# Europeiska unionens L 190/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 190 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången21 juli 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 190

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången21 juli 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1352 av den 18 april 2017 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/98 om genomförandet av unionens internationella förpliktelser, som avses i artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013, enligt den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten och konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordatlantens västra del | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1353 av den 19 maj 2017 om ändring av förordning (EG) nr 607/2009 vad gäller vilka druvsortsnamn och synonymer för dessa som får förekomma i märkningen av vin | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1354 av den 20 juli 2017 om angivande av hur information enligt artikel 10.10 i Europaparlamentets och rådet direktiv 2014/53/EU ska presenteras (
  1
  ) | 7 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1355 av den 20 juli 2017 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den elfte delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080 | 11 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut (Gusp) 2017/1356 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 18 juli 2017 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2017/321 (Atalanta/2/2017) | 12 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1357 av den 19 juli 2017 om offentliggörande med begränsningar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 i Europeiska unionens officiella tidning av hänvisningen till standard EN 60335-2-9:2003, senast ändrad genom A13:2010, om särskilda fordringar på brödrostar, grillar, halsterapparater och liknande bruksföremål
  [delgivet med nr C(2017) 3168] | 14 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1358 av den 20 juli 2017 om fastställande av tekniska specifikationer för informations- och kommunikationsteknik som hänvisning vid offentlig upphandling (
  1
  ) | 16 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/1359 av den 18 maj 2017 om ändring av beslut (EU) 2016/948 om genomförandet av programmet för köp av värdepapper från företagssektorn (ECB/2017/13) | 20 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/1360 av den 18 maj 2017 om ändring av beslut ECB/2014/40 om genomförandet av det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer (ECB/2017/14) | 22 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/1361 av den 18 maj 2017 om ändring av beslut (EU) 2015/5 om genomförandet av programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar (ECB/2017/15) | 24 |
| | | RIKTLINJER |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2017/1362 av den 18 maj 2017 om ändring av riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2017/12) | 26 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1352 av den 18 april 2017 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/98 om genomförandet av unionens internationella förpliktelser, som avses i artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013, enligt den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten och konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordatlantens västra del

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1353 av den 19 maj 2017 om ändring av förordning (EG) nr 607/2009 vad gäller vilka druvsortsnamn och synonymer för dessa som får förekomma i märkningen av vin

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1354 av den 20 juli 2017 om angivande av hur information enligt artikel 10.10 i Europaparlamentets och rådet direktiv 2014/53/EU ska presenteras (
  1
  )

1

7

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1355 av den 20 juli 2017 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den elfte delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080

11

BESLUT

*

Beslut (Gusp) 2017/1356 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 18 juli 2017 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2017/321 (Atalanta/2/2017)

12

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1357 av den 19 juli 2017 om offentliggörande med begränsningar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 i Europeiska unionens officiella tidning av hänvisningen till standard EN 60335-2-9:2003, senast ändrad genom A13:2010, om särskilda fordringar på brödrostar, grillar, halsterapparater och liknande bruksföremål
  [delgivet med nr C(2017) 3168]

Europeiska unionens officiella tidning

[delgivet med nr C(2017) 3168]

14

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1358 av den 20 juli 2017 om fastställande av tekniska specifikationer för informations- och kommunikationsteknik som hänvisning vid offentlig upphandling (
  1
  )

1

16

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/1359 av den 18 maj 2017 om ändring av beslut (EU) 2016/948 om genomförandet av programmet för köp av värdepapper från företagssektorn (ECB/2017/13)

20

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/1360 av den 18 maj 2017 om ändring av beslut ECB/2014/40 om genomförandet av det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer (ECB/2017/14)

22

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/1361 av den 18 maj 2017 om ändring av beslut (EU) 2015/5 om genomförandet av programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar (ECB/2017/15)

24

RIKTLINJER

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2017/1362 av den 18 maj 2017 om ändring av riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2017/12)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 21.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/1352

av den 18 april 2017

om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/98 om genomförandet av unionens internationella förpliktelser, som avses i artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013, enligt den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten och konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordatlantens västra del

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artikel 15.2, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs skyldigheten att landa alla fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar, och i Medelhavet även fångster av vissa arter för vilka minimistorlek har fastställts (nedan kallad landningsskyldigheten). Artikel 15.1 i den förordningen omfattar fiskeverksamhet som bedrivs i unionens vatten eller av unionsfiskefartyg utanför unionens vatten i vatten som inte omfattas av tredjeländers överhöghet eller jurisdiktion. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs skyldigheten att landa alla fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar, och i Medelhavet även fångster av vissa arter för vilka minimistorlek har fastställts (nedan kallad landningsskyldigheten). Artikel 15.1 i den förordningen omfattar fiskeverksamhet som bedrivs i unionens vatten eller av unionsfiskefartyg utanför unionens vatten i vatten som inte omfattas av tredjeländers överhöghet eller jurisdiktion.

| (2) | I rådets förordning (EG) nr 1386/2007 (2) anges de bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo) (3), som unionen anslöt sig till 1978. I vissa av Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter fastställs en utkastskyldighet gällande fångster och bifångster av vissa arter för vilka landningsskyldigheten bör tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

I rådets förordning (EG) nr 1386/2007 (2) anges de bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo) (3), som unionen anslöt sig till 1978. I vissa av Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter fastställs en utkastskyldighet gällande fångster och bifångster av vissa arter för vilka landningsskyldigheten bör tillämpas.

| (3) | Genom artikel 15.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att genomföra internationella förpliktelser i unionslagstiftningen, i synnerhet undantag från landningsskyldigheten. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 15.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att genomföra internationella förpliktelser i unionslagstiftningen, i synnerhet undantag från landningsskyldigheten.

| (4) | I kommissionens delegerad förordning (EU) 2015/98 (4) fastställs undantag från landningsskyldigheten med verkan från och med den 1 januari 2015 avseende fångster och bifångster av lodda som annars omfattas av en utkastskyldighet enligt Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens delegerad förordning (EU) 2015/98 (4) fastställs undantag från landningsskyldigheten med verkan från och med den 1 januari 2015 avseende fångster och bifångster av lodda som annars omfattas av en utkastskyldighet enligt Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter.

| (5) | Senast från och med den 1 januari 2017 kommer landningsskyldigheten att tillämpas på fler arter som definierar fisket, däribland arter som fångas i Nafos regleringsområde. |
| --- | --- |

(5)

Senast från och med den 1 januari 2017 kommer landningsskyldigheten att tillämpas på fler arter som definierar fisket, däribland arter som fångas i Nafos regleringsområde.

| (6) | Enligt artikel 5 i Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter omfattas vissa arter som fångas i Nafos regleringsområde av fångstbegränsningar, med undantag av beståndet av nordhavsräka i Nafo-sektion 3M där förvaltningen sker genom ansträngningstilldelning. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 5 i Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter omfattas vissa arter som fångas i Nafos regleringsområde av fångstbegränsningar, med undantag av beståndet av nordhavsräka i Nafo-sektion 3M där förvaltningen sker genom ansträngningstilldelning.

| (7) | I artikel 6 i Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter fastställs begränsningar för bifångst som behålls ombord för de bestånd som omfattas av fångst- eller ansträngningsbegränsningar när dessa bestånd fiskas som bifångst inom andra fisken. I artikel 6.3 d i Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter, genomförd genom artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1386/2007, anges att då ett fiskeförbud gäller begränsas den mängd som får behållas ombord av arter som klassats som bifångst till högst 1 250 kg eller 5 %, beroende på vilken mängd som är störst. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 6 i Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter fastställs begränsningar för bifångst som behålls ombord för de bestånd som omfattas av fångst- eller ansträngningsbegränsningar när dessa bestånd fiskas som bifångst inom andra fisken. I artikel 6.3 d i Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter, genomförd genom artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1386/2007, anges att då ett fiskeförbud gäller begränsas den mängd som får behållas ombord av arter som klassats som bifångst till högst 1 250 kg eller 5 %, beroende på vilken mängd som är störst.

| (8) | Vidare föreskrivs i artikel 14 i Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter, genomförd genom artikel 10 i förordning (EG) nr 138672007, att inget fartyg får behålla fisk ombord som inte uppfyller storlekskraven och att sådan fisk omedelbart ska kastas överbord. |
| --- | --- |

(8)

Vidare föreskrivs i artikel 14 i Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter, genomförd genom artikel 10 i förordning (EG) nr 138672007, att inget fartyg får behålla fisk ombord som inte uppfyller storlekskraven och att sådan fisk omedelbart ska kastas överbord.

| (9) | I bilaga I.A till Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter anges en tabell med årliga kvoter för alla Nafo-bestånd som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(9)

I bilaga I.A till Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter anges en tabell med årliga kvoter för alla Nafo-bestånd som omfattas av fångstbegränsningar.

| (10) | Artiklarna 5, 6 och 14 i Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter skapar tillsammans en skyldighet att kasta fångster överstigande de fastställda fångst- eller bifångstgränserna överbord. Med avseende på de unionsfartyg som fiskar i Nafos regleringsområde är följande Nafo-fisken berörda: torsk (i sektionerna 2J3KL, 3M, 3NO), rödtunga (i sektionerna 3L och 3NO), lerskädda (i sektionerna 3M och 3LNO), nordlig stjärtfenad bläckfisk (i delområdena 3 och 4), gulstjärtsskädda (i sektionerna 3LNO), liten hälleflundra (i sektionerna 3LMNO), rockor (i sektionerna 3LNO), kungsfiskar (i sektionerna 3LN, 3M, 3O och delområde 2, sektionerna 1F och 3K), vit kummel (i sektionerna 3NO) och nordhavsräka (i sektionerna 3LNO). För att säkerställa att unionen uppfyller sina internationella förpliktelser och för att skapa rättslig säkerhet för fiskare är det nödvändigt att klargöra i vilka situationer landningsskyldigheten inte gäller. |
| --- | --- |

(10)

