecībā uz apgaismojumu, ja galvenais tuvās gaismas kūlis(-ļi) un atbilstīgais papildu gaismas avots(-i), ko izmanto līkumu izgaismošanai, tiek ieslēgts vienlaikus:






  a) | sasveroties uz kreiso pusi (kad motociklu griež pa kreisi no tā garenass) gaismas intensitātes vērtības nepārsniedz 900 cd zonā no HH līdz 15 grādiem virs HH un no VV līdz 10 grādiem pa kreisi; |
| --- | --- | --- |

6.2.8.1.

tiek ievērotas šādas prasības attiecībā uz apgaismojumu, ja galvenais tuvās gaismas kūlis(-ļi) un atbilstīgais papildu gaismas avots(-i), ko izmanto līkumu izgaismošanai, tiek ieslēgts vienlaikus:

a)

sasveroties uz kreiso pusi (kad motociklu griež pa kreisi no tā garenass) gaismas intensitātes vērtības nepārsniedz 900 cd zonā no HH līdz 15 grādiem virs HH un no VV līdz 10 grādiem pa kreisi;

| b) | sasveroties uz labo pusi (kad motociklu griež pa labi no tā garenass) gaismas intensitātes vērtības nepārsniedz 900 cd zonā no HH līdz 15° virs HH un no VV līdz 10° pa labi. |
| --- | --- |

b)

sasveroties uz labo pusi (kad motociklu griež pa labi no tā garenass) gaismas intensitātes vērtības nepārsniedz 900 cd zonā no HH līdz 15° virs HH un no VV līdz 10° pa labi.

| 6.2.8.2. | Šo testu veic ar minimālo sānsveres leņķi, ko norādījis pieteikuma iesniedzējs, imitējot šo stāvokli ar testa statīvu u. c. |
| --- | --- |

6.2.8.2.

Šo testu veic ar minimālo sānsveres leņķi, ko norādījis pieteikuma iesniedzējs, imitējot šo stāvokli ar testa statīvu u. c.

| 6.2.8.3. | Ja to pieprasa pieteikuma iesniedzējs, šim mērījumam galveno tuvo gaismu un papildu gaismas avotu(-us), ko izmanto līkumu izgaismošanai, drīkst mērīt atsevišķi un iegūtās fotometriskās vērtības kombinēt, lai noteiktu atbilstību paredzētajām gaismas intensitātes vērtībām. |
| --- | --- |

6.2.8.3.

Ja to pieprasa pieteikuma iesniedzējs, šim mērījumam galveno tuvo gaismu un papildu gaismas avotu(-us), ko izmanto līkumu izgaismošanai, drīkst mērīt atsevišķi un iegūtās fotometriskās vērtības kombinēt, lai noteiktu atbilstību paredzētajām gaismas intensitātes vērtībām.

6.3.   Noteikumi attiecībā uz tālās gaismas kūļiem

6.3.1.   Ja galvenais lukturis ir projektēts tālās un tuvās gaismas nodrošināšanai, tālās gaismas intensitātes mērījumus veic ar to pašu galvenā luktura regulējumu, piemērojot 6.2. punkta nosacījumu; ja galvenais lukturis nodrošina tikai tālo gaismu, to noregulē tā, lai maksimālās gaismas intensitātes laukums (IM) atrastos līniju H-H un V-V krustpunktā; šādam galvenajam lukturim jāatbilst tikai 6.3. punktā minētajām prasībām.

6.3.2.   Neatkarīgi no gaismas avota tipa (LED modulis(-ļi) vai kvēldiega gaismas avots(-i)), ko izmanto tuvās gaismas izstarošanai, katram atsevišķajam tālās gaismas kūlim drīkst izmantot:

| a) | vienu vai vairākus kvēldiega gaismas avotus, kas uzskaitīti Noteikumos Nr. 37 (A, B, C, D klase);
  vai |
| --- | --- |

a)

vienu vai vairākus kvēldiega gaismas avotus, kas uzskaitīti Noteikumos Nr. 37 (A, B, C, D klase);

vai

| b) | gāzizlādes gaismas avotus, kas uzskaitīti Noteikumos Nr. 99 (E klase); vai |
| --- | --- |

b)

gāzizlādes gaismas avotus, kas uzskaitīti Noteikumos Nr. 99 (E klase); vai

| c) | LED moduli(-ļus) (C, D, E klase). |
| --- | --- |

c)

LED moduli(-ļus) (C, D, E klase).

6.3.3.   Tālās gaismas intensitāte atbilst vai nu 6.3.3.1. punkta prasībām (primārā tālā gaisma), vai 6.3.3.2. punktam (sekundārā tālā gaisma), taču tas neattiecas uz A klases galvenajiem lukturiem.

Primāro tālo gaismu saskaņā ar 6.3.3.1. punkta prasībām var apstiprināt jebkurā gadījumā.

Sekundāro tālo gaismu saskaņā ar 6.3.3.2. punkta prasībām var apstiprināt tikai tad, ja tālo gaismu darbina kopā ar tuvo gaismu vai primāro tālo gaismu. To skaidri norāda paziņojuma veidlapā, kā noteikts 1. pielikuma 9.1. punktā.

6.3.3.1.   Primārās tālās gaismas intensitāte atbilst turpmākajā tabulā norādītajām vērtībām (3. pielikuma E attēls):

| Testa punkta Nr. | Testa punkta leņķiskās koordinātas – grādos (15) | Nepieciešamā gaismas intensitāte [cd] |
| --- | --- | --- |
| B klase | C klase | D, E klase |
| MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R un 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R un 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 4 | H-9°R un 9°L | — | — | 2 000 | — | 3 400 | — |
| 5 | H-12°R un 12°L | — | — | 600 | — | 1 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | Maksimuma (IM) MIN. gaismas intensitāte | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | Maksimuma (IM) MAKS. gaismas intensitāte | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Testa punkta Nr.

Testa punkta leņķiskās koordinātas – grādos (15)

Nepieciešamā gaismas intensitāte [cd]

B klase

C klase

D, E klase

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R un 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R un 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

4

H-9°R un 9°L

—

—

2 000

—

3 400

—

5

H-12°R un 12°L

—

—

600

—

1 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

Maksimuma (IM) MIN. gaismas intensitāte

20 000

—

25 000

—

40 000

—

Maksimuma (IM) MAKS. gaismas intensitāte

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.3.2.   Sekundārās tālās gaismas intensitāte atbilst turpmākajā tabulā norādītajām vērtībām (3. pielikuma F attēls):

| Testa punkta Nr. | Testa punkta leņķiskās koordinātas – grādos (16) | Nepieciešamā gaismas intensitāte [cd] |
| --- | --- | --- |
| B klase | C klase | D, E klase |
| MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. | MIN. | MAKS. |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R un 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R un 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | Maksimuma (IM) MIN. gaismas intensitāte | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | Maksimuma (IM) MAKS. gaismas intensitāte | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Testa punkta Nr.

Testa punkta leņķiskās koordinātas – grādos (16)

Nepieciešamā gaismas intensitāte [cd]

B klase

C klase

D, E klase

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

MIN.

MAKS.

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R un 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R un 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

Maksimuma (IM) MIN. gaismas intensitāte

20 000

—

25 000

—

40 000

—

Maksimuma (IM) MAKS. gaismas intensitāte

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.4.   Maksimālās gaismas intensitātes (IM) atsauces atzīmi (I′M), kas minēta 4.2.2.6. un 6.3.3.1. vai 6.3.3.2. punktā, iegūst, izmantojot šādu attiecību:

I′M
  = IM/4 300

Šo vērtību noapaļo līdz šādām vērtībām: 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4.   Ja galvenajam lukturim ir regulējams atstarotājs, veic papildu testus pēc tam, kad atstarotāja stāvoklis, izmantojot galvenā luktura regulēšanas ierīci, ir mainīts vertikāli par ± 2° vai vismaz līdz galējam stāvoklim, ja šāds regulējums atšķiras par mazāk nekā 2° no tā sākotnējās pozīcijas. Pēc tam maina visa galvenā luktura pozīciju (piemēram, ar goniometru), pavirzot to virzienā, kas pretējs atstarotāja pārvietošanas virzienam. Veic šādus mērījumus, un punkti atrodas šādos diapazonos:

| Tuvā gaisma | : | HV un 0,86 D-V punkts |
| --- | --- | --- |
| Tālā gaisma | : | IM un HV punkts (IM procentuālā vērtība). |

Tuvā gaisma

:

HV un 0,86 D-V punkts

Tālā gaisma

:

IM un HV punkts (IM procentuālā vērtība).

6.5.   Ekrāna apgaismošanas vērtības, kas minētas iepriekš 6.2. un 6.3. punktā, mēra ar fotoreceptoru, kura efektīvo laukumu veido kvadrāts ar malas garumu 65 mm.

7.   KRĀSA

| 7.1. | Izstarotā gaisma ir balta. |
| --- | --- |

7.1.

Izstarotā gaisma ir balta.

8.   GALVENO LUKTURU TIPA MODIFIKĀCIJA UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

| 8.1. | Par katru galvenā luktura modifikāciju informē tipa apstiprinātājiestādi, kura ir apstiprinājusi galvenā luktura tipu. Pēc tam minētā struktūrvienība var:






  8.1.1. | uzskatīt, ka modifikācijas neradīs ievērojamu nelabvēlīgu ietekmi un ka galvenais lukturis joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- | --- |

8.1.

Par katru galvenā luktura modifikāciju informē tipa apstiprinātājiestādi, kura ir apstiprinājusi galvenā luktura tipu. Pēc tam minētā struktūrvienība var:

8.1.1.

uzskatīt, ka modifikācijas neradīs ievērojamu nelabvēlīgu ietekmi un ka galvenais lukturis joprojām atbilst prasībām, vai

| 8.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

8.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

| 8.2. | Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikšanu, izmantojot iepriekš 4.1.4. punktā noteikto procedūru un norādot izmaiņas, ziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

8.2.

Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikšanu, izmantojot iepriekš 4.1.4. punktā noteikto procedūru un norādot izmaiņas, ziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 8.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katram paziņojumam, ar kuru paziņo par šādu paplašinājumu, un par to informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

8.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katram paziņojumam, ar kuru paziņo par šādu paplašinājumu, un par to informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

9.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 9.1. | galvenos lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, šajā nolūkā ievērojot 6. un 7. punktā izklāstītās prasības; |
| --- | --- |

9.1.

galvenos lukturus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, šajā nolūkā ievērojot 6. un 7. punktā izklāstītās prasības;

| 9.2. | ievēro minimālās prasības par ražošanas atbilstības kontroles procedūru atbilstību, kā izklāstīts šo noteikumu 5. pielikumā; |
| --- | --- |

9.2.

ievēro minimālās prasības par ražošanas atbilstības kontroles procedūru atbilstību, kā izklāstīts šo noteikumu 5. pielikumā;

| 9.3. | inspektors, ņemot paraugus, ievēro minimālās prasības, kā noteikts šo noteikumu 7. pielikumā; |
| --- | --- |

9.3.

inspektors, ņemot paraugus, ievēro minimālās prasības, kā noteikts šo noteikumu 7. pielikumā;

| 9.4. | iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, kuras piemēro katrā ražotnē. Šādas verifikācijas parasti notiek reizi divos gados; |
| --- | --- |

9.4.

iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, kuras piemēro katrā ražotnē. Šādas verifikācijas parasti notiek reizi divos gados;

| 9.5. | galvenos lukturus ar acīmredzamiem defektiem neņem vērā; |
| --- | --- |

9.5.

galvenos lukturus ar acīmredzamiem defektiem neņem vērā;

| 9.6. | šo noteikumu 6.2.5.3. punktā minētos mērījumu punktus (8.–15. mērījumu punkts) neņem vērā. |
| --- | --- |

9.6.

šo noteikumu 6.2.5.3. punktā minētos mērījumu punktus (8.–15. mērījumu punkts) neņem vērā.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪbu

| 10.1. | Apstiprinājumu, kas piešķirts galveno lukturu tipam saskaņā ar šiem noteikumiem, var atsaukt, ja nav ievērotas prasības vai ja galvenais lukturis, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam. |
| --- | --- |

10.1.

Apstiprinājumu, kas piešķirts galveno lukturu tipam saskaņā ar šiem noteikumiem, var atsaukt, ja nav ievērotas prasības vai ja galvenais lukturis, uz kura ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam.

| 10.2. | Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

10.2.

Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās puses, kuras piemēro šos noteikumus, nosūtot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

11.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot kāda tipa galvenos lukturus, kas apstiprināti atbilstoši šiem noteikumiem, tas par šo faktu informē iestādi, kas ir piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam, par to informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

12.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀTĀJIESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprinātājiestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas pārtraukšanu.

13.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 13.1. | No dienas, kad stājas spēkā 01. grozījumu sērija, neviena nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

13.1.

No dienas, kad stājas spēkā 01. grozījumu sērija, neviena nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

| 13.2. | Līdz 60 mēnešiem pēc dienas, kad stājas spēkā šo noteikumu 01. grozījumu sērija attiecībā uz izmaiņām, kas ieviestas ar 01. grozījumu sēriju un skar fotometriskās testēšanas procedūras ar sfēriskās koordinātu sistēmas izmantošanu un apgaismojuma intensitātes vērtību specifikāciju, kā arī lai ļautu tehniskajiem dienestiem (testu laboratorijām) atjaunināt savas testu iekārtas, neviena līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, ja tiek izmantotas esošās testu iekārtas un vērtības tiek konvertētas veidā, ko par piemērotu atzīst par apstiprināšanu atbildīgā iestāde. |
| --- | --- |

13.2.

Līdz 60 mēnešiem pēc dienas, kad stājas spēkā šo noteikumu 01. grozījumu sērija attiecībā uz izmaiņām, kas ieviestas ar 01. grozījumu sēriju un skar fotometriskās testēšanas procedūras ar sfēriskās koordinātu sistēmas izmantošanu un apgaismojuma intensitātes vērtību specifikāciju, kā arī lai ļautu tehniskajiem dienestiem (testu laboratorijām) atjaunināt savas testu iekārtas, neviena līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, ja tiek izmantotas esošās testu iekārtas un vērtības tiek konvertētas veidā, ko par piemērotu atzīst par apstiprināšanu atbildīgā iestāde.

| 13.3. | Pēc 60 mēnešiem kopš 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja galvenais lukturis atbilst prasībām, kas paredzēti šajos noteikumos, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

13.3.

Pēc 60 mēnešiem kopš 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja galvenais lukturis atbilst prasībām, kas paredzēti šajos noteikumos, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

| 13.4. | Spēkā esoši galveno lukturu apstiprinājumi, kas jau piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem pirms 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku. |
| --- | --- |

13.4.

Spēkā esoši galveno lukturu apstiprinājumi, kas jau piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem pirms 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku.

| 13.5. | Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma paplašinājumus iepriekšējām šo noteikumu grozījumu sērijām. |
| --- | --- |

13.5.

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājuma paplašinājumus iepriekšējām šo noteikumu grozījumu sērijām.

---

(1)  Galveno lukturu izmantošanu regulē attiecīgie noteikumi par apgaismes un gaismas signālierīču uzstādīšanu.

(2)  Šo noteikumu nosacījumi nekavē nevienu no nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, aizliegt saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātus galvenos lukturus ar plastmasas lēcām izmantot apvienojumā ar galveno lukturu mehānisko tīrīšanas ierīci (tīrītājiem).

(3)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3.), dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2. punkts

(4)  Attiecībā uz gāzizlādes gaismas avotiem sk. Noteikumus Nr. 99.

(5)  Ja lēcu nevar atdalīt no galvenā luktura galvenā korpusa, pietiek ar unikālu marķējumu, kā noteikts 4.2.5. punktā.

(6)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir minēti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend. 1.

(7)  Tehniskās prasības attiecībā uz kvēlspuldzi – sk. Noteikumus Nr. 37. Tehniskās prasības attiecībā uz gāzizlādes gaismas avotiem – sk. Noteikumus Nr. 99.

(8)  Galveno lukturi uzskata par atbilstošu šā punkta prasībām, ja pat tumsā kvēlspuldzi var viegli ievietot galvenajā lukturī un pozicionējuma izciļņus var pareizi ielikt attiecīgajās atverēs.

(9)  Atbilstība elektromagnētiskās saderības prasībām attiecas uz konkrēto transportlīdzekļa tipu.

(10)  Šāds īpašs “tuvo gaismu” galvenais lukturis var ietvert tālo gaismu, uz kuru prasības neattiecas.

(11)  0,25° pielaide, kas fotometrijai pieļaujama neatkarīgi katrā testa punktā, ja vien nav norādīts citādi.

(12)  0,25° pielaide, kas fotometrijai pieļaujama neatkarīgi katrā testa punktā, ja vien nav norādīts citādi.

(13)  0,25° pielaide, kas fotometrijai pieļaujama neatkarīgi katrā testa punktā, ja vien nav norādīts citādi.

(14)  Pēc pieteikuma piesniedzēja pieprasījuma šo punktu mērījumu laikā priekšējo gabarītgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 50 vai Noteikumiem Nr. 7, ja tas ir kombinēts, grupēts vai savstarpēji savietots, IESLĒDZ.

(15)  0,25° pielaide, kas fotometrijai pieļaujama atsevišķi katrā testa punktā, ja vien nav norādīts citādi.

(16)  0,25° pielaide, kas fotometrijai pieļaujama atsevišķi katrā testa punktā, ja vien nav norādīts citādi.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZKĀRTOJUMA PARAUGI

| 1.   attēls | 2.   attēls |
| --- | --- |

1.   attēls

Image

2.   attēls

Image

Galvenais lukturis, uz kura ir viens no iepriekš norādītā apstiprinājuma marķējuma, ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 113, tam piešķirtais apstiprinājuma numurs ir 243, un tas atbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju. Burti C-AS (sk. 1. attēlu) norāda, ka tas ir A klases tuvās gaismas galvenais lukturis, bet burti CR-BS (sk. 2. attēlu) norāda, ka tas ir B klases tuvās un tālās gaismas galvenais lukturis.

