# Europos Sąjungos L 144/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 144 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. gegužės 15d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 144

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. gegužės 15d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/273/ES |
| | * | 2012 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas dėl pagalbos ELAN d.o.o. priemonių SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/2010), kurias taikė Slovėnija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6345)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/274/ES |
| | * | 2013 m. kovo 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA.23420 (11/C, ex NN40/10), kurią Belgija suteikė SA Ducroire

  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 1497)

   (
  1
  ) | 29 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

2014/273/ES

*

2012 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas dėl pagalbos ELAN d.o.o. priemonių SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/2010), kurias taikė Slovėnija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6345)

   (
  1
  )

ELAN d.o.o.

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6345)

1

1

2014/274/ES

*

2013 m. kovo 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA.23420 (11/C, ex NN40/10), kurią Belgija suteikė SA Ducroire

  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 1497)

   (
  1
  )

SA Ducroire

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 1497)

1

29

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2012 m. birželio 27 d. Viešoji versija ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 244/12/COL dėl Íslandsbanki suteiktos restruktūrizavimo pagalbos (Islandija) | 70 |
| | * | 2012 m. liepos 11 d. Viešoji versija ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 290/12/COL dėl Landsbankinn bankui skirtos restruktūrizavimo pagalbos (Islandija) | 121 |
| | * | 2012 m. liepos 11 d. Viešoji versija ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 291/12/COL dėl Arion banki skirtos restruktūrizavimo pagalbos (Islandija) | 169 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2012 m. birželio 27 d. Viešoji versija ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 244/12/COL dėl Íslandsbanki suteiktos restruktūrizavimo pagalbos (Islandija)

70

*

2012 m. liepos 11 d. Viešoji versija ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 290/12/COL dėl Landsbankinn bankui skirtos restruktūrizavimo pagalbos (Islandija)

121

*

2012 m. liepos 11 d. Viešoji versija ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 291/12/COL dėl Arion banki skirtos restruktūrizavimo pagalbos (Islandija)

169

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 15.5.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2012 m. rugsėjo 19 d.

dėl pagalbos ELAN d.o.o. priemonių SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/2010), kurias taikė Slovėnija

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6345)

(Tekstas autentiškas tik slovėnų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/273/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtą nuostatą (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. liepos 10 d. Vokietijos slidžių gamintojas Marker Völkl International GmbH (toliau – skundo pateikėjas) pateikė skundą, kuriame teigė, kad Slovėnija suteikė valstybės pagalbą bendrovei Elan d.o.o. (toliau – Elan, kurios pavadinimas tuo metu, kai pateiktas skundas, buvo Skimar d.o.o.). Komisija nusiuntė Slovėnijai kelis prašymus suteikti informaciją. Į prašymus Slovėnija atsakė 2008 m. spalio 14 d., 2010 m. sausio 30 d. ir 2010 m. vasario 22 d. raštais. 2009 m. lapkričio mėn. Komisija skundo pateikėjui taip pat nusiuntė prašymą suteikti informaciją; į šį prašymą skundo pateikėjas atsakė 2010 m. kovo 5 d. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. liepos 10 d. Vokietijos slidžių gamintojas Marker Völkl International GmbH (toliau – skundo pateikėjas) pateikė skundą, kuriame teigė, kad Slovėnija suteikė valstybės pagalbą bendrovei Elan d.o.o. (toliau – Elan, kurios pavadinimas tuo metu, kai pateiktas skundas, buvo Skimar d.o.o.). Komisija nusiuntė Slovėnijai kelis prašymus suteikti informaciją. Į prašymus Slovėnija atsakė 2008 m. spalio 14 d., 2010 m. sausio 30 d. ir 2010 m. vasario 22 d. raštais. 2009 m. lapkričio mėn. Komisija skundo pateikėjui taip pat nusiuntė prašymą suteikti informaciją; į šį prašymą skundo pateikėjas atsakė 2010 m. kovo 5 d.

| (2) | 2010 m. gegužės 12 d. raštu Komisija pranešė Slovėnijai apie savo sprendimą dėl šios pagalbos pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. |
| --- | --- |

(2)

2010 m. gegužės 12 d. raštu Komisija pranešė Slovėnijai apie savo sprendimą dėl šios pagalbos pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šios priemonės. Jokių suinteresuotųjų šalių pastabų Komisija negavo. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šios priemonės. Jokių suinteresuotųjų šalių pastabų Komisija negavo.

| (4) | Po to, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Slovėnija suteikė daugiau informacijos 2010 m. birželio 9, 10 ir 16 d. raštais (pastarasis raštas gautas su 2010 m. gegužės 26 d., gegužės 28 d., gegužės 31 d., birželio 2 d. ir birželio 14 d. priedais). 2011 m. rugpjūčio 16 d. Komisija nusiuntė Slovėnijos valdžios institucijoms prašymą suteikti dar daugiau informacijos, į prašymą jos atsakė 2011 m. spalio 10 d. raštu. 2011 m. spalio 11 d. buvo pateikti keli šio rašto priedai. Po Komisijos tarnybų susitikimo su bendrovės atstovais Slovėnija suteikė papildomos informacijos 2012 m. kovo 6 d., kovo 30 d., balandžio 13 d., balandžio 16 d., balandžio 23 d., gegužės 10 d., gegužės 15 d. ir gegužės 30 d. raštais. |
| --- | --- |

(4)

Po to, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Slovėnija suteikė daugiau informacijos 2010 m. birželio 9, 10 ir 16 d. raštais (pastarasis raštas gautas su 2010 m. gegužės 26 d., gegužės 28 d., gegužės 31 d., birželio 2 d. ir birželio 14 d. priedais). 2011 m. rugpjūčio 16 d. Komisija nusiuntė Slovėnijos valdžios institucijoms prašymą suteikti dar daugiau informacijos, į prašymą jos atsakė 2011 m. spalio 10 d. raštu. 2011 m. spalio 11 d. buvo pateikti keli šio rašto priedai. Po Komisijos tarnybų susitikimo su bendrovės atstovais Slovėnija suteikė papildomos informacijos 2012 m. kovo 6 d., kovo 30 d., balandžio 13 d., balandžio 16 d., balandžio 23 d., gegužės 10 d., gegužės 15 d. ir gegužės 30 d. raštais.

2.   PAGALBOS APRAŠYMAS

2.1.   PAGALBOS GAVĖJA

| (5) | Akcinė bendrovė Elan užsiima slidinėjimo įrangos ir jūrų laivų, pavyzdžiui, jachtų, gamyba. Bendrovė yra įsikūrusi Slovėnijos miestelyje Begunjėje prie Gorenskos, jis visiškai atitinka regioninės pagalbos reikalavimus pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą (3). Šiuo metu Elan samdo apie 460 darbuotojų ir turi du pagrindinius padalinius: žiemos sporto ir jūrų pramonės. Bendrovė turi vieną patronuojamąją bendrovę Slovėnijoje Elan Inventa d.o.o. (veiklos sritis – sporto įranga), be to, jai priklauso kelios prekybos bendrovės kitose šalyse. |
| --- | --- |

(5)

Akcinė bendrovė Elan užsiima slidinėjimo įrangos ir jūrų laivų, pavyzdžiui, jachtų, gamyba. Bendrovė yra įsikūrusi Slovėnijos miestelyje Begunjėje prie Gorenskos, jis visiškai atitinka regioninės pagalbos reikalavimus pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą (3). Šiuo metu Elan samdo apie 460 darbuotojų ir turi du pagrindinius padalinius: žiemos sporto ir jūrų pramonės. Bendrovė turi vieną patronuojamąją bendrovę Slovėnijoje Elan Inventa d.o.o. (veiklos sritis – sporto įranga), be to, jai priklauso kelios prekybos bendrovės kitose šalyse.

| (6) | Iki 2010 m. birželio mėn. ir vertinamų pagalbos priemonių taikymo Elan organizacinė struktūra buvo kitokia. Ją sudarė patronuojančioji bendrovė Elan, kuriai priklausė akcijos keturių toliau išvardytų patronuojamųjų bendrovių:






  — | Elan d.o.o. (toliau – Elan Winter sport) organizavo su žiemos sportu susijusią Elan veiklą. Elan Winter sport savo ruožtu turėjo kelių prekybos bendrovių akcijų, |
| --- | --- | --- |

(6)

Iki 2010 m. birželio mėn. ir vertinamų pagalbos priemonių taikymo Elan organizacinė struktūra buvo kitokia. Ją sudarė patronuojančioji bendrovė Elan, kuriai priklausė akcijos keturių toliau išvardytų patronuojamųjų bendrovių:

—

Elan d.o.o. (toliau – Elan Winter sport) organizavo su žiemos sportu susijusią Elan veiklą. Elan Winter sport savo ruožtu turėjo kelių prekybos bendrovių akcijų,

| — | Elan Marine d.o.o. (toliau – Elan Marine) organizavo Elan jūrų sektoriaus veiklą. Elan Marine savo ruožtu turėjo kelių patronuojamųjų bendrovių akcijų, pavyzdžiui, 100 % Elan PBO, 100 % Elan Marine Charter ir 100 % Elan Yachting d.o.o. akcijų, |
| --- | --- |

—

Elan Marine d.o.o. (toliau – Elan Marine) organizavo Elan jūrų sektoriaus veiklą. Elan Marine savo ruožtu turėjo kelių patronuojamųjų bendrovių akcijų, pavyzdžiui, 100 % Elan PBO, 100 % Elan Marine Charter ir 100 % Elan Yachting d.o.o. akcijų,

| — | Elan Inventa d.o.o. (sporto įrangos padalinys), |
| --- | --- |

—

Elan Inventa d.o.o. (sporto įrangos padalinys),

| — | Marine Nova d.o.o. (ne prekybos bendrovė). |
| --- | --- |

—

Marine Nova d.o.o. (ne prekybos bendrovė).

| (7) | Elan yra valstybės įmonė. Šiuo metu 66,4 % jos akcijų priklauso finansų kontroliuojančiajai bendrovei Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. (toliau – PDP), kurios savininkai yra trys valstybiniai fondai. 25 % Elan akcijų turi finansų bendrovė Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (toliau – Triglav Naložbe), priklausanti draudimo bendrovei, kurios didžioji dalis yra valstybės nuosavybė. Likusius 8,6 % akcijų turi valstybinis pensijų fondas Prvi pokojninski sklad (žr. 2.2 punktą, kuriame išsamiai aprašyti Elan akcininkai). Tuo metu, kai pradėtos taikyti tiriamos priemonės, didžioji Elan dalis taip pat priklausė valstybei, tačiau jos akcininkų struktūra buvo šiek tiek kitokia (taip pat žr. 2.2 punktą). |
| --- | --- |

(7)

Elan yra valstybės įmonė. Šiuo metu 66,4 % jos akcijų priklauso finansų kontroliuojančiajai bendrovei Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. (toliau – PDP), kurios savininkai yra trys valstybiniai fondai. 25 % Elan akcijų turi finansų bendrovė Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (toliau – Triglav Naložbe), priklausanti draudimo bendrovei, kurios didžioji dalis yra valstybės nuosavybė. Likusius 8,6 % akcijų turi valstybinis pensijų fondas Prvi pokojninski sklad (žr. 2.2 punktą, kuriame išsamiai aprašyti Elan akcininkai). Tuo metu, kai pradėtos taikyti tiriamos priemonės, didžioji Elan dalis taip pat priklausė valstybei, tačiau jos akcininkų struktūra buvo šiek tiek kitokia (taip pat žr. 2.2 punktą).

| (8) | Kalbant apie Elan finansinę būklę, reikia pažymėti, kad, nors 2004 metai šiai bendrovei buvo sunkūs, 2005 m. ir 2006 m. jos veikla buvo pelninga, didėjo apyvarta. 2007 m. bendrovės padėtis ėmė blogėti, todėl per 2007–2008 m. sumažėjo apyvarta, buvo patirta grynųjų nuostolių. Išsamesnis Elan finansinės būklės vertinimas pateiktas (68)–(74) konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(8)

Kalbant apie Elan finansinę būklę, reikia pažymėti, kad, nors 2004 metai šiai bendrovei buvo sunkūs, 2005 m. ir 2006 m. jos veikla buvo pelninga, didėjo apyvarta. 2007 m. bendrovės padėtis ėmė blogėti, todėl per 2007–2008 m. sumažėjo apyvarta, buvo patirta grynųjų nuostolių. Išsamesnis Elan finansinės būklės vertinimas pateiktas (68)–(74) konstatuojamosiose dalyse.

| (9) | Šiuo metu Elan yra privatizuojama. Daugiausia jos akcijų turinti PDP ketina parduoti savo dalį bendrovėje ir dabar vykdo derybas su potencialiais pirkėjais. |
| --- | --- |

(9)

Šiuo metu Elan yra privatizuojama. Daugiausia jos akcijų turinti PDP ketina parduoti savo dalį bendrovėje ir dabar vykdo derybas su potencialiais pirkėjais.

2.2.   PAGALBOS GAVĖJOS AKCININKAI DABAR IR TADA, KAI TAIKYTOS PAGALBOS PRIEMONĖS

| (10) | Norint atsakyti į klausimą, ar Elan skirtoms priemonėms naudoti valstybiniai ištekliai ir ar jos priskirtinos valstybei, reikia žinoti, kokia yra Elan nuosavybės struktūra, taip pat kas yra jos savininkai ir kaip valdomos jų įmonės, todėl toliau pateikiamas glaustas kiekvieno Elan savininko aprašymas kartu su apžvalga, kurioje parodyta, kaip ilgainiui keitėsi jų turimos Elan nuosavybės dalys. Svarbu paminėti, kad Elan nuosavybės struktūra keitėsi nuo pirmosios kapitalo injekcijos 2007 m. (1 priemonė) iki antrosios kapitalo injekcijos 2008 m. (2 priemonė) ir keičiasi iki šiol. Daugiau apie tai skaitykite toliau (žr. (19)–(22) konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(10)

Norint atsakyti į klausimą, ar Elan skirtoms priemonėms naudoti valstybiniai ištekliai ir ar jos priskirtinos valstybei, reikia žinoti, kokia yra Elan nuosavybės struktūra, taip pat kas yra jos savininkai ir kaip valdomos jų įmonės, todėl toliau pateikiamas glaustas kiekvieno Elan savininko aprašymas kartu su apžvalga, kurioje parodyta, kaip ilgainiui keitėsi jų turimos Elan nuosavybės dalys. Svarbu paminėti, kad Elan nuosavybės struktūra keitėsi nuo pirmosios kapitalo injekcijos 2007 m. (1 priemonė) iki antrosios kapitalo injekcijos 2008 m. (2 priemonė) ir keičiasi iki šiol. Daugiau apie tai skaitykite toliau (žr. (19)–(22) konstatuojamąsias dalis).

2.2.1.   „Elan“ akcininkų aprašymas

KAD

| (11) | Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (toliau – KAD) – akcinė bendrovė, kurios vienintelė akcininkė yra Slovėnijos valstybė. KAD valdo Slovėnijos valstybinius pensijų fondus ir turtą. Ji taip pat yra atsakinga už valstybės turto privatizavimą. KAD veiklą reglamentuoja Slovėnijos akcinių bendrovių įstatymas (Zakon o gospodarskih družbah, ZGD-1); pagal jį KAD valdo narių susirinkimas, stebėtojų taryba ir valdyba. Slovėnijos Vyriausybė skiria visus 15 narių, dalyvaujančių narių susirinkime (iš jų 5 atstovauja pensininkams ir neįgaliems darbuotojams, 5 – darbdaviams ir apdraustiesiems asmenims ir 5 – Slovėnijos Vyriausybei), ir visus 9 stebėtojų tarybos narius. Narių susirinkimuose kviečiami dalyvauti Vyriausybės atstovai. |
| --- | --- |

(11)

Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (toliau – KAD) – akcinė bendrovė, kurios vienintelė akcininkė yra Slovėnijos valstybė. KAD valdo Slovėnijos valstybinius pensijų fondus ir turtą. Ji taip pat yra atsakinga už valstybės turto privatizavimą. KAD veiklą reglamentuoja Slovėnijos akcinių bendrovių įstatymas (Zakon o gospodarskih družbah, ZGD-1); pagal jį KAD valdo narių susirinkimas, stebėtojų taryba ir valdyba. Slovėnijos Vyriausybė skiria visus 15 narių, dalyvaujančių narių susirinkime (iš jų 5 atstovauja pensininkams ir neįgaliems darbuotojams, 5 – darbdaviams ir apdraustiesiems asmenims ir 5 – Slovėnijos Vyriausybei), ir visus 9 stebėtojų tarybos narius. Narių susirinkimuose kviečiami dalyvauti Vyriausybės atstovai.