Artiklarna 5, 6 och 14 i Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter skapar tillsammans en skyldighet att kasta fångster överstigande de fastställda fångst- eller bifångstgränserna överbord. Med avseende på de unionsfartyg som fiskar i Nafos regleringsområde är följande Nafo-fisken berörda: torsk (i sektionerna 2J3KL, 3M, 3NO), rödtunga (i sektionerna 3L och 3NO), lerskädda (i sektionerna 3M och 3LNO), nordlig stjärtfenad bläckfisk (i delområdena 3 och 4), gulstjärtsskädda (i sektionerna 3LNO), liten hälleflundra (i sektionerna 3LMNO), rockor (i sektionerna 3LNO), kungsfiskar (i sektionerna 3LN, 3M, 3O och delområde 2, sektionerna 1F och 3K), vit kummel (i sektionerna 3NO) och nordhavsräka (i sektionerna 3LNO). För att säkerställa att unionen uppfyller sina internationella förpliktelser och för att skapa rättslig säkerhet för fiskare är det nödvändigt att klargöra i vilka situationer landningsskyldigheten inte gäller.

| (11) | Det är lämpligt att ändra det Nafo-område för vilket de åtgärder som anges i delegerad förordning (EU) 2015/98 är avsedda att tillämpas genom att ersätta ”Nafos konventionsområden” med ”Nafos regleringsområde” i den förordningen. |
| --- | --- |

(11)

Det är lämpligt att ändra det Nafo-område för vilket de åtgärder som anges i delegerad förordning (EU) 2015/98 är avsedda att tillämpas genom att ersätta ”Nafos konventionsområden” med ”Nafos regleringsområde” i den förordningen.

| (12) | Delegerad förordning (EU) 2015/98 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Delegerad förordning (EU) 2015/98 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | Mot bakgrund av den tidsram som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör den här förordningen träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av den tidsram som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör den här förordningen träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) 2015/98 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   
  Nafos regleringsområde
  : det område som definieras i artikel I.2 konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordatlantens västra del (Nafokonventionen).” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Led 1 ska ersättas med följande:

”1.   
  Nafos regleringsområde
  : det område som definieras i artikel I.2 konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordatlantens västra del (Nafokonventionen).”

| b) | Led 2 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Led 2 ska utgå.

| 2. | Kapitel III i delegerad förordning (EU) 2015/98 ska ersättas med följande:


  ”KAPITEL III


  NAFOS REGLERINGSOMRÅDE



  Artikel 6
  Beräkning av bifångstbegränsningar

  1.   De bifångstbegränsningar som avses i denna förordning ska tillämpas på bestånd (kombination av arter och sektion) som förtecknas i bilaga I.A till Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter.


  2.   För varje bestånd ska beräkningen av den bifångstprocent som avses i denna förordning grunda sig på kvoten mellan den fångst av det aktuella beståndet som behålls ombord och den totala fångst av samtliga bestånd som behålls ombord.


  3.   De gränser och procentsatser som avses i denna förordning ska avse den fångstvikt som behålls ombord vid tidpunkten för inspektion, och ska beräknas per sektion på grundval av sifferuppgifterna i fiskeloggboken. Genom undantag ska beräkningen av bifångsten av bottenlevande arter inte omfatta fångsten av nordhavsräka i den totala fångst som behålls ombord.



  Artikel 6a
  Allmänna undantag för Nafos regleringsområde

  1.   Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 får fisk som fångats i Nafos regleringsområde och som överstiger de fångstbegränsningar som fastställts i en rättsligt bindande unionsakt inte behållas ombord.


  2.   Artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1386/2007, som föreskriver förbud mot att ombord bevara bifångster överstigande 1 250 kg eller 5 %, beroende på vilken mängd som är störst, av arter för vilka fångstgränsen är fastställd till 0 genom en rättsligt bindande unionsakt, ska tillämpas genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.


  3.   Artikel 10 i förordning (EG) nr 1386/2007, som kräver att fisk som inte uppfyller storlekskraven enligt bilaga III till den förordningen omedelbart ska kastas överbord, ska tillämpas genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.



  Artikel 6b
  Torsk i Nafo-sektionerna 3NO
  Genom undantag från artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1386/2007 och så länge fångstgränsen är fastställd till 0 genom en rättsligt bindande unionsakt, får torsk fångad som bifångst i Nafo-sektionerna 3NO och överstigande 1 000 kg eller 4 %, beroende på vilken mängd som är störst, inte behållas ombord.


  Artikel 6c
  Lerskädda i Nafo-sektionerna 3LNO
  Genom undantag från artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1386/2007 och så länge fångstgränsen är fastställd till 0 genom en rättsligt bindande unionsakt, får lerskädda fångad som bifångst i Nafo-sektionerna 3LNO inom ett riktat fiske efter gulstjärtsskädda och överstigande 15 % inte behållas ombord.


  Artikel 6d
  Gulstjärtskädda i Nafo-sektionerna 3LNO

  1.   Genom undantag från artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1386/2007 och så länge fångstgränsen är fastställd till 0 genom en rättsligt bindande unionsakt, får gulstjärtsskädda fångad som bifångst i Nafo-sektionerna 3LNO och överstigande 2 500 kg eller 10 %, beroende på vilken mängd som är störst, inte behållas ombord.


  2.   När den fångstbegränsning för gulstjärtsskädda som Nafo tilldelat de avtalsslutande parterna, utan fastställande av en viss andel av beståndet, har uttömts, får gulstjärtsskädda fångad som bifångst och överstigande 1 250 kg eller 5 %, beroende på vilken mängd som är störst, inte behållas ombord.



  Artikel 6e
  Kungsfiskar i Nafo-sektion 3M
  Så länge det riktade fisket efter kungsfiskar i Nafo-sektion 3M omfattas av tillfälligt fiskestopp på grund av att 50 % av den årliga fångstbegränsningen har uppnåtts, får kungsfiskar fångade som bifångst i Nafo-sektion 3M och överstigande 1 250 kg eller 5 %, beroende på vilken mängd som är störst, inte behållas ombord.” |
| --- | --- |

2.

Kapitel III i delegerad förordning (EU) 2015/98 ska ersättas med följande:

”KAPITEL III

NAFOS REGLERINGSOMRÅDE

Artikel 6

Beräkning av bifångstbegränsningar

1.   De bifångstbegränsningar som avses i denna förordning ska tillämpas på bestånd (kombination av arter och sektion) som förtecknas i bilaga I.A till Nafos bevarande- och tillämpningsföreskrifter.

2.   För varje bestånd ska beräkningen av den bifångstprocent som avses i denna förordning grunda sig på kvoten mellan den fångst av det aktuella beståndet som behålls ombord och den totala fångst av samtliga bestånd som behålls ombord.

3.   De gränser och procentsatser som avses i denna förordning ska avse den fångstvikt som behålls ombord vid tidpunkten för inspektion, och ska beräknas per sektion på grundval av sifferuppgifterna i fiskeloggboken. Genom undantag ska beräkningen av bifångsten av bottenlevande arter inte omfatta fångsten av nordhavsräka i den totala fångst som behålls ombord.

Artikel 6a

Allmänna undantag för Nafos regleringsområde

1.   Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 får fisk som fångats i Nafos regleringsområde och som överstiger de fångstbegränsningar som fastställts i en rättsligt bindande unionsakt inte behållas ombord.

2.   Artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1386/2007, som föreskriver förbud mot att ombord bevara bifångster överstigande 1 250 kg eller 5 %, beroende på vilken mängd som är störst, av arter för vilka fångstgränsen är fastställd till 0 genom en rättsligt bindande unionsakt, ska tillämpas genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

3.   Artikel 10 i förordning (EG) nr 1386/2007, som kräver att fisk som inte uppfyller storlekskraven enligt bilaga III till den förordningen omedelbart ska kastas överbord, ska tillämpas genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Artikel 6b

Torsk i Nafo-sektionerna 3NO

Genom undantag från artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1386/2007 och så länge fångstgränsen är fastställd till 0 genom en rättsligt bindande unionsakt, får torsk fångad som bifångst i Nafo-sektionerna 3NO och överstigande 1 000 kg eller 4 %, beroende på vilken mängd som är störst, inte behållas ombord.

Artikel 6c

Lerskädda i Nafo-sektionerna 3LNO

Genom undantag från artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1386/2007 och så länge fångstgränsen är fastställd till 0 genom en rättsligt bindande unionsakt, får lerskädda fångad som bifångst i Nafo-sektionerna 3LNO inom ett riktat fiske efter gulstjärtsskädda och överstigande 15 % inte behållas ombord.

Artikel 6d

Gulstjärtskädda i Nafo-sektionerna 3LNO

1.   Genom undantag från artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1386/2007 och så länge fångstgränsen är fastställd till 0 genom en rättsligt bindande unionsakt, får gulstjärtsskädda fångad som bifångst i Nafo-sektionerna 3LNO och överstigande 2 500 kg eller 10 %, beroende på vilken mängd som är störst, inte behållas ombord.

2.   När den fångstbegränsning för gulstjärtsskädda som Nafo tilldelat de avtalsslutande parterna, utan fastställande av en viss andel av beståndet, har uttömts, får gulstjärtsskädda fångad som bifångst och överstigande 1 250 kg eller 5 %, beroende på vilken mängd som är störst, inte behållas ombord.

Artikel 6e

Kungsfiskar i Nafo-sektion 3M

Så länge det riktade fisket efter kungsfiskar i Nafo-sektion 3M omfattas av tillfälligt fiskestopp på grund av att 50 % av den årliga fångstbegränsningen har uppnåtts, får kungsfiskar fångade som bifångst i Nafo-sektion 3M och överstigande 1 250 kg eller 5 %, beroende på vilken mängd som är störst, inte behållas ombord.”

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1386/2007 av den 22 oktober 2007 om inrättande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som ska tillämpas i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (EUT L 318, 5.12.2007, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EEG) nr 3179/78 av den 28 december 1978 om Europeiska ekonomiska gemenskapens antagande av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordatlantens västra del (EGT L 378, 30.12.1978, s. 1).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/98 av den 18 november 2014 om genomförandet av unionens internationella förpliktelser, som avses i artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013, enligt den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten och konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordatlantens västra del (EUT L 16, 23.1.2015, s. 23).