Piezīme. Apstiprinājuma numuram un papildu simboliem ir jāatrodas tuvu aplim un virs vai zem burta “E” vai arī pa kreisi vai pa labi no šī burta. Apstiprinājuma numura cipariem ir jāatrodas burta “E” vienā pusē un jābūt vērstiem tādā pašā virzienā kā šis burts. Lai novērstu iespēju, ka tiek sajaukti cipari ar simboliem, tipa apstiprinājuma numurā nevajadzētu izmantot romiešu ciparus.

| 3.   attēls | 4.   attēls |
| --- | --- |

3.   attēls

Image

4.   attēls

Image

Galvenais lukturis ar norādīto apstiprinājuma marķējumu ir galvenais lukturis ar plastmasas lēcu, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir kam ir šāda konstrukcija:

| 3. attēls | – | B klase tikai attiecībā uz tuvo gaismu; |
| --- | --- | --- |
| 4. attēls | – | B klase attiecībā uz tuvo un tālo gaismu. |

3. attēls

–

B klase tikai attiecībā uz tuvo gaismu;

4. attēls

–

B klase attiecībā uz tuvo un tālo gaismu.

| 5.   attēls | 6.   attēls |
| --- | --- |

5.   attēls

Image

6.   attēls

Image

Galvenais lukturis ar norādīto apstiprinājuma marķējumu ir galvenais lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām:

| 5. attēls | – | B klase attiecībā uz tuvo un tālo gaismu; |
| --- | --- | --- |
| 6. attēls | – | B klase tikai attiecībā uz tuvo gaismu. |

5. attēls

–

B klase attiecībā uz tuvo un tālo gaismu;

6. attēls

–

B klase tikai attiecībā uz tuvo gaismu.

Jānodrošina, lai tuvo gaismu nebūtu iespējams ieslēgt vienlaikus ar tālo gaismu un/vai citu savstarpēji savietotu galveno lukturi.

| 7.   attēls | 8.   attēls |
| --- | --- |

7.   attēls

Image

8.   attēls

Image

Galvenais lukturis ar norādīto apstiprinājuma marķējumu ir galvenais lukturis, kam ir plastmasas lēca atbilstoši šo noteikumu prasībām un kam ir šāda konstrukcija:

| 7. attēls | – | C klase tikai attiecībā uz tuvo gaismu; |
| --- | --- | --- |
| 8. attēls | – | C klase attiecībā uz tuvo un tālo gaismu. |

7. attēls

–

C klase tikai attiecībā uz tuvo gaismu;

8. attēls

–

C klase attiecībā uz tuvo un tālo gaismu.

| 9.   attēls | 10.   attēls |
| --- | --- |

9.   attēls

Image

10.   attēls

Image

Galvenais lukturis ar norādīto apstiprinājuma marķējumu ir galvenais lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām:

| 9. attēls | – | D klase tikai attiecībā uz tuvo gaismu. |
| --- | --- | --- |
| 10. attēls | – | D klase attiecībā uz tuvo un tālo gaismu. |

9. attēls

–

D klase tikai attiecībā uz tuvo gaismu.

10. attēls

–

D klase attiecībā uz tuvo un tālo gaismu.

Jānodrošina, lai tuvo gaismu nebūtu iespējams ieslēgt vienlaikus ar tālo gaismu un/vai citu savstarpēji savietotu galveno lukturi.

| 11.   attēls | 12.   attēls |
| --- | --- |

11.   attēls

Image

12.   attēls

Image

Galvenais lukturis ar norādīto apstiprinājuma marķējumu ir galvenais lukturis, kas atbilst šo noteikumu prasībām:

| 11. attēls | – | E klase tikai attiecībā uz tuvo gaismu; |
| --- | --- | --- |
| 12. attēls | – | E klase attiecībā uz tuvo un tālo gaismu. |

11. attēls

–

E klase tikai attiecībā uz tuvo gaismu;

12. attēls

–

E klase attiecībā uz tuvo un tālo gaismu.

13.   attēls

Vienkāršots marķējums grupētiem, kombinētiem vai savstarpēji savietotiem lukturiem

(Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski parāda gaismas signālierīces formu. Šīs līnijas nepieder pie marķējuma).

A   modelis

B   modelis

C   modelis

D   modelis

Piezīme. Iepriekšējie četri piemēri atbilst apgaismes ierīcei, kuras apstiprinājuma marķējumā ir ietverta šāda informācija:

| | priekšējais gabarītgaismas lukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 50 to sākotnējā versijā (00); |
| --- | --- |

priekšējais gabarītgaismas lukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 50 to sākotnējā versijā (00);

| | D klases tuvās un tālās gaismas galvenais lukturis ar maksimālo gaismas intensitāti diapazonā no 123 625 līdz 145 125 kandelām (kā norādīts ar skaitli 30) un plastmasas lēcu, kas apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju; |
| --- | --- |

D klases tuvās un tālās gaismas galvenais lukturis ar maksimālo gaismas intensitāti diapazonā no 123 625 līdz 145 125 kandelām (kā norādīts ar skaitli 30) un plastmasas lēcu, kas apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju;

| | B klases priekšējais miglas lukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 03. grozījumu sēriju un kam ir plastmasas lēca; |
| --- | --- |

B klases priekšējais miglas lukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 19 03. grozījumu sēriju un kam ir plastmasas lēca;

| | 11. kategorijas priekšējais virzienrādītāja lukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 50 00. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

11. kategorijas priekšējais virzienrādītāja lukturis, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 50 00. grozījumu sēriju.

14.   attēls

Ar galveno lukturi savstarpēji savietots lukturis

1.   piemērs

Šajā piemērā parādīts, kā tiek marķēta plastmasas lēca, ko paredzēts lietot dažādu tipu galvenajos lukturos, proti:

| | D klases tuvās un tālās gaismas galvenajā lukturī ar maksimālo gaismas intensitāti no 123 625 līdz 145 125 kandelām (kā norādīts ar skaitli 30), kas apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju, ir savstarpēji savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 50 to sākotnējā versijā (00),
  vai |
| --- | --- |

D klases tuvās un tālās gaismas galvenajā lukturī ar maksimālo gaismas intensitāti no 123 625 līdz 145 125 kandelām (kā norādīts ar skaitli 30), kas apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju, ir savstarpēji savietots ar priekšējo gabarītgaismas lukturi, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 50 to sākotnējā versijā (00),

vai

| | C klases galvenajā lukturī, kas nodrošina tuvo un tālo gaismu ar maksimālo gaismas intensitāti no 48 375 līdz 64 500 kandelām (kā norādīts ar skaitli 12,5), ir apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju, un ir savstarpēji savietots ar to pašu priekšējo gabarītgaismas lukturi, kas minēts iepriekš. |
| --- | --- |

C klases galvenajā lukturī, kas nodrošina tuvo un tālo gaismu ar maksimālo gaismas intensitāti no 48 375 līdz 64 500 kandelām (kā norādīts ar skaitli 12,5), ir apstiprināts Vācijā (E1) saskaņā ar šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju, un ir savstarpēji savietots ar to pašu priekšējo gabarītgaismas lukturi, kas minēts iepriekš.

15.   attēls

LED moduļi

LED modulis, uz kura norādīts šāds gaismas avota moduļa identifikācijas kods, ir apstiprināts kopā ar sākotnēji Itālijā (E3) apstiprinātu galveno lukturi ar apstiprinājuma numuru 17325.

16.   attēls

Papildu apgaismes bloki, kas paredzēti līkumu izgaismošanai

Papildu apgaismes bloks, uz kura norādīts šāds identifikācijas kods, ir apstiprināts kopā ar sākotnēji Japānā (E43) apstiprinātu galveno lukturi ar apstiprinājuma numuru 1234.

---

3. PIELIKUMS

SFĒRISKĀ KOORDINĀTU MĒRĪŠANAS SISTĒMA UN TESTA PUNKTU ATRAŠANĀS VIETAS

A   attēls

Sfēriskā koordinātu mērīšanas sistēma

Image

Leņķiskās koordinātas ir norādītas grādos uz sfēras ar vertikālu polāro asi atbilstoši CIE publikācijai Nr. 70-1987 “Absolūtā gaismas intensitātes sadalījuma mērījumi”, tas ir, atbilstoši goniometram, kura horizontālā ass ir nekustīga attiecībā pret zemi un kustīgā (rotācijas) ass ir perpendikulāra fiksētajai horizontālajai asij.

B   attēls

Tuvās gaismas testa punkti un zonas A klases galvenajam lukturim(-iem)

C   attēls

Tuvās gaismas testa punkti un zonas B klases galvenajam lukturim(-iem)

D   attēls

Tuvā gaisma – testa punktu un zonu atrašanās vietas C, D un E klases galvenajam lukturim(-iem)

E   attēls

Primārā tālā gaisma – testa punktu atrašanās vietas

F   attēls

Sekundārā tālā gaisma – testa punktu atrašanās vietas

---

4. PIELIKUMS

FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTI GALVENO LUKTURU DARBĪBAS LAIKĀ – NOKOMPLEKTĒTU B, C, D UN E KLASES GALVENO LUKTURU TESTI

Kad saskaņā ar šo noteikumu prasībām ir noteiktas fotometriskās vērtības, proti, B klasei Imax punktā tālajai gaismai un punktos 0,50 U/1,5 L un 0,50 U/1,5 R, 50 R, 50 L tuvajai gaismai un C, D un E klasei 0,86 D–3,5 R, 0,86 D–3,5 L, 0,50 U–1,5 L un 0,50 U–1,5 R punktā tuvajai gaismai, testē nokomplektēta galvenā luktura parauga fotometrisko rādītāju stabilitāti tā darbības laikā. “Nokomplektēts galvenais lukturis” ir viss lukturis kopā ar apkārtējām korpusa daļām, kvēlspuldzēm, gāzizlādes gaismas avotiem vai LED moduli(-ļiem), kas varētu ietekmēt siltuma izkliedi.

Testus veic:

| a) | sausā un bezvēja vietā, kur apkārtējā temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, testa paraugu uzstādot uz pamatnes tā, lai tā stāvoklis atbilstu pareizam uzstādījumam transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

a)

sausā un bezvēja vietā, kur apkārtējā temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, testa paraugu uzstādot uz pamatnes tā, lai tā stāvoklis atbilstu pareizam uzstādījumam transportlīdzeklī;

| b) | ja gaismas avots ir nomaināms, izmanto sērijveidā ražotu kvēldiega gaismas avotu, kurš ir vecināts vismaz vienu stundu, vai arī masveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu, kurš ir vecināts vismaz 15 stundas, vai sērijveidā ražotus LED moduļus, kuri ir vecināti vismaz 48 stundas un atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai pirms testu sākšanas, kā noteikts šajos noteikumos. Izmanto pieteikuma iesniedzēja piegādātos LED moduļus. |
| --- | --- |

b)

ja gaismas avots ir nomaināms, izmanto sērijveidā ražotu kvēldiega gaismas avotu, kurš ir vecināts vismaz vienu stundu, vai arī masveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu, kurš ir vecināts vismaz 15 stundas, vai sērijveidā ražotus LED moduļus, kuri ir vecināti vismaz 48 stundas un atdzesēti līdz apkārtējās vides temperatūrai pirms testu sākšanas, kā noteikts šajos noteikumos. Izmanto pieteikuma iesniedzēja piegādātos LED moduļus.

Mērījumu aprīkojums ir līdzvērtīgs tam, ko izmanto galveno lukturu tipa apstiprinājuma testos.

Testa paraugu darbina, nenomontējot to no testa ierīces un nemainot tā uzstādījumu uz tās. Izmantotais gaismas avots ir tieši šim galvenajam lukturim paredzētās kategorijas gaismas avots.

1.   FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTS

1.1.   Tīrs galvenais lukturis

Galveno lukturi darbina 12 stundas, kā aprakstīts 1.1.1. punktā, un pārbauda, kā noteikts 1.1.2. punktā.

1.1.1.   Testa procedūra (1)

Galveno lukturi darbina noteikto laiku tā, ka:

| a) | ja ir jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma, vai priekšējais miglas lukturis), attiecīgais gaismas avots ir ieslēgts norādīto laika periodu (2); |
| --- | --- |

a)

ja ir jāapstiprina tikai viena apgaismes funkcija (tālā vai tuvā gaisma, vai priekšējais miglas lukturis), attiecīgais gaismas avots ir ieslēgts norādīto laika periodu (2);

| b) | ja testē galveno lukturi, kas izstaro tuvo gaismu un vienu vai vairākus tālās gaismas kūļus, vai galveno lukturi ar tuvo gaismu un priekšējo miglas lukturi:






  i) | lukturi darbina šādā režīmā, līdz tiek sasniegts noteiktais darbības laiks:






  a) | 15 minūtes – ieslēgta tuvā gaisma; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ja testē galveno lukturi, kas izstaro tuvo gaismu un vienu vai vairākus tālās gaismas kūļus, vai galveno lukturi ar tuvo gaismu un priekšējo miglas lukturi:

i)

lukturi darbina šādā režīmā, līdz tiek sasniegts noteiktais darbības laiks:

a)

15 minūtes – ieslēgta tuvā gaisma;

| b) | 5 minūtes – ieslēgtas visas funkcijas; |
| --- | --- |

b)

5 minūtes – ieslēgtas visas funkcijas;

| ii) | ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galveno lukturi paredzēts izmantot tā, lai vienlaikus būtu ieslēgta tikai tuvā gaisma vai tālā(-s) gaisma(-as) (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) tuvo gaismu pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-as) (vienlaicīgi) pusi no laika, kā noteikts 1.1. punktā; |
| --- | --- |

ii)

ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galveno lukturi paredzēts izmantot tā, lai vienlaikus būtu ieslēgta tikai tuvā gaisma vai tālā(-s) gaisma(-as) (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) tuvo gaismu pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-as) (vienlaicīgi) pusi no laika, kā noteikts 1.1. punktā;

| c) | ja galvenajā lukturī ir priekšējais miglas lukturis un viens vai vairāki tālās gaismas kūļi:






  i) | lukturi darbina šādā režīmā, līdz tiek sasniegts noteiktais darbības laiks:






  a) | 15 minūtes – ieslēgts priekšējais miglas lukturis; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

ja galvenajā lukturī ir priekšējais miglas lukturis un viens vai vairāki tālās gaismas kūļi:

i)

lukturi darbina šādā režīmā, līdz tiek sasniegts noteiktais darbības laiks:

a)

15 minūtes – ieslēgts priekšējais miglas lukturis;

| b) | 5 minūtes – ieslēgtas visas funkcijas; |
| --- | --- |

b)

5 minūtes – ieslēgtas visas funkcijas;

| ii) | ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galveno lukturi paredzēts izmantot tā, lai vienlaikus būtu ieslēgts tikai priekšējais miglas lukturis vai tikai tālā(-ās) gaisma(-as) (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) priekšējo miglas lukturi pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-as) (vienlaicīgi) pusi no laika, kā noteikts iepriekš 1.1. punktā; |
| --- | --- |

ii)

ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galveno lukturi paredzēts izmantot tā, lai vienlaikus būtu ieslēgts tikai priekšējais miglas lukturis vai tikai tālā(-ās) gaisma(-as) (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) priekšējo miglas lukturi pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-as) (vienlaicīgi) pusi no laika, kā noteikts iepriekš 1.1. punktā;

| d) | ja galvenais lukturis izstaro tuvo gaismu, vienu vai vairākus tālās gaismas kūļus un tam ir priekšējais miglas lukturis:






  i) | galveno lukturi darbina šādā režīmā, līdz tiek sasniegts noteiktais darbības laiks:






  a) | 15 minūtes – ieslēgta tuvā gaisma; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

ja galvenais lukturis izstaro tuvo gaismu, vienu vai vairākus tālās gaismas kūļus un tam ir priekšējais miglas lukturis:

i)

galveno lukturi darbina šādā režīmā, līdz tiek sasniegts noteiktais darbības laiks:

a)

15 minūtes – ieslēgta tuvā gaisma;

| b) | 5 minūtes – ieslēgtas visas funkcijas; |
| --- | --- |

b)

5 minūtes – ieslēgtas visas funkcijas;

| ii) | ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galveno lukturi paredzēts izmantot tā, lai vienlaikus būtu ieslēgta tikai tuvā gaisma vai tikai tālā gaisma (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) tuvo gaismu pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-as) pusi no laika, kas noteikts iepriekš 1.1. punktā, kamēr priekšējais miglas lukturis tiek darbināts režīmā, kurā tas 15 minūtes ir izslēgts un 5 minūtes ieslēgts pusi no laika un kamēr ir ieslēgta tālā gaisma; |
| --- | --- |

ii)

ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galveno lukturi paredzēts izmantot tā, lai vienlaikus būtu ieslēgta tikai tuvā gaisma vai tikai tālā gaisma (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) tuvo gaismu pusi no laika un tālo(-ās) gaismu(-as) pusi no laika, kas noteikts iepriekš 1.1. punktā, kamēr priekšējais miglas lukturis tiek darbināts režīmā, kurā tas 15 minūtes ir izslēgts un 5 minūtes ieslēgts pusi no laika un kamēr ir ieslēgta tālā gaisma;

| iii) | ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galveno lukturi paredzēts izmantot tā, lai vienlaikus būtu ieslēgta tikai tuvā gaisma vai tikai priekšējais miglas lukturis (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) tuvo gaismu pusi no laika un priekšējo miglas lukturi pusi no laika, kas noteikts iepriekš 1.1. punktā, kamēr tālā(-ās) gaisma(-as) tiek darbināta(-as) režīmā, kurā tā 15 minūtes ir izslēgta un 5 minūtes ieslēgta pusi no laika, un kamēr ir ieslēgta tuvā gaisma; |
| --- | --- |

iii)

ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galveno lukturi paredzēts izmantot tā, lai vienlaikus būtu ieslēgta tikai tuvā gaisma vai tikai priekšējais miglas lukturis (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) tuvo gaismu pusi no laika un priekšējo miglas lukturi pusi no laika, kas noteikts iepriekš 1.1. punktā, kamēr tālā(-ās) gaisma(-as) tiek darbināta(-as) režīmā, kurā tā 15 minūtes ir izslēgta un 5 minūtes ieslēgta pusi no laika, un kamēr ir ieslēgta tuvā gaisma;

| iv) | ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galveno lukturi paredzēts izmantot tā, lai vienlaikus būtu ieslēgta tikai tuvā gaisma vai tikai tālā gaisma(-as) (3) vai tikai priekšējais miglas lukturis (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) tuvo gaismu trešdaļu no laika, tālo(-ās) gaismu(-as) trešdaļu no laika un priekšējo miglas lukturi trešdaļu no laika, kas noteikts iepriekš 1.1. punktā; |
| --- | --- |

iv)

ja pieteikuma iesniedzējs paziņo, ka galveno lukturi paredzēts izmantot tā, lai vienlaikus būtu ieslēgta tikai tuvā gaisma vai tikai tālā gaisma(-as) (3) vai tikai priekšējais miglas lukturis (3), testu veic, ievērojot šo nosacījumu un secīgi aktivizējot (2) tuvo gaismu trešdaļu no laika, tālo(-ās) gaismu(-as) trešdaļu no laika un priekšējo miglas lukturi trešdaļu no laika, kas noteikts iepriekš 1.1. punktā;

| e) | ja galvenajam lukturim ir papildu gaismas avots(-i), ko izmanto līkumu izgaismošanai, izņemot, ja tas ir papildu apgaismes bloks(-i), to (tos) ieslēdz uz vienu minūti un izslēdz uz deviņām minūtēm laikā, kad ir ieslēgta galvenā tālā gaisma. |
| --- | --- |

e)

ja galvenajam lukturim ir papildu gaismas avots(-i), ko izmanto līkumu izgaismošanai, izņemot, ja tas ir papildu apgaismes bloks(-i), to (tos) ieslēdz uz vienu minūti un izslēdz uz deviņām minūtēm laikā, kad ir ieslēgta galvenā tālā gaisma.