KAD-PPS

| (12) | Prvi pokojninski sklad yra pagrindinis Slovėnijos Respublikos pensijų fondas, todėl jis 100 % priklauso valstybei. Šį pensijų fondą (toliau – KAD-PPS) valdo KAD, kuri taip pat kontroliuoja PPS turimą Elan dalį. |
| --- | --- |

(12)

Prvi pokojninski sklad yra pagrindinis Slovėnijos Respublikos pensijų fondas, todėl jis 100 % priklauso valstybei. Šį pensijų fondą (toliau – KAD-PPS) valdo KAD, kuri taip pat kontroliuoja PPS turimą Elan dalį.

DSU

| (13) | Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (toliau – DSU) yra akcinė valdymo ir konsultacinių paslaugų bendrovė, 100 % priklausanti valstybei. Ji, inter alia, atsako už valstybės turto privatizavimą. DSU stebėtojų tarybą sudaro trys nariai. Du iš jų skiria Slovėnijos Vyriausybė, likusį narį – bendrovės darbuotojai. Iki darbuotojų atstovo skyrimo trečiąjį narį taip pat skiria Slovėnijos valstybė. Stebėtojų taryba skiria bendrovės direktorių, kuris vadovauja DSU verslo operacijoms. |
| --- | --- |

(13)

Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (toliau – DSU) yra akcinė valdymo ir konsultacinių paslaugų bendrovė, 100 % priklausanti valstybei. Ji, inter alia, atsako už valstybės turto privatizavimą. DSU stebėtojų tarybą sudaro trys nariai. Du iš jų skiria Slovėnijos Vyriausybė, likusį narį – bendrovės darbuotojai. Iki darbuotojų atstovo skyrimo trečiąjį narį taip pat skiria Slovėnijos valstybė. Stebėtojų taryba skiria bendrovės direktorių, kuris vadovauja DSU verslo operacijoms.

Zavarovalnica Triglav

| (14) | Zavarovalnica Triglav, d.d. (toliau – Zavarovalnica Triglav) yra visų rūšių ne gyvybės, gyvybės ir sveikatos draudimo ir draudimo nuo nelaimingų atsitikimų paslaugų bendrovė. 67,7 % jos akcijų turi kitos bendrovės, kurios pačios, tiesiogiai ar netiesiogiai, priklauso daugiausia valstybei. Tuo metu, kai suteikta pagalba, svarbiausi Zavarovalnica Triglav akcininkai buvo: Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (toliau – Pensijų ir invalidumo draudimo įstaiga, ZIPZ), 100 % priklausanti valstybei, turinti 34,5 % Zavarovalnica Triglav akcijų; Slovenska odškodninska družba, d.d. (toliau – Slovėnijos kompensacinio nuostolių atlyginimo susivienijimas, SOD), 100 % priklausantis valstybei, turintis 28,1 % Zavarovalnica Triglav akcijų; NLB, d.d., 50 % priklausanti valstybei, turinti 3,1 % Zavarovalnica Triglav akcijų, ir HIT d.d., 100 % priklausanti valstybei, turinti 1,1 % Zavarovalnica Triglav akcijų. Joks kitas Zavarovalnica Triglav akcininkas neturėjo daugiau kaip 1,8 % šios bendrovės akcijų. |
| --- | --- |

(14)

Zavarovalnica Triglav, d.d. (toliau – Zavarovalnica Triglav) yra visų rūšių ne gyvybės, gyvybės ir sveikatos draudimo ir draudimo nuo nelaimingų atsitikimų paslaugų bendrovė. 67,7 % jos akcijų turi kitos bendrovės, kurios pačios, tiesiogiai ar netiesiogiai, priklauso daugiausia valstybei. Tuo metu, kai suteikta pagalba, svarbiausi Zavarovalnica Triglav akcininkai buvo: Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (toliau – Pensijų ir invalidumo draudimo įstaiga, ZIPZ), 100 % priklausanti valstybei, turinti 34,5 % Zavarovalnica Triglav akcijų; Slovenska odškodninska družba, d.d. (toliau – Slovėnijos kompensacinio nuostolių atlyginimo susivienijimas, SOD), 100 % priklausantis valstybei, turintis 28,1 % Zavarovalnica Triglav akcijų; NLB, d.d., 50 % priklausanti valstybei, turinti 3,1 % Zavarovalnica Triglav akcijų, ir HIT d.d., 100 % priklausanti valstybei, turinti 1,1 % Zavarovalnica Triglav akcijų. Joks kitas Zavarovalnica Triglav akcininkas neturėjo daugiau kaip 1,8 % šios bendrovės akcijų.

| (15) | Zavarovalnica Triglav valdo iš 8 narių sudaryta stebėtojų taryba ir valdyba. Penki akcininkų interesams atstovaujantys valdybos nariai išrenkami visuotiniame Zavarovalnica Triglav akcininkų susirinkime. Likę trys nariai atstovauja darbuotojų interesams. |
| --- | --- |

(15)

Zavarovalnica Triglav valdo iš 8 narių sudaryta stebėtojų taryba ir valdyba. Penki akcininkų interesams atstovaujantys valdybos nariai išrenkami visuotiniame Zavarovalnica Triglav akcininkų susirinkime. Likę trys nariai atstovauja darbuotojų interesams.

Triglav Naložbe

| (16) | Triglav Naložbe yra finansų bendrovė. Tuo metu, kai buvo padaryta antroji kapitalo injekcija, 80 % Triglav Naložbe akcijų turėjo valstybei daugiausia priklausanti bendrovė Zavarovalnica Triglav (žr. (14) konstatuojamąją dalį). Likęs Triglav Naložbe kapitalas yra labai išsklaidytas – nė vienas iš daugybės jos investuotojų neturi daugiau kaip 0,67 % akcijų. Triglav Naložbe valdo stebėtojų taryba ir valdyba. Iš trijų narių sudarytą stebėtojų tarybą skiria visuotinis Triglav Naložbe akcininkų susirinkimas. |
| --- | --- |

(16)

Triglav Naložbe yra finansų bendrovė. Tuo metu, kai buvo padaryta antroji kapitalo injekcija, 80 % Triglav Naložbe akcijų turėjo valstybei daugiausia priklausanti bendrovė Zavarovalnica Triglav (žr. (14) konstatuojamąją dalį). Likęs Triglav Naložbe kapitalas yra labai išsklaidytas – nė vienas iš daugybės jos investuotojų neturi daugiau kaip 0,67 % akcijų. Triglav Naložbe valdo stebėtojų taryba ir valdyba. Iš trijų narių sudarytą stebėtojų tarybą skiria visuotinis Triglav Naložbe akcininkų susirinkimas.

PDP

| (17) | PDP yra 2009 m. birželio mėn. įsteigta finansų kontroliuojančioji bendrovė. Ji priklauso trim valstybiniams fondams KAD, DSU ir SOD ir veikia kaip Slovėnijos valstybės įgaliota restruktūrizavimo bendrovė. PDP gali pagal sutartis perimti sunkumų patiriančių valstybės įmonių valdymą, pasinaudoti visomis balsavimo teisėmis, sudaryti stebėtojų tarybą ir valdybą ir imtis atkuriamųjų priemonių valstybės labui (4). PDP turi kelių Slovėnijos bendrovių, kurios pirmiau priklausė iš dalies valstybiniams fondams, akcijų (5) ir kai kurioms iš jų ieško strateginių investuotojų. |
| --- | --- |

(17)

PDP yra 2009 m. birželio mėn. įsteigta finansų kontroliuojančioji bendrovė. Ji priklauso trim valstybiniams fondams KAD, DSU ir SOD ir veikia kaip Slovėnijos valstybės įgaliota restruktūrizavimo bendrovė. PDP gali pagal sutartis perimti sunkumų patiriančių valstybės įmonių valdymą, pasinaudoti visomis balsavimo teisėmis, sudaryti stebėtojų tarybą ir valdybą ir imtis atkuriamųjų priemonių valstybės labui (4). PDP turi kelių Slovėnijos bendrovių, kurios pirmiau priklausė iš dalies valstybiniams fondams, akcijų (5) ir kai kurioms iš jų ieško strateginių investuotojų.

KD Kapital

| (18) | KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (toliau – KD Kapital) yra kapitalo investicijų bendrovė, Skupina KD grupei (6) priklausanti privati nuosavybė. |
| --- | --- |

(18)

KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (toliau – KD Kapital) yra kapitalo investicijų bendrovė, Skupina KD grupei (6) priklausanti privati nuosavybė.

2.2.2.   Įvairiais laikotarpiais akcininkų turėtos „Elan“ akcijos

| (19) | 2007 m., kai pradėta taikyti pirmoji priemonė, Elan akcininkės buvo šios bendrovės: KAD (30,48 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %), Zavarovalnica Triglav (11,89 %) ir KD Kapital (16,83 %). |
| --- | --- |

(19)

2007 m., kai pradėta taikyti pirmoji priemonė, Elan akcininkės buvo šios bendrovės: KAD (30,48 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %), Zavarovalnica Triglav (11,89 %) ir KD Kapital (16,83 %).

| (20) | 2008 m. balandžio mėn. KD Kapital pardavė savo turėtą Elan dalį KAD. Po šio perleidimo – tuo metu, kai buvo padaryta antroji kapitalo injekcija – Elan akcininkės buvo šios bendrovės: KAD (47,31 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %) ir Zavarovalnica Triglav (11,89 %). |
| --- | --- |

(20)

2008 m. balandžio mėn. KD Kapital pardavė savo turėtą Elan dalį KAD. Po šio perleidimo – tuo metu, kai buvo padaryta antroji kapitalo injekcija – Elan akcininkės buvo šios bendrovės: KAD (47,31 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %) ir Zavarovalnica Triglav (11,89 %).

| (21) | 2010 m. KAD ir DSU perleido turėtas Elan akcijas finansų kontroliuojančiajai bendrovei PDP. Dabar PDP turi 66,4 %, KAD-PPS – 8,6 % ir Triglav Naložbe – 25 % Elan akcijų. |
| --- | --- |

(21)

2010 m. KAD ir DSU perleido turėtas Elan akcijas finansų kontroliuojančiajai bendrovei PDP. Dabar PDP turi 66,4 %, KAD-PPS – 8,6 % ir Triglav Naložbe – 25 % Elan akcijų.

| (22) | 1 lentelėje apibendrinta, kiek akcijų turėjo kiekvienas iš šių akcininkų tuo metu, kai buvo taikomos 1 ir 2 priemonės, ir 2012 m. gegužės mėn.

  1 lentelė









  (proc.) |
| --- | --- |
| Subjektas | 1 priemonė
  (2007 m. sausio mėn.) | 2 priemonė
  (2008 m. rugpjūčio mėn.) | 2012 m. gegužės mėn. |
| PDP (priklausanti valstybės įmonėms KAD, DSU ir SOD) | 0 | 0 | 66,4 |
| KAD (100 % priklausanti valstybei) | 30,48 | 47,31 | 0 |
| KAD-PPS (100 % priklausanti valstybei) | 10,30 | 10,30 | 8,6 |
| DSU (100 % priklausanti valstybei) | 17,34 | 17,34 | 0 |
| Triglav Naložbe (80 % priklausanti Zavarovalnica Triglav) | 13,16 | 13,16 | 25 |
| Zavarovalnica Triglav (priklausanti valstybės įmonėms ZIPZ ir SOD) | 11,89 | 11,89 | 0 |
| KD Kapital (privati bendrovė) | 16,83 | 0 | 0 |
| Bendra valstybės nuosavybės dalis | 83,17 | 100 | 100 |

(22)

1 lentelėje apibendrinta, kiek akcijų turėjo kiekvienas iš šių akcininkų tuo metu, kai buvo taikomos 1 ir 2 priemonės, ir 2012 m. gegužės mėn.

1 lentelė

(proc.)

Subjektas

1 priemonė

(2007 m. sausio mėn.)

2 priemonė

(2008 m. rugpjūčio mėn.)

2012 m. gegužės mėn.

PDP (priklausanti valstybės įmonėms KAD, DSU ir SOD)

0

0

66,4

KAD (100 % priklausanti valstybei)

30,48

47,31

0

KAD-PPS (100 % priklausanti valstybei)

10,30

10,30

8,6

DSU (100 % priklausanti valstybei)

17,34

17,34

0

Triglav Naložbe (80 % priklausanti Zavarovalnica Triglav)

13,16

13,16

25

Zavarovalnica Triglav (priklausanti valstybės įmonėms ZIPZ ir SOD)

11,89

11,89

0

KD Kapital (privati bendrovė)

16,83

0

0

Bendra valstybės nuosavybės dalis

83,17

100

100

2.3.   PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

2.3.1.   2007 m. kapitalo injekcija (1 priemonė)

| (23) | 2006 m. Elan ketino savo bendrovių grupėje pradėti plataus užmojo investicinę programą, pagal kurią būtų investuojama į pastatus, įrangą ir prekių ženklų rinkodarą remiantis 2006–2010 m. laikotarpio strateginės plėtros planu (kurį 2005 m. gruodžio mėn. parengė Elan stebėtojų taryba). Numatyta 2006–2007 m. laikotarpiu investuoti 20,2 mln. EUR. Elan pasiūlė savo akcininkams 20,2 mln. EUR padidinti kapitalą, kad būtų galima finansuoti šias investicijas. Tuo tarpu Elan 2006 m. ėmė pirkti naują gamybos įrangą, kaip buvo numatyta jos strateginės plėtros plane. |
| --- | --- |

(23)

2006 m. Elan ketino savo bendrovių grupėje pradėti plataus užmojo investicinę programą, pagal kurią būtų investuojama į pastatus, įrangą ir prekių ženklų rinkodarą remiantis 2006–2010 m. laikotarpio strateginės plėtros planu (kurį 2005 m. gruodžio mėn. parengė Elan stebėtojų taryba). Numatyta 2006–2007 m. laikotarpiu investuoti 20,2 mln. EUR. Elan pasiūlė savo akcininkams 20,2 mln. EUR padidinti kapitalą, kad būtų galima finansuoti šias investicijas. Tuo tarpu Elan 2006 m. ėmė pirkti naują gamybos įrangą, kaip buvo numatyta jos strateginės plėtros plane.

| (24) | 2009 m. sausio 29 d.Elan su savo akcininkais pasirašė ketinimų protokolą, kuriame susitarta, kad akcininkai padarys 10 225 EUR kapitalo injekciją į Elan (maždaug pusę iš visos 2006–2010 m. strateginės plėtros plane numatytos 20,2 mln. EUR sumos). Kiekvienas akcininkas sutiko prisidėti prie šio kapitalo didinimo proporcingai savo turimai Elan nuosavybės daliai. Šis sprendimas buvo pagrįstas nepriklausomo konsultanto [...] (7) atliktu bendrovės vertinimu ir keliais kitais pačios Elan ir didžiausios jos akcininkės KAD parengtais dokumentais. Bendrovės tikroji vertė [...] buvo apskaičiuota pagal nustatytą vidutinį (kiekvieno padalinio) i) nesenų sandorių lyginamojo kainos ir pardavimo santykio svertinį vidurkį; ii) atitinkamų bendrovių 2005 m. kainų ir pajamų santykius; ir iii) EBITDA vertę, padaugintą iš septynių, pridėjus 25 % įvertinto lėšų sutaupymo potencialo. Iš šio vidurkio buvo atimtos trumpalaikės skolos su palūkanomis ir pusė nustatytų investicijų, kurių nebūtų buvę įmanoma finansuoti iš bendrovės numatomų grynųjų pinigų srautų. KAD išankstinis Elan vertės įvertinimas buvo atliktas pagal diskontuotų pinigų srautų metodą remiantis Elan stebėtojų tarybai pateiktomis verslo prognozėmis. |
| --- | --- |

(24)