4

---

| 21.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/5

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/1353

av den 19 maj 2017

om ändring av förordning (EG) nr 607/2009 vad gäller vilka druvsortsnamn och synonymer för dessa som får förekomma i märkningen av vin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 100.3, och

av följande skäl:

| (1) | Kroatien anslöt sig till Europeiska unionen den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

(1)

Kroatien anslöt sig till Europeiska unionen den 1 juli 2013.

| (2) | Inför anslutningen till unionen den 1 juli 2013 begärde Kroatien att landets förteckning över erkända druvsorter för vinframställning skulle tas upp i förteckningen över druvsorter för vinframställning som omfattas av en geografisk beteckning och som får anges i märkningen på vin, vilken då ingick i bilaga II till kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 (2) och som nu finns i bilaga XV till kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 (3). I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (4) svarade kommissionen Kroatien att den nationella sortförteckningen inte behöver godkännas på EU-nivå och att varje medlemsstat får fatta beslut om sin egen förteckning. Kommissionen svarade också Kroatien att i linje med den praxis som tillämpats vid tidigare anslutningar och framför allt i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1429/2004 (5), genom vilken bilaga II till förordning (EG) nr 753/2002 ändras, skulle införandet av kroatiska druvsortsnamn i bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009 komma att göras efter anslutningen. På grundval av detta drog Kroatien tillbaka den aktuella begäran från sin förhandlingsposition. |
| --- | --- |

(2)

Inför anslutningen till unionen den 1 juli 2013 begärde Kroatien att landets förteckning över erkända druvsorter för vinframställning skulle tas upp i förteckningen över druvsorter för vinframställning som omfattas av en geografisk beteckning och som får anges i märkningen på vin, vilken då ingick i bilaga II till kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 (2) och som nu finns i bilaga XV till kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 (3). I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (4) svarade kommissionen Kroatien att den nationella sortförteckningen inte behöver godkännas på EU-nivå och att varje medlemsstat får fatta beslut om sin egen förteckning. Kommissionen svarade också Kroatien att i linje med den praxis som tillämpats vid tidigare anslutningar och framför allt i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1429/2004 (5), genom vilken bilaga II till förordning (EG) nr 753/2002 ändras, skulle införandet av kroatiska druvsortsnamn i bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009 komma att göras efter anslutningen. På grundval av detta drog Kroatien tillbaka den aktuella begäran från sin förhandlingsposition.

| (3) | Bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009 har ändrats genom kommissionens förordning (EU) nr 753/2013 (6) så att bilagan även omfattar druvsortsnamn som använts traditionellt vid saluföring av vin som framställts på Kroatiens territorium och som innehåller eller utgör en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som är skyddade i unionen; syftet med detta var att se till att sådana namn kan fortsätta att ingå i märkningen av kroatiska viner som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning. Av hänsyn till hur viktig frågan är för Slovenien fördes druvsortsnamnet ”Teran”, vilket är en homonym till den slovenska skyddade ursprungsbeteckningen ”Teran” (SUB-SI-A1581), inte in i förordningen i väntan på att förhandlingarna mellan Kroatien och Slovenien skulle avslutas. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009 har ändrats genom kommissionens förordning (EU) nr 753/2013 (6) så att bilagan även omfattar druvsortsnamn som använts traditionellt vid saluföring av vin som framställts på Kroatiens territorium och som innehåller eller utgör en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som är skyddade i unionen; syftet med detta var att se till att sådana namn kan fortsätta att ingå i märkningen av kroatiska viner som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning. Av hänsyn till hur viktig frågan är för Slovenien fördes druvsortsnamnet ”Teran”, vilket är en homonym till den slovenska skyddade ursprungsbeteckningen ”Teran” (SUB-SI-A1581), inte in i förordningen i väntan på att förhandlingarna mellan Kroatien och Slovenien skulle avslutas.

| (4) | Kroatien har begränsat sin begäran om att få använda druvsortsnamnet ”Teran” till att endast gälla användning avseende viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Hrvatska Istra” (PDO-HR-A1652). Trots att begäran begränsats geografiskt och trots att kommissionen ställt sig bakom detta har det visat sig omöjligt att nå en kompromiss mellan Kroatien och Slovenien. |
| --- | --- |

(4)

Kroatien har begränsat sin begäran om att få använda druvsortsnamnet ”Teran” till att endast gälla användning avseende viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Hrvatska Istra” (PDO-HR-A1652). Trots att begäran begränsats geografiskt och trots att kommissionen ställt sig bakom detta har det visat sig omöjligt att nå en kompromiss mellan Kroatien och Slovenien.

| (5) | Eftersom ingen lösning har hittats, trots kommissionens ansträngningar för att närma Kroatiens och Sloveniens ståndpunkter, har kommissionen gått igenom den information som den förfogar över avseende rådande märkningspraxis vad gäller druvsorten ”Teran” och konstaterar att druvsorten i fråga bör föras in i del A i bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009 för användning i samband med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Hrvatska Istra”. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom ingen lösning har hittats, trots kommissionens ansträngningar för att närma Kroatiens och Sloveniens ståndpunkter, har kommissionen gått igenom den information som den förfogar över avseende rådande märkningspraxis vad gäller druvsorten ”Teran” och konstaterar att druvsorten i fråga bör föras in i del A i bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009 för användning i samband med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Hrvatska Istra”.

| (6) | Mot bakgrund av de reservationer som Slovenien har gjort avseende en påstådd risk för att konsumenten kan vilseledas och i syfte att finna en lösning som är godtagbar för alla berörda producenter och som kan få stöd från samtliga berörda medlemsstater anser kommissionen att det är lämpligt att fastställa på vilka villkor druvsortsnamnet ”Teran” får användas i märkningen av produkter som omfattas av den aktuella skyddade ursprungsbeteckningen, med hänsyn tagen till de villkor som Kroatien har för avsikt att införa för de egna producenterna. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av de reservationer som Slovenien har gjort avseende en påstådd risk för att konsumenten kan vilseledas och i syfte att finna en lösning som är godtagbar för alla berörda producenter och som kan få stöd från samtliga berörda medlemsstater anser kommissionen att det är lämpligt att fastställa på vilka villkor druvsortsnamnet ”Teran” får användas i märkningen av produkter som omfattas av den aktuella skyddade ursprungsbeteckningen, med hänsyn tagen till de villkor som Kroatien har för avsikt att införa för de egna producenterna.

| (7) | Förordning (EG) nr 607/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förordning (EG) nr 607/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | Införandet av Kroatien i del A i bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009 med avseende på användningen av druvsortsnamnet ”Teran” bör gälla från och med det datum då Kroatien anslöt sig till unionen, dvs. den 1 juli 2013, eftersom Kroatiens begäran lämnades in före det datumet och då rådande praxis vid anslutningen var att druvsortsnamnet ”Teran” traditionellt användes för saluföring av viner som framställts på Kroatiens territorium och då antagandet av denna förordning endast fördröjts i väntan på ett förhandlingsresultat. Av samma skäl bör det antas en övergångsbestämmelse för viner som framställts före denna förordnings ikraftträdande. |
| --- | --- |

(8)

Införandet av Kroatien i del A i bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009 med avseende på användningen av druvsortsnamnet ”Teran” bör gälla från och med det datum då Kroatien anslöt sig till unionen, dvs. den 1 juli 2013, eftersom Kroatiens begäran lämnades in före det datumet och då rådande praxis vid anslutningen var att druvsortsnamnet ”Teran” traditionellt användes för saluföring av viner som framställts på Kroatiens territorium och då antagandet av denna förordning endast fördröjts i väntan på ett förhandlingsresultat. Av samma skäl bör det antas en övergångsbestämmelse för viner som framställts före denna förordnings ikraftträdande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I del A i bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009 ska följande rad läggas till som rad 55:

| ”55. | Teran (SL) | Teran | Kroatien (3) |
| --- | --- | --- | --- |

”55.

Teran (SL)

Teran

Kroatien (3)

Artikel 2

Viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Hrvatska Istra” (PDO-HR-A1652), som har framställts före den dag då denna förordning träder i kraft i enlighet med tillämplig lagstiftning får saluföras tills lagren är tömda, även om de inte uppfyller de märkningskrav som anges på rad 55 i del A av bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009, vilken läggs till genom artikel 1 i denna förordning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 19 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 av den 29 april 2002 om vissa tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller beteckning, benämning, presentation och skydd av vissa vinprodukter (EGT L 118, 4.5.2002, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 av den 14 juli 2009 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 med avseende på skyddade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, traditionella uttryck, märkning och presentation av vissa vinprodukter (EUT L 193, 24.7.2009, s. 60).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 1429/2004 av den 9 augusti 2004 om ändring av förordning (EG) nr 753/2002 om vissa tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller beteckning, benämning, presentation och skydd av vissa vinprodukter (EUT L 263, 10.8.2004, s. 11).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 753/2013 av den 2 augusti 2013 om ändring av förordning (EG) nr 607/2009 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 när det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, traditionella uttryck, märkning och presentation av vissa vinprodukter (EUT L 210, 6.8.2013, s. 21).

6

(3)  Får endast användas avseende den skyddade ursprungsbeteckningen ’Hrvatska Istra’ (PDO-HR-A1652) och på villkor att ’Hrvatska Istra’ och ’Teran’ anges tillsammans och att namnet ’Teran’ anges i en mindre teckenstorlek än ’Hrvatska Istra’.”

3

---

| 21.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1354

av den 20 juli 2017

om angivande av hur information enligt artikel 10.10 i Europaparlamentets och rådet direktiv 2014/53/EU ska presenteras

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU av den 16 april 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG (1), särskilt artiklarna 10.10 och 45.2, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 10.10 i direktiv 2014/53/EU fastställs att om det finns restriktioner för ibruktagandet eller krav för användningstillstånd ska informationen på förpackningen möjliggöra identifiering av den medlemsstat eller det geografiska område i en medlemsstat där det finns restriktioner för ibruktagandet eller befintliga krav för användningstillstånd och att denna information ska finnas i den bruksanvisning som åtföljer radioutrustningen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10.10 i direktiv 2014/53/EU fastställs att om det finns restriktioner för ibruktagandet eller krav för användningstillstånd ska informationen på förpackningen möjliggöra identifiering av den medlemsstat eller det geografiska område i en medlemsstat där det finns restriktioner för ibruktagandet eller befintliga krav för användningstillstånd och att denna information ska finnas i den bruksanvisning som åtföljer radioutrustningen.

| (2) | Enligt artikel 10.10 i direktiv 2014/53/EU får kommissionen anta genomförandeakter där det närmare anges hur informationen enligt artikel 10.10 ska presenteras. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 10.10 i direktiv 2014/53/EU får kommissionen anta genomförandeakter där det närmare anges hur informationen enligt artikel 10.10 ska presenteras.

| (3) | Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 45.2 i direktiv 2014/53/EU. |
| --- | --- |

(3)

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 45.2 i direktiv 2014/53/EU.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för bedömning av överensstämmelse och marknadsövervakning inom teleområdet, som inrättats i enlighet med artikel 45 i direktiv 2014/53/EU. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för bedömning av överensstämmelse och marknadsövervakning inom teleområdet, som inrättats i enlighet med artikel 45 i direktiv 2014/53/EU.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Denna förordning innehåller bestämmelser om hur informationen enligt artikel 10.10 i direktiv 2014/53/EU ska presenteras och ska endast gälla radioutrustning som omfattas av restriktioner för ibruktagande eller krav för användningstillstånd i minst en medlemsstat.