Ja galvenajam lukturim ir vairāki papildu gaismas avoti, ko izmanto līkumu izgaismošanai, testu veic ar tādu gaismas avota(-u) kombināciju, kas atbilst vissarežģītākajiem ekspluatācijas apstākļiem.

1.1.1.2.   Testēšanas spriegums

Testa parauga kontaktvirsmām pieliek šādu spriegumu:

| a) | ja gaismas avots ir nomaināms kvēldiega gaismas avots(-i), ko darbina tieši no transportlīdzekļa sprieguma sistēmas: testu veic ar attiecīgi 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V spriegumu, izņemot, ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka testa paraugu drīkst izmantot ar atšķirīgu spriegumu. Šādā gadījumā testu veic ar kvēldiega gaismas avotu, to darbinot ar lielāko pieļaujamo spriegumu; |
| --- | --- |

a)

ja gaismas avots ir nomaināms kvēldiega gaismas avots(-i), ko darbina tieši no transportlīdzekļa sprieguma sistēmas: testu veic ar attiecīgi 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V spriegumu, izņemot, ja pieteikuma iesniedzējs norāda, ka testa paraugu drīkst izmantot ar atšķirīgu spriegumu. Šādā gadījumā testu veic ar kvēldiega gaismas avotu, to darbinot ar lielāko pieļaujamo spriegumu;

| b) | ja gaismas avots ir nomaināms gāzizlādes gaismas avots(-i): testa spriegums elektroniskajai gaismas avota vadības ierīcei vai gaismas avotam, ja balasts ir integrēts gaismas avotā, ir 13,2 ± 0,1 V transportlīdzekļu sistēmām, kas darbojas ar 12 V spriegumu vai, kā citādi norādīts apstiprinājuma pieteikumā; |
| --- | --- |

b)

ja gaismas avots ir nomaināms gāzizlādes gaismas avots(-i): testa spriegums elektroniskajai gaismas avota vadības ierīcei vai gaismas avotam, ja balasts ir integrēts gaismas avotā, ir 13,2 ± 0,1 V transportlīdzekļu sistēmām, kas darbojas ar 12 V spriegumu vai, kā citādi norādīts apstiprinājuma pieteikumā;

| c) | ja gaismas avoti ir nenomaināmi gaismas avoti, kas darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma sistēmas, visus tādu apgaismes bloku mērījumus, kuros ir nenomaināmi gaismas avoti (kvēldiega gaismas avoti un/vai citi), veic attiecīgi pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V sprieguma vai pie cita sprieguma atbilstoši transportlīdzekļa sprieguma sistēmai vai ražotāja norādījumiem; |
| --- | --- |

c)

ja gaismas avoti ir nenomaināmi gaismas avoti, kas darbojas tieši no transportlīdzekļa sprieguma sistēmas, visus tādu apgaismes bloku mērījumus, kuros ir nenomaināmi gaismas avoti (kvēldiega gaismas avoti un/vai citi), veic attiecīgi pie 6,3 V, 13,2 V vai 28,0 V sprieguma vai pie cita sprieguma atbilstoši transportlīdzekļa sprieguma sistēmai vai ražotāja norādījumiem;

| d) | ja ir nomaināmi vai nenomaināmi gaismas avoti, kurus darbina neatkarīgi no transportlīdzekļa sprieguma sistēmas un tos pilnībā kontrolē sistēma, vai gadījumā, ja gaismas avotus darbina caur barošanas un vadības ierīci, iepriekš noteiktos testa spriegumus pievada minētās ierīces ieejas kontaktvirsmām. Testu laboratorija drīkst ražotājam pieprasīt piegādāt barošanas un vadības ierīci vai īpašu barošanas avotu, kas nepieciešams gaismas avota(-u) darbināšanai; |
| --- | --- |

d)

ja ir nomaināmi vai nenomaināmi gaismas avoti, kurus darbina neatkarīgi no transportlīdzekļa sprieguma sistēmas un tos pilnībā kontrolē sistēma, vai gadījumā, ja gaismas avotus darbina caur barošanas un vadības ierīci, iepriekš noteiktos testa spriegumus pievada minētās ierīces ieejas kontaktvirsmām. Testu laboratorija drīkst ražotājam pieprasīt piegādāt barošanas un vadības ierīci vai īpašu barošanas avotu, kas nepieciešams gaismas avota(-u) darbināšanai;

| e) | LED modulim(-ļiem) mērījumus veic, attiecīgi izmantojot 6,75 V, 13,2 V vai 28,0 V spriegumu, ja vien šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modulim(-ļiem), ko darbina gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem; |
| --- | --- |

e)

LED modulim(-ļiem) mērījumus veic, attiecīgi izmantojot 6,75 V, 13,2 V vai 28,0 V spriegumu, ja vien šajos noteikumos nav noteikts citādi. LED modulim(-ļiem), ko darbina gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem;

| f) | ja signāllukturi ir grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti testa paraugā un darbojas pie spriegumiem, kas nav nominālais spriegums attiecīgi 6 V, 12 V vai 24 V, spriegumu regulē atbilstīgi ražotāja norādījumiem par šā luktura pareizu fotometrisko darbību. |
| --- | --- |

f)

ja signāllukturi ir grupēti, kombinēti vai savstarpēji savietoti testa paraugā un darbojas pie spriegumiem, kas nav nominālais spriegums attiecīgi 6 V, 12 V vai 24 V, spriegumu regulē atbilstīgi ražotāja norādījumiem par šā luktura pareizu fotometrisko darbību.

1.1.2.   Testa rezultāti

1.1.2.1.   Vizuāla pārbaude

Kad galvenā luktura temperatūra ir nostabilizējusies apkārtējā temperatūrā, galvenā luktura lēcu un ārējo lēcu, ja tāda ir, notīra ar tīru, mitru kokvilnas drānu. Pēc tam to pārbauda vizuāli; uz galvenā luktura lēcas vai uz ārējās lēcas, ja tāda ir, nedrīkst būt redzamu bojājumu, deformācijas, ieplaisājumu vai krāsas izmaiņu.

1.1.2.2.   Fotometriskais tests

Lai izpildītu šo noteikumu prasības, fotometriskās vērtības verificē turpmāk norādītajos punktos:

| | B klases galvenajam lukturim: | tuvajai gaismai: 50 R – 50 L – 0,50 U/1,5 L un 0,50 U/1,5 R, |
| --- | --- | --- |

B klases galvenajam lukturim:

tuvajai gaismai: 50 R – 50 L – 0,50 U/1,5 L un 0,50 U/1,5 R,

| | tālajai gaismai: Imax punktā, |
| --- | --- |

tālajai gaismai: Imax punktā,

| | C, D un E klases galvenajam lukturim: | tuvajai gaismai: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L un 1,5 R; |
| --- | --- | --- |

C, D un E klases galvenajam lukturim:

tuvajai gaismai: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L un 1,5 R;

| | tālajai gaismai: Imax punktā. |
| --- | --- |

tālajai gaismai: Imax punktā.

Galvenā luktura stāvokli drīkst mainīt, lai ņemtu vērā galvenā luktura pamatnes deformāciju karstuma ietekmē (gaismas kūļa robežlīnijas stāvokļa izmaiņas ir aprakstītas šā pielikuma 2. punktā).

Izņemot punktam 0,50 U/1,5 L un 0,50 U/1,5 R, ir pieļaujama 10 % atšķirība starp fotometriskajiem raksturlielumiem un pirms testa izmērītajām vērtībām, še ietverot arī fotometrijas procedūras pielaides. Punktā 0,50 U/1,5 L un 0,50 U/1,5 R izmērītā vērtība nepārsniedz pirms testa izmērīto fotometrisko vērtību par vairāk kā 255 cd.

1.2.   Netīrs galvenais lukturis

Pēc 1.1. punktā minētās testēšanas galveno lukturi darbina vienu stundu, kā norādīts 1.1.1. punktā, iepriekš to sagatavojot saskaņā ar 1.2.1. punkta norādījumiem, un pārbauda, kā norādīts 1.1.2. punktā.

1.2.1.   Galvenā luktura sagatavošana

1.2.1.1.   Testa maisījums

| 1.2.1.1.1. | Galvenajam lukturim ar ārējo lēcu stiklā: | uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un piesārņojošās vielas maisījuma sastāvs ir:






  a) | 9 masas daļas kvarca smilts, kuras daļiņu lielums ir 0–100 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Galvenajam lukturim ar ārējo lēcu stiklā:

uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un piesārņojošās vielas maisījuma sastāvs ir:

a)

9 masas daļas kvarca smilts, kuras daļiņu lielums ir 0–100 μm;

| b) | 1 masas daļa augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm; |
| --- | --- |

b)

1 masas daļa augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm;

| c) | 0,2 masas daļas NaCMC (4); un |
| --- | --- |

c)

0,2 masas daļas NaCMC (4); un

| d) | atbilstošs daudzums destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

d)

atbilstošs daudzums destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m.

| | Maisījums ir derīgs 14 dienas. |
| --- | --- |

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

| 1.2.1.1.2. | Galvenajam lukturim ar ārējo plastmasas lēcu: | uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un piesārņojošās vielas maisījuma sastāvs ir:






  a) | 9 masas daļas kvarca smilts, kuras daļiņu lielums ir 0–100 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

Galvenajam lukturim ar ārējo plastmasas lēcu:

uz galvenā luktura uzklājamā ūdens un piesārņojošās vielas maisījuma sastāvs ir:

a)

9 masas daļas kvarca smilts, kuras daļiņu lielums ir 0–100 μm;

| b) | 1 masas daļa augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm; |
| --- | --- |

b)

1 masas daļa augu izcelsmes (dižskābarža koksnes) oglekļa putekļu, kuru daļiņu lielums ir 0–100 μm;

| c) | 0,2 masas daļas NaCMC (4); |
| --- | --- |

c)

0,2 masas daļas NaCMC (4);

| d) | 13 masas daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m; un |
| --- | --- |

d)

13 masas daļas destilēta ūdens, kura vadītspēja ir ≤ 1 mS/m; un

| e) | 2 ± 1 masas daļas virsmaktīvās vielas (5). |
| --- | --- |

e)

2 ± 1 masas daļas virsmaktīvās vielas (5).

| | Maisījums ir derīgs 14 dienas. |
| --- | --- |

Maisījums ir derīgs 14 dienas.

1.2.1.2.   Testa maisījuma uzklāšana uz galvenā luktura

Testa maisījumu vienmērīgi uzklāj uz visas galvenā luktura gaismu izstarojošās virsmas un ļauj nožūt.

Šo procedūru atkārto, kamēr apgaismojuma vērtība ir samazinājusies līdz 15–20 % no mērījumos iegūtajām vērtībām katrā šādā punktā, ievērojot šajā pielikumā ietvertos norādījumus:

| | B klases galvenajam lukturim: | tuvajai/tālajai gaismai un tikai tālajai gaismai: Emax punktā, |
| --- | --- | --- |

B klases galvenajam lukturim:

tuvajai/tālajai gaismai un tikai tālajai gaismai: Emax punktā,

| | tikai tuvajai gaismai: B 50 un 50 V, |
| --- | --- |

tikai tuvajai gaismai: B 50 un 50 V,

| | C, D un E klases galvenajam lukturim: | tuvajai/tālajai gaismai un tikai tālajai gaismai: Emax punktā, |
| --- | --- | --- |

C, D un E klases galvenajam lukturim:

tuvajai/tālajai gaismai un tikai tālajai gaismai: Emax punktā,

| | tikai tuvajai gaismai: 0,50 U/1,5 L un 1,5 R un 0,86 D/V. |
| --- | --- |

tikai tuvajai gaismai: 0,50 U/1,5 L un 1,5 R un 0,86 D/V.

2.   KARSTUMA IETEKMĒ NOTIKUŠO GAISMAS KŪĻA ROBEŽLĪNIJAS VERTIKĀLĀS POZĪCIJAS IZMAIŅU TESTS

Šajā testā verificē, vai gaismas kūļa robežlīnijas vertikālā novirze karstuma ietekmē nepārsniedz tuvās gaismas luktura darbībai norādīto vērtību.

Galvenajam lukturim, kurš testēts atbilstoši 1. punkta prasībām, veic 2.1. punktā aprakstīto testu, lukturi nenoņemot un nepārregulējot attiecībā pret tā testa ierīci.

2.1.   Tests

Testu veic sausos un bezvēja apstākļos 23 °C ± 5 °C temperatūrā.

Ja izmanto masveidā ražotu kvēlspuldzi(-es), kas vecināta(-as) vismaz vienu stundu, vai masveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu, kas vecināts vismaz 15 stundas, vai kopā ar galvenajiem lukturiem iesniegtu LED moduli(-ļus), kas vecināts(-i) vismaz 48 stundas, galveno lukturi darbina, ieslēdzot tuvo gaismu un nenoņemot un nepārregulējot galveno lukturi attiecībā pret testa ierīci. (Šā testa vajadzībām spriegumu noregulē, kā minēts 1.1.1.2. punktā). Gaismas kūļa robežlīnijas novietojumu līnijas horizontālajā daļā (starp vertikālajām līnijām, kas iet caur punktiem 50 L un 50 R B klases galvenajam lukturim un punktiem 3,5 L un 3,5 R C, D un E klases galvenajam lukturim) verificē attiecīgi 3 minūtes (r3) un 60 minūtes (r60) pēc darbināšanas.

Iepriekš aprakstītās gaismas kūļa robežlīnijas izmaiņas mēra ar jebkuru metodi, kas ir pietiekami precīza un ļauj iegūt reproducējamus rezultātus.

2.2.   Testa rezultāti

| 2.2.1. | Miliradiānos (mrad) izteikts rezultāts ir uzskatāms par pieņemamu tuvās gaismas galvenajam lukturim tikai tad, ja uz luktura reģistrētā absolūtā vērtība

  nav lielāka par 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.2. | Ja tomēr šī vērtība ir lielāka par 1,0 mrad, bet nepārsniedz 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), testē otru galveno lukturi, kā aprakstīts 2.1. punktā, pēc tam, kad tas ir trīs reizes secīgi darbināts turpmāk minētajā režīmā, lai stabilizētu galvenā luktura mehānisko detaļu novietojumu uz pamatnes atbilstoši pareizam montāžas stāvoklim transportlīdzeklī. | Vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā), kam seko |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Ja tomēr šī vērtība ir lielāka par 1,0 mrad, bet nepārsniedz 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), testē otru galveno lukturi, kā aprakstīts 2.1. punktā, pēc tam, kad tas ir trīs reizes secīgi darbināts turpmāk minētajā režīmā, lai stabilizētu galvenā luktura mehānisko detaļu novietojumu uz pamatnes atbilstoši pareizam montāžas stāvoklim transportlīdzeklī.

Vienu stundu ir ieslēgta tuvā gaisma (spriegumu noregulē, kā norādīts 1.1.1.2. punktā), kam seko

| | vienu stundu ilgs pārtraukums. |
| --- | --- |

vienu stundu ilgs pārtraukums.

Galvenā luktura tips ir uzskatāms par pieņemamu, ja pirmajam paraugam mērītās absolūtās vērtības ΔrI un otrajam paraugam mērītās absolūtās vērtības ΔrII vidējā vērtība nepārsniedz 1,0 mrad.

---

(1)  Testa grafiku sk. šo noteikumu 8. pielikumā.

(2)  Ja testējamais galvenais lukturis ietver signāllukturus, tie ir ieslēgti visā testa laikā. Virzienrādītāja lampu ieslēdz mirgošanas režīmā, kurā ieslēgta/izslēgta stāvokļa attiecība ir aptuveni viens pret vienu.

(3)  Ja signalizēšanas ar galveno lukturi režīmā vienlaikus ieslēdzas divi vai vairāki luktura gaismas avoti, to neuzskata par gaismas avotu normālu vienlaicīgu izmantošanu.