2009 m. sausio 29 d.Elan su savo akcininkais pasirašė ketinimų protokolą, kuriame susitarta, kad akcininkai padarys 10 225 EUR kapitalo injekciją į Elan (maždaug pusę iš visos 2006–2010 m. strateginės plėtros plane numatytos 20,2 mln. EUR sumos). Kiekvienas akcininkas sutiko prisidėti prie šio kapitalo didinimo proporcingai savo turimai Elan nuosavybės daliai. Šis sprendimas buvo pagrįstas nepriklausomo konsultanto [...] (7) atliktu bendrovės vertinimu ir keliais kitais pačios Elan ir didžiausios jos akcininkės KAD parengtais dokumentais. Bendrovės tikroji vertė [...] buvo apskaičiuota pagal nustatytą vidutinį (kiekvieno padalinio) i) nesenų sandorių lyginamojo kainos ir pardavimo santykio svertinį vidurkį; ii) atitinkamų bendrovių 2005 m. kainų ir pajamų santykius; ir iii) EBITDA vertę, padaugintą iš septynių, pridėjus 25 % įvertinto lėšų sutaupymo potencialo. Iš šio vidurkio buvo atimtos trumpalaikės skolos su palūkanomis ir pusė nustatytų investicijų, kurių nebūtų buvę įmanoma finansuoti iš bendrovės numatomų grynųjų pinigų srautų. KAD išankstinis Elan vertės įvertinimas buvo atliktas pagal diskontuotų pinigų srautų metodą remiantis Elan stebėtojų tarybai pateiktomis verslo prognozėmis.

| (25) | Prieš tai Elan 2006 m. gegužės mėn. pranešė savo akcininkams, kad nors ji 2006–2010 m. strateginės plėtros plane numatytoms investicijoms skyrė visus nepanaudotus grynųjų pinigų srautus, tačiau norint padaryti šias investicijas reikia papildomo kapitalo (8). Vėliau Elan 2006 m. lapkričio mėn. parengė išsamesnę kapitalo didinimo poveikio analizę (9), kurios duomenimis, po investicijų 2006–2010 m. laikotarpiu žiemos sporto padalinio sukauptas grynasis pelnas būtų 15,4 mln. EUR, o jei kapitalas nebūtų padidintas, tai atitinkamas sukauptas grynasis nuostolis būtų 4,8 mln. EUR. Po kapitalo investicijos taip pat padidėtų 2006–2010 m. laikotarpiu jūrų pramonės padalinio sukauptas grynasis pelnas (14,9 mln. EUR, priešingu atveju – 8 mln. EUR). Tuo pačiu metu didžiausios Elan akcininkės KAD nustatyta šios bendrovių grupės vertė buvo 22,8 mln. EUR. Akcininkių KAD, DSU, Zavarovalnica Triglav ir Triglav Naložbe stebėtojų tarybos kapitalo injekcijai pritarė jau atitinkamai 2006 m. gruodžio mėn. ir 2007 m. sausio mėn. |
| --- | --- |

(25)

Prieš tai Elan 2006 m. gegužės mėn. pranešė savo akcininkams, kad nors ji 2006–2010 m. strateginės plėtros plane numatytoms investicijoms skyrė visus nepanaudotus grynųjų pinigų srautus, tačiau norint padaryti šias investicijas reikia papildomo kapitalo (8). Vėliau Elan 2006 m. lapkričio mėn. parengė išsamesnę kapitalo didinimo poveikio analizę (9), kurios duomenimis, po investicijų 2006–2010 m. laikotarpiu žiemos sporto padalinio sukauptas grynasis pelnas būtų 15,4 mln. EUR, o jei kapitalas nebūtų padidintas, tai atitinkamas sukauptas grynasis nuostolis būtų 4,8 mln. EUR. Po kapitalo investicijos taip pat padidėtų 2006–2010 m. laikotarpiu jūrų pramonės padalinio sukauptas grynasis pelnas (14,9 mln. EUR, priešingu atveju – 8 mln. EUR). Tuo pačiu metu didžiausios Elan akcininkės KAD nustatyta šios bendrovių grupės vertė buvo 22,8 mln. EUR. Akcininkių KAD, DSU, Zavarovalnica Triglav ir Triglav Naložbe stebėtojų tarybos kapitalo injekcijai pritarė jau atitinkamai 2006 m. gruodžio mėn. ir 2007 m. sausio mėn.

| (26) | Kapitalo didinimas oficialiai patvirtintas 2007 m. spalio 25 d. akcininkų susirinkime. Akcininkų įnašai padaryti 2007 m. lapkričio 15 d. proporcingai kiekvieno akcininko nuosavybės daliai. Kapitalo injekcija į Elan buvo 10 225 mln. EUR, iš jos 5,8 mln. EUR buvo akcininkų paskola Elan Winter sport, likę 4,425 mln. EUR – paskola Elan Marine. Šios akcininkų paskolos vėliau tapo Elan Winter sport ir Elan Marine akciniu kapitalu. Kaip aprašyta pirmiau, 2010 m. birželio mėn. Elan Winter sport ir Elan Marine susijungė su savo patronuojančiąja bendrove Elan (žr. (6) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(26)

Kapitalo didinimas oficialiai patvirtintas 2007 m. spalio 25 d. akcininkų susirinkime. Akcininkų įnašai padaryti 2007 m. lapkričio 15 d. proporcingai kiekvieno akcininko nuosavybės daliai. Kapitalo injekcija į Elan buvo 10 225 mln. EUR, iš jos 5,8 mln. EUR buvo akcininkų paskola Elan Winter sport, likę 4,425 mln. EUR – paskola Elan Marine. Šios akcininkų paskolos vėliau tapo Elan Winter sport ir Elan Marine akciniu kapitalu. Kaip aprašyta pirmiau, 2010 m. birželio mėn. Elan Winter sport ir Elan Marine susijungė su savo patronuojančiąja bendrove Elan (žr. (6) konstatuojamąją dalį).

| (27) | Viena iš priežasčių, kodėl praėjo tiek daug laiko nuo ketinimų protokolo pasirašymo iki oficialaus akcininkų susitarimo, buvo tai, kad KD Kapital – tuo metu vienintelė privati Elan akcininkė, turėjusi blokuojančią balsų mažumą – neleido priimti oficialaus sprendimo didinti kapitalą. KD Kapital blokavo šį sprendimą dėl savo ginčo su KAD dėl Elan stebėtojų tarybos pakeitimų. Kaip paaiškino Slovėnija, KD Kapital taip pat turėjo 50 % vieno iš Elan konkurentų Seaway Group d.o.o. akcijų ir ketino skirti savo atstovą į Elan stebėtojų tarybą. KAD manymu, tai nebūtų priimtina, nes KD Kapital turėjo Seaway akcijų. Siekdama išspręsti šią problemą KAD 2007 m. spalio mėn. pradžioje pasiūlė KD Kapital pasirinkimo parduoti sandorį su sąlyga, kad sprendžiant ginčą dėl stebėtojų tarybos narių KD Kapital balsuodama pritartų KAD pasiūlymui. |
| --- | --- |

(27)

Viena iš priežasčių, kodėl praėjo tiek daug laiko nuo ketinimų protokolo pasirašymo iki oficialaus akcininkų susitarimo, buvo tai, kad KD Kapital – tuo metu vienintelė privati Elan akcininkė, turėjusi blokuojančią balsų mažumą – neleido priimti oficialaus sprendimo didinti kapitalą. KD Kapital blokavo šį sprendimą dėl savo ginčo su KAD dėl Elan stebėtojų tarybos pakeitimų. Kaip paaiškino Slovėnija, KD Kapital taip pat turėjo 50 % vieno iš Elan konkurentų Seaway Group d.o.o. akcijų ir ketino skirti savo atstovą į Elan stebėtojų tarybą. KAD manymu, tai nebūtų priimtina, nes KD Kapital turėjo Seaway akcijų. Siekdama išspręsti šią problemą KAD 2007 m. spalio mėn. pradžioje pasiūlė KD Kapital pasirinkimo parduoti sandorį su sąlyga, kad sprendžiant ginčą dėl stebėtojų tarybos narių KD Kapital balsuodama pritartų KAD pasiūlymui.

| (28) | Gavusi šį pasiūlymą KD Kapital galiausiai pritarė kapitalo didinimui ir, kaip aprašyta pirmiau, akcininkai dėl to priėmė oficialų sprendimą 2007 m. spalio mėn. |
| --- | --- |

(28)

Gavusi šį pasiūlymą KD Kapital galiausiai pritarė kapitalo didinimui ir, kaip aprašyta pirmiau, akcininkai dėl to priėmė oficialų sprendimą 2007 m. spalio mėn.

2.3.2.   2008 m. kapitalo injekcija (2 priemonė)

| (29) | Nepaisant kapitalo padidinimo 2007 m. lapkričio mėn., dėl nesėkmingo 2007–2008 m. žiemos sezono (kurį paveikė ankstesnė besniegė 2006–2007 m. žiema) bendrovių grupė patyrė dar daugiau sunkumų. 2008 m. pradžioje Elan grėsė bankrotas. |
| --- | --- |

(29)

Nepaisant kapitalo padidinimo 2007 m. lapkričio mėn., dėl nesėkmingo 2007–2008 m. žiemos sezono (kurį paveikė ankstesnė besniegė 2006–2007 m. žiema) bendrovių grupė patyrė dar daugiau sunkumų. 2008 m. pradžioje Elan grėsė bankrotas.

| (30) | Kai SKB banka d.d. 2008 m. pradžioje atsisakė toliau finansuoti Elan, KD Kapital 2008 m. kovo mėn. pasinaudojo savo pasirinkimo parduoti sandoriu, kuris įvykdytas nuo 2008 m. balandžio mėn. KAD nupirko KD Kapital akcijas ir taip padidino savo turimą Elan dalį. Nuo tada Elan yra visiškai valstybinė įmonė (žr. (20) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(30)

Kai SKB banka d.d. 2008 m. pradžioje atsisakė toliau finansuoti Elan, KD Kapital 2008 m. kovo mėn. pasinaudojo savo pasirinkimo parduoti sandoriu, kuris įvykdytas nuo 2008 m. balandžio mėn. KAD nupirko KD Kapital akcijas ir taip padidino savo turimą Elan dalį. Nuo tada Elan yra visiškai valstybinė įmonė (žr. (20) konstatuojamąją dalį).

| (31) | Siekdami įveikti sunkią Elan finansinę būklę jos akcininkai 2008 m. balandžio mėn. paskyrė naują valdybą. Ši valdyba pradėjo dialogą su bankais siekdama susitarti, kad būtų atidėti Elan įsipareigojimų bankams vykdymo terminai ir taip bendrovė išvengtų bankroto. Bankai sutiko leisti tai daryti tik su sąlyga, kad Elan akcininkai skirtų bendrovei papildomo kapitalo. |
| --- | --- |

(31)

Siekdami įveikti sunkią Elan finansinę būklę jos akcininkai 2008 m. balandžio mėn. paskyrė naują valdybą. Ši valdyba pradėjo dialogą su bankais siekdama susitarti, kad būtų atidėti Elan įsipareigojimų bankams vykdymo terminai ir taip bendrovė išvengtų bankroto. Bankai sutiko leisti tai daryti tik su sąlyga, kad Elan akcininkai skirtų bendrovei papildomo kapitalo.

| (32) | Tokiomis aplinkybėmis 2008 m. kovo mėn. Elan paprašė savo akcininkų skirti naujo papildomo kapitalo. Pagal savo 2008 m. birželio mėn. parengtą ilgalaikį 2008–2012 m. laikotarpio planą (toliau – ilgalaikis 2008–2012 m. planas) Elan 2008 m. birželio–liepos mėn. konkrečiau paprašė savo akcininkų skirti 25 mln. EUR. Elan akcininkai manė, kad šio ilgalaikio 2008–2012 m. plano nepakanka 25 mln. EUR kapitalo injekcijai pagrįsti. Jie iš tiesų tenorėjo skirti 10 mln. EUR ir sutiko padidinti kapitalą tokia suma tik su sąlyga, kad Elan prieš tai susitartų su ją finansuojančiais bankais dėl skolų grąžinimo terminų atidėjimo. Akcininkai taip pat paprašė parengti papildytą ilgalaikį Elan planą (10). Atsižvelgdama į šį prašymą Elan2008 m. rugpjūčio 8 d. parengė papildomą savo verslo atgaivinimo planą (toliau – atgaivinimo planas). Vis dėlto Elan nepavyko susitarti su bankais dėl skolų grąžinimo terminų atidėjimo; priešingai, vienas iš Elan kreditorių SKB banka d.d. pradėjo teismo procesą siekdamas, kad būtų įvykdyti jo reikalavimai, ir 2008 m. rugpjūčio mėn., Liublianos teismas įpareigojo Elan grąžinti likusias skolas. Vykdydama šį teismo įsakymą bendrovė būtų bankrutavusi. |
| --- | --- |

(32)

Tokiomis aplinkybėmis 2008 m. kovo mėn. Elan paprašė savo akcininkų skirti naujo papildomo kapitalo. Pagal savo 2008 m. birželio mėn. parengtą ilgalaikį 2008–2012 m. laikotarpio planą (toliau – ilgalaikis 2008–2012 m. planas) Elan 2008 m. birželio–liepos mėn. konkrečiau paprašė savo akcininkų skirti 25 mln. EUR. Elan akcininkai manė, kad šio ilgalaikio 2008–2012 m. plano nepakanka 25 mln. EUR kapitalo injekcijai pagrįsti. Jie iš tiesų tenorėjo skirti 10 mln. EUR ir sutiko padidinti kapitalą tokia suma tik su sąlyga, kad Elan prieš tai susitartų su ją finansuojančiais bankais dėl skolų grąžinimo terminų atidėjimo. Akcininkai taip pat paprašė parengti papildytą ilgalaikį Elan planą (10). Atsižvelgdama į šį prašymą Elan2008 m. rugpjūčio 8 d. parengė papildomą savo verslo atgaivinimo planą (toliau – atgaivinimo planas). Vis dėlto Elan nepavyko susitarti su bankais dėl skolų grąžinimo terminų atidėjimo; priešingai, vienas iš Elan kreditorių SKB banka d.d. pradėjo teismo procesą siekdamas, kad būtų įvykdyti jo reikalavimai, ir 2008 m. rugpjūčio mėn., Liublianos teismas įpareigojo Elan grąžinti likusias skolas. Vykdydama šį teismo įsakymą bendrovė būtų bankrutavusi.

| (33) | Tokiomis aplinkybėmis Elan sušaukė skubų akcininkų susirinkimą, kuris įvyko 2008 m. rugpjūčio 28 d. Šiame susirinkime Elan akcininkai, remdamiesi KAD pasiūlymu, nusprendė skirti Elan 10 mln. EUR kapitalo injekciją, nors ir nebuvo tenkinama sąlyga, kad Elan susitartų su bankais dėl paskolų grąžinimo terminų atidėjimo. |
| --- | --- |

(33)

Tokiomis aplinkybėmis Elan sušaukė skubų akcininkų susirinkimą, kuris įvyko 2008 m. rugpjūčio 28 d. Šiame susirinkime Elan akcininkai, remdamiesi KAD pasiūlymu, nusprendė skirti Elan 10 mln. EUR kapitalo injekciją, nors ir nebuvo tenkinama sąlyga, kad Elan susitartų su bankais dėl paskolų grąžinimo terminų atidėjimo.

| (34) | KAD stebėtojų taryba šiai kapitalo injekcijai pritarė dar iki akcininkų susirinkimo 2008 m. rugpjūčio mėn.; kitų akcininkų stebėtojų tarybos šiam sprendimui padaryti 10 mln. EUR kapitalo injekciją į Elan pritarė ne vėliau kaip 2008 m. rugsėjo mėn. pradžioje. |
| --- | --- |

(34)

KAD stebėtojų taryba šiai kapitalo injekcijai pritarė dar iki akcininkų susirinkimo 2008 m. rugpjūčio mėn.; kitų akcininkų stebėtojų tarybos šiam sprendimui padaryti 10 mln. EUR kapitalo injekciją į Elan pritarė ne vėliau kaip 2008 m. rugsėjo mėn. pradžioje.

| (35) | Šie 2008 m. rugsėjo 8 d. akcininkų skirti įnašai buvo proporcingi kiekvieno akcininko nuosavybės daliai. Kaip aprašyta (6) konstatuojamojoje dalyje, Elan žiemos sporto ir jūrų sektoriaus veiklą tuo metu, kai suteikta pagalba, organizavo dvi patronuojamosios bendrovės Elan Winter sport ir Elan Marine. Elan skirta 10 mln. EUR kapitalo injekcija, iš kurios tuomet 5,924 mln. EUR padidintas Elan Winter sport ir 4,076 mln. EUR – Elan Marine kapitalas. |
| --- | --- |

(35)

Šie 2008 m. rugsėjo 8 d. akcininkų skirti įnašai buvo proporcingi kiekvieno akcininko nuosavybės daliai. Kaip aprašyta (6) konstatuojamojoje dalyje, Elan žiemos sporto ir jūrų sektoriaus veiklą tuo metu, kai suteikta pagalba, organizavo dvi patronuojamosios bendrovės Elan Winter sport ir Elan Marine. Elan skirta 10 mln. EUR kapitalo injekcija, iš kurios tuomet 5,924 mln. EUR padidintas Elan Winter sport ir 4,076 mln. EUR – Elan Marine kapitalas.