Artikel 2

1.   Om radioutrustning omfattas av restriktioner för ibruktagandet eller krav för användningstillstånd i enlighet med artikel 10.10 i direktiv 2014/53/EU ska följande information anbringas på radioutrustningens förpackning, tydligt och lätt läsbart:

| a) | Ett piktogram enligt bilaga I till denna förordning, eller |
| --- | --- |

a)

Ett piktogram enligt bilaga I till denna förordning, eller

| b) | orden ”restriktioner eller krav i” på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändarna och som bestämts av den berörda medlemsstaten, följt av de förkortningar enligt bilaga II för de medlemsstater där sådana restriktioner eller krav finns. |
| --- | --- |

b)

orden ”restriktioner eller krav i” på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändarna och som bestämts av den berörda medlemsstaten, följt av de förkortningar enligt bilaga II för de medlemsstater där sådana restriktioner eller krav finns.

2.   Om radioutrustning omfattas av restriktioner för ibruktagandet eller krav för användningstillstånd i enlighet med artikel 10.10 i direktiv 2014/53/EU ska det i den bruksanvisning som åtföljer radioutrustningen finnas en förteckning, på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändarna och som bestämts av den berörda medlemsstaten, över de medlemsstater och de geografiska områden i medlemsstaterna där det finns sådana restriktioner eller krav, samt över vilken typ av restriktioner eller krav som gäller i respektive medlemsstat och geografiskt område i en medlemsstat.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, och den ska gälla från och med den 9 augusti 2018.

Radioutrustning som släpps ut på marknaden efter den 8 augusti 2017 och som överensstämmer med denna förordning ska anses överensstämma med artikel 10.10 i direktiv 2014/53/EU.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 153, 22.5.2014, s. 62.

1

---

BILAGA I

Piktogram

| 1. | Piktogrammet ska vara i tabellform. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Piktogrammet ska innehålla följande symbol: |
| --- | --- |

2.

Image 1

| 3. | I piktogrammet ska också anges, under eller vid sidan av den symbol som anges i punkt 2, de förkortningar enligt bilaga II för de medlemsstater där det finns restriktioner för ibruktagandet eller krav för användningstillstånd. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Så länge piktogrammet är synligt och läsbart kan det var utformat på olika sätt (t.ex. olika färger, skiftande tjocklek på linjer osv.). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Exempel på piktogram: |
| --- | --- |
| ES | LU | RO |
| CZ | FR | HU |
| SI | DK | HR |

5.

Image 2

ES

LU

RO

CZ

FR

HU

SI

DK

HR

| | BG | EE | BE |
| --- | --- | --- | --- |

Image 3

BG

EE

BE

---

BILAGA II

Förkortningar

Förkortningarna för medlemsstaterna ska vara följande:

Belgien (BE), Bulgarien (BG), Tjeckien (CZ), Danmark (DK), Tyskland (DE), Estland (EE), Irland (IE), Grekland (EL), Spanien (ES), Frankrike (FR), Kroatien (HR), Italien (IT), Cypern (CY), Lettland (LV), Litauen (LT), Luxemburg (LU), Ungern (HU), Malta (MT), Nederländerna (NL), Österrike (AT), Polen (PL), Portugal (PT), Rumänien (RO), Slovenien (SI), Slovakien (SK), Finland (FI), Sverige (SE) och Förenade kungariket (UK).

---

| 21.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1355

av den 20 juli 2017

om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den elfte delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring (2), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

| (1) | På grundval av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 (3) inleddes försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

På grundval av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 (3) inleddes försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran.

| (2) | Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den elfte delanbudsinfordran bör det inte fastställas ett lägsta försäljningspris. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den elfte delanbudsinfordran bör det inte fastställas ett lägsta försäljningspris.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den elfte delanbudsinfordran för försäljning av skummjölkspulver inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080, för vilken tidsfristen för inlämnande av anbud löpte ut den 18 juli 2017, ska inget lägsta försäljningspris fastställas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 206, 30.7.2016, s. 71.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 av den 25 november 2016 om inledande av försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran (EUT L 321, 29.11.2016, s. 45).

3

---

BESLUT

| 21.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/12

---

BESLUT (GUSP) 2017/1356 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 18 juli 2017

om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2017/321 (Atalanta/2/2017)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/851/Gusp av den 10 november 2008 om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (nedan kallad befälhavare för EU-styrkan). |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (nedan kallad befälhavare för EU-styrkan).

| (2) | Den 21 februari 2017 antog Kusp beslut (Gusp) 2017/321 (2), varigenom konteramiral Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS utnämndes till befälhavare för EU-styrkan. |
| --- | --- |

(2)

Den 21 februari 2017 antog Kusp beslut (Gusp) 2017/321 (2), varigenom konteramiral Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS utnämndes till befälhavare för EU-styrkan.

| (3) | EU:s insatschef har rekommenderat att konteramiral Fabio GREGORI ska utnämnas till ny befälhavare för EU-styrkan som efterträdare till konteramiral Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS från och med den 27 juli 2017. |
| --- | --- |

(3)

EU:s insatschef har rekommenderat att konteramiral Fabio GREGORI ska utnämnas till ny befälhavare för EU-styrkan som efterträdare till konteramiral Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS från och med den 27 juli 2017.

| (4) | Den 27 juni 2017 ställde sig Europeiska unionens militära kommitté bakom denna rekommendation. |
| --- | --- |

(4)

Den 27 juni 2017 ställde sig Europeiska unionens militära kommitté bakom denna rekommendation.

| (5) | Beslut (Gusp) 2017/321 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(5)

Beslut (Gusp) 2017/321 bör därför upphävas.

| (6) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar inte Danmark i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar inte Danmark i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Konteramiral Fabio GREGORI utnämns härmed till befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) från och med den 27 juli 2017.

Artikel 2

Beslut (Gusp) 2017/321 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 27 juli 2017.

Utfärdat i Bryssel den 18 juli 2017.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2017/321 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 21 februari 2017 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2016/940 (Atalanta/1/2017) (EUT L 47, 24.2.2017, s. 11).

2

---

| 21.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/1357

av den 19 juli 2017

om offentliggörande med begränsningar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 i Europeiska unionens officiella tidning av hänvisningen till standard EN 60335-2-9:2003, senast ändrad genom A13:2010, om särskilda fordringar på brödrostar, grillar, halsterapparater och liknande bruksföremål

[delgivet med nr C(2017) 3168]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (1), särskilt artikel 11.1 a,

med beaktande av yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 22.1 i förordning (EU) nr 1025/2012, och

av följande skäl:

| (1) | När en harmoniserad standard, till vilken en hänvisning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, omfattar ett eller flera säkerhetskrav i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU (2), förutsätts elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser och tillverkad i enlighet med denna standard överensstämma med säkerhetskraven. |
| --- | --- |

(1)

När en harmoniserad standard, till vilken en hänvisning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, omfattar ett eller flera säkerhetskrav i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU (2), förutsätts elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser och tillverkad i enlighet med denna standard överensstämma med säkerhetskraven.

| (2) | I juni och juli 2014 lämnade Tyskland och Norge formella invändningar mot standard EN 60335-2-9:2003 ”Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Säkerhet – Del 2-9: Särskilda fordringar på brödrostar, grillar, halsterapparater och liknande bruksföremål”, senast ändrad genom A13:2010. |
| --- | --- |

(2)

I juni och juli 2014 lämnade Tyskland och Norge formella invändningar mot standard EN 60335-2-9:2003 ”Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Säkerhet – Del 2-9: Särskilda fordringar på brödrostar, grillar, halsterapparater och liknande bruksföremål”, senast ändrad genom A13:2010.

| (3) | Enligt de formella invändningarna från Tyskland och Norge innehåller avsnitt 11 ”Uppvärmning” i standarden inte tillräckliga föreskrifter vad gäller temperaturgränser för tillgängliga icke-funktionella ytor. Standarden tillåter i synnerhet flera undantag från temperaturgränserna, som ger tillverkaren möjlighet att dubbla eller avstå från att tillämpa temperaturgränserna beroende på apparatens storlek, konstruktion eller andel ytor, och där det i bästa fall krävs ett varningsmeddelande eller en varningsetikett. Härvid krävs enligt avsnitt 7.1 i standarden endast en varning på ytan med den högsta temperaturen bland de delar som överskrider gränsvärdena. Färgerna på varningsetiketten kan skilja sig från internationella varningsfärger, vilket kan vara förvirrande för användarna. Till följd av att kraven i standarden är oklara kan den vidare tolkas som att det är tillåtet att avstå från att mäta temperaturhöjningarna i vissa delar av en viss produkt, vilket kan leda till att de temperaturgränsvärden som enligt standarden gäller för hela produkten inte beaktas eller dubblas. Risken för att personer eller husdjur drabbas av brännskador kvarstår därför, och standarden i sin nuvarande utformning bör inte ge någon presumtion om överensstämmelse med direktiv 2014/35/EU. |
| --- | --- |

(3)

Enligt de formella invändningarna från Tyskland och Norge innehåller avsnitt 11 ”Uppvärmning” i standarden inte tillräckliga föreskrifter vad gäller temperaturgränser för tillgängliga icke-funktionella ytor. Standarden tillåter i synnerhet flera undantag från temperaturgränserna, som ger tillverkaren möjlighet att dubbla eller avstå från att tillämpa temperaturgränserna beroende på apparatens storlek, konstruktion eller andel ytor, och där det i bästa fall krävs ett varningsmeddelande eller en varningsetikett. Härvid krävs enligt avsnitt 7.1 i standarden endast en varning på ytan med den högsta temperaturen bland de delar som överskrider gränsvärdena. Färgerna på varningsetiketten kan skilja sig från internationella varningsfärger, vilket kan vara förvirrande för användarna. Till följd av att kraven i standarden är oklara kan den vidare tolkas som att det är tillåtet att avstå från att mäta temperaturhöjningarna i vissa delar av en viss produkt, vilket kan leda till att de temperaturgränsvärden som enligt standarden gäller för hela produkten inte beaktas eller dubblas. Risken för att personer eller husdjur drabbas av brännskador kvarstår därför, och standarden i sin nuvarande utformning bör inte ge någon presumtion om överensstämmelse med direktiv 2014/35/EU.