(4)  NaCMC ir karboksimetilcelulozes nātrija sāls, ko parasti sauc par CMC. NaCMC, ko izmanto šādu netīrumu maisījumu sagatavošanai, ir 0,6–0,7 aizvietošanas pakāpe (DS) un 0,2 – 0,3 Pa · s viskozitāte 2 % šķīdumam 20 °C.

(5)  Daudzuma pielaide ir vajadzīga tāpēc, ka jāiegūst tādi netīrumi, kas pareizi uzklājas uz visas plastmasas lēcas.

---

5. PIELIKUMS

PRASĪBU MINIMUMS RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS KONTROLES PROCEDŪRĀM

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| 1.1. | Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanā nenovēršamas novirzes. Šis nosacījums attiecas arī uz krāsu. |
| --- | --- |

1.1.

Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa, ja saskaņā ar šo noteikumu prasībām atšķirības nepārsniedz ražošanā nenovēršamas novirzes. Šis nosacījums attiecas arī uz krāsu.

| 1.2. | A, B, C un D klases galvenajiem lukturiem:






  1.2.1. | Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja jebkura nejauši izraudzīta un ar standarta kvēlspuldzi(-ēm) un/vai LED moduli(-ļiem) aprīkota galvenā luktura fotometrisko rādītāju testā tiek konstatēts, ka: |
| --- | --- | --- |

1.2.

A, B, C un D klases galvenajiem lukturiem:

1.2.1.

Attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja jebkura nejauši izraudzīta un ar standarta kvēlspuldzi(-ēm) un/vai LED moduli(-ļiem) aprīkota galvenā luktura fotometrisko rādītāju testā tiek konstatēts, ka:

| 1.2.2. | A klases galvenajiem lukturiem – neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām; |
| --- | --- |

1.2.2.

A klases galvenajiem lukturiem – neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām;

| 1.2.3. | B, C un D klases galvenajiem lukturiem:






  1.2.3.1. | neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām. B, C un D klases galvenajiem lukturiem vērtību maksimālā nelabvēlīgā novirze 1. zonā drīkst būt attiecīgi: | 255 cd, kas atbilst 20 %, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3.

B, C un D klases galvenajiem lukturiem:

1.2.3.1.

neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktajām vērtībām. B, C un D klases galvenajiem lukturiem vērtību maksimālā nelabvēlīgā novirze 1. zonā drīkst būt attiecīgi:

255 cd, kas atbilst 20 %,

| | 380 cd, kas atbilst 30 %, |
| --- | --- |

380 cd, kas atbilst 30 %,

| 1.2.3.2. | un, ja tālās gaismas fotometriskajām vērtībām jebkurā mērījumu punktā, kas noteikti šo noteikumu 6.3.3.1. vai 6.3.3.2. punktā, ir ievērota pielaide + 20 % maksimālajām vērtībām un – 20 % minimālajām vērtībām. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

un, ja tālās gaismas fotometriskajām vērtībām jebkurā mērījumu punktā, kas noteikti šo noteikumu 6.3.3.1. vai 6.3.3.2. punktā, ir ievērota pielaide + 20 % maksimālajām vērtībām un – 20 % minimālajām vērtībām.

| 1.2.4. | Ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu kvēldiega gaismas avotu atbilstoši Noteikumiem Nr. 37 un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, testus atkārto, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi(-es). |
| --- | --- |

1.2.4.

Ja lukturis ir aprīkots ar nomaināmu kvēldiega gaismas avotu atbilstoši Noteikumiem Nr. 37 un ja iepriekš minētie testa rezultāti neatbilst prasībām, testus atkārto, izmantojot citu standarta kvēlspuldzi(-es).

| 1.2.5. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien gaismas kūļa ass netiek novirzīta pa labi vai pa kreisi vairāk kā par 0,5° un uz augšu vai uz leju – vairāk kā par 0,2°. |
| --- | --- |

1.2.5.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien gaismas kūļa ass netiek novirzīta pa labi vai pa kreisi vairāk kā par 0,5° un uz augšu vai uz leju – vairāk kā par 0,2°.

| 1.3. | E klases galvenajiem lukturiem:






  1.3.1. | E klases galvenajiem lukturiem, kuriem mērījumus veic pie 13,2 V ± 0,1 V vai, kā norādīts citādi, un kuri aprīkoti:






  a) | ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši Noteikumiem Nr. 99. Šādā gadījumā šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma drīkst atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās atskaites gaismas plūsmas, un apgaismojumu attiecīgi koriģē;
  vai |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

E klases galvenajiem lukturiem:

1.3.1.

E klases galvenajiem lukturiem, kuriem mērījumus veic pie 13,2 V ± 0,1 V vai, kā norādīts citādi, un kuri aprīkoti:

a)

ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši Noteikumiem Nr. 99. Šādā gadījumā šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma drīkst atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās atskaites gaismas plūsmas, un apgaismojumu attiecīgi koriģē;

vai

| b) | ar sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu un sērijveidā ražotu balastu. Šādā gadījumā šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas drīkst atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kas noteiktas Noteikumos Nr. 99; izmērītos apgaismojumus attiecīgi drīkst koriģēt par 20 % labvēlīgā virzienā;
  vai |
| --- | --- |

b)

ar sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu un sērijveidā ražotu balastu. Šādā gadījumā šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas drīkst atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kas noteiktas Noteikumos Nr. 99; izmērītos apgaismojumus attiecīgi drīkst koriģēt par 20 % labvēlīgā virzienā;

vai

| c) | LED moduļiem, kas atrodas lukturī. |
| --- | --- |

c)

LED moduļiem, kas atrodas lukturī.

Tādu masveidā ražotu un nejauši izraudzītu galveno lukturu, kuri aprīkoti ar gāzizlādes lampu un/vai LED moduli(-ļiem), fotometrisko rādītāju atbilstība netiek apstrīdēta, ja:

| 1.3.2. | neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktās vērtības. Vērtības maksimālā nelabvēlīgā novirze 1. zonā drīkst būt attiecīgi: | 255 cd, kas atbilst 20 %; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktās vērtības. Vērtības maksimālā nelabvēlīgā novirze 1. zonā drīkst būt attiecīgi:

255 cd, kas atbilst 20 %;

| | 380 cd, kas atbilst 30 %; |
| --- | --- |

380 cd, kas atbilst 30 %;

| 1.3.3. | un, ja tālās gaismas fotometriskajām vērtībām jebkurā mērījumu punktā, kas noteikti šo noteikumu 6.3.3.1. vai 6.3.3.2. punktā, ir ievērota pielaide + 20 % maksimālajām vērtībām un – 20 % minimālajām vērtībām. |
| --- | --- |

1.3.3.

un, ja tālās gaismas fotometriskajām vērtībām jebkurā mērījumu punktā, kas noteikti šo noteikumu 6.3.3.1. vai 6.3.3.2. punktā, ir ievērota pielaide + 20 % maksimālajām vērtībām un – 20 % minimālajām vērtībām.

| 1.3.4. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien gaismas kūļa ass netiek novirzīta pa labi vai pa kreisi vairāk kā par 0,5° un uz augšu vai uz leju – vairāk kā par 0,2°. |
| --- | --- |

1.3.4.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien gaismas kūļa ass netiek novirzīta pa labi vai pa kreisi vairāk kā par 0,5° un uz augšu vai uz leju – vairāk kā par 0,2°.

| 1.3.5. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura testus atkārto, izmantojot citu standarta gāzizlādes gaismas avotu un/vai balastu vai LED moduli un gaismas avota elektronisko vadības iekārtu atbilstoši 1.3.1. punktā noteiktajam. |
| --- | --- |

1.3.5.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura testus atkārto, izmantojot citu standarta gāzizlādes gaismas avotu un/vai balastu vai LED moduli un gaismas avota elektronisko vadības iekārtu atbilstoši 1.3.1. punktā noteiktajam.

| 1.4. | Lai verificētu gaismas kūļa robežlīnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas karstuma ietekmē, izmanto šādu procedūru (tikai B, C, D un E klases galvenajiem lukturiem). | Vienu no paraugam izraudzītajiem galvenajiem lukturiem testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad galvenais lukturis trīs reizes secīgi ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Lai verificētu gaismas kūļa robežlīnijas vertikālās pozīcijas izmaiņas karstuma ietekmē, izmanto šādu procedūru (tikai B, C, D un E klases galvenajiem lukturiem).

Vienu no paraugam izraudzītajiem galvenajiem lukturiem testē saskaņā ar 4. pielikuma 2.1. punktā aprakstīto procedūru pēc tam, kad galvenais lukturis trīs reizes secīgi ir darbināts 4. pielikuma 2.2.2. punktā aprakstītajā režīmā.

| | Galveno lukturi uzskata par pieņemamu, ja Δr nepārsniedz 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Galveno lukturi uzskata par pieņemamu, ja Δr nepārsniedz 1,5 mrad.

| | Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka par 2,0 mrad, testē otru galveno lukturi, un abiem paraugiem reģistrēto absolūto vērtību vidējā vērtība nepārsniedz 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ja šī vērtība pārsniedz 1,5 mrad, bet nav lielāka par 2,0 mrad, testē otru galveno lukturi, un abiem paraugiem reģistrēto absolūto vērtību vidējā vērtība nepārsniedz 1,5 mrad.

| 1.5. | Galvenos lukturus ar acīmredzamiem defektiem neņem vērā. |
| --- | --- |

1.5.

Galvenos lukturus ar acīmredzamiem defektiem neņem vērā.

| 1.6. | Tomēr, ja paraugu virknei vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pieļaujamās pielaides, robežlīnijas kvalitāti pārbauda, izmantojot paraugu virknes vienu galveno lukturi saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta 9. pielikuma 2. un 4. punktā. |
| --- | --- |

1.6.

Tomēr, ja paraugu virknei vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pieļaujamās pielaides, robežlīnijas kvalitāti pārbauda, izmantojot paraugu virknes vienu galveno lukturi saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta 9. pielikuma 2. un 4. punktā.

2.   PRASĪBU MINIMUMS, RAŽOTĀJAM VERIFICĒJOT ATBILSTĪBU

Attiecībā uz katru galvenā luktura tipu apstiprinājuma marķējuma turētājs ar attiecīgiem intervāliem veic vismaz šādus testus. Testus veic saskaņā ar šo noteikumu nosacījumiem.

Ja kādā paraugu ņemšanā konstatē neatbilstību attiecīgā testa tipam, ņem un testē papildu paraugus. Ražotājs veic pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgās ražošanas atbilstību.

2.1.   Testu veids

Atbilstības testi šajos noteikumos aptver fotometriskos raksturlielumus un B, C, D un E klasei – karstuma ietekmē notikušo robežlīnijas vertikālā stāvokļa izmaiņu verifikāciju.

2.2.   Testos izmantotās metodes

| 2.2.1. | Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos izklāstītajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.1.

Testus parasti veic saskaņā ar šajos noteikumos izklāstītajām metodēm.

| 2.2.2. | Veicot jebkuru atbilstības testu, ražotājs drīkst izmantot ekvivalentas metodes, ja tam piekrīt kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par apstiprinājuma testiem. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir ekvivalentas šajos noteikumos izklāstītajām metodēm. |
| --- | --- |

2.2.2.

Veicot jebkuru atbilstības testu, ražotājs drīkst izmantot ekvivalentas metodes, ja tam piekrīt kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par apstiprinājuma testiem. Ražotāja pienākums ir pierādīt, ka izmantotās metodes ir ekvivalentas šajos noteikumos izklāstītajām metodēm.

| 2.2.3. | 2.2.1. un 2.2.2. punkta piemērošanai ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.2.1. un 2.2.2. punkta piemērošanai ir regulāri jākalibrē testēšanas aparatūra un jāveic ar to veikto mērījumu salīdzināšana ar kompetentās iestādes veiktajiem mērījumiem.

| 2.2.4. | Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, jo īpaši attiecībā uz administratīvo verifikāciju un paraugu ņemšanu. |
| --- | --- |

2.2.4.

Visos gadījumos standarta metodes ir tās, ko paredz šie noteikumi, jo īpaši attiecībā uz administratīvo verifikāciju un paraugu ņemšanu.

2.3.   Paraugu ņemšanas veids

Galveno lukturu paraugus izvēlas no vienādu ražojumu partijas pēc nejaušības principa. Vienādu ražojumu partija ir viena tipa galveno lukturu kopums atbilstīgi ražotāja ražošanas metodēm.

Vērtējumā parasti ietver sērijveida ražojumus no atsevišķām ražotnēm. Tomēr ražotājs var apvienot dokumentāciju par vienu tipu, kas ražots dažādās ražotnēs, ja tās izmanto to pašu kvalitātes sistēmu un kvalitātes pārvaldību.

2.4.   Mērītie un reģistrētie fotometriskie raksturlielumi

Testēšanai izraudzītajam galvenajam lukturim veic fotometriskus mērījumus šajos noteikumos noteiktajos punktos, nolasījumus veicot tikai šādos punktos:

| 2.4.1. | A klases galvenajiem lukturiem: HV, LH, RH, 12,5 L un 12,5 R; |
| --- | --- |

2.4.1.

A klases galvenajiem lukturiem: HV, LH, RH, 12,5 L un 12,5 R;

| 2.4.2. | B klases galvenajiem lukturiem: Imax, HV (1), ja testē tālo gaismu, un punktos HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, ja testē tuvo gaismu. |
| --- | --- |

2.4.2.

B klases galvenajiem lukturiem: Imax, HV (1), ja testē tālo gaismu, un punktos HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, ja testē tuvo gaismu.

| 2.4.3. | C, D un E klases galvenajiem lukturiem: Imax, HV (1), ja testē tālo gaismu, un punktos HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, ja testē tuvo gaismu. |
| --- | --- |

2.4.3.

C, D un E klases galvenajiem lukturiem: Imax, HV (1), ja testē tālo gaismu, un punktos HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, ja testē tuvo gaismu.

2.5.   Pieņemamības kritēriji

Ražotājs ir atbildīgs par testu rezultātu statistisko izpēti un par savu ražojumu pieņemamības kritēriju noteikšanu, saskaņojot tos ar kompetento iestādi, lai nodrošinātu atbilstību specifikācijām, kas šo noteikumu 9.1. punktā noteiktas ražojumu atbilstības verifikācijai.

Pieņemamības kritēriji ir tādi, lai ar 95 % ticamību minimālā varbūtība, ka iepriekš nepieteikta pārbaude atbilstoši 7. pielikuma norādījumiem (pirmā paraugu ņemšana) tiks izturēta, būtu 0,95.

---

(1)  Ja tālā gaisma ir savstarpēji savietota ar tuvo gaismu, tālās gaismas testēšanai izvēlas to pašu mērīšanas punktu HV, ko izmanto tuvās gaismas testēšanai.

---

6. PIELIKUMS

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ LUKTURIEM AR PLASTMASAS LĒCĀM – LĒCU VAI MATERIĀLA PARAUGU UN NOKOMPLEKTĒTU LUKTURU TESTĒŠANA

1.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 1.1. | Saskaņā ar šo noteikumu 2.2.4. punktu iesniegtie paraugi atbilst 2.1. līdz 2.5. punktā norādītajām specifikācijām. |
| --- | --- |

1.1.

Saskaņā ar šo noteikumu 2.2.4. punktu iesniegtie paraugi atbilst 2.1. līdz 2.5. punktā norādītajām specifikācijām.

| 1.2. | Abi nokomplektēto lukturu paraugi, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.3. punktam un kam ir plastmasas lēcas, attiecībā uz lēcu materiālu atbilst turpmāk 2.6. punktā minētajām specifikācijām. |
| --- | --- |

1.2.

Abi nokomplektēto lukturu paraugi, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.3. punktam un kam ir plastmasas lēcas, attiecībā uz lēcu materiālu atbilst turpmāk 2.6. punktā minētajām specifikācijām.

| 1.3. | Plastmasas lēcu paraugiem vai materiāla paraugiem kopā ar atstarotāju, ar ko tos paredzēts samontēt (attiecīgos gadījumos), veic apstiprinājuma testus hronoloģiskā secībā, kā norādīts šā pielikuma 1. papildinājuma A tabulā. |
| --- | --- |

1.3.

Plastmasas lēcu paraugiem vai materiāla paraugiem kopā ar atstarotāju, ar ko tos paredzēts samontēt (attiecīgos gadījumos), veic apstiprinājuma testus hronoloģiskā secībā, kā norādīts šā pielikuma 1. papildinājuma A tabulā.

| 1.4. | Tomēr, ja luktura ražotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis turpmāk 2.1.–2.5. punktā noteiktos testus vai ekvivalentus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šie testi nav jāatkārto; obligāti ir tikai 1. papildinājuma B tabulā norādītie testi. |
| --- | --- |

1.4.

Tomēr, ja luktura ražotājs var pierādīt, ka ražojums jau ir izturējis turpmāk 2.1.–2.5. punktā noteiktos testus vai ekvivalentus testus atbilstoši citiem noteikumiem, šie testi nav jāatkārto; obligāti ir tikai 1. papildinājuma B tabulā norādītie testi.

2.   TESTI

2.1.   Noturība pret temperatūras izmaiņām

2.1.1.   Testi

Trīs jaunus paraugus (lēcas) pārbauda piecos temperatūras un mitruma maiņas ciklos (RM = relatīvais mitrums), ievērojot šādu secību:

| a) | 3 stundas 40 °C ± 2 °C temperatūrā un 85–95 % RM; |
| --- | --- |

a)

3 stundas 40 °C ± 2 °C temperatūrā un 85–95 % RM;

| b) | 1 stunda 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60–75 % RM; |
| --- | --- |

b)

1 stunda 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60–75 % RM;

| c) | 15 stundas –30 °C ± 2 °C temperatūrā; |
| --- | --- |

c)

15 stundas –30 °C ± 2 °C temperatūrā;

| d) | 1 stunda 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60–75 % RM; |
| --- | --- |

d)

1 stunda 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60–75 % RM;

| e) | 3 stundas 80 °C ± 2 °C temperatūrā; |
| --- | --- |

e)

3 stundas 80 °C ± 2 °C temperatūrā;

| f) | 1 stunda 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60–75 % RM. |
| --- | --- |

f)

1 stunda 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60–75 % RM.