Ilgalaikis 2008–2012 m. planas

| (36) | Ilgalaikiame 2008–2012 m. plane, kurį 2008 m. birželio mėn. parengė Elan, visų pirma aprašyta Elan grupės ekonominė ir finansinė padėtis. Jame pasiūlyta imtis kelių restruktūrizavimo priemonių bendrovėse Elan Winter sport (investicijų į susijusias įmones derinimas, atsargų derinimas ir išeitinės išmokos) ir Elan Marine (atsargų derinimas, išeitinės išmokos, jūrinių konstrukcijų nurašymas). Kartu su šiomis restruktūrizavimo priemonėmis buvo numatyta atlikti tokius veiksmus bendrovėje Elan Winter sport:






  — | didinti darbo našumą, darbuotojų skaičių sumažinti nuo 340 iki 230, |
| --- | --- | --- |

(36)

Ilgalaikiame 2008–2012 m. plane, kurį 2008 m. birželio mėn. parengė Elan, visų pirma aprašyta Elan grupės ekonominė ir finansinė padėtis. Jame pasiūlyta imtis kelių restruktūrizavimo priemonių bendrovėse Elan Winter sport (investicijų į susijusias įmones derinimas, atsargų derinimas ir išeitinės išmokos) ir Elan Marine (atsargų derinimas, išeitinės išmokos, jūrinių konstrukcijų nurašymas). Kartu su šiomis restruktūrizavimo priemonėmis buvo numatyta atlikti tokius veiksmus bendrovėje Elan Winter sport:

—

didinti darbo našumą, darbuotojų skaičių sumažinti nuo 340 iki 230,

| — | sumažinti prekių ženklų skaičių, |
| --- | --- |

—

sumažinti prekių ženklų skaičių,

| — | gerinti prekių asortimentą, |
| --- | --- |

—

gerinti prekių asortimentą,

| — | pertvarkyti administraciją. |
| --- | --- |

—

pertvarkyti administraciją.

| (37) | Ilgalaikiame 2008–2012 m. plane numatyti veiksmai bendrovėje Elan Marine:






  — | investuoti į naują bendrąją įmonę Elan Yachts, kuri užsiimtų burlaivių kūrimu ir pardavimu, |
| --- | --- | --- |

(37)

Ilgalaikiame 2008–2012 m. plane numatyti veiksmai bendrovėje Elan Marine:

—

investuoti į naują bendrąją įmonę Elan Yachts, kuri užsiimtų burlaivių kūrimu ir pardavimu,

| — | parduoti energetikos ir jachtų programas (Elan PBO) už [9,5–11,2] mln. EUR, kad sumažėtų Elan Marine skolos. |
| --- | --- |

—

parduoti energetikos ir jachtų programas (Elan PBO) už [9,5–11,2] mln. EUR, kad sumažėtų Elan Marine skolos.

| (38) | Ilgalaikiame 2008–2012 m. plane toliau pateiktos Elan grupės ir jos patronuojamųjų bendrovių ateities prognozės, pagrįstos prielaida, kad pirmiau aprašytos restruktūrizavimo priemonės ir veiksmai bus įgyvendinti. Remiantis šiomis prognozėmis, Elan Winter sport veikla taptų pelninga nuo 2010 m., o Elan Marine – nuo 2011 m. Plane padaryta išvada, kad Elan likvidumo poreikiams tenkinti reikia papildomo [23–26] mln. EUR kapitalo. Tik turėdama tokį kapitalą Elan galėtų duoti pakankamai investicijų grąžos savo akcininkams. |
| --- | --- |

(38)

Ilgalaikiame 2008–2012 m. plane toliau pateiktos Elan grupės ir jos patronuojamųjų bendrovių ateities prognozės, pagrįstos prielaida, kad pirmiau aprašytos restruktūrizavimo priemonės ir veiksmai bus įgyvendinti. Remiantis šiomis prognozėmis, Elan Winter sport veikla taptų pelninga nuo 2010 m., o Elan Marine – nuo 2011 m. Plane padaryta išvada, kad Elan likvidumo poreikiams tenkinti reikia papildomo [23–26] mln. EUR kapitalo. Tik turėdama tokį kapitalą Elan galėtų duoti pakankamai investicijų grąžos savo akcininkams.

Atgaivinimo planas

| (39) | 2008 m. rugpjūčio mėn. parengtame Elan atgaivinimo plane pirmiausia aprašyta Elan grupės bendrovių struktūra ir Elan Winter sport bei Elan Marine finansinė ir ekonominė padėtis, be to, pateikta išsami įsipareigojimų, išlaidų ir pajamų analizė. Toliau plane išanalizuota Elan Winter sport ir Elan Marine veikla 2008 m. sausio–birželio mėn. Kita plano dalis skirta bendrovės atgaivinimui. Joje siūlomus veiksmus pagal planą būtų buvę įmanoma įgyvendinti tik tuo atveju, jeigu Elan būtų gavusi naujo kapitalo injekciją ir būtų pavykę atidėti bankų paskolų grąžinimo terminus. Tačiau reikiamos sumos atgaivinimo plane nenurodytos. |
| --- | --- |

(39)

2008 m. rugpjūčio mėn. parengtame Elan atgaivinimo plane pirmiausia aprašyta Elan grupės bendrovių struktūra ir Elan Winter sport bei Elan Marine finansinė ir ekonominė padėtis, be to, pateikta išsami įsipareigojimų, išlaidų ir pajamų analizė. Toliau plane išanalizuota Elan Winter sport ir Elan Marine veikla 2008 m. sausio–birželio mėn. Kita plano dalis skirta bendrovės atgaivinimui. Joje siūlomus veiksmus pagal planą būtų buvę įmanoma įgyvendinti tik tuo atveju, jeigu Elan būtų gavusi naujo kapitalo injekciją ir būtų pavykę atidėti bankų paskolų grąžinimo terminus. Tačiau reikiamos sumos atgaivinimo plane nenurodytos.

| (40) | Atgaivinimo plane numatyta taikyti tokias priemones bendrovei Elan Winter sport:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(40)

Atgaivinimo plane numatyta taikyti tokias priemones bendrovei Elan Winter sport:

—

[...]

| (41) | Bendrovei Elan Marine numatyta taikyti tokias priemones:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(41)

Bendrovei Elan Marine numatyta taikyti tokias priemones:

—

[...]

| (42) | Toliau atgaivinimo plane pateiktos 2008–2012 m. verslo prognozės, pagal kurias Elan Winter sport veikla taptų pelninga nuo 2010 m., o Elan Marine – nuo 2011 m. |
| --- | --- |

(42)

Toliau atgaivinimo plane pateiktos 2008–2012 m. verslo prognozės, pagal kurias Elan Winter sport veikla taptų pelninga nuo 2010 m., o Elan Marine – nuo 2011 m.

3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (43) | Kaip rašoma (2)–(3) konstatuojamosiose dalyse, 2010 m. gegužės 12 d. Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Šiame sprendime pradėti procedūrą Komisija iš pradžių manė, kad abi kapitalo injekcijos yra valstybės pagalba bendrovėms Elan Ski ir Elan Marine. Ji abejojo, ar tokią valstybės pagalbą galima laikyti suderinama su vidaus rinka. Visų pirma Komisija ištyrė, ar pagalbos gavėjos buvo sunkumų patiriančios įmonės. |
| --- | --- |

(43)

Kaip rašoma (2)–(3) konstatuojamosiose dalyse, 2010 m. gegužės 12 d. Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Šiame sprendime pradėti procedūrą Komisija iš pradžių manė, kad abi kapitalo injekcijos yra valstybės pagalba bendrovėms Elan Ski ir Elan Marine. Ji abejojo, ar tokią valstybės pagalbą galima laikyti suderinama su vidaus rinka. Visų pirma Komisija ištyrė, ar pagalbos gavėjos buvo sunkumų patiriančios įmonės.

3.1.   SUNKUMŲ PATIRIANTI ĮMONĖ

| (44) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkte nustatyta, kokiomis konkrečiomis aplinkybėmis (pavyzdžiui, labai sumažėjus kapitalui) įmonę galima laikyti sunkumų patiriančia įmone. Sprendime pradėti procedūrą Komisija manė, kad Elan Ski ir Elan Marine netenkino Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkte nustatytų kriterijų. Tačiau pagal šių gairių 11 punktą įmonė vis tiek gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone, jeigu ji turi įprastų įmonei, kuri patiria sunkumų, būdingų bruožų. Atsižvelgdama į nuostolių didėjimą, apyvartos mažėjimą ir sunkią visos Elan grupės finansinę būklę Komisija manė, kad Elan Ski ir Elan Marine galima laikyti sunkumų patiriančiomis įmonėmis bent 2007–2008 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

(44)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkte nustatyta, kokiomis konkrečiomis aplinkybėmis (pavyzdžiui, labai sumažėjus kapitalui) įmonę galima laikyti sunkumų patiriančia įmone. Sprendime pradėti procedūrą Komisija manė, kad Elan Ski ir Elan Marine netenkino Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkte nustatytų kriterijų. Tačiau pagal šių gairių 11 punktą įmonė vis tiek gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone, jeigu ji turi įprastų įmonei, kuri patiria sunkumų, būdingų bruožų. Atsižvelgdama į nuostolių didėjimą, apyvartos mažėjimą ir sunkią visos Elan grupės finansinę būklę Komisija manė, kad Elan Ski ir Elan Marine galima laikyti sunkumų patiriančiomis įmonėmis bent 2007–2008 m. laikotarpiu.

3.2.   VALSTYBĖS PAGALBA

| (45) | Visų pirma Komisija įvertino, ar atitinkamoms priemonėms naudoti valstybiniai ištekliai ir ar jas reikėtų priskirti valstybei. Remdamasi faktais, jog KAD 100 % priklauso Slovėnijos valstybei, valstybė skiria visus bendrovės akcininkų susirinkimo ir stebėtojų tarybos narius ir visuose akcininkų susirinkimuose bei stebėtojų tarybos posėdžiuose dalyvauja Slovėnijos Vyriausybės atstovai, Komisija padarė preliminarią išvadą, jog KAD priemonėms naudoti valstybiniai ištekliai ir jos priskirtinos valstybei. Dėl kitų Elan savininkų KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe ir Triglav Insurance taikytų pagalbos priemonių Komisija padarė išvadą, kad per oficialią tyrimo procedūrą taip pat reikia patikrinti, ar joms taip pat naudoti valstybiniai ištekliai ir ar jos priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(45)

Visų pirma Komisija įvertino, ar atitinkamoms priemonėms naudoti valstybiniai ištekliai ir ar jas reikėtų priskirti valstybei. Remdamasi faktais, jog KAD 100 % priklauso Slovėnijos valstybei, valstybė skiria visus bendrovės akcininkų susirinkimo ir stebėtojų tarybos narius ir visuose akcininkų susirinkimuose bei stebėtojų tarybos posėdžiuose dalyvauja Slovėnijos Vyriausybės atstovai, Komisija padarė preliminarią išvadą, jog KAD priemonėms naudoti valstybiniai ištekliai ir jos priskirtinos valstybei. Dėl kitų Elan savininkų KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe ir Triglav Insurance taikytų pagalbos priemonių Komisija padarė išvadą, kad per oficialią tyrimo procedūrą taip pat reikia patikrinti, ar joms taip pat naudoti valstybiniai ištekliai ir ar jos priskirtinos valstybei.

| (46) | Antra, Komisija ištyrė, ar šiomis priemonėmis buvo suteiktas pranašumas pagalbos gavėjams. Suabejota, ar jos tenkina rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų. Prie pirmosios priemonės nenorėjo prisidėti vienintelė privati Elan akcininkė KD Kapital; atrodė, kad ši priemonė nebuvo pagrįsta jokiu verslo planu ar kitokia informacija apie galimą tokios investicijos grąžą ateityje. Tuo metu, kai padaryta ši kapitalo injekcija, pagalbos gavėjai atrodė patiriantys finansinių sunkumų. Jokia privati bendrovė nedalyvavo taikant antrąją priemonę. Nors prieš akcininkams priimant sprendimą dėl kapitalo injekcijos iš tiesų buvo parengti ilgalaikis planas ir atgaivinimo planas, tačiau būta požymių, kad Elan akcininkai laikė šiuos planus nepakankamais. Tuo metu, kai pradėta taikyti antroji priemonė, Elan Ski ir Elan Marine vis dar patyrė finansinių sunkumų. |
| --- | --- |

(46)

Antra, Komisija ištyrė, ar šiomis priemonėmis buvo suteiktas pranašumas pagalbos gavėjams. Suabejota, ar jos tenkina rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų. Prie pirmosios priemonės nenorėjo prisidėti vienintelė privati Elan akcininkė KD Kapital; atrodė, kad ši priemonė nebuvo pagrįsta jokiu verslo planu ar kitokia informacija apie galimą tokios investicijos grąžą ateityje. Tuo metu, kai padaryta ši kapitalo injekcija, pagalbos gavėjai atrodė patiriantys finansinių sunkumų. Jokia privati bendrovė nedalyvavo taikant antrąją priemonę. Nors prieš akcininkams priimant sprendimą dėl kapitalo injekcijos iš tiesų buvo parengti ilgalaikis planas ir atgaivinimo planas, tačiau būta požymių, kad Elan akcininkai laikė šiuos planus nepakankamais. Tuo metu, kai pradėta taikyti antroji priemonė, Elan Ski ir Elan Marine vis dar patyrė finansinių sunkumų.

| (47) | Trečia, Komisijos manymu, Slovėnijos taikytos priemonės galėjo iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, nes valstybės narės iš tiesų tarpusavyje prekiauja slidinėjimo įranga ir jūrų laivais. |
| --- | --- |

(47)

Trečia, Komisijos manymu, Slovėnijos taikytos priemonės galėjo iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, nes valstybės narės iš tiesų tarpusavyje prekiauja slidinėjimo įranga ir jūrų laivais.

3.3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

| (48) | Komisija preliminariai įvertino, ar tiriamos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Turint omenyje Elan Ski ir Elan Marine patirtus sunkumus ir tai, kad toje grupėje nėra kitų stiprių bendrovių, šios bendrovės iš esmės atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos reikalavimus. Kadangi atitinkamomis priemonėmis buvo padidintas kapitalas, jų negalima laikyti sanavimo pagalba, o vertinant jų kaip restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą su vidaus rinka buvo neaišku, ar tenkinamos visos reikiamos sąlygos. Ypač neaišku, ar ta pagalba neviršijo būtino minimumo ir ar nebuvo nuosaviems įnašams ir kompensacinėms priemonėms būdingų bruožų. |
| --- | --- |

(48)

Komisija preliminariai įvertino, ar tiriamos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Turint omenyje Elan Ski ir Elan Marine patirtus sunkumus ir tai, kad toje grupėje nėra kitų stiprių bendrovių, šios bendrovės iš esmės atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos reikalavimus. Kadangi atitinkamomis priemonėmis buvo padidintas kapitalas, jų negalima laikyti sanavimo pagalba, o vertinant jų kaip restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą su vidaus rinka buvo neaišku, ar tenkinamos visos reikiamos sąlygos. Ypač neaišku, ar ta pagalba neviršijo būtino minimumo ir ar nebuvo nuosaviems įnašams ir kompensacinėms priemonėms būdingų bruožų.

| (49) | Taip pat preliminariai ištirta, ar šios priemonės gali būti su vidaus rinka suderinama regioninė pagalba. Abu pagalbos gavėjai yra įsikūrę regione, tinkamame pagalbai gauti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, tačiau neaišku, ar jie atitiko tokios pagalbos reikalavimus, nes tuo metu, kai suteikta pagalba, abu jos gavėjai buvo sunkumų patiriančios įmonės. |
| --- | --- |

(49)

Taip pat preliminariai ištirta, ar šios priemonės gali būti su vidaus rinka suderinama regioninė pagalba. Abu pagalbos gavėjai yra įsikūrę regione, tinkamame pagalbai gauti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, tačiau neaišku, ar jie atitiko tokios pagalbos reikalavimus, nes tuo metu, kai suteikta pagalba, abu jos gavėjai buvo sunkumų patiriančios įmonės.