| (4) | Efter en granskning av standard EN 60335-2-9:2003, senast ändrad genom A13:2010, i arbetsgruppen för lågspänningsdirektivet, där branschexperter sitter tillsammans med medlemsstaterna och berörda parter, stödde kommissionen och majoriteten av experterna från medlemsstaterna de argument Tyskland och Norge hade lagt fram. Följaktligen drogs slutsatsen att standarden inte uppfyller de säkerhetskrav som fastställs i punkt 1 c jämförd med punkt 2 b i bilaga I till direktiv 2014/35/EU. |
| --- | --- |

(4)

Efter en granskning av standard EN 60335-2-9:2003, senast ändrad genom A13:2010, i arbetsgruppen för lågspänningsdirektivet, där branschexperter sitter tillsammans med medlemsstaterna och berörda parter, stödde kommissionen och majoriteten av experterna från medlemsstaterna de argument Tyskland och Norge hade lagt fram. Följaktligen drogs slutsatsen att standarden inte uppfyller de säkerhetskrav som fastställs i punkt 1 c jämförd med punkt 2 b i bilaga I till direktiv 2014/35/EU.

| (5) | Med hänsyn till de säkerhetsaspekter som behöver förbättras och i avvaktan på en lämplig ändring av standarden bör standard EN 60335-2-9:2003, senast ändrad genom A13:2010, offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och kompletteras med lämpliga begränsningar, som innebär att de särskilda delar av standarden som omfattas av begränsningarna inte ger någon presumtion om överensstämmelse. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till de säkerhetsaspekter som behöver förbättras och i avvaktan på en lämplig ändring av standarden bör standard EN 60335-2-9:2003, senast ändrad genom A13:2010, offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och kompletteras med lämpliga begränsningar, som innebär att de särskilda delar av standarden som omfattas av begränsningarna inte ger någon presumtion om överensstämmelse.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Hänvisningen till standard EN 60335-2-9: 2003, ”Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Säkerhet – Del 2-9: Särskilda fordringar på brödrostar, grillar, halsterapparater och liknande bruksföremål”, senast ändrad genom A13:2010, ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning med begränsningar enligt bilagan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 juli 2017.

På kommissionens vägnar

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU av den 26 februari 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av elektrisk utrustning (EUT L 96, 29.3.2014, s. 357).

2

---

BILAGA

Offentliggörande av titlar på och referenser till en harmoniserad standard i enlighet med direktiv 2014/35/EU

| Europeisk standardiseringsorganisation | Beteckning och titel på den harmoniserade standarden |
| --- | --- |
| Cenelec (1) | EN 60335-2-9:2003
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Säkerhet – Del 2-9: Särskilda fordringar på brödrostar, grillar, halsterapparater och liknande bruksföremål, såsom ändrad genom | EN 60335-2-9:2003/A1:2004 |

Europeisk standardiseringsorganisation

Beteckning och titel på den harmoniserade standarden

Cenelec (1)

EN 60335-2-9:2003

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Säkerhet – Del 2-9: Särskilda fordringar på brödrostar, grillar, halsterapparater och liknande bruksföremål, såsom ändrad genom

EN 60335-2-9:2003/A1:2004

| | EN 60335-2-9:2003/A2:2006 |
| --- | --- |

EN 60335-2-9:2003/A2:2006

| | EN 60335-2-9:2003/A12:2007 |
| --- | --- |

EN 60335-2-9:2003/A12:2007

| | EN 60335-2-9:2003/A13:2010 |
| --- | --- |

EN 60335-2-9:2003/A13:2010

Begränsningar:

Tillämpning av följande delar av standard EN 60335-2-9:2003, senast ändrad genom A13:2010, ger inte någon presumtion om överensstämmelse med de säkerhetskrav som fastställs i punkt 1 c jämförd med punkt 2 b i bilaga I till direktiv 2014/35/EU:

| — | Fotnot b i tabell Z101 i avsnitt 11. |
| --- | --- |

—

Fotnot b i tabell Z101 i avsnitt 11.

| — | De delar i avsnitt 7.1 som hänvisar till fotnot b i tabell Z101. |
| --- | --- |

—

De delar i avsnitt 7.1 som hänvisar till fotnot b i tabell Z101.

| — | De delar i avsnitt 11.Z10x som rör ventilationsöppningar. |
| --- | --- |

—

De delar i avsnitt 11.Z10x som rör ventilationsöppningar.

---

(1)  Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bryssel, Belgien. Tfn +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu).

---

| 21.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/1358

av den 20 juli 2017

om fastställande av tekniska specifikationer för informations- och kommunikationsteknik som hänvisning vid offentlig upphandling

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (1), särskilt artikel 13.1,

efter samråd med Europeiska flerpartsforumet för IKT-standardisering och med experter inom sektorn, och

av följande skäl:

| (1) | Standardisering fyller en viktig funktion för att stödja Europa 2020-strategin, vilket framhålls i kommissionens meddelande Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. I flera flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin framhålls vikten av frivillig standardisering på produkt- och tjänstemarknaderna för att säkerställa kompatibilitet och interoperabilitet mellan produkter och tjänster, stimulera teknisk utveckling och stödja innovation. |
| --- | --- |

(1)

Standardisering fyller en viktig funktion för att stödja Europa 2020-strategin, vilket framhålls i kommissionens meddelande Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. I flera flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin framhålls vikten av frivillig standardisering på produkt- och tjänstemarknaderna för att säkerställa kompatibilitet och interoperabilitet mellan produkter och tjänster, stimulera teknisk utveckling och stödja innovation.

| (2) | Standarder är viktiga för den europeiska konkurrenskraften och avgörande för innovation och framsteg. Kommissionen understryker deras betydelse i aktuella initiativ för fullbordandet av den inre marknaden (2) och den digitala inre marknaden (3), där standardiseringens och kompatibilitetens roll när det gäller att skapa en europeisk digital ekonomi stärks genom antagandet av meddelandet Prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden (4). I meddelandet anges en heltäckande politisk strategi för IKT-standardisering av kritisk betydelse för färdigställandet av den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Standarder är viktiga för den europeiska konkurrenskraften och avgörande för innovation och framsteg. Kommissionen understryker deras betydelse i aktuella initiativ för fullbordandet av den inre marknaden (2) och den digitala inre marknaden (3), där standardiseringens och kompatibilitetens roll när det gäller att skapa en europeisk digital ekonomi stärks genom antagandet av meddelandet Prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden (4). I meddelandet anges en heltäckande politisk strategi för IKT-standardisering av kritisk betydelse för färdigställandet av den digitala inre marknaden.

| (3) | I det digitala samhället har standardiseringsprodukter blivit nödvändiga för att säkerställa nätverkens och systemens interoperabilitet. I kommissionens meddelande En strategisk vision för europeiska standarder: bättre och snabbare hållbar tillväxt i den europeiska ekonomin före 2020 (5) framhävs standardiseringens särdrag inom informations- och kommunikationsteknik, IKT, eftersom lösningar, tillämpningar och tjänster på området ofta utvecklas av globala IKT-forum och IKT-konsortier som intagit en ledande ställning för utarbetande av IKT-standarder. |
| --- | --- |

(3)

I det digitala samhället har standardiseringsprodukter blivit nödvändiga för att säkerställa nätverkens och systemens interoperabilitet. I kommissionens meddelande En strategisk vision för europeiska standarder: bättre och snabbare hållbar tillväxt i den europeiska ekonomin före 2020 (5) framhävs standardiseringens särdrag inom informations- och kommunikationsteknik, IKT, eftersom lösningar, tillämpningar och tjänster på området ofta utvecklas av globala IKT-forum och IKT-konsortier som intagit en ledande ställning för utarbetande av IKT-standarder.

| (4) | Förordning (EU) nr 1025/2012 syftar till att modernisera och förbättra ramarna för den europeiska standardiseringen. I förordningen fastställs ett system där kommissionen kan besluta om att fastställa de mest relevanta och allmänt vedertagna tekniska specifikationerna på IKT-området som utfärdats av andra organ än europeiska, internationella eller nationella standardiseringsorganisationer. Möjligheten att använda hela skalan av tekniska specifikationer på IKT-området vid upphandling av maskinvara, programvara och it-tjänster kommer att förbättra interoperabiliteten mellan utrustning, tillämpningar och tjänster, hjälpa offentliga förvaltningar att undvika den inlåsning som uppstår när en offentlig upphandlare inte kan byta leverantör efter det att kontraktet löper ut, eftersom leverantörsspecifika IKT-lösningar användes, samt stimulera konkurrens i utbudet av interoperabla IKT-lösningar. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) nr 1025/2012 syftar till att modernisera och förbättra ramarna för den europeiska standardiseringen. I förordningen fastställs ett system där kommissionen kan besluta om att fastställa de mest relevanta och allmänt vedertagna tekniska specifikationerna på IKT-området som utfärdats av andra organ än europeiska, internationella eller nationella standardiseringsorganisationer. Möjligheten att använda hela skalan av tekniska specifikationer på IKT-området vid upphandling av maskinvara, programvara och it-tjänster kommer att förbättra interoperabiliteten mellan utrustning, tillämpningar och tjänster, hjälpa offentliga förvaltningar att undvika den inlåsning som uppstår när en offentlig upphandlare inte kan byta leverantör efter det att kontraktet löper ut, eftersom leverantörsspecifika IKT-lösningar användes, samt stimulera konkurrens i utbudet av interoperabla IKT-lösningar.

| (5) | För att tekniska specifikationer på IKT-området ska komma i fråga för hänvisningar vid offentlig upphandling måste de uppfylla kraven i bilaga II till förordning (EU) nr 1025/2012. Dessa krav innebär att myndigheterna garanteras att de tekniska specifikationerna på IKT-området fastställs enligt de principer för transparens, öppenhet, rättvisa, opartiskhet och enighet som erkänts av Världshandelsorganisationen (WTO) i fråga om standardisering. |
| --- | --- |