Pirms šā testa paraugus vismaz četras stundas tur 23 °C ± 5 °C temperatūrā un 60–75 % RM.

| Piezīme. | Vienu stundu ilgie periodi 23 °C ± 5 °C temperatūrā ietver pārejas laiku no vienas temperatūras uz otru, kas ir vajadzīgi, lai novērstu termiskā trieciena efektu. |
| --- | --- |

Piezīme.

Vienu stundu ilgie periodi 23 °C ± 5 °C temperatūrā ietver pārejas laiku no vienas temperatūras uz otru, kas ir vajadzīgi, lai novērstu termiskā trieciena efektu.

2.1.2.   Fotometriskie mērījumi

2.1.2.1.   Metode

Paraugu fotometriskos mērījumus veic pirms un pēc testa.

Šos mērījumus veic ar galvenā luktura standarta (etalona) spuldzi, standarta gāzizlādes gaismas avotu vai LED moduli(-ļiem) šādos punktos:

B 50, 50 L un 50 R – B klases galvenajam lukturim, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, 0,50 U/1,5 L un 1,5 R – C, D un E klases galvenajam lukturim tuvās gaismas kūlim vai tuvās/tālās gaismas lukturim;

punktā Imax – tālās gaismas luktura tālās gaismas kūlim vai tuvās/tālās gaismas lukturim.

2.1.2.2.   Rezultāti

Fotometriskās vērtības, veicot mērījumus katram paraugam pirms un pēc testa, neatšķiras vairāk kā par 10 %, ieskaitot fotometriskās procedūras pielaides.

2.2.   Izturība pret atmosfēras un ķīmisko reaģentu iedarbību

2.2.1.   Izturība pret atmosfēras iedarbību

Trīs jaunus paraugus (lēcas vai materiāla paraugus) apstaro no avota, kura izstarotās enerģijas spektrs atbilst tam, ko izstaro absolūti melns ķermenis 5 500–6 000 K temperatūrā. Starp avotu un paraugiem novieto attiecīgus filtrus, lai pēc iespējas samazinātu starojumu ar viļņa garumu, kas mazāks par 295 nm un lielāks par 2 500 nm. Uz paraugiem ļauj iedarboties 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 enerģijas starojumam tik ilgi, lai saņemtā gaismas enerģija būtu 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Testa telpas robežās uz melnā paneļa, kas atrodas vienā līmenī ar paraugiem, temperatūra ir 50 °C ± 5 °C. Lai nodrošinātu vienmērīgu apstarošanu, paraugi rotē ap starojuma avotu ar ātrumu 1–5 apgr./min–1.

Paraugus apsmidzina ar destilētu ūdeni, kura vadītspēja 23 °C ± 5 °C temperatūrā ir mazāka par 1 mS/m, ievērojot šādu režīmu:

apsmidzināšana: 5 minūtes; nožūšana: 25 minūtes.

2.2.2.   Izturība pret ķīmisko reaģentu iedarbību

Pēc tam, kad ir veikts 2.2.1. punktā aprakstītais tests un 2.2.3.1. punktā aprakstītais mērījums, minēto trīs paraugu ārējo virsmu ar 2.2.2.1. punktā minēto maisījumu apstrādā, kā aprakstīts 2.2.2.2. punktā.

2.2.2.1.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no 61,5 % n-heptāna, 12,5 % toluola, 7,5 % etiltetrahlorīda, 12,5 % trihloretilēna un 6 % ksilola (pēc tilpuma).

2.2.2.2.   Testa maisījuma uzklāšana

Samērcē kokvilnas drānu (atbilstoši ISO 105), panākot piesātinājumu ar maisījumu, kā noteikts 2.2.2.1. punktā, un 10 sekunžu laikā uzliek to uz parauga ārējās virsmas un tur uz tās 10 minūtes ar spiedienu 50 N/cm2, kas atbilst 100 N spēkam uz 14 × 14 mm testa virsmas laukumu.

Šo 10 minūšu laikā uzklājamo drānu atkārtoti samērcē ar maisījumu, lai uzklātā šķidruma sastāvs nepārtraukti atbilstu noteiktajam testa maisījumam.

Uzklāšanas perioda laikā drīkst kompensēt paraugam piemēroto spiedienu, lai novērstu parauga plaisāšanu.

2.2.2.3.   Tīrīšana

Kad testa maisījuma uzklāšana ir pabeigta, paraugus nožāvē gaisā un pēc tam nomazgā ar 2.3. punktā aprakstīto šķīdumu (izturība pret mazgāšanas līdzekļiem) 23 °C ± 5 °C temperatūrā.

Pēc tam paraugus 23 °C ± 5 °C temperatūrā rūpīgi noskalo ar destilētu ūdeni, kurš nesatur vairāk par 0,2 % piemaisījumu, un noslauka ar mīkstu drānu.

2.2.3.   Rezultāti

| 2.2.3.1. | Pēc testa, kurā pārbauda izturību pret atmosfēras iedarbību, uz paraugu ārējās virsmas nedrīkst būt plaisu, skrāpējumu, atlobījumu un deformāciju, un vidējā caurlaidības starpība

  , kas mērīta trim paraugiem atbilstoši procedūrai, kura aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā, nepārsniedz 0,020 (Δtm < 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Formula

| 2.2.3.2. | Pēc testa, kurā pārbauda izturību pret ķīmisko vielu iedarbību, paraugiem nedrīkst būt nekādu ķīmisku traipu, kas var radīt plūsmas izplatīšanās izmaiņas

  , kuru vidējā novirze, kas mērīta trim paraugiem atbilstoši procedūrai, kas aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā, nepārsniedz 0,020 (Δdm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Formula

2.3.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem un ogļūdeņražiem

2.3.1.   Izturība pret mazgāšanas līdzekļiem

Trīs paraugu (lēcu vai materiāla paraugu) ārējo frontālo virsmu sasilda līdz 50 °C ± 5 °C un pēc tam uz piecām minūtēm iegremdē maisījumā, kam uztur 23 °C ± 5 °C temperatūru un kas sastāv no 99. daļām destilēta ūdens ar ne vairāk kā 0,02 % piemaisījumu un vienas daļas alkilarila sulfonāta.

Testa beigās paraugus nožāvē 50 °C ± 5 °C temperatūrā.

Paraugu virsmu notīra ar mitru drānu.

2.3.2.   Izturība pret ogļūdeņražiem

Trīs paraugu ārējās frontālās virsmas vienu minūti viegli berž ar kokvilnas drānu, kas samērcēta maisījumā, kurš sastāv no 70 % n-heptāna un 30 % toluola (pēc tilpuma), un pēc tam nožāvē gaisā.

2.3.3.   Rezultāti

Pēc tam, kad secīgi ir pabeigti abi iepriekš aprakstītie testi, vidējā starpība starp gaismas caurlaidības vērtībām Formula, ko mēra trim paraugiem atbilstoši procedūrai, kura aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā, nepārsniedz 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4.   Izturība pret mehānisko nolietošanos

2.4.1.   Mehāniskās nolietošanās metode

Trīs jauno paraugu (lēcu) ārējās frontālās virsmas izturību pret mehānisko nolietošanos nosaka ar vienādu mehāniskās nolietošanās testu, izmantojot šā pielikuma 3. papildinājumā aprakstīto metodi.

2.4.2.   Rezultāti

Pēc testa veikšanas

| | gaismas caurlaidības atšķirības , |
| --- | --- |

gaismas caurlaidības atšķirības Formula,

| | un gaismas izkliedēšanas atšķirības , |
| --- | --- |

un gaismas izkliedēšanas atšķirības Formula,

| | laukumā, kas norādīts šo noteikumu 2.2.4.1.1. punktā, mēra saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta 2. papildinājumā. Trīs paraugu vidējā vērtība ir tāda, ka: | Δtm ≤ 0,100, |
| --- | --- | --- |

laukumā, kas norādīts šo noteikumu 2.2.4.1.1. punktā, mēra saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta 2. papildinājumā. Trīs paraugu vidējā vērtība ir tāda, ka:

Δtm ≤ 0,100,

| | Δtm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,050.

2.5.   Pārklājumu (ja tādi ir) adhēzijas tests

2.5.1.   Parauga sagatavošana

20 mm × 20 mm lielu lēcas pārklājuma virsmas laukumu ar žileti vai adatu iegriež tā, lai veidotos aptuveni 2 mm × 2 mm lielu kvadrātiņu tīkls. Spiediens uz žileti vai adatu ir tik liels, lai pārgrieztu vismaz pārklājumu.

2.5.2.   Testa apraksts

Izmanto līmlenti, kuras adhēzijas spēks ir 2 N/(platuma cm) ± 20 %, kas noteikts standartizētos apstākļos, kā norādīts šā pielikuma 4. papildinājumā. Šo līmlenti, kuras platums ir vismaz 25 mm, vismaz uz 5 minūtēm piespiež pie virsmas, kas sagatavota, kā norādīts 2.5.1. punktā.

Tad līmlentes galu noslogo tā, lai tās adhēzijas spēks pie attiecīgās virsmas būtu līdzsvarā ar spēku, kas perpendikulārs šai virsmai. Tad līmlenti noplēš ar konstantu ātrumu 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Rezultāti

Uz kvadrātiņos sadalītā virsmas laukuma neparādās manāmi bojājumi. Ir pieļaujami bojājumi kvadrātiņu malu krustpunktos vai iegriezumu malās, ja vien bojātais laukums nav lielāks par 15 % no kvadrātiņos sadalītās virsmas.

2.6.   Nokomplektēta galvenā luktura testi, ja tam ir plastmasas lēca

2.6.1.   Lēcas virsmas izturība pret mehānisko nolietošanos

2.6.1.1.   Testi

Luktura 1. parauga lēcu testē, veicot iepriekš 2.4.1. punktā aprakstīto testu.

2.6.1.2.   Rezultāti

Pēc šā testa fotometriskajos mērījumos iegūtie rezultāti, ko galvenajam lukturim veic saskaņā ar šiem noteikumiem:

| a) | HV punktam nepārsniedz noteiktās maksimālās vērtības vairāk kā par 30 % un nav vairāk kā par 10 % mazāki par minimālajām vērtībām, kas B klases galvenajam lukturim noteiktas punktiem 50 L un 50 R un C, D un E klases galvenajam lukturim – punktiem 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L; |
| --- | --- |

a)

HV punktam nepārsniedz noteiktās maksimālās vērtības vairāk kā par 30 % un nav vairāk kā par 10 % mazāki par minimālajām vērtībām, kas B klases galvenajam lukturim noteiktas punktiem 50 L un 50 R un C, D un E klases galvenajam lukturim – punktiem 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L;

| b) | nav vairāk kā par 10 % mazāki kā HV punktam noteiktās minimālās vērtības, ja testējamais galvenais lukturis izstaro tikai tālo gaismu. |
| --- | --- |

b)

nav vairāk kā par 10 % mazāki kā HV punktam noteiktās minimālās vērtības, ja testējamais galvenais lukturis izstaro tikai tālo gaismu.

2.6.2.   Pārklājumu (ja tādi ir) adhēzijas tests

Luktura 2. parauga lēcu testē, veicot iepriekš 2.5. punktā aprakstīto testu.

2.7.   Izturība pret gaismas avota starojumu

Veic šādu testu.

| | Katras gaismu caurlaidīgās galvenā luktura plastmasas sastāvdaļas plakanus paraugus pakļauj apgaismošanai ar LED moduļa(-ļu) vai gāzizlādes gaismas avota radītu gaismu. Parametri, piemēram, leņķi un attālumi, ir tādi paši kā galvenajā lukturī. Šie paraugi ir tādā pašā krāsā un to virsma ir apstrādāta (ja apstrāde ir veikta) tieši tāpat kā galvenā luktura daļām. |
| --- | --- |

Katras gaismu caurlaidīgās galvenā luktura plastmasas sastāvdaļas plakanus paraugus pakļauj apgaismošanai ar LED moduļa(-ļu) vai gāzizlādes gaismas avota radītu gaismu. Parametri, piemēram, leņķi un attālumi, ir tādi paši kā galvenajā lukturī. Šie paraugi ir tādā pašā krāsā un to virsma ir apstrādāta (ja apstrāde ir veikta) tieši tāpat kā galvenā luktura daļām.

| | Pēc nepārtrauktas 1 500 stundu apgaismošanas cauri laistajai gaismai ir jāatbilst kolorimetriskajiem rādītājiem, un paraugu virsma nav saplaisājusi, saskrāpēta, sadrupusi vai deformējusies. |
| --- | --- |

Pēc nepārtrauktas 1 500 stundu apgaismošanas cauri laistajai gaismai ir jāatbilst kolorimetriskajiem rādītājiem, un paraugu virsma nav saplaisājusi, saskrāpēta, sadrupusi vai deformējusies.

3.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS VERIFIKĀCIJA

| 3.1. | Attiecībā uz materiāliem, ko izmanto lēcu ražošanā, lukturu sērija ir atzīstama par atbilstošu šiem noteikumiem, ja:






  3.1.1. | pēc tam, kad ir pārbaudīta izturība pret ķīmisko vielu, mazgāšanas līdzekļu un ogļūdeņražu iedarbību, uz paraugu ārējās frontālās virsmas ar neapbruņotu aci nav saskatāmas plaisas, atlobījumi vai deformācijas (sk. 2.2.2., 2.3.1. un 2.3.2. punktu); |
| --- | --- | --- |

3.1.

Attiecībā uz materiāliem, ko izmanto lēcu ražošanā, lukturu sērija ir atzīstama par atbilstošu šiem noteikumiem, ja:

3.1.1.

pēc tam, kad ir pārbaudīta izturība pret ķīmisko vielu, mazgāšanas līdzekļu un ogļūdeņražu iedarbību, uz paraugu ārējās frontālās virsmas ar neapbruņotu aci nav saskatāmas plaisas, atlobījumi vai deformācijas (sk. 2.2.2., 2.3.1. un 2.3.2. punktu);

| 3.1.2. | pēc 2.6.1.1. punktā aprakstītā testa fotometriskās vērtības, kas iegūtas 2.6.1.2. punktā minētajos mērījumu punktos, nepārsniedz šajos noteikumos norādītās ražošanas atbilstības robežvērtības. |
| --- | --- |

3.1.2.

pēc 2.6.1.1. punktā aprakstītā testa fotometriskās vērtības, kas iegūtas 2.6.1.2. punktā minētajos mērījumu punktos, nepārsniedz šajos noteikumos norādītās ražošanas atbilstības robežvērtības.

| 3.2. | Ja testu rezultāti neatbilst prasībām, testē citu, nejauši izraudzītu galvenā luktura paraugu. |
| --- | --- |

3.2.

Ja testu rezultāti neatbilst prasībām, testē citu, nejauši izraudzītu galvenā luktura paraugu.

1. papildinājums

APSTIPRINĀJUMA TESTU HRONOLOĢISKĀ SECĪBA

A.   Plastmasas materiālu (lēcu vai materiāla paraugu, kas iesniegti atbilstoši šo noteikumu 2.2.4. punktam) testi

| Paraugi
  Testi | Lēcas vai materiāla paraugi | Lēcas |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Ierobežota fotometrija
  (2.1.2. punkts) |

Paraugi

Testi

Lēcas vai materiāla paraugi

Lēcas

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Ierobežota fotometrija

(2.1.2. punkts)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperatūras izmaiņas
  (2.1.1. punkts) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperatūras izmaiņas

(2.1.1. punkts)

x

x

x

| 1.1.2. | Ierobežota fotometrija
  (2.1.2. punkts) |
| --- | --- |

1.1.2.

Ierobežota fotometrija

(2.1.2. punkts)

x

x

x

| 1.2.1. | Gaismas caurlaidības mērījums |
| --- | --- |

1.2.1.

Gaismas caurlaidības mērījums

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Gaismas izkliedēšanas mērījums |
| --- | --- |

1.2.2.

Gaismas izkliedēšanas mērījums

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosfēras iedarbība
  (2.2.1. punkts) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfēras iedarbība

(2.2.1. punkts)

x

x

x

| 1.3.1. | Gaismas caurlaidības mērījums |
| --- | --- |

1.3.1.

Gaismas caurlaidības mērījums

x

x

x

| 1.4. | Ķīmiskās vielas
  (2.2.2. punkts) |
| --- | --- |

1.4.

Ķīmiskās vielas

(2.2.2. punkts)

x

x

x

| 1.4.1. | Gaismas izkliedēšanas mērījums |
| --- | --- |

1.4.1.

Gaismas izkliedēšanas mērījums

x

x

x

| 1.5. | Mazgāšanas līdzekļi
  (2.3.1. punkts) |
| --- | --- |

1.5.

Mazgāšanas līdzekļi

(2.3.1. punkts)

x

x

x

| 1.6. | Ogļūdeņraži
  (2.3.2. punkts) |
| --- | --- |

1.6.

Ogļūdeņraži

(2.3.2. punkts)

x

x

x

| 1.6.1. | Gaismas caurlaidības mērījums |
| --- | --- |

1.6.1.

Gaismas caurlaidības mērījums

x

x

x

| 1.7. | Nolietošanās
  (2.4.1. punkts) |
| --- | --- |

1.7.

Nolietošanās

(2.4.1. punkts)

x

x

x

| 1.7.1. | Gaismas caurlaidības mērījums |
| --- | --- |

1.7.1.

Gaismas caurlaidības mērījums

x

x

x

| 1.7.2. | Gaismas izkliedēšanas mērījums |
| --- | --- |

1.7.2.

Gaismas izkliedēšanas mērījums

x

x

x

| 1.8. | Adhēzija
  (2.5. punkts) |
| --- | --- |

1.8.

Adhēzija

(2.5. punkts)

x

| 1.9. | Izturība pret gaismas avota starojumu
  (2.7. punkts) |
| --- | --- |

1.9.