4.   SLOVĖNIJOS PASTABOS

| (50) | Slovėnija pateikė savo pastabas 2010 m. birželio 9, 10 ir 16 d. raštais. Papildomos informacijos iš jos gauta 2011 m. spalio 10 d., taip pat 2012 m. kovo 6 d., kovo 30 d., balandžio 13 d., balandžio 16 d., balandžio 23 d., gegužės 10 d., gegužės 15 d. ir gegužės 30 d. raštais (žr. (4) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(50)

Slovėnija pateikė savo pastabas 2010 m. birželio 9, 10 ir 16 d. raštais. Papildomos informacijos iš jos gauta 2011 m. spalio 10 d., taip pat 2012 m. kovo 6 d., kovo 30 d., balandžio 13 d., balandžio 16 d., balandžio 23 d., gegužės 10 d., gegužės 15 d. ir gegužės 30 d. raštais (žr. (4) konstatuojamąją dalį).

| (51) | Apibendrinant gautas pastabas, galima sakyti, kad Slovėnija nelaiko atitinkamų priemonių valstybės pagalba, nes, pasak jos, šioms priemonėms nenaudoti valstybiniai ištekliai ir jų nereikėtų priskirti valstybei. NET jei priemonės atitiktų šias sąlygas, pagalbos gavėjas dėl jų nebūtų įgijęs jokio pranašumo, nes Slovėnija jas taikydama vadovavosi rinkos ekonomikos investuotojo principu. Be to, Slovėnija tvirtina, kad tos priemonės niekaip nepaveikė prekybos ir neiškraipė konkurencijos, nes, pasak jos, žiemos sporto įrangos gaminių rinka yra labai konsoliduota ir toliau konsoliduojama, o Elan tėra nestipri kur kas stambesnių tos rinkos dalyvių konkurentė. |
| --- | --- |

(51)

Apibendrinant gautas pastabas, galima sakyti, kad Slovėnija nelaiko atitinkamų priemonių valstybės pagalba, nes, pasak jos, šioms priemonėms nenaudoti valstybiniai ištekliai ir jų nereikėtų priskirti valstybei. NET jei priemonės atitiktų šias sąlygas, pagalbos gavėjas dėl jų nebūtų įgijęs jokio pranašumo, nes Slovėnija jas taikydama vadovavosi rinkos ekonomikos investuotojo principu. Be to, Slovėnija tvirtina, kad tos priemonės niekaip nepaveikė prekybos ir neiškraipė konkurencijos, nes, pasak jos, žiemos sporto įrangos gaminių rinka yra labai konsoliduota ir toliau konsoliduojama, o Elan tėra nestipri kur kas stambesnių tos rinkos dalyvių konkurentė.

| (52) | Slovėnija nepateikė jokių argumentų dėl 1 priemonės galimo suderinamumo su vidaus rinka tuo atveju, jeigu ji buvo valstybės pagalba. 2 priemonę, Slovėnijos nuomone, galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. |
| --- | --- |

(52)

Slovėnija nepateikė jokių argumentų dėl 1 priemonės galimo suderinamumo su vidaus rinka tuo atveju, jeigu ji buvo valstybės pagalba. 2 priemonę, Slovėnijos nuomone, galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires.

4.1.   VALSTYBĖS PAGALBA

4.1.1.   Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

| (53) | Slovėnija tvirtina, kad ji niekaip neprisidėjo prie Elan akcinio kapitalo didinimo. |
| --- | --- |

(53)

Slovėnija tvirtina, kad ji niekaip neprisidėjo prie Elan akcinio kapitalo didinimo.

| (54) | Ji primena, jog priemonės laikomos valstybės pagalba tada, kai jas taikant tiesiogiai ar netiesiogiai naudojami valstybiniai ištekliai ir jas reikia priskirti valstybei. Slovėnija pritaria, kad jeigu valstybė narė daro lemiamą įtaką tam tikrai įmonei, tai reiškia, kad tenkinama valstybinių išteklių naudojimo sąlyga. Tačiau negalima iškart daryti prielaidos, kad jeigu valstybė narė gali daryti lemiamą įtaką įmonei, tai ji iš tiesų pasinaudojo šia įtaka tuo konkrečiu nagrinėjamu atveju. Šį savo argumentą Slovėnija pagrindžia Stardust Marine bylos sprendimu (11) – jame pateikti rodikliai, pagal kuriuos turi būti nustatoma, ar valstybė konkrečiu atveju iš tiesų pasinaudojo savo turima įtaka. Tokie rodikliai yra integravimas į viešojo administravimo struktūras, įmonės veiklos pobūdis ir tokios veiklos vykdymas rinkoje įprastomis konkurencijos sąlygomis su privačiais rinkos dalyviais, įmonės teisinis statusas, valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros intensyvumas. Slovėnija pažymi, kad reikėtų deramai atsižvelgti į tai, ar įmonė įsteigta pagal privatinę teisę. |
| --- | --- |

(54)

Ji primena, jog priemonės laikomos valstybės pagalba tada, kai jas taikant tiesiogiai ar netiesiogiai naudojami valstybiniai ištekliai ir jas reikia priskirti valstybei. Slovėnija pritaria, kad jeigu valstybė narė daro lemiamą įtaką tam tikrai įmonei, tai reiškia, kad tenkinama valstybinių išteklių naudojimo sąlyga. Tačiau negalima iškart daryti prielaidos, kad jeigu valstybė narė gali daryti lemiamą įtaką įmonei, tai ji iš tiesų pasinaudojo šia įtaka tuo konkrečiu nagrinėjamu atveju. Šį savo argumentą Slovėnija pagrindžia Stardust Marine bylos sprendimu (11) – jame pateikti rodikliai, pagal kuriuos turi būti nustatoma, ar valstybė konkrečiu atveju iš tiesų pasinaudojo savo turima įtaka. Tokie rodikliai yra integravimas į viešojo administravimo struktūras, įmonės veiklos pobūdis ir tokios veiklos vykdymas rinkoje įprastomis konkurencijos sąlygomis su privačiais rinkos dalyviais, įmonės teisinis statusas, valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros intensyvumas. Slovėnija pažymi, kad reikėtų deramai atsižvelgti į tai, ar įmonė įsteigta pagal privatinę teisę.

| (55) | Šiuo klausimu Slovėnija dėl kiekvieno prie kapitalo injekcijų prisidėjusio subjekto pateikė tokius argumentus: |
| --- | --- |

(55)

Šiuo klausimu Slovėnija dėl kiekvieno prie kapitalo injekcijų prisidėjusio subjekto pateikė tokius argumentus:

| (56) | KAD yra privatinės teisės reglamentuojamas subjektas, konkurencinėmis sąlygomis vykdantis veiklą rinkoje. Nors KAD yra valstybės kontroliuojama įmonė, vien iš to negalima daryti išvados, kad vertinamus rekapitalizavimo atvejus reikia priskirti valstybei. Valstybės dalyvavimas šiuose rekapitalizavimo procesuose neįrodytas dėl tokių priežasčių: KAD veiklą reglamentuoja Slovėnijos akcinių bendrovių įstatymas (Zakon o gospodarskih družbah, ZGD-1); įstatymai neriboja jos turto perleidimo; KAD savo lėšas gauna tik iš dividendų, palūkanų ir kitų investicinės ir verslo veiklos pajamų; rekapitalizuoti Elan nusprendė nepriklausomai sprendimus priimanti stebėtojų taryba. Nors valstybė iš tiesų patiki KAD valdyti pensijų fondus ir privatizuoti įmones, su šiomis užduotimis susiję viešieji interesai negali daryti įtakos KAD taikomoms priemonėms taip, kad tuos veiksmus reikėtų priskirti valstybei. |
| --- | --- |

(56)

KAD yra privatinės teisės reglamentuojamas subjektas, konkurencinėmis sąlygomis vykdantis veiklą rinkoje. Nors KAD yra valstybės kontroliuojama įmonė, vien iš to negalima daryti išvados, kad vertinamus rekapitalizavimo atvejus reikia priskirti valstybei. Valstybės dalyvavimas šiuose rekapitalizavimo procesuose neįrodytas dėl tokių priežasčių: KAD veiklą reglamentuoja Slovėnijos akcinių bendrovių įstatymas (Zakon o gospodarskih družbah, ZGD-1); įstatymai neriboja jos turto perleidimo; KAD savo lėšas gauna tik iš dividendų, palūkanų ir kitų investicinės ir verslo veiklos pajamų; rekapitalizuoti Elan nusprendė nepriklausomai sprendimus priimanti stebėtojų taryba. Nors valstybė iš tiesų patiki KAD valdyti pensijų fondus ir privatizuoti įmones, su šiomis užduotimis susiję viešieji interesai negali daryti įtakos KAD taikomoms priemonėms taip, kad tuos veiksmus reikėtų priskirti valstybei.

| (57) | DSU tiesiogiai priklauso valstybei, tačiau valstybė šios įmonės nefinansuoja ir ji stengiasi daryti kuo didesnės vertės investicijas. Nors valstybė iš tiesų patiki DSU valdyti pensijų fondus ir privatizuoti įmones, su šiomis užduotimis susiję viešieji interesai negali daryti įtakos DSU taikomoms priemonėms taip, kad tuos veiksmus reikėtų priskirti valstybei. |
| --- | --- |

(57)

DSU tiesiogiai priklauso valstybei, tačiau valstybė šios įmonės nefinansuoja ir ji stengiasi daryti kuo didesnės vertės investicijas. Nors valstybė iš tiesų patiki DSU valdyti pensijų fondus ir privatizuoti įmones, su šiomis užduotimis susiję viešieji interesai negali daryti įtakos DSU taikomoms priemonėms taip, kad tuos veiksmus reikėtų priskirti valstybei.

| (58) | Zavarovalnica Triglav valstybei priklauso netiesiogiai ir savo veiklą vykdo įprastomis rinkos sąlygomis. Valstybė jos veiklai tiesioginės įtakos nedaro. Zavarovalnica Triglav stebėtojų tarybos narius iš tiesų išrenka jos akcininkai, tačiau jie renkami kaip privatūs asmenys ir nė vienas iš jų nėra ėjęs jokių pareigų Slovėnijos Vyriausybėje ar administracijoje. |
| --- | --- |

(58)

Zavarovalnica Triglav valstybei priklauso netiesiogiai ir savo veiklą vykdo įprastomis rinkos sąlygomis. Valstybė jos veiklai tiesioginės įtakos nedaro. Zavarovalnica Triglav stebėtojų tarybos narius iš tiesų išrenka jos akcininkai, tačiau jie renkami kaip privatūs asmenys ir nė vienas iš jų nėra ėjęs jokių pareigų Slovėnijos Vyriausybėje ar administracijoje.

| (59) | Triglav Naložbe, netiesiogiai priklausanti valstybei per Zavarovalnica Triglav, yra pelno siekianti įmonė. Valstybė jos veiklai tiesioginės įtakos nedaro, o jos stebėtojų tarybos nariai yra nepriklausomi privatūs asmenys. Be to, Triglav Naložbe finansavo rekapitalizavimą komercine paskola. |
| --- | --- |

(59)

Triglav Naložbe, netiesiogiai priklausanti valstybei per Zavarovalnica Triglav, yra pelno siekianti įmonė. Valstybė jos veiklai tiesioginės įtakos nedaro, o jos stebėtojų tarybos nariai yra nepriklausomi privatūs asmenys. Be to, Triglav Naložbe finansavo rekapitalizavimą komercine paskola.

4.1.2.   Pranašumo suteikimas

1 priemonė

| (60) | Pasak Slovėnijos, taikant 1 priemonę Elan neįgijo jokio pranašumo dėl šių priežasčių: 2005 m. gruodžio mėn. Elan patvirtino 2006–2010 m. strateginės plėtros planą, į kurį įtraukti ir išsamūs tuometinių Elan patronuojamųjų bendrovių plėtros planai. Šiame 2006–2010 m. plėtros plane numatytos investicijos į abu – žiemos sporto ir jūrų pramonės – padalinius. Siekdama, kad būtų padarytos šios investicijos, Elan 2006 m. gegužės mėn. pasiūlė savo akcininkams nuo 2006 iki 2009 m. 20,2 mln. EUR padidinti Elan kapitalą. Šį pasiūlymą akcininkai vertino atsargiai; Elan jiems pateikė dokumentus, kuriuose aiškiai parodyta, kad toks kapitalo padidinimas būtų pelningas akcininkams. Didžiausia Elan akcininkė KAD 2006 m. lapkričio mėn. savarankiškai įvertino siūlomą kapitalo padidinimą ir padarė išvadą, kad toks kapitalo padidinimas būtų pagrįsta investicija. Triglav Naložbe taip pat įvertino Elan prognozes ir pritarė kapitalo injekcijai, kuri būtų pagrįsta tomis prognozėmis. Be to, Elan akcininkai pareikalavo nepriklausomai įvertinti visą įmonių grupę; šiai užduočiai atlikti pasirinkta [...] (žr. (24) konstatuojamąją dalį). Atlikus šį vertinimą nustatyta, kad investicijos yra reikalingos ir kad investicija bet kokiu atveju gali būti susigrąžinta pardavus akcijas jų tikrąja verte strateginiam partneriui. |
| --- | --- |

(60)

Pasak Slovėnijos, taikant 1 priemonę Elan neįgijo jokio pranašumo dėl šių priežasčių: 2005 m. gruodžio mėn. Elan patvirtino 2006–2010 m. strateginės plėtros planą, į kurį įtraukti ir išsamūs tuometinių Elan patronuojamųjų bendrovių plėtros planai. Šiame 2006–2010 m. plėtros plane numatytos investicijos į abu – žiemos sporto ir jūrų pramonės – padalinius. Siekdama, kad būtų padarytos šios investicijos, Elan 2006 m. gegužės mėn. pasiūlė savo akcininkams nuo 2006 iki 2009 m. 20,2 mln. EUR padidinti Elan kapitalą. Šį pasiūlymą akcininkai vertino atsargiai; Elan jiems pateikė dokumentus, kuriuose aiškiai parodyta, kad toks kapitalo padidinimas būtų pelningas akcininkams. Didžiausia Elan akcininkė KAD 2006 m. lapkričio mėn. savarankiškai įvertino siūlomą kapitalo padidinimą ir padarė išvadą, kad toks kapitalo padidinimas būtų pagrįsta investicija. Triglav Naložbe taip pat įvertino Elan prognozes ir pritarė kapitalo injekcijai, kuri būtų pagrįsta tomis prognozėmis. Be to, Elan akcininkai pareikalavo nepriklausomai įvertinti visą įmonių grupę; šiai užduočiai atlikti pasirinkta [...] (žr. (24) konstatuojamąją dalį). Atlikus šį vertinimą nustatyta, kad investicijos yra reikalingos ir kad investicija bet kokiu atveju gali būti susigrąžinta pardavus akcijas jų tikrąja verte strateginiam partneriui.

| (61) | Remdamasi minėtais argumentais Elan su savo akcininkais 2007 m. sausio mėn. pasirašė ketinimų protokolą, kuriame susitarta, kad akcininkai šiai bendrovei skirs 10 225 mln. EUR kapitalo injekciją. Vienintelė privati Elan akcininkė KD Kapital taip pat pasirašė šį ketinimų protokolą nekeldama jokių papildomų sąlygų. Slovėnija mano, kad akcininkai priėmė šį sprendimą siekdami gauti pakankamą savo investuoto kapitalo grąžą, taigi jų veiksmai atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(61)

Remdamasi minėtais argumentais Elan su savo akcininkais 2007 m. sausio mėn. pasirašė ketinimų protokolą, kuriame susitarta, kad akcininkai šiai bendrovei skirs 10 225 mln. EUR kapitalo injekciją. Vienintelė privati Elan akcininkė KD Kapital taip pat pasirašė šį ketinimų protokolą nekeldama jokių papildomų sąlygų. Slovėnija mano, kad akcininkai priėmė šį sprendimą siekdami gauti pakankamą savo investuoto kapitalo grąžą, taigi jų veiksmai atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą.

| (62) | Faktą, kad akcininkų susirinkime 2007 m. spalio mėn. tebuvo formaliai susitarta dėl kapitalo injekcijos, Slovėnija paaiškino tuo, kad buvo vėluojama priimti sprendimą dėl privačios smulkiosios Elan akcininkės KD Kapital ginčo su didžiausia Elan akcininke KAD. KD Kapital turėjo 50 % vieno iš Elan konkurentų Seaway group d.o.o. akcijų ir norėjo skirti į Elan stebėtojų tarybą savo narį, kuris atstovautų jos interesams, o su tuo nenorėjo sutikti kiti akcininkai, nes KD Kapital turėjo kitos konkuruojančios bendrovės akcijų. Ginčą pavyko išspręsti, kai KAD pasiūlė KD Kapital pasirinkimo parduoti sandorį. Po šio sprendimo visi Elan akcininkai, tarp jų ir KD Kapital, oficialiai susitarė dėl 10 225 mln. EUR kapitalo injekcijos į Elan. |
| --- | --- |

(62)

Faktą, kad akcininkų susirinkime 2007 m. spalio mėn. tebuvo formaliai susitarta dėl kapitalo injekcijos, Slovėnija paaiškino tuo, kad buvo vėluojama priimti sprendimą dėl privačios smulkiosios Elan akcininkės KD Kapital ginčo su didžiausia Elan akcininke KAD. KD Kapital turėjo 50 % vieno iš Elan konkurentų Seaway group d.o.o. akcijų ir norėjo skirti į Elan stebėtojų tarybą savo narį, kuris atstovautų jos interesams, o su tuo nenorėjo sutikti kiti akcininkai, nes KD Kapital turėjo kitos konkuruojančios bendrovės akcijų. Ginčą pavyko išspręsti, kai KAD pasiūlė KD Kapital pasirinkimo parduoti sandorį. Po šio sprendimo visi Elan akcininkai, tarp jų ir KD Kapital, oficialiai susitarė dėl 10 225 mln. EUR kapitalo injekcijos į Elan.