(5)

För att tekniska specifikationer på IKT-området ska komma i fråga för hänvisningar vid offentlig upphandling måste de uppfylla kraven i bilaga II till förordning (EU) nr 1025/2012. Dessa krav innebär att myndigheterna garanteras att de tekniska specifikationerna på IKT-området fastställs enligt de principer för transparens, öppenhet, rättvisa, opartiskhet och enighet som erkänts av Världshandelsorganisationen (WTO) i fråga om standardisering.

| (6) | Beslutet att fastställa IKT-specifikationer ska antas efter samråd med Europeiska flerpartsforumet för IKT-standardisering, som inrättats genom kommissionens beslut 2011/C 349/04 (6) och kompletterats med andra former av samråd med experter inom sektorn. |
| --- | --- |

(6)

Beslutet att fastställa IKT-specifikationer ska antas efter samråd med Europeiska flerpartsforumet för IKT-standardisering, som inrättats genom kommissionens beslut 2011/C 349/04 (6) och kompletterats med andra former av samråd med experter inom sektorn.

| (7) | Europeiska flerpartsforumet för IKT-standardisering bedömde följande tekniska specifikationer och tillstyrkte att de kunde användas vid offentlig upphandling: ”Simple Knowledge Organisation System” (nedan kallat SKOS) och ”Resource Description Framework 1.0 och 1.1” (nedan kallat RDF 1.0 & 1.1) som utvecklats av World Wide Web Consortium (W3C); ”Service Metadata Publisher 1.0” (nedan kallat SMP 1.0) som utvecklats av Oasis (Organization for the Advancement of Structured Information Standards); ”MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2”, RFC 4130 (nedan kallat AS2) och ”Internationalized Resource Identifiers” RFC 3987 (nedan kallat IRIs) som utvecklats av Internet Engineering Task Force (IETF); och de tekniska specifikationerna ”Data Foundation & Terminology Model”, ”PID Information Types API”, ”Data Type Registries Model” och ”Practical Policies Recommendations”, som alla utvecklats av Research Data Alliance Foundation (RDA). Utvärderingen och tillstyrkandet överlämnades därefter till samråd med sektorsexperter, som bekräftade forumets positiva bedömning. |
| --- | --- |

(7)

Europeiska flerpartsforumet för IKT-standardisering bedömde följande tekniska specifikationer och tillstyrkte att de kunde användas vid offentlig upphandling: ”Simple Knowledge Organisation System” (nedan kallat SKOS) och ”Resource Description Framework 1.0 och 1.1” (nedan kallat RDF 1.0 & 1.1) som utvecklats av World Wide Web Consortium (W3C); ”Service Metadata Publisher 1.0” (nedan kallat SMP 1.0) som utvecklats av Oasis (Organization for the Advancement of Structured Information Standards); ”MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2”, RFC 4130 (nedan kallat AS2) och ”Internationalized Resource Identifiers” RFC 3987 (nedan kallat IRIs) som utvecklats av Internet Engineering Task Force (IETF); och de tekniska specifikationerna ”Data Foundation & Terminology Model”, ”PID Information Types API”, ”Data Type Registries Model” och ”Practical Policies Recommendations”, som alla utvecklats av Research Data Alliance Foundation (RDA). Utvärderingen och tillstyrkandet överlämnades därefter till samråd med sektorsexperter, som bekräftade forumets positiva bedömning.

| (8) | Den tekniska specifikationen SKOS som utvecklats av W3C gör icke-formella system för kunskapsorganisation tillgängliga för allmänheten i strukturerad form, i syfte att organisera och ge tillgång till kunskap om innebörden och sammanhanget för underliggande termer. SKOS datamodell erbjuder till låg kostnad en standardmodell för migrering av befintliga system för kunskapsorganisation till semantiska webbtillämpningar. SKOS erbjuder också ett lätt och intuitivt språk för att utveckla och dela nya system för kunskapsorganisation. Det kan användas självständigt eller i kombination med formella språk för kunskapsrepresentation, till exempel Web Ontology Language (OWL). |
| --- | --- |

(8)

Den tekniska specifikationen SKOS som utvecklats av W3C gör icke-formella system för kunskapsorganisation tillgängliga för allmänheten i strukturerad form, i syfte att organisera och ge tillgång till kunskap om innebörden och sammanhanget för underliggande termer. SKOS datamodell erbjuder till låg kostnad en standardmodell för migrering av befintliga system för kunskapsorganisation till semantiska webbtillämpningar. SKOS erbjuder också ett lätt och intuitivt språk för att utveckla och dela nya system för kunskapsorganisation. Det kan användas självständigt eller i kombination med formella språk för kunskapsrepresentation, till exempel Web Ontology Language (OWL).

| (9) | RDF 1.0 har också utvecklats av W3C och är en standardmodell för datautbyte på internet, med funktioner som underlättar datasammanslagning även när underliggande scheman skiljer sig åt, och det stöder särskilt utvecklingen av schema över tid, utan att datakonsumenterna behöver ändras. RDF 1.1 är en utveckling av RDF 1.0 med bakåtkompatibilitet. Den använder internationaliserade identifierare, finjustering av användningen av datatyper och språktaggar på litteraler och ett antal nya serieformat. |
| --- | --- |

(9)

RDF 1.0 har också utvecklats av W3C och är en standardmodell för datautbyte på internet, med funktioner som underlättar datasammanslagning även när underliggande scheman skiljer sig åt, och det stöder särskilt utvecklingen av schema över tid, utan att datakonsumenterna behöver ändras. RDF 1.1 är en utveckling av RDF 1.0 med bakåtkompatibilitet. Den använder internationaliserade identifierare, finjustering av användningen av datatyper och språktaggar på litteraler och ett antal nya serieformat.

| (10) | Den tekniska specifikationen SMP 1.0 har utvecklats av Oasis och omfattar ett protokoll för att publicera metadata i ett nätverk av typen 4-corner, där enheterna utbyter affärshandlingar via gateway-tjänster (kallas ibland accesspunkter). Om en enhet ska kunna sända en affärshandling i ett 4-cornernätverk måste den kunna läsa av kritiska metadata om mottagaren av affärshandlingen (ändpunkt), till exempel vilka typer av handlingar som denna ändpunkt kan ta emot och vilka överföringsmetoder som stöds. Mottagaren gör dessa metadata tillgängliga för andra enheter i nätverket via en Service Metadata Publisher-tjänst. I specifikationen beskrivs utbytet av begäran/svar mellan en Service Metadata Publisher och en klient som vill ha upplysningar om ändpunkten. |
| --- | --- |

(10)

Den tekniska specifikationen SMP 1.0 har utvecklats av Oasis och omfattar ett protokoll för att publicera metadata i ett nätverk av typen 4-corner, där enheterna utbyter affärshandlingar via gateway-tjänster (kallas ibland accesspunkter). Om en enhet ska kunna sända en affärshandling i ett 4-cornernätverk måste den kunna läsa av kritiska metadata om mottagaren av affärshandlingen (ändpunkt), till exempel vilka typer av handlingar som denna ändpunkt kan ta emot och vilka överföringsmetoder som stöds. Mottagaren gör dessa metadata tillgängliga för andra enheter i nätverket via en Service Metadata Publisher-tjänst. I specifikationen beskrivs utbytet av begäran/svar mellan en Service Metadata Publisher och en klient som vill ha upplysningar om ändpunkten.

| (11) | AS2 utvecklades av IETF och är en av de populäraste metoderna för att på ett säkert och tillförlitligt sätt överföra strukturerad affärsinformation via internet. Det inbegriper främst två datorer – en klient och en server – som är anslutna punkt-till-punkt via internet. AS2 skapar ett ”kuvert” för den strukturerade affärsinformationen, vilket innebär att den kan sändas säkert – med digitala certifikat och kryptering – via internet. AS2 används av organisationer i den privata och den offentliga sektorn i många medlemsstater, för såväl särskilda användningar som allmänna infrastrukturtillämpningar som stöder säker överföring av meddelanden och affärshandlingar. |
| --- | --- |

(11)

AS2 utvecklades av IETF och är en av de populäraste metoderna för att på ett säkert och tillförlitligt sätt överföra strukturerad affärsinformation via internet. Det inbegriper främst två datorer – en klient och en server – som är anslutna punkt-till-punkt via internet. AS2 skapar ett ”kuvert” för den strukturerade affärsinformationen, vilket innebär att den kan sändas säkert – med digitala certifikat och kryptering – via internet. AS2 används av organisationer i den privata och den offentliga sektorn i många medlemsstater, för såväl särskilda användningar som allmänna infrastrukturtillämpningar som stöder säker överföring av meddelanden och affärshandlingar.

| (12) | Den tekniska specifikationen IRIs har utvecklats av IETF. Det är ett protokoll som bygger vidare på systemet uniform resursidentifikator (URI), som grundas på teckensystemet ASCII, genom att stödja en mycket bredare teckenuppsättning som används i latinska alfabet i EU och som innehåller bokstäver som inte finns i ASCII eller som använder helt andra tecken (grekiska, bulgariska). |
| --- | --- |

(12)

Den tekniska specifikationen IRIs har utvecklats av IETF. Det är ett protokoll som bygger vidare på systemet uniform resursidentifikator (URI), som grundas på teckensystemet ASCII, genom att stödja en mycket bredare teckenuppsättning som används i latinska alfabet i EU och som innehåller bokstäver som inte finns i ASCII eller som använder helt andra tecken (grekiska, bulgariska).

| (13) | Research Data Alliance (RDA) är en internationell organisation med inriktning på att utveckla infrastruktur, samhällsverksamhet och rekommendationer som ska minska hinder för datadelning och datautbyte och påskynda datadriven innovation världen över. Det finns fyra tekniska specifikationer från RDA: ”RDA Data Foundation & Terminology Model” är en central modell med en grundordlista och ett sökverktyg för grundläggande begrepp som säkerställer att forskare använder en gemensam terminologi när de hänvisar till data. ”RDA PID Information Types API – Persistent Identifier Type Registry” är en begreppsmodell för att strukturera inskriven information för att bättre identifiera parameteridentifikationer (PID), och med ett gemensamt gränssnitt för att få tillgång till denna information. ”RDA Data Type Registries Model” är en modell och ett register (”MIME-types” for data) som hjälper verktyg att tolka, visa och behandla data. ”RDA Practical Policies recommendations” är en uppsättning maskinaktiverade policier som ska öka tillförlitligheten och interoperabiliteten. |
| --- | --- |

(13)

Research Data Alliance (RDA) är en internationell organisation med inriktning på att utveckla infrastruktur, samhällsverksamhet och rekommendationer som ska minska hinder för datadelning och datautbyte och påskynda datadriven innovation världen över. Det finns fyra tekniska specifikationer från RDA: ”RDA Data Foundation & Terminology Model” är en central modell med en grundordlista och ett sökverktyg för grundläggande begrepp som säkerställer att forskare använder en gemensam terminologi när de hänvisar till data. ”RDA PID Information Types API – Persistent Identifier Type Registry” är en begreppsmodell för att strukturera inskriven information för att bättre identifiera parameteridentifikationer (PID), och med ett gemensamt gränssnitt för att få tillgång till denna information. ”RDA Data Type Registries Model” är en modell och ett register (”MIME-types” for data) som hjälper verktyg att tolka, visa och behandla data. ”RDA Practical Policies recommendations” är en uppsättning maskinaktiverade policier som ska öka tillförlitligheten och interoperabiliteten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De tekniska specifikationerna i bilagan godkänns som hänvisning vid offentlig upphandling.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 20 juli 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Meddelande från kommissionen Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag, COM(2015) 550 final, 28.10.2015.