Izturība pret gaismas avota starojumu

(2.7. punkts)

x

B.   Nokomplektētu galveno lukturu (kas iesniegti saskaņā šo noteikumu ar 2.2.3. punktu) testi

| Testi | Nokomplektēts galvenais lukturis |
| --- | --- |
| Parauga Nr. |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Nolietošanās
  (2.6.1.1. punkts) |

Testi

Nokomplektēts galvenais lukturis

Parauga Nr.

1

2

2.1.

Nolietošanās

(2.6.1.1. punkts)

x

| 2.2. | Fotometrija
  (2.6.1.2. punkts) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometrija

(2.6.1.2. punkts)

x

| 2.3. | Adhēzija
  (2.6.2. punkts) |
| --- | --- |

2.3.

Adhēzija

(2.6.2. punkts)

x

2. papildinājums

GAISMAS IZKLIEDĒŠANAS UN CAURLAIDĪBAS MĒRĪŠANAS METODE

1.   Aprīkojums (sk. attēlu)

Kolimatora K kūli, kura pusnobīde ir β/2 = 17,4 × 104 rd, ierobežo diafragma Dτ ar 6 mm atvērumu, pret kuru novieto parauga statīvu.

Diafragmu Dτ ar uztvērēju R savieno konverģenta ahromatiska lēca L2, ko koriģē attiecībā uz sfēriskām aberācijām; lēcas L2 diametrs ir tāds, ka tā nediafragmē parauga izkliedēto gaismu konusā ar virsotnes pusleņķi β/2 = 14°.

Gredzenveida diafragmu DD ar leņķiem αο/2 = 1° un αmax/2 = 12° novieto lēcas L2 attēla fokālajā plaknē.

Diafragmas necaurspīdīgā centrālā daļa ir vajadzīga, lai aizturētu gaismu, kas plūst tieši no gaismas avota. Ir jānodrošina iespēja izņemt diafragmas centrālo daļu no gaismas kūļa tā, lai to varētu novietot atpakaļ precīzi sākotnējā stāvoklī.

Lēcas L2 attālumu L2 Dτ un fokusa attālumu F2
   (1) izraugās tā, lai Dτ attēls pilnīgi nosegtu uztvērēju R.

Ja sākotnējā pilnā krītošā plūsma ir 1 000 vienības, katra mērījuma absolūtā precizitāte ir labāka par 1 vienību.

2.   Mērījumi

Veic šādus nolasījumus

| Nolasījums | Ar paraugu | Ar DD centrālo daļu | Daudzums |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nē | nē | Krītošā plūsma sākotnējā nolasījumā |
| T2 | jā (pirms testa) | nē | Jaunā materiāla cauri laistā plūsma 24° laukā |
| T3 | jā (pēc testa) | nē | Testētā materiāla cauri laistā plūsma 24° laukā |
| T4 | jā (pirms testa) | jā | Jaunā materiāla izkliedētā plūsma |
| T5 | jā (pēc testa) | jā | Testētā materiāla izkliedētā plūsma |

Nolasījums

Ar paraugu

Ar DD centrālo daļu

Daudzums

T1

nē

nē

Krītošā plūsma sākotnējā nolasījumā

T2

jā (pirms testa)

nē

Jaunā materiāla cauri laistā plūsma 24° laukā

T3

jā (pēc testa)

nē

Testētā materiāla cauri laistā plūsma 24° laukā

T4

jā (pirms testa)

jā

Jaunā materiāla izkliedētā plūsma

T5

jā (pēc testa)

jā

Testētā materiāla izkliedētā plūsma

Image

---

(1)  L2 ir ieteicams izmantot fokusa attālumu aptuveni 80 mm.

3. papildinājums

TESTS AR IZSMIDZINĀŠANAS METODI

1.   Testa aprīkojums

1.1.   Smidzinātājs

Izmantotā smidzinātāja sprauslas diametrs ir 1,3 mm, un tas nodrošina šķidruma plūsmas ātrumu 0,24 ± 0,02 l/minūtē pie darba spiediena 6,0 bar 0/+ 0,5 bar.

Pie šādiem darba nosacījumiem uz nolietošanās testam pakļautās virsmas iegūst izsmidzinājumu 170 ± 50 mm diametrā, ja attālums līdz sprauslai ir 380 ± 10 mm.

1.2.   Testa maisījums

Testa maisījums sastāv no:

| kvarca smiltīm ar cietības skaitli 7 pēc Mora cietības skalas ar graudu lielumu 0 līdz 0,2 mm, gandrīz normālu sadalījumu un leņķisko koeficientu 1,8 līdz 2; |
| --- |

kvarca smiltīm ar cietības skaitli 7 pēc Mora cietības skalas ar graudu lielumu 0 līdz 0,2 mm, gandrīz normālu sadalījumu un leņķisko koeficientu 1,8 līdz 2;

| ūdens, kura cietība nepārsniedz 205 g/m3; maisījumā uz litru ūdens ir 25 g smilšu. |
| --- |

ūdens, kura cietība nepārsniedz 205 g/m3; maisījumā uz litru ūdens ir 25 g smilšu.

2.   Tests

Lukturu lēcu ārējo virsmu vienu vai vairākas reizes apstrādā ar minētā sastāva smilšu strūklu. Strūklu virza gandrīz perpendikulāri testējamai virsmai.

Nolietojumu pārbauda, izmantojot vienu vai vairākus stikla paraugus, ko salīdzināšanai novieto blakus testējamajām lēcām. Maisījuma smidzināšanu turpina, līdz gaismas izkliedēšanas atšķirība uz parauga vai paraugiem, šo atšķirību mērot ar 2. papildinājumā aprakstīto metodi, ir tāda, ka:

Formula

Lai pārbaudītu, vai visa testējamā virsma ir nolietojusies vienmērīgi, var izmantot vairākus standarta paraugus.

4. papildinājums

LĪMLENTES ADHĒZIJAS TESTS

1.   MĒRĶIS

Ar šo metodi ir iespējams standarta apstākļos noteikt lineāro adhēzijas spēku, kas notur līmlenti uz stikla virsmas.

2.   PRINCIPS

Mēra spēku, kas vajadzīgs, lai līmlenti atrautu no stikla plāksnes 90° leņķī.

3.   NEPIECIEŠAMIE APKĀRTĒJĀS VIDES APSTĀKĻI

Apkārtējās vides temperatūra ir 23 °C ± 5 °C, un relatīvais mitrums (RM) ir 65 ± 15 %.

4.   TESTĀ IZMANTOTIE PARAUGI

Pirms testa līmlentes parauga rullīti 24 stundas uzglabā norādītajos apstākļos (sk. 3. punktu).

Testē piecus 400 mm garus gabalus no katra rullīša. Šos testa paraugus no rullīša ņem, kad ir atritināti pirmie trīs vijumi.

5.   PROCEDŪRA

Testu veic 3. punktā norādītajos apkārtējās vides apstākļos.

Ņem piecus testam paredzētos līmlentes gabalus, atritinot līmlenti radiāli ar ātrumu aptuveni 300 mm/s, pēc tam 15 sekunžu laikā tos uzlīmē turpmāk norādītajā veidā.

| | Lenti uzlīmē uz stikla plāksnes, sākot no viena gala, un izlīdzina, garenvirzienā viegli, bez pārmērīga spiediena berzējot ar pirkstu tā, lai starp lenti un stikla plāksni nepaliktu gaisa burbuļi. |
| --- | --- |

Lenti uzlīmē uz stikla plāksnes, sākot no viena gala, un izlīdzina, garenvirzienā viegli, bez pārmērīga spiediena berzējot ar pirkstu tā, lai starp lenti un stikla plāksni nepaliktu gaisa burbuļi.

| | Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos apkārtējās vides apstākļos. |
| --- | --- |

Šādi sagatavoto paraugu 10 minūtes atstāj norādītajos apkārtējās vides apstākļos.

| | Apmēram 25 mm garu līmlentes parauga gabalu atrauj no stikla plāksnes perpendikulāri testā izmantotā parauga asij. Nostiprina plāksni un atloka atpakaļ lentes brīvo galu 90° leņķī. Spēku pieliek tā, lai tas darbotos perpendikulāri plāksni un lentu atdalošajai līnijai un perpendikulāri plāksnei. |
| --- | --- |

Apmēram 25 mm garu līmlentes parauga gabalu atrauj no stikla plāksnes perpendikulāri testā izmantotā parauga asij. Nostiprina plāksni un atloka atpakaļ lentes brīvo galu 90° leņķī. Spēku pieliek tā, lai tas darbotos perpendikulāri plāksni un lentu atdalošajai līnijai un perpendikulāri plāksnei.

| | Līmlenti atrauj ar ātrumu 300 ± 30 mm/s un reģistrē atraušanai nepieciešamo spēku. |
| --- | --- |

Līmlenti atrauj ar ātrumu 300 ± 30 mm/s un reģistrē atraušanai nepieciešamo spēku.

6.   REZULTĀTI

Piecas iegūtās vērtības sarindo pēc kārtas un par mērījuma rezultātu uzskata vidējo vērtību. Šo rezultātu izsaka ņūtonos (N) uz lentes platuma centimetru.

---

7. PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS, KAS JĀIEVĒRO, INSPEKTORAM ŅEMOT PARAUGUS

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Atbilstības prasības uzskata par izpildītām no mehānikas un ģeometrijas viedokļa atbilstīgi šo noteikumu prasībām, ja tādas ir, ja atšķirības nepārsniedz ražošanā nenovēršamās novirzes. Šis nosacījums attiecas arī uz krāsu.

1.2.   A, B, C un D klases galvenajiem lukturiem:

| 1.2.1. | attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja jebkura nejauši izvēlēta un ar standarta kvēlspuldzi(-ēm) un/vai LED moduli(-ļiem) aprīkota galvenā luktura fotometrisko rādītāju testā konstatē, ka: |
| --- | --- |

1.2.1.

attiecībā uz fotometriskajiem rādītājiem masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja jebkura nejauši izvēlēta un ar standarta kvēlspuldzi(-ēm) un/vai LED moduli(-ļiem) aprīkota galvenā luktura fotometrisko rādītāju testā konstatē, ka:

| 1.2.2. | A klases galvenajiem lukturiem: neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktās vērtības; |
| --- | --- |

1.2.2.

A klases galvenajiem lukturiem: neviens mērījuma rezultāts nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktās vērtības;

| 1.2.3. | B, C un D klases galvenajiem lukturiem:






  1.2.3.1. | neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktās vērtības. B, C un D klases galvenajiem lukturiem vērtību maksimālā nelabvēlīgā novirze 1. zonā drīkst būt attiecīgi: | 255 cd, kas atbilst 20 %, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3.

B, C un D klases galvenajiem lukturiem:

1.2.3.1.

neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktās vērtības. B, C un D klases galvenajiem lukturiem vērtību maksimālā nelabvēlīgā novirze 1. zonā drīkst būt attiecīgi:

255 cd, kas atbilst 20 %,

| | 380 cd, kas atbilst 30 %, |
| --- | --- |

380 cd, kas atbilst 30 %,

| 1.2.3.2. | un, ja tālās gaismas fotometriskajām vērtībām jebkurā mērījumu punktā, kas noteikti šo noteikumu 6.3.3.1. vai 6.3.3.2. punktā, ir ievērota pielaide + 20 % maksimālajām vērtībām un – 20 % minimālajām vērtībām. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

un, ja tālās gaismas fotometriskajām vērtībām jebkurā mērījumu punktā, kas noteikti šo noteikumu 6.3.3.1. vai 6.3.3.2. punktā, ir ievērota pielaide + 20 % maksimālajām vērtībām un – 20 % minimālajām vērtībām.

| 1.2.4. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, testus atkārto, izmantojot citu(-as) standarta kvēlspuldzi(-es). |
| --- | --- |

1.2.4.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, testus atkārto, izmantojot citu(-as) standarta kvēlspuldzi(-es).

| 1.2.5. | Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien gaismas kūļa ass netiek novirzīta pa labi vai pa kreisi vairāk kā par 0,5° un uz augšu vai uz leju – vairāk kā par 0,2°. |
| --- | --- |

1.2.5.

Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien gaismas kūļa ass netiek novirzīta pa labi vai pa kreisi vairāk kā par 0,5° un uz augšu vai uz leju – vairāk kā par 0,2°.

1.3.   E klases galvenajiem lukturiem:

1.3.1.   E klases galvenajiem lukturiem, kuriem mērījumus veic pie 13,2 V ± 0,1 V vai, kā norādīts citādi, un kuri aprīkoti:

| a) | ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši Noteikumiem Nr. 99. Šādā gadījumā šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma drīkst atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās atskaites gaismas plūsmas, un apgaismojumu attiecīgi koriģē;
  vai |
| --- | --- |

a)

ar noņemamu standarta gāzizlādes gaismas avotu atbilstoši Noteikumiem Nr. 99. Šādā gadījumā šī gāzizlādes gaismas avota gaismas plūsma drīkst atšķirties no Noteikumos Nr. 99 noteiktās atskaites gaismas plūsmas, un apgaismojumu attiecīgi koriģē;

vai

| b) | ar sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu un sērijveidā ražotu balastu. Šādā gadījumā šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas drīkst atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kas noteiktas Noteikumos Nr. 99; izmērītos apgaismojumus attiecīgi drīkst koriģēt par 20 % labvēlīgā virzienā;
  vai |
| --- | --- |

b)

ar sērijveidā ražotu gāzizlādes gaismas avotu un sērijveidā ražotu balastu. Šādā gadījumā šāda gaismas avota gaismas plūsma no nominālās gaismas plūsmas drīkst atšķirties gaismas avota un balasta pielaižu dēļ, kas noteiktas Noteikumos Nr. 99; izmērītos apgaismojumus attiecīgi drīkst koriģēt par 20 % labvēlīgā virzienā;

vai

| (c) | LED moduļiem, kas atrodas lukturī;
  Tādu masveidā ražotu un nejauši izraudzītu galveno lukturu, kuri aprīkoti ar gāzizlādes lampu un/vai LED moduli(-ļiem), kas atrodas galvenajā lukturī, fotometrisko rādītāju atbilstība netiek apstrīdēta, ja: |
| --- | --- |

(c)

LED moduļiem, kas atrodas lukturī;

Tādu masveidā ražotu un nejauši izraudzītu galveno lukturu, kuri aprīkoti ar gāzizlādes lampu un/vai LED moduli(-ļiem), kas atrodas galvenajā lukturī, fotometrisko rādītāju atbilstība netiek apstrīdēta, ja:

1.3.2.   neviena izmērītā vērtība nelabvēlīgi neatšķiras par vairāk kā 20 % no šajos noteikumos noteiktās vērtības. Vērtības maksimālā nelabvēlīgā novirze 1. zonā drīkst būt attiecīgi:

| | 255 cd, kas atbilst 20 %, |
| --- | --- |

255 cd, kas atbilst 20 %,

| | 380 cd, kas atbilst 30 %, |
| --- | --- |

380 cd, kas atbilst 30 %,

1.3.3.   un, ja tālās gaismas fotometriskajām vērtībām jebkurā mērījumu punktā, kas noteikti šo noteikumu 6.3.3.1. vai 6.3.3.2. punktā, ir ievērota pielaide + 20 % maksimālajām vērtībām un – 20 % minimālajām vērtībām.

1.3.4.   Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura regulējumu drīkst mainīt, ja vien gaismas kūļa ass netiek novirzīta pa labi vai pa kreisi vairāk kā par 0,5° un uz augšu vai uz leju – vairāk kā par 0,2°.

1.3.5.   Ja iepriekš aprakstīto testu rezultāti neatbilst prasībām, galvenā luktura testus atkārto, izmantojot citu standarta gāzizlādes gaismas avotu, gāzizlādes gaismas avotu un/vai balastu vai LED moduli(-ļus) un gaismas avota elektronisko(-ās) vadības iekārtu(-as) atbilstoši 1.3.1. punktā noteiktajam.

1.4.   Galvenos lukturus ar acīmredzamiem defektiem neņem vērā.

1.5.   Tomēr, ja paraugu virknei vertikālo regulēšanu nevar atkārtoti veikt līdz vajadzīgajai pozīcijai, ievērojot pieļaujamās pielaides, robežlīnijas kvalitāti pārbauda, izmantojot paraugu virknes vienu galveno lukturi saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta 9. pielikuma 2. un 4. punktā.

2.   PIRMĀ PARAUGU ŅEMŠANA

Pirmajā paraugu ņemšanā pēc nejaušas izvēles principa izraugās četrus galvenos lukturus. Pirmo paraugu apzīmē ar A, otro paraugu apzīmē ar B.

2.1.   Atbilstības neapstrīdēšana

| 2.1.1. | Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes nevēlamajos virzienos ir šādas.






  2.1.1.1. | A paraugam








  A1: | vienam galvenajam lukturim | | 0 %, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim | ne vairāk kā | 20 %, |
| A2: | abiem galvenajiem lukturiem | vairāk nekā | 0 %, |
| bet | ne vairāk kā | 20 %. |
| Pāriet pie B parauga | | |

2.1.1.

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu galveno lukturu atbilstību neapstrīd, ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes nevēlamajos virzienos ir šādas.

2.1.1.1.

A paraugam

A1:

vienam galvenajam lukturim

0 %,

vienam galvenajam lukturim

ne vairāk kā

20 %,

A2:

abiem galvenajiem lukturiem

vairāk nekā

0 %,

bet

ne vairāk kā

20 %.

Pāriet pie B parauga

| 2.1.1.2. | B paraugam







  B1: | abiem galvenajiem lukturiem | 0 %. |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

B paraugam

B1:

abiem galvenajiem lukturiem

0 %.

2.2.   Atbilstības apstrīdēšana

| 2.2.1. | Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošinātu savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas.






  2.2.1.1. | A paraugam








  A3: | vienam galvenajam lukturim | ne vairāk kā | 20 %. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim | vairāk nekā | 20 %, |
| bet | ne vairāk kā | 30 %. |

2.2.1.

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošinātu savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas.

2.2.1.1.