2 priemonė

| (63) | Slovėnijos teigimu, Elan 2008 m. pradžioje buvo tapusi beveik visiškai nemoki. Stebėtojų taryba ir akcininkai dėl to nedelsdami paskyrė naujus Elan valdybos narius, kurie pradėjo derėtis su Elan bankais dėl jos skolų grąžinimo terminų atidėjimo. Tačiau bankai reikalavo, kad akcininkai skirtų papildomo kapitalo injekciją Elan. Todėl Elan nepriklausomo konsultanto padedama 2008 m. gegužės mėn. parengė permainų strategiją; 2008 m. birželio mėn. parengtas ilgalaikis (2008–2012 m.) Elan planas, o 2008 m. rugpjūčio mėn. Elan vadovai patvirtino bendrovės atgaivinimo planą. 2008 m. liepos 11 d. akcininkai susitarė padidinti kapitalą su sąlyga, kad bankai prieš tai sutiktų, remdamiesi minėtais dokumentais, atidėti skolų grąžinimo terminus. Be to, pasak Slovėnijos, akcininkai atsižvelgė į bendrovės vertę, nustatytą nepriklausomai audito įmonei atlikus Elan nuosavo kapitalo įvertinimą (12). Per šį vertinimą nustatyta Elan rinkos vertė 2007 m. gruodžio 31 d. buvo 38 059 000 EUR. Akcininkai taip pat atsižvelgė į 2008 m. liepos 1 d. atliktą Elan vertės išankstinį įvertinimą. 2008 m. rugpjūčio 28 d. akcininkai galiausiai nusprendė skirti kapitalo injekciją net ir negavę išankstinio bankų sutikimo atidėti skolų grąžinimo terminus. Slovėnija tvirtina, kad jei akcininkai nebūtų to padarę, jiems grėsė pavojus prarasti visas savo investicijas į Elan. Remdamasi minėtais argumentais Slovėnija manė, kad Elan akcininkų veiksmai atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(63)

Slovėnijos teigimu, Elan 2008 m. pradžioje buvo tapusi beveik visiškai nemoki. Stebėtojų taryba ir akcininkai dėl to nedelsdami paskyrė naujus Elan valdybos narius, kurie pradėjo derėtis su Elan bankais dėl jos skolų grąžinimo terminų atidėjimo. Tačiau bankai reikalavo, kad akcininkai skirtų papildomo kapitalo injekciją Elan. Todėl Elan nepriklausomo konsultanto padedama 2008 m. gegužės mėn. parengė permainų strategiją; 2008 m. birželio mėn. parengtas ilgalaikis (2008–2012 m.) Elan planas, o 2008 m. rugpjūčio mėn. Elan vadovai patvirtino bendrovės atgaivinimo planą. 2008 m. liepos 11 d. akcininkai susitarė padidinti kapitalą su sąlyga, kad bankai prieš tai sutiktų, remdamiesi minėtais dokumentais, atidėti skolų grąžinimo terminus. Be to, pasak Slovėnijos, akcininkai atsižvelgė į bendrovės vertę, nustatytą nepriklausomai audito įmonei atlikus Elan nuosavo kapitalo įvertinimą (12). Per šį vertinimą nustatyta Elan rinkos vertė 2007 m. gruodžio 31 d. buvo 38 059 000 EUR. Akcininkai taip pat atsižvelgė į 2008 m. liepos 1 d. atliktą Elan vertės išankstinį įvertinimą. 2008 m. rugpjūčio 28 d. akcininkai galiausiai nusprendė skirti kapitalo injekciją net ir negavę išankstinio bankų sutikimo atidėti skolų grąžinimo terminus. Slovėnija tvirtina, kad jei akcininkai nebūtų to padarę, jiems grėsė pavojus prarasti visas savo investicijas į Elan. Remdamasi minėtais argumentais Slovėnija manė, kad Elan akcininkų veiksmai atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą.

4.1.3.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (64) | Pasak Slovėnijos, atitinkamos priemonės negalėjo iškraipyti konkurencijos ir neturėjo jokio poveikio prekybai. Pirma, tuo metu, kai padarytos kapitalo injekcijos į Elan, ji tebuvo nestipri kur kas stambesnių slidinėjimo prekių rinkos dalyvių konkurentė. Antra, Elan konkurentų privatiems akcininkams taip pat teko imtis priemonių, kad jų bendrovės atsigautų po 2007–2008 m. patirtų nuostolių. |
| --- | --- |

(64)

Pasak Slovėnijos, atitinkamos priemonės negalėjo iškraipyti konkurencijos ir neturėjo jokio poveikio prekybai. Pirma, tuo metu, kai padarytos kapitalo injekcijos į Elan, ji tebuvo nestipri kur kas stambesnių slidinėjimo prekių rinkos dalyvių konkurentė. Antra, Elan konkurentų privatiems akcininkams taip pat teko imtis priemonių, kad jų bendrovės atsigautų po 2007–2008 m. patirtų nuostolių.

4.2.   SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

| (65) | Slovėnija pateikė argumentų tik dėl 2 priemonės suderinamumo su vidaus rinka. Jos teigimu, ši priemonė yra suderinama su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, nes Elan parengė perspektyvų restruktūrizavimo planą, kuriame buvo numatyta, be kita ko, daugiausia vidaus priemonėmis pagerinti bendrovių grupės veiklą. |
| --- | --- |

(65)

Slovėnija pateikė argumentų tik dėl 2 priemonės suderinamumo su vidaus rinka. Jos teigimu, ši priemonė yra suderinama su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, nes Elan parengė perspektyvų restruktūrizavimo planą, kuriame buvo numatyta, be kita ko, daugiausia vidaus priemonėmis pagerinti bendrovių grupės veiklą.

| (66) | Slovėnija teigia, kad po kapitalo padidinimo 2008 m. Elan iš tiesų sėkmingai įvykdė savo planus ir pasiekė, kad būtų atidėti jos trumpalaikių paskolų grąžinimo terminai. 2009 m. sausio mėn. patvirtinti etatų mažinimo planai, 2009 m. spalio mėn. Elan pardavė savo patronuojamąsias įmones Elan Yachting d.o.o. ir Elan Marine Charter d.o.o., o 2010 m. balandžio mėn. parduota Obrovace (Kroatija) įsikūrusi Elan Brod d.o.o. Bendros jas pardavus gautos pajamos siekė [3,1–3,6] mln. EUR. 2010 m. gegužės mėn. Elan pavyko gauti naujų lėšų – [21,5–25,5] mln. EUR sumą – pagal susitarimą su savo bankais dėl ilgalaikės paskolos. Naujoji paskola panaudota senoms skoloms padengti. Galiausiai 2010 m. birželio 1 d.Elan Winter sport ir Elan Marine susijungė su patronuojančiąja bendrove Elan. Slovėnijos teigimu, kompensacinį poveikį turėjo ir Elan priklausiusios Šiaurės Amerikoje slidinėjimo prekes platinusios bendrosios įmonės su Dal Bello Sports likvidavimas. [...] šalys 2009 m. gruodžio 14 d. susitarė nutraukti savo bendrosios įmonės susitarimą. 2010 m. sausio 1 d. buvo nutrauktas susitarimas dėl prekių platinimo Kanadoje, o 2011 m. sausio 1 d. – susitarimas dėl platinimo JAV. |
| --- | --- |

(66)

Slovėnija teigia, kad po kapitalo padidinimo 2008 m. Elan iš tiesų sėkmingai įvykdė savo planus ir pasiekė, kad būtų atidėti jos trumpalaikių paskolų grąžinimo terminai. 2009 m. sausio mėn. patvirtinti etatų mažinimo planai, 2009 m. spalio mėn. Elan pardavė savo patronuojamąsias įmones Elan Yachting d.o.o. ir Elan Marine Charter d.o.o., o 2010 m. balandžio mėn. parduota Obrovace (Kroatija) įsikūrusi Elan Brod d.o.o. Bendros jas pardavus gautos pajamos siekė [3,1–3,6] mln. EUR. 2010 m. gegužės mėn. Elan pavyko gauti naujų lėšų – [21,5–25,5] mln. EUR sumą – pagal susitarimą su savo bankais dėl ilgalaikės paskolos. Naujoji paskola panaudota senoms skoloms padengti. Galiausiai 2010 m. birželio 1 d.Elan Winter sport ir Elan Marine susijungė su patronuojančiąja bendrove Elan. Slovėnijos teigimu, kompensacinį poveikį turėjo ir Elan priklausiusios Šiaurės Amerikoje slidinėjimo prekes platinusios bendrosios įmonės su Dal Bello Sports likvidavimas. [...] šalys 2009 m. gruodžio 14 d. susitarė nutraukti savo bendrosios įmonės susitarimą. 2010 m. sausio 1 d. buvo nutrauktas susitarimas dėl prekių platinimo Kanadoje, o 2011 m. sausio 1 d. – susitarimas dėl platinimo JAV.

5.   VERTINIMAS

| (67) | Komisija tiria, ar pagalbos gavėjui buvo suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje (žr. 5.2 punktą), ir jei taip, tai ar tokia pagalba gali būti suderinama su vidaus rinka (žr. 5.3 punktą). Norint tai ištirti, reikia nustatyti, nuo kada potencialų pagalbos gavėją reikia laikyti sunkumų patiriančia įmone (žr. 5.1 punktą). |
| --- | --- |

(67)

Komisija tiria, ar pagalbos gavėjui buvo suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje (žr. 5.2 punktą), ir jei taip, tai ar tokia pagalba gali būti suderinama su vidaus rinka (žr. 5.3 punktą). Norint tai ištirti, reikia nustatyti, nuo kada potencialų pagalbos gavėją reikia laikyti sunkumų patiriančia įmone (žr. 5.1 punktą).

5.1.   SUNKUMŲ PATIRIANTI ĮMONĖ

| (68) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punktą įmonė laikoma sunkumų patiriančia įmone, jeigu ji per pastaruosius dvylika mėnesių prarado daugiau kaip pusę savo kapitalo arba jeigu atitinka kriterijus, kad jai pagal nacionalinę teisę būtų pradėta taikyti kolektyvinė nemokumo procedūra. Be to, kaip nustatyta sprendime pradėti procedūrą, Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto kriterijų 2007 m. neatitiko nei patronuojamosios bendrovės, nei visa bendrovių grupė. |
| --- | --- |

(68)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punktą įmonė laikoma sunkumų patiriančia įmone, jeigu ji per pastaruosius dvylika mėnesių prarado daugiau kaip pusę savo kapitalo arba jeigu atitinka kriterijus, kad jai pagal nacionalinę teisę būtų pradėta taikyti kolektyvinė nemokumo procedūra. Be to, kaip nustatyta sprendime pradėti procedūrą, Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto kriterijų 2007 m. neatitiko nei patronuojamosios bendrovės, nei visa bendrovių grupė.

| (69) | Įmonė vis tiek gali būti laikoma patiriančia sunkumų pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punktą, ypač jei ji turi sunkumų patiriančiai įmonei būdingų požymių, pavyzdžiui, auga jos nuostoliai, mažėja apyvarta, didėja atsargos, ji turi perteklinių pajėgumų, mažėja grynųjų pinigų srautai, auga skolos, didėja palūkanos, grynojo turto vertė yra mažėjanti arba nulinė. |
| --- | --- |

(69)

Įmonė vis tiek gali būti laikoma patiriančia sunkumų pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punktą, ypač jei ji turi sunkumų patiriančiai įmonei būdingų požymių, pavyzdžiui, auga jos nuostoliai, mažėja apyvarta, didėja atsargos, ji turi perteklinių pajėgumų, mažėja grynųjų pinigų srautai, auga skolos, didėja palūkanos, grynojo turto vertė yra mažėjanti arba nulinė.

| (70) | Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad Elan grupės apyvarta 2003–2006 m. laikotarpiu išaugo nuo 109,2 iki 122,4 mln. EUR. Be to, šio laikotarpio (išskyrus 2004 m.) Elan grupės apskaitoje buvo užregistruotas grynasis pelnas. Elan finansinė būklė pradėjo blogėti 2007 m.: grupės apyvarta per tuos metus sumažėjo 5 mln. EUR iki 117,5 mln. EUR, o per 2008 m. dar labiau smuko iki 100 mln. EUR. Elan grupės veiklos rezultatai 2007 m. taip pat tapo neigiami: nuo 0,6 mln. EUR 2006 m. iki – 8,4 mln. EUR 2007 m., o per 2008 m. dar labiau smuko iki – 12,7 mln. EUR.

  2 lentelė


  Pagrindiniai finansiniai Elan grupės rodikliai












  Rodikliai (duomenys išreikšti tūkstančiais eurų) | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynoji apyvarta | 109 165 | 103 262 | 109 216 | 122 404 | 117 455 | 99 995 |
| Veiklos sąnaudos | 114 280 | 108 310 | 113 244 | 127 689 | 132 919 | 117 197 |
| Grynasis pelnas arba nuostolis | 3 480 | – 9 430 | 3 996 | 596 | – 8 432 | – 12 695 |

(70)

Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad Elan grupės apyvarta 2003–2006 m. laikotarpiu išaugo nuo 109,2 iki 122,4 mln. EUR. Be to, šio laikotarpio (išskyrus 2004 m.) Elan grupės apskaitoje buvo užregistruotas grynasis pelnas. Elan finansinė būklė pradėjo blogėti 2007 m.: grupės apyvarta per tuos metus sumažėjo 5 mln. EUR iki 117,5 mln. EUR, o per 2008 m. dar labiau smuko iki 100 mln. EUR. Elan grupės veiklos rezultatai 2007 m. taip pat tapo neigiami: nuo 0,6 mln. EUR 2006 m. iki – 8,4 mln. EUR 2007 m., o per 2008 m. dar labiau smuko iki – 12,7 mln. EUR.

2 lentelė

Pagrindiniai finansiniai Elan grupės rodikliai

Rodikliai (duomenys išreikšti tūkstančiais eurų)

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

Grynoji apyvarta

109 165

103 262

109 216

122 404

117 455

99 995

Veiklos sąnaudos

114 280

108 310

113 244

127 689

132 919

117 197

Grynasis pelnas arba nuostolis

3 480

– 9 430

3 996

596

– 8 432

– 12 695

| (71) | Tai galima iš dalies paaiškinti nešalta (besniege) 2006–2007 m. žiema, kuri pakenkė žiemos sporto padalinio prekybai. Elan Ski apyvarta iš tiesų smuko nuo 48,1 mln. EUR 2006 m. iki 40,8 mln. EUR 2007 m. ir dar labiau – iki 37,7 mln. EUR – per 2008 m. Elan Ski veiklos rezultatai per tą patį laikotarpį pablogėjo nuo – 0,5 mln. EUR 2006 m. iki – 6,7 mln. EUR 2007 m. ir – 13,0 mln. EUR 2008 m.