2

Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag

(3)  Meddelandet En strategi för en inre digital marknad i Europa, COM(2015) 192 final, 6.5.2015 och Meddelande om halvtidsöversynen av genomförandet av strategin för den digitala inre marknaden, COM(2017) 228 final, 10.5.2017.

3

En

trategi för en inre digital marknad i Europa

Meddelande om halvtidsöversynen av genomförandet av strategin för den digitala inre marknaden

(4)  COM(2016) 176 final, 19.4.2016.

4

(5)  KOM(2011) 311 slutlig, 1.6.2011.

5

(6)  Kommissionens beslut 2011/C 349/04 av den 28 november 2011 om inrättande av Europeiska flerpartsforumet för IKT-standardisering (EUT C 349, 30.11.2011, s. 4).

6

---

BILAGA

World Wide Web Consortium (W3C)
   (1)

| Nr | Benämning på teknisk specifikation på IKT-området |
| --- | --- |
| 1 | Simple Knowledge Organisation System (SKOS) |
| 2 | Resource Description Framework 1.0 och 1.1 (RDF 1.0 & 1.1) |

Nr

Benämning på teknisk specifikation på IKT-området

1

Simple Knowledge Organisation System (SKOS)

2

Resource Description Framework 1.0 och 1.1 (RDF 1.0 & 1.1)

Oasis (Advancing open standards for the information society)
   (2)

| Nr | Benämning på teknisk specifikation på IKT-området |
| --- | --- |
| 1 | Service Metadata Publisher 1.0 (SMP 1.0) |

Nr

Benämning på teknisk specifikation på IKT-området

1

Service Metadata Publisher 1.0 (SMP 1.0)

Internet Engineering Task Force (IETF)
   (3)

| Nr | Benämning på teknisk specifikation på IKT-området |
| --- | --- |
| 1 | MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2, RFC 4130 (AS2) |
| 2 | Internationalized Resource Identifiers, RFC 3987 (IRIs) |

Nr

Benämning på teknisk specifikation på IKT-området

1

MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2, RFC 4130 (AS2)

2

Internationalized Resource Identifiers, RFC 3987 (IRIs)

Research Data Alliance (RDA)
   (4)

| Nr | Benämning på teknisk specifikation på IKT-området |
| --- | --- |
| 1 | TS1 Data Foundation & Terminology Model |
| 2 | TS2 PID Information Types API- Persistent Identifier Type Registry |
| 3 | TS3 Data Type Registries Model |
| 4 | TS4 Practical Policies recommendations |

Nr

Benämning på teknisk specifikation på IKT-området

1

TS1 Data Foundation & Terminology Model

2

TS2 PID Information Types API- Persistent Identifier Type Registry

3

TS3 Data Type Registries Model

4

TS4 Practical Policies recommendations

---

(1)  http://www.w3.org/

(2)  http://www.oasis-open.org/

(3)  http://www.ietf.org/

(4)  https://rd-alliance.org/

---

| 21.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/20

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2017/1359

av den 18 maj 2017

om ändring av beslut (EU) 2016/948 om genomförandet av programmet för köp av värdepapper från företagssektorn (ECB/2017/13)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 12.1 andra stycket jämförd med artikel 3.1 första strecksatsen och artikel 18.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) (1) inrättades ett program för köp av värdepapper från företagssektorn (CSPP). Tillsammans med det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer, programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar samt programmet för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna utgör CSPP en del av det expanderade programmet för köp av tillgångar (nedan kallat APP). Syftet med APP är att ytterligare förbättra den penningpolitiska transmissionsmekanismen, underlätta kreditgivningen i euroområdet, medföra lättnader i hushållens och företagens lånevillkor samt bidra till att inflationstakten åter närmar sig 2 procent på medellång sikt, i enlighet med ECB:s huvudmål om att upprätthålla prisstabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) (1) inrättades ett program för köp av värdepapper från företagssektorn (CSPP). Tillsammans med det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer, programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar samt programmet för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna utgör CSPP en del av det expanderade programmet för köp av tillgångar (nedan kallat APP). Syftet med APP är att ytterligare förbättra den penningpolitiska transmissionsmekanismen, underlätta kreditgivningen i euroområdet, medföra lättnader i hushållens och företagens lånevillkor samt bidra till att inflationstakten åter närmar sig 2 procent på medellång sikt, i enlighet med ECB:s huvudmål om att upprätthålla prisstabilitet.

| (2) | För att förverkliga en gemensam penningpolitik, inklusive genom APP, behövs definitioner av de instrument och förfaranden som används av Eurosystemet så att penningpolitiken kan genomföras på ett enhetlig sätt i alla medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(2)

För att förverkliga en gemensam penningpolitik, inklusive genom APP, behövs definitioner av de instrument och förfaranden som används av Eurosystemet så att penningpolitiken kan genomföras på ett enhetlig sätt i alla medlemsstater som har euron som valuta.

| (3) | Den 22 mars 2017 beslutade ECB-rådet att mer i detalj specificera de regler som är tillämpliga på skuldinstrument som emitterats av avvecklingsenheter för att säkerställa att dessa behandlas likvärdigt inom ramen för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner genom APP. |
| --- | --- |

(3)

Den 22 mars 2017 beslutade ECB-rådet att mer i detalj specificera de regler som är tillämpliga på skuldinstrument som emitterats av avvecklingsenheter för att säkerställa att dessa behandlas likvärdigt inom ramen för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner genom APP.

| (4) | Beslut (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring

1.   Artikel 2.1 j i beslut (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) ska ersättas med följande:

| ”j) | inte är en enhet, privat eller offentligt ägd, som: i) har som huvudsyfte att stegvis avveckla sina tillgångar och avsluta sin verksamhet, eller ii) är en tillgångsförvaltnings- eller avvecklingsenhet som inrättats till stöd för omstruktureringar och/eller resolution inom den finansiella sektorn (*1), inklusive tillgångsförvaltningsenheter som är ett resultat av en resolutionsåtgärd i form av tillämpningen av ett verktyg för avskiljande av tillgångar i enlighet med artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (*2) eller nationell lagstiftning som genomför artikel 42 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (*3). |
| --- | --- |

”j)

2.   Artikel 2.1 k i beslut (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) ska utgå.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 21 juli 2017.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 18 maj 2017.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/948 av den 1 juni 2016 om genomförandet av programmet för köp av värdepapper från företagssektorn (ECB/2016/16) (EUT L 157, 15.6.2016, s. 28).

1

---

| 21.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/22

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2017/1360

av den 18 maj 2017

om ändring av beslut ECB/2014/40 om genomförandet av det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer (ECB/2017/14)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 12.1 andra stycket jämförd med artikel 3.1 första strecksatsen och artikel 18.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europeiska centralbankens beslut ECB/2014/40 (1) inrättades det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer (nedan kallat CBPP3). Tillsammans med programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar, programmet för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna samt programmet för köp av värdepapper från företagssektorn utgör CBPP3 en del av det expanderade programmet för köp av tillgångar (nedan kallat APP). Syftet med APP är att ytterligare förbättra den penningpolitiska transmissionsmekanismen, underlätta kreditgivningen i euroområdet, medföra lättnader i hushållens och företagens lånevillkor samt bidra till att inflationstakten åter närmar sig 2 procent på medellång sikt, i enlighet med ECB:s huvudmål om att upprätthålla prisstabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europeiska centralbankens beslut ECB/2014/40 (1) inrättades det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer (nedan kallat CBPP3). Tillsammans med programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar, programmet för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna samt programmet för köp av värdepapper från företagssektorn utgör CBPP3 en del av det expanderade programmet för köp av tillgångar (nedan kallat APP). Syftet med APP är att ytterligare förbättra den penningpolitiska transmissionsmekanismen, underlätta kreditgivningen i euroområdet, medföra lättnader i hushållens och företagens lånevillkor samt bidra till att inflationstakten åter närmar sig 2 procent på medellång sikt, i enlighet med ECB:s huvudmål om att upprätthålla prisstabilitet.

| (2) | För att förverkliga en gemensam penningpolitik, inklusive genom APP, behövs definitioner av de instrument och förfaranden som används av Eurosystemet så att penningpolitiken kan genomföras på ett enhetlig sätt i alla medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(2)

För att förverkliga en gemensam penningpolitik, inklusive genom APP, behövs definitioner av de instrument och förfaranden som används av Eurosystemet så att penningpolitiken kan genomföras på ett enhetlig sätt i alla medlemsstater som har euron som valuta.

| (3) | Den 22 mars 2017 beslutade ECB-rådet att mer i detalj specificera de regler som är tillämpliga på sådana emittenter av säkerställda obligationer som är avvecklingsenheter för att säkerställa att dessa behandlas likvärdigt inom ramen för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner genom APP. |
| --- | --- |

(3)

Den 22 mars 2017 beslutade ECB-rådet att mer i detalj specificera de regler som är tillämpliga på sådana emittenter av säkerställda obligationer som är avvecklingsenheter för att säkerställa att dessa behandlas likvärdigt inom ramen för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner genom APP.

| (4) | Beslut ECB/2014/40 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut ECB/2014/40 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring

I artikel 2 i beslut ECB/2014/40 ska följande punkt läggas till som punkt 8:

| ”8. | Emittenten av de säkerställda obligationerna är inte en enhet, privat eller offentligt ägd, som: a) har som huvudsyfte att stegvis avveckla sina tillgångar och avsluta sin verksamhet, eller b) är en tillgångsförvaltnings- eller avvecklingsenhet som inrättats till stöd för omstruktureringar och/eller resolution inom den finansiella sektorn, inklusive tillgångsförvaltningsenheter som är ett resultat av en resolutionsåtgärd i form av tillämpningen av ett verktyg för avskiljande av tillgångar i enlighet med artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (*1) eller nationell lagstiftning som genomför artikel 42 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (*2). |
| --- | --- |

”8.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 21 juli 2017.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 18 maj 2017.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens beslut ECB/2014/40 av den 15 oktober 2014 om genomförandet av det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer (EUT L 335, 22.11.2014, s. 22).