A paraugam

A3:

vienam galvenajam lukturim

ne vairāk kā

20 %.

vienam galvenajam lukturim

vairāk nekā

20 %,

bet

ne vairāk kā

30 %.

| 2.2.1.2. | B paraugam








  B2: | A2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim | vairāk nekā | 0 %, |
| bet | ne vairāk kā | 20 % |
| vienam galvenajam lukturim | ne vairāk kā | 20 % |
| B3: | A2 gadījumā | | |
| vienam galvenajam lukturim | | 0 % |
| vienam galvenajam lukturim | vairāk nekā | 20 %, |
| bet | ne vairāk kā | 30 %. |

2.2.1.2.

B paraugam

B2:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

vairāk nekā

0 %,

bet

ne vairāk kā

20 %

vienam galvenajam lukturim

ne vairāk kā

20 %

B3:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

0 %

vienam galvenajam lukturim

vairāk nekā

20 %,

bet

ne vairāk kā

30 %.

2.3.   Apstiprinājuma atsaukšana

Atbilstību apstrīd un piemēro 11. punktu, ja pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas.

| 2.3.1. | A paraugam








  A4: | vienam galvenajam lukturim | ne vairāk kā | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim | vairāk nekā | 30 %. |
| A5: | abiem galvenajiem lukturiem | vairāk nekā | 20 % |

2.3.1.

A paraugam

A4:

vienam galvenajam lukturim

ne vairāk kā

20 %

vienam galvenajam lukturim

vairāk nekā

30 %.

A5:

abiem galvenajiem lukturiem

vairāk nekā

20 %

| 2.3.2. | B paraugam








  B4: | A2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim | vairāk nekā | 0 %, |
| bet | ne vairāk kā | 20 % |
| vienam galvenajam lukturim | vairāk nekā | 20 % |
| B5: | A2 gadījumā | | |
| abiem galvenajiem lukturiem | vairāk nekā | 20 % |
| B6: | A2 gadījumā | | |
| vienam galvenajam lukturim | | 0 % |
| vienam galvenajam lukturim | vairāk nekā | 30 %. |

2.3.2.

B paraugam

B4:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

vairāk nekā

0 %,

bet

ne vairāk kā

20 %

vienam galvenajam lukturim

vairāk nekā

20 %

B5:

A2 gadījumā

abiem galvenajiem lukturiem

vairāk nekā

20 %

B6:

A2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

0 %

vienam galvenajam lukturim

vairāk nekā

30 %.

3.   ATKĀRTOTA PARAUGU ŅEMŠANA

A3, B2, B3 gadījumā paraugu ņemšanu atkārto, ņemot trešo paraugu C, ko veido divi galvenie lukturi. Šos paraugus ņem no produkcijas, kas saražota pēc pielāgošanas, un šī paraugu ņemšana jāveic divu mēnešu laikā pēc paziņošanas par neatbilstību.

3.1.   Atbilstības neapstrīdēšana

| 3.1.1. | Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas.






  3.1.1.1. | C paraugam








  C1: | vienam galvenajam lukturim | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim | ne vairāk kā | 20 % |
| C2: | abiem galvenajiem lukturiem | vairāk nekā | 0 %, |
| bet | ne vairāk kā | 20 % |
| Pāriet pie D parauga | | |

3.1.1.

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu galveno lukturu atbilstība netiek apstrīdēta, ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas.

3.1.1.1.

C paraugam

C1:

vienam galvenajam lukturim

0 %

vienam galvenajam lukturim

ne vairāk kā

20 %

C2:

abiem galvenajiem lukturiem

vairāk nekā

0 %,

bet

ne vairāk kā

20 %

Pāriet pie D parauga

| 3.1.1.2. | D paraugam







  D1: | C2 gadījumā | |
| --- | --- | --- | --- |
| abiem galvenajiem lukturiem | 0 % |

3.1.1.2.

D paraugam

D1:

C2 gadījumā

abiem galvenajiem lukturiem

0 %

3.2.   Atbilstības apstrīdēšana

| 3.2.1. | Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošinātu savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas.






  3.2.1.1. | D paraugam








  D2: | C2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim | vairāk nekā | 0 %, |
| bet | ne vairāk kā | 20 % |
| vienam galvenajam lukturim | ne vairāk kā | 20 % |

3.2.1.

Pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras masveidā ražotu galveno lukturu atbilstību apstrīd un pieprasa, lai ražotājs nodrošinātu savas ražošanas atbilstību prasībām (pielāgošana), ja galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas.

3.2.1.1.

D paraugam

D2:

C2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

vairāk nekā

0 %,

bet

ne vairāk kā

20 %

vienam galvenajam lukturim

ne vairāk kā

20 %

3.3.   Apstiprinājuma atsaukšana

Atbilstību apstrīd un piemēro 11. punktu, ja pēc šā pielikuma 1. attēlā parādītās paraugu ņemšanas procedūras galvenajiem lukturiem izmērīto vērtību novirzes ir šādas:

| 3.3.1. | C paraugam








  C3: | vienam galvenajam lukturim | ne vairāk kā | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim | vairāk nekā | 20 % |
| C4: | abiem galvenajiem lukturiem | vairāk nekā | 20 % |

3.3.1.

C paraugam

C3:

vienam galvenajam lukturim

ne vairāk kā

20 %

vienam galvenajam lukturim

vairāk nekā

20 %

C4:

abiem galvenajiem lukturiem

vairāk nekā

20 %

| 3.3.2. | D paraugam








  D3: | C2 gadījumā | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vienam galvenajam lukturim | 0 vai vairāk nekā | 0 % |
| vienam galvenajam lukturim | vairāk nekā | 20 % |

3.3.2.

D paraugam

D3:

C2 gadījumā

vienam galvenajam lukturim

0 vai vairāk nekā

0 %

vienam galvenajam lukturim

vairāk nekā

20 %

1.   attēls

---

8. PIELIKUMS

DARBĪBAS PERIODU PĀRSKATS ATTIECĪBĀ UZ FOTOMETRISKO RĀDĪTĀJU STABILITĀTES TESTU

| Saīsinājumi | : | P: tuvās gaismas lukturis

  D: tālās gaismas lukturis (D1 + D2 nozīmē divus tālās gaismas kūļus)

  F: priekšējais miglas lukturis |
| --- | --- | --- |

Saīsinājumi

:

P: tuvās gaismas lukturis

D: tālās gaismas lukturis (D1 + D2 nozīmē divus tālās gaismas kūļus)

F: priekšējais miglas lukturis

| | : cikls – 15 minūtes izslēgts, 5 minūtes ieslēgts |
| --- | --- |
| | : cikls – 9 minūtes izslēgts, 1 minūti ieslēgts |

Image

: cikls – 15 minūtes izslēgts, 5 minūtes ieslēgts

Image

: cikls – 9 minūtes izslēgts, 1 minūti ieslēgts

Visi turpmāk minētie grupētie galvenie lukturi un priekšējie miglas lukturi līdz ar pievienotajiem B klases marķējuma simboliem ir tikai piemēri un nav jāuzskata par pabeigtu sarakstu.

| 1. | P Vai D, Vai F (C-BS Vai R-BS, Vai B) |
| --- | --- |

1.

P Vai D, Vai F (C-BS Vai R-BS, Vai B)

Izmantots papildu gaismas avots(-i), lai iegūtu līkumu izgaismošanu

Image

| 2. | P+D (CR-BS) Vai P+D1+D2 (CR-BS R-BS) |
| --- | --- |

2.

P+D (CR-BS) Vai P+D1+D2 (CR-BS R-BS)

Izmantots papildu gaismas avots(-i), lai iegūtu līkumu izgaismošanu

Image

| 3. | P+D (C/R-BS) Vai P+D1+D2 (C/R-BS R-BS) |
| --- | --- |

3.

P+D (C/R-BS) Vai P+D1+D2 (C/R-BS R-BS)

Izmantots papildu gaismas avots(-i), lai iegūtu līkumu izgaismošanu

Image

| 4. | P+F (C-BS B) |
| --- | --- |

4.

P+F (C-BS B)

Izmantots papildu gaismas avots(-i), lai iegūtu līkumu izgaismošanu

Image

| 5. | P+F (C-BS B/) Vai C-BS/B |
| --- | --- |

5.

P+F (C-BS B/) Vai C-BS/B

Izmantots papildu gaismas avots(-i), lai iegūtu līkumu izgaismošanu

Image

| 6. | D+F (R-BS B) Vai D1+D2+F (R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

6.

D+F (R-BS B) Vai D1+D2+F (R-BS R-BS B)

Izmantots papildu gaismas avots(-i), lai iegūtu līkumu izgaismošanu

Image

| 7. | D+F (R-BS B/) vai D1+D2+F (R-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

7.

D+F (R-BS B/) vai D1+D2+F (R-BS R-BS B/)

Izmantots papildu gaismas avots(-i), lai iegūtu līkumu izgaismošanu

Image

| 8. | P+D+F (CR-BS B) vai P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (CR-BS B) vai P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B)

Izmantots papildu gaismas avots(-i), lai iegūtu līkumu izgaismošanu

Image

| 9. | P+D+F (C/R-BS B) vai P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (C/R-BS B) vai P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B)

Izmantots papildu gaismas avots(-i), lai iegūtu līkumu izgaismošanu

Image

| 10. | P+D+F (CR-BS B/) vai P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

10.

P+D+F (CR-BS B/) vai P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/)

Izmantots papildu gaismas avots(-i), lai iegūtu līkumu izgaismošanu

Image

| 11. | P+D+F (C/R-BS B/) vai P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B) |
| --- | --- |

11.

P+D+F (C/R-BS B/) vai P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B)

Izmantots papildu gaismas avots(-i), lai iegūtu līkumu izgaismošanu

Image

---

9. PIELIKUMS

ROBEŽLĪNIJAS DEFINĒŠANA UN ASUMS GALVENAJIEM LUKTURIEM AR SIMETRISKU TUVO GAISMU UN ORIENTĒŠANAS PROCEDŪRA, IZMANTOJOT ŠO ROBEŽLĪNIJU

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| 1.1. | Simetrisku tuvās gaismas lukturu izstarotās gaismas intensitāte ietver robežlīniju, kas ļauj simetrisku tuvās gaismas lukturi pareizi noregulēt fotometriskajiem mērījumiem un orientācijai transportlīdzeklī. Robežlīnijas raksturlielumi atbilst prasībām, kas noteiktas 2.–4. punktā. |
| --- | --- |

1.1.

Simetrisku tuvās gaismas lukturu izstarotās gaismas intensitāte ietver robežlīniju, kas ļauj simetrisku tuvās gaismas lukturi pareizi noregulēt fotometriskajiem mērījumiem un orientācijai transportlīdzeklī. Robežlīnijas raksturlielumi atbilst prasībām, kas noteiktas 2.–4. punktā.

2.   ROBEŽLĪNIJAS FORMA

| 2.1. | Simetriskas tuvās gaismas galvenā luktura vizuālai regulēšanai robežlīnija nodrošina horizontālu līniju simetriskas tuvās gaismas galvenā luktura vertikālai regulēšanai, kas stiepjas uz abām V-V līnijas pusēm (sk. 1. attēlu), kā norādīts šo noteikumu 6.2.1. punktā.

  1.   attēls


  Robežlīnijas forma un novietojums |
| --- | --- |

2.1.

Simetriskas tuvās gaismas galvenā luktura vizuālai regulēšanai robežlīnija nodrošina horizontālu līniju simetriskas tuvās gaismas galvenā luktura vertikālai regulēšanai, kas stiepjas uz abām V-V līnijas pusēm (sk. 1. attēlu), kā norādīts šo noteikumu 6.2.1. punktā.

1.   attēls

Robežlīnijas forma un novietojums

Image

3.   SIMETRISKAS TUVĀS GAISMAS GALVENĀ LUKTURA REGULĒŠANA

| 3.1. | Horizontālā regulēšana. Gaismas kūlis ar robežlīniju ir vērsts tā, ka projicētais kūļa apveids izskatās aptuveni simetrisks V-V līnijai. |
| --- | --- |

3.1.

Horizontālā regulēšana. Gaismas kūlis ar robežlīniju ir vērsts tā, ka projicētais kūļa apveids izskatās aptuveni simetrisks V-V līnijai.

| 3.2. | Vertikālā regulēšana. Pēc simetriska tuvās gaismas galvenā luktura horizontālās regulēšanas, kā noteikts 3.1. punktā, vertikālo regulēšanu veic tā, lai gaismas kūlis ar tā robežlīniju tiktu pārvietots uz augšu no zemākā stāvokļa, līdz robežlīnija atrodas nominālajā vertikālajā stāvoklī. Nominālajam vertikālajam regulējumam robežlīniju ieregulē uz V-V līnijas 1 % zem h-h līnijas.
  Ja horizontālā daļa nav taisna, bet ir nedaudz liekta vai slīpa, robežlīnija nepārsniedz vertikālo diapazonu, ko veido divas horizontālas līnijas, kas atrodas no 3° pa kreisi līdz 3° pa labi no V-V līnijas 0,2° virs un zem robežlīnijas nominālā stāvokļa B klases galvenajiem lukturiem un 0,3° virs un zem robežlīnijas nominālā stāvokļa A, C, D un E klases galvenajiem lukturiem (sk. 1. attēlu). |
| --- | --- |

3.2.

Vertikālā regulēšana. Pēc simetriska tuvās gaismas galvenā luktura horizontālās regulēšanas, kā noteikts 3.1. punktā, vertikālo regulēšanu veic tā, lai gaismas kūlis ar tā robežlīniju tiktu pārvietots uz augšu no zemākā stāvokļa, līdz robežlīnija atrodas nominālajā vertikālajā stāvoklī. Nominālajam vertikālajam regulējumam robežlīniju ieregulē uz V-V līnijas 1 % zem h-h līnijas.

Ja horizontālā daļa nav taisna, bet ir nedaudz liekta vai slīpa, robežlīnija nepārsniedz vertikālo diapazonu, ko veido divas horizontālas līnijas, kas atrodas no 3° pa kreisi līdz 3° pa labi no V-V līnijas 0,2° virs un zem robežlīnijas nominālā stāvokļa B klases galvenajiem lukturiem un 0,3° virs un zem robežlīnijas nominālā stāvokļa A, C, D un E klases galvenajiem lukturiem (sk. 1. attēlu).

| 3.3. | Ja trīs dažādu personu veikts vertikālais regulējums atšķiras vairāk kā par 0,2° B klases galvenajiem lukturiem un vairāk kā par 0,3° A, C, D un E klases galvenajiem lukturiem, uzskata, ka robežlīnijas horizontālā daļa nenodrošina pietiekamu linearitāti vai asumu, lai būtu iespējams veikt vizuālu regulēšanu. Šādā gadījumā, lai noteiktu, vai tā atbilst prasībām, robežlīnijas kvalitāti testē ar instrumentiem šādi. |
| --- | --- |

3.3.

Ja trīs dažādu personu veikts vertikālais regulējums atšķiras vairāk kā par 0,2° B klases galvenajiem lukturiem un vairāk kā par 0,3° A, C, D un E klases galvenajiem lukturiem, uzskata, ka robežlīnijas horizontālā daļa nenodrošina pietiekamu linearitāti vai asumu, lai būtu iespējams veikt vizuālu regulēšanu. Šādā gadījumā, lai noteiktu, vai tā atbilst prasībām, robežlīnijas kvalitāti testē ar instrumentiem šādi.

4.   ROBEŽLĪNIJAS KVALITĀTES MĒRĪJUMS

| 4.1. | Mērījumus veic, vertikāli skenējot robežlīnijas horizontālo daļu ar leņķisku soli, kas nepārsniedz 0,05°:






  a) | vai nu mērot 10 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 10 mm; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Mērījumus veic, vertikāli skenējot robežlīnijas horizontālo daļu ar leņķisku soli, kas nepārsniedz 0,05°:

a)

vai nu mērot 10 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 10 mm;

| b) | vai arī mērot 25 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm. |
| --- | --- |

b)

vai arī mērot 25 m attālumā ar detektoru, kura diametrs ir aptuveni 30 mm.

Robežlīnijas kvalitātes mērījums ir uzskatāms par pieņemamu, ja šā pielikuma 4.1.2. punkta prasības tiek izpildītas vismaz vienam mērījumam 10 m vai 25 m attālumā.

Mērījuma attālumu, kurā veic testu, reģistrē šo noteikumu 1. pielikumā dotās “Paziņojuma veidlapas” 9. punktā.

Skenēšanu veic no zemākā stāvokļa uz augšu caur robežlīniju gar vertikālajām līnijām no – 3° līdz – 1,5° un + 1,5° līdz + 3° no V-V līnijas. Šādi mērot, robežlīnijas kvalitāte atbilst šādām prasībām.

| 4.1.1. | Ir redzama ne vairāk kā viena robežlīnija (1). |
| --- | --- |

4.1.1.

Ir redzama ne vairāk kā viena robežlīnija (1).

| 4.1.2. | Robežlīnijas asums. Skenējot vertikāli caur robežlīnijas horizontālo daļu pa ± 2,5 līnijām, maksimālo izmērīto vērtību, ko iegūst šādi:

  sauc par robežlīnijas asuma koeficientu G. G vērtība nav mazāka par 0,13 B klases galvenajiem lukturiem un nav mazāka par 0,08 A, C, D un E klases galvenajiem lukturiem. |
| --- | --- |

4.1.2.

Robežlīnijas asums. Skenējot vertikāli caur robežlīnijas horizontālo daļu pa ± 2,5 līnijām, maksimālo izmērīto vērtību, ko iegūst šādi:

sauc par robežlīnijas asuma koeficientu G. G vērtība nav mazāka par 0,13 B klases galvenajiem lukturiem un nav mazāka par 0,08 A, C, D un E klases galvenajiem lukturiem.

| 4.1.3. | Linearitāte. Tā robežlīnijas daļa, ko izmanto vertikālai regulēšanai, ir horizontāla no V-V līnijas 3°L līdz 3°R. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja liekuma punktu vertikālais stāvoklis saskaņā ar 3.2. punktu 3° pa kreisi un pa labi no V-V līnijas neatšķiras no nominālās pozīcijas uz V-V līnijas par vairāk nekā 0,2° B klases galvenajiem lukturiem un par vairāk nekā 0,3° A, C, D un E klases galvenajiem lukturiem. |
| --- | --- |

4.1.3.