  3 lentelė


  Elan Ski









  Rodikliai (duomenys išreikšti tūkstančiais eurų) | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynoji apyvarta | 48 113 | 40 852 | 37 662 |
| Grynasis pelnas arba nuostolis | – 472 | – 6 674 | – 12 971 |

(71)

Tai galima iš dalies paaiškinti nešalta (besniege) 2006–2007 m. žiema, kuri pakenkė žiemos sporto padalinio prekybai. Elan Ski apyvarta iš tiesų smuko nuo 48,1 mln. EUR 2006 m. iki 40,8 mln. EUR 2007 m. ir dar labiau – iki 37,7 mln. EUR – per 2008 m. Elan Ski veiklos rezultatai per tą patį laikotarpį pablogėjo nuo – 0,5 mln. EUR 2006 m. iki – 6,7 mln. EUR 2007 m. ir – 13,0 mln. EUR 2008 m.

3 lentelė

Elan Ski

Rodikliai (duomenys išreikšti tūkstančiais eurų)

2006 m.

2007 m.

2008 m.

Grynoji apyvarta

48 113

40 852

37 662

Grynasis pelnas arba nuostolis

– 472

– 6 674

– 12 971

| (72) | Elan jūrų pramonės padalinio apyvarta per 2007 m. smarkiai išaugo nuo 31,8 mln. EUR iki 38,6 mln. EUR, tačiau taip pat susidarė nedidelis -0,3 mln. EUR nuostolis. Vis dėlto per 2008 m. padėtis blogėjo: apyvarta smuko trečdaliu nuo 38,6 mln. EUR iki 25,9 mln. EUR, be to, Elan Marine patyrė – 10,2 mln. EUR grynųjų nuostolių.

  4 lentelė


  Elan Marine









  Rodikliai (duomenys išreikšti tūkstančiais eurų) | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynoji apyvarta | 31 836 | 38 627 | 25 876 |
| Grynasis pelnas arba nuostolis | 1 176 | -305 | – 10 214 |

(72)

Elan jūrų pramonės padalinio apyvarta per 2007 m. smarkiai išaugo nuo 31,8 mln. EUR iki 38,6 mln. EUR, tačiau taip pat susidarė nedidelis -0,3 mln. EUR nuostolis. Vis dėlto per 2008 m. padėtis blogėjo: apyvarta smuko trečdaliu nuo 38,6 mln. EUR iki 25,9 mln. EUR, be to, Elan Marine patyrė – 10,2 mln. EUR grynųjų nuostolių.

4 lentelė

Elan Marine

Rodikliai (duomenys išreikšti tūkstančiais eurų)

2006 m.

2007 m.

2008 m.

Grynoji apyvarta

31 836

38 627

25 876

Grynasis pelnas arba nuostolis

1 176

-305

– 10 214

| (73) | Iš 2–4 lentelėse pateiktų finansinių duomenų aiškiai matyti, kad 2007 m. pradžioje, kai pradėta taikyti 1 priemonė, Elan nebuvo sunkumų patirianti įmonė (žr. (78)–(85) konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(73)

Iš 2–4 lentelėse pateiktų finansinių duomenų aiškiai matyti, kad 2007 m. pradžioje, kai pradėta taikyti 1 priemonė, Elan nebuvo sunkumų patirianti įmonė (žr. (78)–(85) konstatuojamąsias dalis).

| (74) | Tačiau pateikti finansiniai duomenys patvirtina, kad per 2007 m. Elan finansinė būklė ėmė blogėti, o 2008 m. tapo labai sunki. Mažėjo bendrovės apyvarta, didėjo juos nuostoliai, 2008 m. pradžioje jai grėsė nemokumas (žr. (29)–(34) ir (63) konstatuojamąsias dalis). Galima daryti išvadą, kad tuo metu, kai pradėta taikyti 2 priemonė, Elan buvo sunkumų patirianti įmonė pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Elan akcininkai iš tiesų sutiko padaryti kapitalo injekciją dėl to, kad be jos Elan būtų bankrutavusi (žr. (31)–(33) konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(74)

Tačiau pateikti finansiniai duomenys patvirtina, kad per 2007 m. Elan finansinė būklė ėmė blogėti, o 2008 m. tapo labai sunki. Mažėjo bendrovės apyvarta, didėjo juos nuostoliai, 2008 m. pradžioje jai grėsė nemokumas (žr. (29)–(34) ir (63) konstatuojamąsias dalis). Galima daryti išvadą, kad tuo metu, kai pradėta taikyti 2 priemonė, Elan buvo sunkumų patirianti įmonė pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Elan akcininkai iš tiesų sutiko padaryti kapitalo injekciją dėl to, kad be jos Elan būtų bankrutavusi (žr. (31)–(33) konstatuojamąsias dalis).

5.2.   VALSTYBĖS PAGALBA

| (75) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(75)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, yra nesuderinama su vidaus rinka.

| (76) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos taikomos visos kartu, todėl valstybės pagalba laikoma tik tokia priemonė, kuri atitinka visas šias sąlygas. |
| --- | --- |

(76)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos taikomos visos kartu, todėl valstybės pagalba laikoma tik tokia priemonė, kuri atitinka visas šias sąlygas.

5.2.1.   2007 m. kapitalo injekcija (1 priemonė)

| (77) | Slovėnija iš esmės teigia, kad 1 priemonė buvo taikoma laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo, taigi dėl jos pagalbos gavėjas neįgijo jokio pranašumo. Be to, pasak Slovėnijos, ši kapitalo injekcija bet kokiu atveju nėra priskirtina valstybei (žr. (53)–(63) konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(77)

Slovėnija iš esmės teigia, kad 1 priemonė buvo taikoma laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo, taigi dėl jos pagalbos gavėjas neįgijo jokio pranašumo. Be to, pasak Slovėnijos, ši kapitalo injekcija bet kokiu atveju nėra priskirtina valstybei (žr. (53)–(63) konstatuojamąsias dalis).

Taikymo pradžios data

| (78) | Pirmiausia reikia nustatyti tikslią datą, nuo kurios 1 priemonė pradėta taikyti Elan. Manoma, kad iš esmės bet kokiu atveju valstybės priemonė pradedama taikyti iškart, kai tik valstybė narė įsipareigoja ją taikyti, t. y. kai tik ją taikyti valstybei narei tampa teisiškai privaloma. Kaip aprašyta pirmiau (žr. (24) konstatuojamąją dalį), Elan su savo akcininkais pasirašė ketinimų protokolą 2007 m. sausio 29 d., tačiau didinti kapitalą tebuvo formaliai susitarta 2007 m. spalio mėn. Elan akcininkų susirinkime. Todėl reikia nustatyti, ar ketinimų protokolą galima laikyti privalomu akcininkams taip, kad 1 priemonę būtų galima laikyti pradėta taikyti nuo šio ketinimų protokolo pasirašymo dienos. |
| --- | --- |

(78)

Pirmiausia reikia nustatyti tikslią datą, nuo kurios 1 priemonė pradėta taikyti Elan. Manoma, kad iš esmės bet kokiu atveju valstybės priemonė pradedama taikyti iškart, kai tik valstybė narė įsipareigoja ją taikyti, t. y. kai tik ją taikyti valstybei narei tampa teisiškai privaloma. Kaip aprašyta pirmiau (žr. (24) konstatuojamąją dalį), Elan su savo akcininkais pasirašė ketinimų protokolą 2007 m. sausio 29 d., tačiau didinti kapitalą tebuvo formaliai susitarta 2007 m. spalio mėn. Elan akcininkų susirinkime. Todėl reikia nustatyti, ar ketinimų protokolą galima laikyti privalomu akcininkams taip, kad 1 priemonę būtų galima laikyti pradėta taikyti nuo šio ketinimų protokolo pasirašymo dienos.

| (79) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija pažymi, kad, kaip rašoma Slovėnijos pateiktoje teisinėje analizėje (13), Slovėnijos teisė konkrečiai nereglamentuoja, koks turi būti ketinimų protokolas. Toks ketinimų protokolas gali būti paprastas neįpareigojantis tebevykstančių derybų dokumentas, preliminarus susitarimas prieš sudarant sutartį arba sutartinis susitarimas. Ketinimų protokolo teisinė galia turi būti nustatyta kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į jo teksto formuluotes, jo pasirašymo aplinkybes ir remiantis bendromis jo aiškinimo taisyklėmis pagal Slovėnijos teisę. |
| --- | --- |

(79)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija pažymi, kad, kaip rašoma Slovėnijos pateiktoje teisinėje analizėje (13), Slovėnijos teisė konkrečiai nereglamentuoja, koks turi būti ketinimų protokolas. Toks ketinimų protokolas gali būti paprastas neįpareigojantis tebevykstančių derybų dokumentas, preliminarus susitarimas prieš sudarant sutartį arba sutartinis susitarimas. Ketinimų protokolo teisinė galia turi būti nustatyta kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į jo teksto formuluotes, jo pasirašymo aplinkybes ir remiantis bendromis jo aiškinimo taisyklėmis pagal Slovėnijos teisę.

| (80) | Pagal Slovėnijos prievolių kodekso (14) 15 straipsnį susitarimo yra privaloma laikytis tada, kai šalys susitaria dėl svarbiausių jo nuostatų. Visų pirma turi būti nurodytos susitariančiosios šalys ir kiekvienas susitarimas turi turėti pagrindimą. |
| --- | --- |

(80)

Pagal Slovėnijos prievolių kodekso (14) 15 straipsnį susitarimo yra privaloma laikytis tada, kai šalys susitaria dėl svarbiausių jo nuostatų. Visų pirma turi būti nurodytos susitariančiosios šalys ir kiekvienas susitarimas turi turėti pagrindimą.

| (81) | Atsižvelgdama į tai, Komisija pažymi, kad ketinimų protokolo tekste buvo aiškiai nurodytos susitariančiosios šalys; jame jau buvo nurodyta bendra suma, kuria numatyta padidinti kapitalą (10,225 mln. EUR); nustatyta naujai skiriamo kapitalo didžiausia nominali suma ir didžiausia naujojo kapitalo akcijos kaina; kiekvienas ketinimų protokolą pasirašęs akcininkas susitarė, kad jo įnašas bus proporcingas tuo metu turėtų akcijų skaičiui; nurodyta, kokiam tikslui skirta kapitalo injekcija (daugiausia investicijoms į Elan Winter sport ir Elan Marine); nustatyta šio kapitalo naudojimo kontrolės tvarka. Reikia atsižvelgti ir į tai, kad šį ketinimų protokolą sudarė ne vien Elan akcininkai tarpusavyje, o akcininkai kartu su Elan. Pagal jį akcininkai Elan turėtų skirti kapitalo injekciją, o Elan turėtų užregistruoti naująsias akcijas ir panaudoti kapitalo injekciją pagal ketinimų protokole numatytąją paskirtį. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad dalyvaujančios šalys susitarė dėl visų svarbiausių nuostatų, kad būtų galima sudaryti įpareigojantį susitarimą. |
| --- | --- |

(81)

Atsižvelgdama į tai, Komisija pažymi, kad ketinimų protokolo tekste buvo aiškiai nurodytos susitariančiosios šalys; jame jau buvo nurodyta bendra suma, kuria numatyta padidinti kapitalą (10,225 mln. EUR); nustatyta naujai skiriamo kapitalo didžiausia nominali suma ir didžiausia naujojo kapitalo akcijos kaina; kiekvienas ketinimų protokolą pasirašęs akcininkas susitarė, kad jo įnašas bus proporcingas tuo metu turėtų akcijų skaičiui; nurodyta, kokiam tikslui skirta kapitalo injekcija (daugiausia investicijoms į Elan Winter sport ir Elan Marine); nustatyta šio kapitalo naudojimo kontrolės tvarka. Reikia atsižvelgti ir į tai, kad šį ketinimų protokolą sudarė ne vien Elan akcininkai tarpusavyje, o akcininkai kartu su Elan. Pagal jį akcininkai Elan turėtų skirti kapitalo injekciją, o Elan turėtų užregistruoti naująsias akcijas ir panaudoti kapitalo injekciją pagal ketinimų protokole numatytąją paskirtį. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad dalyvaujančios šalys susitarė dėl visų svarbiausių nuostatų, kad būtų galima sudaryti įpareigojantį susitarimą.

| (82) | Iš ketinimų protokolo teksto formuluočių taip pat galima spręsti, kad šalys sudarė įpareigojantį susitarimą: akcininkai ir Elan„patvirtina savo ketinimą didinti kapitalą“, akcininkai „prisidės prie kapitalo injekcijos“, naujosios akcijos „bus apmokėtos grynaisiais pinigais“. |
| --- | --- |

(82)

Iš ketinimų protokolo teksto formuluočių taip pat galima spręsti, kad šalys sudarė įpareigojantį susitarimą: akcininkai ir Elan„patvirtina savo ketinimą didinti kapitalą“, akcininkai „prisidės prie kapitalo injekcijos“, naujosios akcijos „bus apmokėtos grynaisiais pinigais“.

| (83) | Taip pat iškart po to, kai buvo pasirašytas šis ketinimų protokolas, Elan sudarė sutartį dėl naujos gamybos linijos įdiegimo; iš to taip pat galima spręsti, kad Elan tikėjosi gauti kapitalo injekciją iš savo akcininkų. |
| --- | --- |

(83)

Taip pat iškart po to, kai buvo pasirašytas šis ketinimų protokolas, Elan sudarė sutartį dėl naujos gamybos linijos įdiegimo; iš to taip pat galima spręsti, kad Elan tikėjosi gauti kapitalo injekciją iš savo akcininkų.

| (84) | Galiausiai reikia pažymėti, jog teisinėje analizėje, kurią pateikė Slovėnija, buvo padaryta išvada, kad ketinimų protokolas tapo privalomas vykdyti, kai tik jis buvo pasirašytas, t. y. akcininkai įsipareigojo nuspręsti padaryti kapitalo injekciją ir, priėmę šį sprendimą, skirti reikiamą kapitalą. Šioje analizėje teigiama, kad Slovėnijos teismai dar neišsprendė klausimo, ar galima priversti susitarimo šalį vykdyti savo įsipareigojimą balsuoti už kapitalo didinimą, tačiau tokį susitarimą pažeidusi šalis paprastai turėtų atlyginti nuostolius. |
| --- | --- |

(84)

Galiausiai reikia pažymėti, jog teisinėje analizėje, kurią pateikė Slovėnija, buvo padaryta išvada, kad ketinimų protokolas tapo privalomas vykdyti, kai tik jis buvo pasirašytas, t. y. akcininkai įsipareigojo nuspręsti padaryti kapitalo injekciją ir, priėmę šį sprendimą, skirti reikiamą kapitalą. Šioje analizėje teigiama, kad Slovėnijos teismai dar neišsprendė klausimo, ar galima priversti susitarimo šalį vykdyti savo įsipareigojimą balsuoti už kapitalo didinimą, tačiau tokį susitarimą pažeidusi šalis paprastai turėtų atlyginti nuostolius.

| (85) | Atsižvelgdama į išdėstytus argumentus, Komisija daro išvadą, kad ketinimų protokolo pasirašymo dieną, 2007 m. sausio 29 d., galima laikyti 1 priemonės taikymo pradžios data. |
| --- | --- |

(85)

Atsižvelgdama į išdėstytus argumentus, Komisija daro išvadą, kad ketinimų protokolo pasirašymo dieną, 2007 m. sausio 29 d., galima laikyti 1 priemonės taikymo pradžios data.

Atrankinio pranašumo suteikimas pagalbos gavėjui

| (86) | Priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji yra speciali arba atrankinė tuo, kad ja remiamos tik tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. |
| --- | --- |

(86)

Priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji yra speciali arba atrankinė tuo, kad ja remiamos tik tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba.