1

---

| 21.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/24

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2017/1361

av den 18 maj 2017

om ändring av beslut (EU) 2015/5 om genomförandet av programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar (ECB/2017/15)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 12.1 andra stycket jämförd med artikel 3.1 första strecksatsen och artikel 18.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) (1) inrättades ett program för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar (ABSPP). Tillsammans med det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer, programmet för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna samt programmet för köp av värdepapper från företagssektorn utgör ABSPP en del av det expanderade programmet för köp av tillgångar (nedan kallat APP). Syftet med APP är att ytterligare förbättra den penningpolitiska transmissionsmekanismen, underlätta kreditgivningen i euroområdet, medföra lättnader i hushållens och företagens lånevillkor samt bidra till att inflationstakten åter närmar sig två procent på medellång sikt, i enlighet med ECB:s huvudmål om att upprätthålla prisstabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) (1) inrättades ett program för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar (ABSPP). Tillsammans med det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer, programmet för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna samt programmet för köp av värdepapper från företagssektorn utgör ABSPP en del av det expanderade programmet för köp av tillgångar (nedan kallat APP). Syftet med APP är att ytterligare förbättra den penningpolitiska transmissionsmekanismen, underlätta kreditgivningen i euroområdet, medföra lättnader i hushållens och företagens lånevillkor samt bidra till att inflationstakten åter närmar sig två procent på medellång sikt, i enlighet med ECB:s huvudmål om att upprätthålla prisstabilitet.

| (2) | För att förverkliga en gemensam penningpolitik, inklusive genom APP, behövs definitioner av de instrument och förfaranden som används av Eurosystemet så att penningpolitiken kan genomföras på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(2)

För att förverkliga en gemensam penningpolitik, inklusive genom APP, behövs definitioner av de instrument och förfaranden som används av Eurosystemet så att penningpolitiken kan genomföras på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater som har euron som valuta.

| (3) | Den 22 mars 2017 beslutade ECB-rådet att mer i detalj specificera de regler som är tillämpliga på värdepapper med bakomliggande tillgångar som lagts upp av avvecklingsenheter för att säkerställa att dessa behandlas likvärdigt inom ramen för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner genom APP. |
| --- | --- |

(3)

Den 22 mars 2017 beslutade ECB-rådet att mer i detalj specificera de regler som är tillämpliga på värdepapper med bakomliggande tillgångar som lagts upp av avvecklingsenheter för att säkerställa att dessa behandlas likvärdigt inom ramen för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner genom APP.

| (4) | Beslut (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring

I artikel 2 i beslut (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) ska följande punkt 11 läggas till:

| ”11) | Den enhet som lagt upp eller skapat värdepapper med bakomliggande tillgångar är inte en enhet, privat eller offentligt ägd, som: a) har som huvudsyfte att stegvis avveckla sina tillgångar och avsluta sin verksamhet, eller b) är en tillgångsförvaltnings- eller avvecklingsenhet som inrättats till stöd för omstruktureringar och/eller resolution inom den finansiella sektorn, inklusive tillgångsförvaltningsenheter som är ett resultat av en resolutionsåtgärd i form av tillämpningen av ett verktyg för avskiljande av tillgångar i enlighet med artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (*1) eller nationell lagstiftning som genomför artikel 42 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (*2). |
| --- | --- |

”11)

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 21 juli 2017.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 18 maj 2017.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/5 av den 19 november 2014 om genomförandet av programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar (ECB/2014/45) (EUT L 1, 6.1.2015, s. 4).

1

---

RIKTLINJER

| 21.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/26

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2017/1362

av den 18 maj 2017

om ändring av riktlinje (EU) 2015/510 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2017/12)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen, artiklarna 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 och artikel 20 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | För att förverkliga en gemensam penningpolitik behövs definitioner av de instrument och förfaranden som används av Eurosystemet så att penningpolitiken kan genomföras på ett enhetlig sätt i alla medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(1)

För att förverkliga en gemensam penningpolitik behövs definitioner av de instrument och förfaranden som används av Eurosystemet så att penningpolitiken kan genomföras på ett enhetlig sätt i alla medlemsstater som har euron som valuta.

| (2) | Den 22 mars 2017 beslutade ECB-rådet att mer i detalj specificera de regler som är tillämpliga på ”avvecklingsenheter” inom ramen för Eurosystemets penningpolitiska ramverk för att säkerställa att dessa behandlas likvärdigt i samband med Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. ECB-rådet anser inte att ”avvecklingsenheter”, enligt definitionen i denna riktlinje, bör ges tillträde till penningpolitiska transaktioner, eftersom deras huvudsyfte inte stämmer överens med den normala verksamheten som kreditinstitut bedriver, vilka är de som vanligtvis deltar i penningpolitiska transaktioner. |
| --- | --- |

(2)

Den 22 mars 2017 beslutade ECB-rådet att mer i detalj specificera de regler som är tillämpliga på ”avvecklingsenheter” inom ramen för Eurosystemets penningpolitiska ramverk för att säkerställa att dessa behandlas likvärdigt i samband med Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. ECB-rådet anser inte att ”avvecklingsenheter”, enligt definitionen i denna riktlinje, bör ges tillträde till penningpolitiska transaktioner, eftersom deras huvudsyfte inte stämmer överens med den normala verksamheten som kreditinstitut bedriver, vilka är de som vanligtvis deltar i penningpolitiska transaktioner.

| (3) | Av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl bör ECB-rådets beslut av den 22 mars 2017 snarast fastställas i en rättsakt som kompletterar Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1). |
| --- | --- |

(3)

Av tydlighets- och rättssäkerhetsskäl bör ECB-rådets beslut av den 22 mars 2017 snarast fastställas i en rättsakt som kompletterar Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1).

| (4) | Riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska följande punkt 99a läggas till:






  ”99a) | avvecklingsenhet (wind-down entity): en enhet, privat eller offentligt ägd, som a) har som huvudsyfte att stegvis avveckla sina tillgångar och avsluta sin verksamhet, eller b) är en tillgångsförvaltnings- eller avvecklingsenhet som inrättats till stöd för omstruktureringar och/eller resolution inom den finansiella sektorn, inklusive tillgångsförvaltningsenheter som är ett resultat av en resolutionsåtgärd i form av tillämpningen av ett verktyg för avskiljande av tillgångar i enlighet med artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (*1) eller nationell lagstiftning som genomför artikel 42 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (*2). |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2 ska följande punkt 99a läggas till:

”99a)

avvecklingsenhet

*1

*2

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (EUT L 225, 30.7.2014, s. 1)."

*1

(*2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).”
  "

*2

| 2. | I artikel 55a ska punkt 5 ersättas med följande:

  ”5.   En avvecklingsenhet ska inte vara berättigad att få tillgång till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner utom om den accepterats som godtagbar motpart för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner per den 22 mars 2017. I sådana fall ska den även fortsättningsvis godtas fram till den 31 december 2021, med den begränsningen att dess tillgång till Eurosystemets kredittransaktioner, enligt definitionen i artikel 2.31, maximalt får uppgå till dess genomsnittliga utnyttjande av Eurosystemets kredittransaktioner under den tolvmånadersperiod som föregår den 22 mars 2017 med möjlighet att, i förekommande fall, beräkna och tillämpa denna övre gräns gemensamt för ett antal avvecklingsenheter som hör till samma grupp. Därefter är en sådan avvecklingsenhet inte längre berättigad att få tillgång till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 55a ska punkt 5 ersättas med följande:

”5.   En avvecklingsenhet ska inte vara berättigad att få tillgång till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner utom om den accepterats som godtagbar motpart för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner per den 22 mars 2017. I sådana fall ska den även fortsättningsvis godtas fram till den 31 december 2021, med den begränsningen att dess tillgång till Eurosystemets kredittransaktioner, enligt definitionen i artikel 2.31, maximalt får uppgå till dess genomsnittliga utnyttjande av Eurosystemets kredittransaktioner under den tolvmånadersperiod som föregår den 22 mars 2017 med möjlighet att, i förekommande fall, beräkna och tillämpa denna övre gräns gemensamt för ett antal avvecklingsenheter som hör till samma grupp. Därefter är en sådan avvecklingsenhet inte längre berättigad att få tillgång till Eurosystemets penningpolitiska transaktioner.”

| 3. | I artikel 158 ska följande punkt 3a införas:

  ”3a.   Vad gäller avvecklingsenheter som inte godtas i enlighet med artikel 55a.5, får Eurosystemet av försiktighetsskäl besluta att stänga av, begränsa eller utesluta motparter från tillträde till penningpolitiska transaktioner som vidarebefordrar likviditet från Eurosystemet till en ej godtagbar avvecklingsenhet.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 158 ska följande punkt 3a införas:

”3a.   Vad gäller avvecklingsenheter som inte godtas i enlighet med artikel 55a.5, får Eurosystemet av försiktighetsskäl besluta att stänga av, begränsa eller utesluta motparter från tillträde till penningpolitiska transaktioner som vidarebefordrar likviditet från Eurosystemet till en ej godtagbar avvecklingsenhet.”

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den anmäls till de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 21 juli 2017. De ska senast den 19 juni 2017 informera ECB om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 18 maj 2017.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 av den 19 december 2014 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2014/60) (EUT L 91, 2.4.2015, s. 3).

1

---