Linearitāte. Tā robežlīnijas daļa, ko izmanto vertikālai regulēšanai, ir horizontāla no V-V līnijas 3°L līdz 3°R. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja liekuma punktu vertikālais stāvoklis saskaņā ar 3.2. punktu 3° pa kreisi un pa labi no V-V līnijas neatšķiras no nominālās pozīcijas uz V-V līnijas par vairāk nekā 0,2° B klases galvenajiem lukturiem un par vairāk nekā 0,3° A, C, D un E klases galvenajiem lukturiem.

5.   VERTIKĀLĀ REGULĒŠANA, IZMANTOJOT INSTRUMENTUS

Ja robežlīnija atbilst iepriekš minētajām kvalitātes prasībām, gaismas kūļa vertikālo regulēšanu var veikt ar instrumentiem. Šajā nolūkā liekuma punkts, kur d2 (log E)/dv2 = 0, atrodas uz V-V līnijas tā nominālajā pozīcijā zem h-h līnijas. Robežlīnijas mērīšanas un regulēšanas pārvietojums ir uz augšu no stāvokļa zem nominālās pozīcijas.

---

(1)  Šis punkts tiks grozīts, ja kļūs pieejama objektīva testēšanas metode.

---

10. PIELIKUMS

ATSKAITES CENTRS

Image

Šo atskaites centra neobligāto marķējumu izvieto uz lēcas vietā, kur tā krustojas ar tuvās gaismas kūļa atskaites asi, kā arī uz tālās gaismas lukturu lēcām, ja tās nav grupētas, kombinētas vai savstarpēji savietotas ar tuvās gaismas lukturiem.

Šajā zīmējumā attēlots marķējums tādam atskaites centram, kas projicēts uz plaknes, kura būtībā pieskaras lēcai pie apļa centra. Šī marķējuma līnijas var būt pārtrauktas vai nepārtrauktas.

---

11. PIELIKUMS

SPRIEGUMA MARĶĒJUMI

| Šo marķējumu norāda uz katra tāda galvenā luktura galvenā korpusa, kam ir tikai gāzizlādes gaismas avoti un balasts, kā arī uz balasta katras ārējās daļas. | | Šo marķējumu norāda uz katra tāda galvenā luktura galvenā korpusa, kam ir vismaz viens gāzizlādes gaismas avots un balasts. |
| --- | --- | --- |
| Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** V tīkla spriegumam. | | Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** V tīkla spriegumam. |
| | | Neviena no kvēlspuldzēm, kas atrodas galvenajā lukturī, nav paredzēta 24 V tīkla spriegumam. |

Šo marķējumu norāda uz katra tāda galvenā luktura galvenā korpusa, kam ir tikai gāzizlādes gaismas avoti un balasts, kā arī uz balasta katras ārējās daļas.

Šo marķējumu norāda uz katra tāda galvenā luktura galvenā korpusa, kam ir vismaz viens gāzizlādes gaismas avots un balasts.

Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** V tīkla spriegumam.

Balasts(-i) ir paredzēts(-i) ** V tīkla spriegumam.

Neviena no kvēlspuldzēm, kas atrodas galvenajā lukturī, nav paredzēta 24 V tīkla spriegumam.

---

12. PIELIKUMS

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ LED MODUĻIEM UN GALVENAJIEM LUKTURIEM AR LED MODUĻIEM

1.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 1.1. | Katrs iesniegtais LED moduļa paraugs atbilst attiecīgajām šo noteikumu specifikācijām, ja to testē kopā ar iesniegto gaismas avota elektronisko(-ās) vadības iekārtu(-ām), ja tāda(-s) ir. |
| --- | --- |

1.1.

Katrs iesniegtais LED moduļa paraugs atbilst attiecīgajām šo noteikumu specifikācijām, ja to testē kopā ar iesniegto gaismas avota elektronisko(-ās) vadības iekārtu(-ām), ja tāda(-s) ir.

| 1.2. | LED modulis(-ļi) ir konstruēts(-i) tā, lai normālos lietošanas apstākļos tas(-ie) būtu un turpinātu būt labā darba kārtībā. Turklāt tiem nav konstrukcijas vai ražošanas defektu. Uzskata, ka LED modulis nav izturējis testu, ja kaut viena no gaismu izstarojošajām diodēm ir pārstājusi darboties. |
| --- | --- |

1.2.

LED modulis(-ļi) ir konstruēts(-i) tā, lai normālos lietošanas apstākļos tas(-ie) būtu un turpinātu būt labā darba kārtībā. Turklāt tiem nav konstrukcijas vai ražošanas defektu. Uzskata, ka LED modulis nav izturējis testu, ja kaut viena no gaismu izstarojošajām diodēm ir pārstājusi darboties.

| 1.3. | LED modulis(-ļi) ir nodrošināts(-i) pret manipulācijām. |
| --- | --- |

1.3.

LED modulis(-ļi) ir nodrošināts(-i) pret manipulācijām.

| 1.4. | Nomaināma(-u) LED moduļa(-u) konstrukcija ir tāda, lai,






  1.4.1. | tad, ja LED moduli noņem un aizvieto ar citu moduli, ko iesniedzis pieteikuma iesniedzējs un kam ir tāds pats gaismas avota identifikācijas kods, tiktu nodrošināta atbilstība galvenā luktura fotometriskajām specifikācijām; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Nomaināma(-u) LED moduļa(-u) konstrukcija ir tāda, lai,

1.4.1.

tad, ja LED moduli noņem un aizvieto ar citu moduli, ko iesniedzis pieteikuma iesniedzējs un kam ir tāds pats gaismas avota identifikācijas kods, tiktu nodrošināta atbilstība galvenā luktura fotometriskajām specifikācijām;

| 1.4.2. | LED moduļi ar atšķirīgiem gaismas avota moduļa identifikācijas kodiem tajā pašā luktura korpusā nebūtu savstarpēji aizvietojami. |
| --- | --- |

1.4.2.

LED moduļi ar atšķirīgiem gaismas avota moduļa identifikācijas kodiem tajā pašā luktura korpusā nebūtu savstarpēji aizvietojami.

2.   RAŽOŠANA

| 2.1. | Gaismas diodi(-es) LED modulī aprīko ar piemērotiem stiprināšanas elementiem. |
| --- | --- |

2.1.

Gaismas diodi(-es) LED modulī aprīko ar piemērotiem stiprināšanas elementiem.

| 2.2. | Stiprināšanas elementi ir izturīgi un cieši piestiprināti pie gaismas diodes(-ēm) un LED moduļa. |
| --- | --- |

2.2.

Stiprināšanas elementi ir izturīgi un cieši piestiprināti pie gaismas diodes(-ēm) un LED moduļa.

3.   TESTĒŠANAS NOSACĪJUMI

3.1.   Piemērošana

| 3.1.1. | Visus paraugus testē, kā turpmāk norādīts 4. punktā. |
| --- | --- |

3.1.1.

Visus paraugus testē, kā turpmāk norādīts 4. punktā.

| 3.1.2. | LED MODULĪ izmantotā gaismas avota veids ir gaismas diodes (LED), kā definēts Noteikumu Nr. 48 2.7.1. punktā, īpaši attiecībā uz redzamā starojuma elementu. Citi gaismas avotu veidi nav atļauti. |
| --- | --- |

3.1.2.

LED MODULĪ izmantotā gaismas avota veids ir gaismas diodes (LED), kā definēts Noteikumu Nr. 48 2.7.1. punktā, īpaši attiecībā uz redzamā starojuma elementu. Citi gaismas avotu veidi nav atļauti.

3.2.   Ekspluatācijas apstākļi

3.2.1.   LED moduļa ekspluatācijas apstākļi

Visus paraugus testē apstākļos, kā norādīts šo noteikumu 6.4.3. punktā. Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, LED moduļus testē ražotāja iesniegtā galvenā luktura iekšpusē.

3.2.2.   Apkārtējā temperatūra

Lai veiktu elektrisko un fotometrisko parametru mērījumus, galveno lukturi darbina sausā un bezvēja vidē, kur apkārtējā temperatūra ir 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Vecināšana

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma pirms šajos noteikumos paredzēto testu veikšanas LED moduli darbina 48 h un atdzesē līdz apkārtējai temperatūrai.

4.   ĪPAŠAS SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

4.1.   Krāsu atveide

4.1.1.   Sarkanā nokrāsa

Papildus šo noteikumu 7. punktā aprakstītajiem mērījumiem LED moduļa vai galvenā luktura, kas aprīkots ar LED moduli(-ļiem) un ko testē ar 50 V spriegumu, minimālais sarkanās nokrāsas saturs gaismā ir:

Formula

kur

| Ee(λ) (mērvienība: W) | ir starojuma spektrālais sadalījums; |
| --- | --- |
| V(λ) (mērvienība: 1) | ir spektrālais gaismas lietderības koeficients; |
| (λ) (mērvienība: nm) | ir viļņa garums. |

Ee(λ) (mērvienība: W)

ir starojuma spektrālais sadalījums;

V(λ) (mērvienība: 1)

ir spektrālais gaismas lietderības koeficients;

(λ) (mērvienība: nm)

ir viļņa garums.

Šo vērtību aprēķina, izmantojot viena nanometra intervālus.

4.2.   UV starojums

Zema UV starojuma tipa LED moduļa UV starojums ir:

Formula

kur:

| | S(λ) (mērvienība: 1) ir spektrālā svēršanas funkcija, |
| --- | --- |

S(λ) (mērvienība: 1) ir spektrālā svēršanas funkcija,

| | km = 683 lm/W ir starojuma gaismas efektivitātes maksimālā vērtība. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W ir starojuma gaismas efektivitātes maksimālā vērtība.

(Pārējo simbolu definīcijas sk. 4.1.1. punktā).

Šo vērtību aprēķina ar viena nanometra intervāliem. UV starojumam piemēro svērumu, ņemot vērā turpmākajā UV tabulā norādītās vērtības.

UV tabula

Vērtības saskaņā ar “Starptautiskās asociācijas aizsardzībai pret starojumu (IRPA/INIRC) norādījumiem par ultravioletā starojuma iedarbības robežām”. Izvēlētie viļņu garumi (nanometros) ir reprezentatīvi; pārējie lielumi būtu jāinterpolē.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

4.3.   Temperatūras stabilitāte

4.3.1.   Apgaismojums

| 4.3.1.1. | Galvenā luktura fotometriskos mērījumus veic pēc konkrētās funkcijas 1 darbības minūtes testa punktā, kā noteikts turpmāk. Šiem mērījumiem orientācija var būt aptuvena, taču tā jāsaglabā pirms un pēc koeficienta mērījumiem.
  Testa punkti, kuros veicami mērījumi:
  galvenajai tuvajai gaismai 50 V
  (Līkumu izgaismošanas mērījumam testa punktu nosaka ražotājs.),
  tālajai gaismai H–V. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Galvenā luktura fotometriskos mērījumus veic pēc konkrētās funkcijas 1 darbības minūtes testa punktā, kā noteikts turpmāk. Šiem mērījumiem orientācija var būt aptuvena, taču tā jāsaglabā pirms un pēc koeficienta mērījumiem.

Testa punkti, kuros veicami mērījumi:

galvenajai tuvajai gaismai 50 V

(Līkumu izgaismošanas mērījumam testa punktu nosaka ražotājs.),

tālajai gaismai H–V.

| 4.3.1.2. | Lukturi darbina, līdz tiek sasniegta fotometriskā stabilitāte. Brīdi, kad tiek panākta fotometriskā stabilitāte, definē kā atskaites punktu laikā, kad fotometrisko vērtību variācijas ir mazākas par 3 % jebkurā 15 minūšu ilgā laikposmā. Pēc stabilitātes sasniegšanas veic orientēšanu pilnīgai fotometrijai saskaņā ar konkrētajai ierīcei piemērojamajām prasībām. Fotometriskos mērījumus lukturim veic visos testa punktos, kuros to paredzēts darīt konkrētajai ierīcei. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Lukturi darbina, līdz tiek sasniegta fotometriskā stabilitāte. Brīdi, kad tiek panākta fotometriskā stabilitāte, definē kā atskaites punktu laikā, kad fotometrisko vērtību variācijas ir mazākas par 3 % jebkurā 15 minūšu ilgā laikposmā. Pēc stabilitātes sasniegšanas veic orientēšanu pilnīgai fotometrijai saskaņā ar konkrētajai ierīcei piemērojamajām prasībām. Fotometriskos mērījumus lukturim veic visos testa punktos, kuros to paredzēts darīt konkrētajai ierīcei.

| 4.3.1.3. | Aprēķina koeficientu starp fotometriskā testa punkta vērtību, kas noteikta 4.3.1.1. punktā, un punkta vērtību, kas noteikta 4.3.1.2. punktā. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Aprēķina koeficientu starp fotometriskā testa punkta vērtību, kas noteikta 4.3.1.1. punktā, un punkta vērtību, kas noteikta 4.3.1.2. punktā.

| 4.3.1.4. | Kad ir sasniegta fotometriskā stabilitāte, piemēro iepriekš aprēķināto koeficientu katram atlikušajam testa punktam, lai iegūtu jaunu fotometrisko tabulu, kurā ietverta pilnīga fotometriskā informācija, pamatojoties uz vienu darbības minūti. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Kad ir sasniegta fotometriskā stabilitāte, piemēro iepriekš aprēķināto koeficientu katram atlikušajam testa punktam, lai iegūtu jaunu fotometrisko tabulu, kurā ietverta pilnīga fotometriskā informācija, pamatojoties uz vienu darbības minūti.

| 4.3.1.5. | Apgaismojuma intensitātes vērtības, kas izmērītas pēc vienas darbības minūtes un pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, atbilst prasību minimumam un maksimumam. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

Apgaismojuma intensitātes vērtības, kas izmērītas pēc vienas darbības minūtes un pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, atbilst prasību minimumam un maksimumam.

4.3.2.   Krāsa

Izstarotās gaismas krāsa, ko mēra pēc vienas minūtes un pēc fotometriskās stabilitātes iestāšanās, kā aprakstīts šā pielikuma 4.3.1.2. punktā, abos gadījumos ir noteiktajās krāsu robežās.

5.   LED moduļa(-u), kas nodrošina galveno tuvo gaismu, objektīvo gaismas plūsmas mērījumu veic šādi:

| 5.1. | LED moduļa(-u) konfigurācija atbilst tehniskajās specifikācijās aprakstītajai, kā noteikts šo noteikumu 2.2.2. punktā. Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma tehniskais dienests, izmantojot instrumentus, noņem optiskos elementus (sekundārie optiskie elementi). Šo procedūru un apstākļus mērījumu laikā, kā aprakstīts turpmāk, apraksta testa protokolā; |
| --- | --- |

5.1.

LED moduļa(-u) konfigurācija atbilst tehniskajās specifikācijās aprakstītajai, kā noteikts šo noteikumu 2.2.2. punktā. Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma tehniskais dienests, izmantojot instrumentus, noņem optiskos elementus (sekundārie optiskie elementi). Šo procedūru un apstākļus mērījumu laikā, kā aprakstīts turpmāk, apraksta testa protokolā;

| 5.2. | pieteikuma iesniedzējs iesniedz katra tipa trīs LED moduļus kopā ar gaismas avota vadības iekārtu, ja tāda ir, un pietiekamas instrukcijas.
  Var nodrošināt piemērotu siltuma vadības sistēmu (piemēram, siltuma novadošu radiatoru), lai imitētu tādus temperatūras apstākļus, kādi ir attiecīgajā galvenajā lukturī.
  Pirms testa katru LED moduli vecina vismaz 48 stundas tādos pašos apstākļos, kādi pastāv attiecīgajā galvenajā lukturī.
  Ja izmanto integrējošu lodi, tās minimālais diametrs ir viens metrs, un tā ir vismaz desmit reizes lielāka par LED moduļa maksimālo izmēru atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka. Plūsmas mērījumus var veikt arī ar integrēšanu, izmantojot goniofotometru. Ņem vērā CIE publikācijā Nr. 84 – 1989 minētos noteikumus attiecībā uz telpas temperatūru, novietojumu utt.

  LED moduli aptuveni stundu ieslēgtā stāvoklī tur slēgtajā lodē vai goniofotometrā.
  Plūsmu mēra pēc stabilitātes iestāšanās, kā izskaidrots šā pielikuma 4.3.1.2. punktā.
  Katra tipa LED moduļa trīs paraugu mērījumu vidējā vērtība uzskatāma par objektīvo gaismas plūsmu. |
| --- | --- |

5.2.

pieteikuma iesniedzējs iesniedz katra tipa trīs LED moduļus kopā ar gaismas avota vadības iekārtu, ja tāda ir, un pietiekamas instrukcijas.

Var nodrošināt piemērotu siltuma vadības sistēmu (piemēram, siltuma novadošu radiatoru), lai imitētu tādus temperatūras apstākļus, kādi ir attiecīgajā galvenajā lukturī.

Pirms testa katru LED moduli vecina vismaz 48 stundas tādos pašos apstākļos, kādi pastāv attiecīgajā galvenajā lukturī.

Ja izmanto integrējošu lodi, tās minimālais diametrs ir viens metrs, un tā ir vismaz desmit reizes lielāka par LED moduļa maksimālo izmēru atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka. Plūsmas mērījumus var veikt arī ar integrēšanu, izmantojot goniofotometru. Ņem vērā CIE publikācijā Nr. 84 – 1989 minētos noteikumus attiecībā uz telpas temperatūru, novietojumu utt.

LED moduli aptuveni stundu ieslēgtā stāvoklī tur slēgtajā lodē vai goniofotometrā.

Plūsmu mēra pēc stabilitātes iestāšanās, kā izskaidrots šā pielikuma 4.3.1.2. punktā.

Katra tipa LED moduļa trīs paraugu mērījumu vidējā vērtība uzskatāma par objektīvo gaismas plūsmu.

---