Pagalbos gavėjas

| (87) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžiant, kas yra pagalbos gavėjas, vartojama sąvoka „įmonė“. Kaip savo sprendimais patvirtino Sąjungos teismai, įmonė pagal šią nuostatą nebūtinai yra vienas juridinis asmuo, tai gali būti ir įmonių grupė (15). Nustatant įmonės, kaip apibrėžta toje nuostatoje, dalyvavimą svarbiausia tai, ar egzistuoja susijęs „ekonominis vienetas“. Ekonominį vienetą gali sudaryti keli juridiniai asmenys. Tiriamu atveju juridinis asmuo, kuriam skirta kapitalo injekcija, yra Elan. Tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, Elan turėjo keturias patronuojamąsias bendroves Elan Winter sport, Elan Marine, Elan Inventa d.o.o. ir Marine Nova d.o.o. (žr. (6) konstatuojamąją dalį). Po kapitalo injekcijos Elan skyrė akcininkų paskolas Elan Winter sport ir Elan Marine. Šios akcininkų paskolos vėliau paverstos šių patronuojamųjų bendrovių akciniu kapitalu. Todėl reikia nustatyti, ar kapitalo injekcija buvo naudinga visai grupei, ar tik atitinkamoms bendrovėms Elan Winter sport ir Elan Marine. |
| --- | --- |

(87)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžiant, kas yra pagalbos gavėjas, vartojama sąvoka „įmonė“. Kaip savo sprendimais patvirtino Sąjungos teismai, įmonė pagal šią nuostatą nebūtinai yra vienas juridinis asmuo, tai gali būti ir įmonių grupė (15). Nustatant įmonės, kaip apibrėžta toje nuostatoje, dalyvavimą svarbiausia tai, ar egzistuoja susijęs „ekonominis vienetas“. Ekonominį vienetą gali sudaryti keli juridiniai asmenys. Tiriamu atveju juridinis asmuo, kuriam skirta kapitalo injekcija, yra Elan. Tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, Elan turėjo keturias patronuojamąsias bendroves Elan Winter sport, Elan Marine, Elan Inventa d.o.o. ir Marine Nova d.o.o. (žr. (6) konstatuojamąją dalį). Po kapitalo injekcijos Elan skyrė akcininkų paskolas Elan Winter sport ir Elan Marine. Šios akcininkų paskolos vėliau paverstos šių patronuojamųjų bendrovių akciniu kapitalu. Todėl reikia nustatyti, ar kapitalo injekcija buvo naudinga visai grupei, ar tik atitinkamoms bendrovėms Elan Winter sport ir Elan Marine.

| (88) | Pirma, vertinant nuosavybės santykius, svarbu tai, kad Elan turėjo 100 % abiejų patronuojamųjų bendrovių Elan Winter sport ir Elan Marine akcijų. Todėl Elan visiškai kontroliavo šių patronuojamųjų bendrovių verslo veiklą. |
| --- | --- |

(88)

Pirma, vertinant nuosavybės santykius, svarbu tai, kad Elan turėjo 100 % abiejų patronuojamųjų bendrovių Elan Winter sport ir Elan Marine akcijų. Todėl Elan visiškai kontroliavo šių patronuojamųjų bendrovių verslo veiklą.

| (89) | Antra, tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, Elan Winter sport ir Elan Marine užsiėmė pagrindine Elan veikla, t. y. slidžių, snieglenčių ir jachtų gamyba. Kitos patronuojamosios bendrovės arba nedalyvavo rinkoje (Marine Nova d.o.o.), arba savo veikla papildė pagrindinę Elan veiklą (Elan Inventa d.o.o.). Ir iš tiesų tada, kai Elan buvo restruktūrizuota, Elan Winter sport ir Elan Marine buvo prijungtos prie patronuojančiosios bendrovės Elan – tai dar vienas požymis, kad priemonės naudos gavėja galima laikyti visą bendrovių grupę. |
| --- | --- |

(89)

Antra, tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, Elan Winter sport ir Elan Marine užsiėmė pagrindine Elan veikla, t. y. slidžių, snieglenčių ir jachtų gamyba. Kitos patronuojamosios bendrovės arba nedalyvavo rinkoje (Marine Nova d.o.o.), arba savo veikla papildė pagrindinę Elan veiklą (Elan Inventa d.o.o.). Ir iš tiesų tada, kai Elan buvo restruktūrizuota, Elan Winter sport ir Elan Marine buvo prijungtos prie patronuojančiosios bendrovės Elan – tai dar vienas požymis, kad priemonės naudos gavėja galima laikyti visą bendrovių grupę.

| (90) | Atsižvelgiant į išdėstytus argumentus, daroma išvada, kad kapitalo padidinimas buvo naudingas visai Elan grupei. Toliau reikia įvertinti, ar šios priemonės naudos gavėjui buvo suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgiant į išdėstytus argumentus, daroma išvada, kad kapitalo padidinimas buvo naudingas visai Elan grupei. Toliau reikia įvertinti, ar šios priemonės naudos gavėjui buvo suteiktas pranašumas.

Pranašumas

| (91) | Jeigu priemonė tenkina privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo reikalavimus, galima atmesti prielaidą, kad ja buvo suteiktas pranašumas. Pasak teismų praktikos, rinkos investuotojas pagal aplinkybes ir vadovaudamasis savo interesais stengtųsi iš savo turto gauti kuo didesnę grąžą net tada, kai tai būtų investicija į įmonę, kurios akcijų jis jau turi (16). Tiriamu atveju reikia įvertinti, ar priemonės naudos gavėjo akcininkai vadovavosi šiuo principu, savo sprendimą investuoti iš anksto pagrįsdami informacija, iš kurios buvo galima spręsti apie tokios operacijos ekonominę naudą. |
| --- | --- |

(91)

Jeigu priemonė tenkina privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo reikalavimus, galima atmesti prielaidą, kad ja buvo suteiktas pranašumas. Pasak teismų praktikos, rinkos investuotojas pagal aplinkybes ir vadovaudamasis savo interesais stengtųsi iš savo turto gauti kuo didesnę grąžą net tada, kai tai būtų investicija į įmonę, kurios akcijų jis jau turi (16). Tiriamu atveju reikia įvertinti, ar priemonės naudos gavėjo akcininkai vadovavosi šiuo principu, savo sprendimą investuoti iš anksto pagrįsdami informacija, iš kurios buvo galima spręsti apie tokios operacijos ekonominę naudą.

| (92) | Todėl Komisija atsižvelgia į tiriamos kapitalo injekcijos aplinkybes ir į informaciją, kuria remdamiesi akcininkai dėl jos priėmė sprendimą. Kaip aprašyta pirmiau, tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, Elan nebuvo sunkumų patirianti įmonė pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (žr. (68)–(73) konstatuojamąsias dalis). Sprendimas skirti naujo kapitalo injekciją Elan buvo pagrįstas nepriklausomo konsultanto [...] atliktu bendrovės vertinimu ir keliais kitais pačios Elan ir didžiausios jos akcininkės KAD parengtais dokumentais. Išsamios Elan kapitalo didinimo poveikio analizės duomenimis, po investicijų 2006–2010 m. laikotarpiu žiemos sporto padalinio sukauptas grynasis pelnas būtų 15,4 mln. EUR, o jei kapitalas nebūtų padidintas, tai atitinkamas sukauptas grynasis nuostolis būtų 4,8 mln. EUR. Po kapitalo investicijos taip pat padidėtų 2006–2010 m. laikotarpiu jūrų pramonės padalinio sukauptas grynasis pelnas (žr. (23)–(24) konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(92)

Todėl Komisija atsižvelgia į tiriamos kapitalo injekcijos aplinkybes ir į informaciją, kuria remdamiesi akcininkai dėl jos priėmė sprendimą. Kaip aprašyta pirmiau, tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, Elan nebuvo sunkumų patirianti įmonė pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (žr. (68)–(73) konstatuojamąsias dalis). Sprendimas skirti naujo kapitalo injekciją Elan buvo pagrįstas nepriklausomo konsultanto [...] atliktu bendrovės vertinimu ir keliais kitais pačios Elan ir didžiausios jos akcininkės KAD parengtais dokumentais. Išsamios Elan kapitalo didinimo poveikio analizės duomenimis, po investicijų 2006–2010 m. laikotarpiu žiemos sporto padalinio sukauptas grynasis pelnas būtų 15,4 mln. EUR, o jei kapitalas nebūtų padidintas, tai atitinkamas sukauptas grynasis nuostolis būtų 4,8 mln. EUR. Po kapitalo investicijos taip pat padidėtų 2006–2010 m. laikotarpiu jūrų pramonės padalinio sukauptas grynasis pelnas (žr. (23)–(24) konstatuojamąsias dalis).

| (93) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad Elan akcininkai skirdami įnašus bendrovei vadovavosi rinkos ekonomikos investuotojo principu, todėl 1 priemonės naudos gavėjui jokio pranašumo nesuteikta. Kadangi tuo remiantis galima iš karto atmesti valstybės pagalbos buvimo tikimybę, toliau nevertinama, ar 1 priemonę reikėtų priskirti valstybei. Komisija daro išvadą, kad 1 priemonė nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(93)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad Elan akcininkai skirdami įnašus bendrovei vadovavosi rinkos ekonomikos investuotojo principu, todėl 1 priemonės naudos gavėjui jokio pranašumo nesuteikta. Kadangi tuo remiantis galima iš karto atmesti valstybės pagalbos buvimo tikimybę, toliau nevertinama, ar 1 priemonę reikėtų priskirti valstybei. Komisija daro išvadą, kad 1 priemonė nėra valstybės pagalba.

5.2.2.   2008 m. kapitalo injekcija (2 priemonė)

| (94) | Kaip ir dėl 1 priemonės, Slovėnija iš esmės teigia, kad 2 priemonė buvo taikoma vadovaujantis rinkos ekonomikos investuotojo principu, taigi jos naudos gavėjas neįgijo jokio pranašumo. Be to, pasak Slovėnijos, ši kapitalo injekcija bet kokiu atveju nėra priskirtina valstybei (žr. (53)–(63) konstatuojamąsias dalis). Galiausiai, Slovėnijos teigimu, ši priemonė niekaip nepaveikė prekybos ir neiškraipė konkurencijos (žr. (64) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(94)

Kaip ir dėl 1 priemonės, Slovėnija iš esmės teigia, kad 2 priemonė buvo taikoma vadovaujantis rinkos ekonomikos investuotojo principu, taigi jos naudos gavėjas neįgijo jokio pranašumo. Be to, pasak Slovėnijos, ši kapitalo injekcija bet kokiu atveju nėra priskirtina valstybei (žr. (53)–(63) konstatuojamąsias dalis). Galiausiai, Slovėnijos teigimu, ši priemonė niekaip nepaveikė prekybos ir neiškraipė konkurencijos (žr. (64) konstatuojamąją dalį).

Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

| (95) | Priemonė laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį tada, kai ją taikant tiesiogiai ar netiesiogiai naudojami valstybiniai ištekliai ir ją reikia laikyti priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(95)

Priemonė laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį tada, kai ją taikant tiesiogiai ar netiesiogiai naudojami valstybiniai ištekliai ir ją reikia laikyti priskirtina valstybei.

| (96) | Pagal teismų praktiką įmonės išteklius reikia laikyti valstybiniais ištekliais tada, kai valstybė gali, naudodamasi savo lemiama įtaka tokiai įmonei, nuspręsti, kaip jos ištekliai turi būti naudojami (17). |
| --- | --- |

(96)

Pagal teismų praktiką įmonės išteklius reikia laikyti valstybiniais ištekliais tada, kai valstybė gali, naudodamasi savo lemiama įtaka tokiai įmonei, nuspręsti, kaip jos ištekliai turi būti naudojami (17).

| (97) | Tačiau vien tuo, kad valstybė geba kontroliuoti subjektus, kuriems skirtos pagalbos priemonės, negalima savaime pagrįsti prielaidos, kad tų subjektų veiksmai priskirtini valstybei. Priskyrimo valstybei sampratą Teismas plačiau paaiškino Stardust Marine bylos sprendime (18). Jame pateikti šie rodikliai, pagal kuriuos pagalba priskiriama valstybei: valstybės įmonės integravimas į viešojo administravimo struktūras, šių struktūrų veiklos pobūdis ir tokios veiklos vykdymas rinkoje įprastomis konkurencijos sąlygomis su privačiais rinkos dalyviais, įmonės teisinis statusas (ar jai taikoma viešoji teisė, ar bendroji įmonių teisė), valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros intensyvumas ar bet koks kitas rodiklis, konkrečiu atveju rodantis, kad valdžios institucijos dalyvauja tvirtinant priemonę arba kad mažai tikėtina, jog jos nedalyvauja, taip pat atsižvelgiant į priemonės taikymo sritį, turinį arba jos sąlygas. |
| --- | --- |

(97)

Tačiau vien tuo, kad valstybė geba kontroliuoti subjektus, kuriems skirtos pagalbos priemonės, negalima savaime pagrįsti prielaidos, kad tų subjektų veiksmai priskirtini valstybei. Priskyrimo valstybei sampratą Teismas plačiau paaiškino Stardust Marine bylos sprendime (18). Jame pateikti šie rodikliai, pagal kuriuos pagalba priskiriama valstybei: valstybės įmonės integravimas į viešojo administravimo struktūras, šių struktūrų veiklos pobūdis ir tokios veiklos vykdymas rinkoje įprastomis konkurencijos sąlygomis su privačiais rinkos dalyviais, įmonės teisinis statusas (ar jai taikoma viešoji teisė, ar bendroji įmonių teisė), valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros intensyvumas ar bet koks kitas rodiklis, konkrečiu atveju rodantis, kad valdžios institucijos dalyvauja tvirtinant priemonę arba kad mažai tikėtina, jog jos nedalyvauja, taip pat atsižvelgiant į priemonės taikymo sritį, turinį arba jos sąlygas.

| (98) | Kaip aprašyta (54) konstatuojamojoje dalyje, Slovėnija remiasi Stardust Marine bylos sprendimu ir teigia, jog vien to, kad valstybei priklauso bendrovės KAD ir DSU, nepakanka, kad jų veiksmai būtų iškart priskirtini valstybei. Dėl Triglav Naložbe ir Zavarovalnica Triglav Slovėnija mano, kad valstybė šių bendrovių nekontroliuoja ir kad jų veiksmai taip pat bet kokiu atveju nepriskirtini valstybei. Dėl priskyrimo valstybei Slovėnija ypač pabrėžia, kad visi Elan akcininkai yra įsisteigę pagal privatinę teisę ir to pakanka, kad būtų užtikrintas pakankamas šių bendrovių nepriklausomumas nuo valstybės. |
| --- | --- |

(98)

Kaip aprašyta (54) konstatuojamojoje dalyje, Slovėnija remiasi Stardust Marine bylos sprendimu ir teigia, jog vien to, kad valstybei priklauso bendrovės KAD ir DSU, nepakanka, kad jų veiksmai būtų iškart priskirtini valstybei. Dėl Triglav Naložbe ir Zavarovalnica Triglav Slovėnija mano, kad valstybė šių bendrovių nekontroliuoja ir kad jų veiksmai taip pat bet kokiu atveju nepriskirtini valstybei. Dėl priskyrimo valstybei Slovėnija ypač pabrėžia, kad visi Elan akcininkai yra įsisteigę pagal privatinę teisę ir to pakanka, kad būtų užtikrintas pakankamas šių bendrovių nepriklausomumas nuo valstybės.

| (99) | Pirmiausia Komisija pažymi, jog vien to, kad valstybei priklausanti bendrovė yra įsteigta pagal privatinę teisę, nepakanka, kad būtų galima atmesti prielaidą, kad jos veiksmai gali būti priskirtini valstybei. Tokių atvejų, kai valstybė tiesiogiai teikia pagalbą, nereikėtų skirti nuo atvejų, kai pagalba teikiama per valstybinius arba privačius subjektus, valstybės įsteigtus arba paskirtus tai pagalbai administruoti. Be to, kaip aprašyta pirmiau, Teismas nustatė kelis rodiklius, iš kurių galima spręsti apie pagalbos priskyrimą valstybei; privatinės arba viešosios teisės taikymas bendrovei tėra vienas iš šių rodiklių (žr. (97) konstatuojamąją dalį). Todėl reikia ištirti, ar yra kitų faktų, įrodančių, kad 2 priemonė priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(99)

Pirmiausia Komisija pažymi, jog vien to, kad valstybei priklausanti bendrovė yra įsteigta pagal privatinę teisę, nepakanka, kad būtų galima atmesti prielaidą, kad jos veiksmai gali būti priskirtini valstybei. Tokių atvejų, kai valstybė tiesiogiai teikia pagalbą, nereikėtų skirti nuo atvejų, kai pagalba teikiama per valstybinius arba privačius subjektus, valstybės įsteigtus arba paskirtus tai pagalbai administruoti. Be to, kaip aprašyta pirmiau, Teismas nustatė kelis rodiklius, iš kurių galima spręsti apie pagalbos priskyrimą valstybei; privatinės arba viešosios teisės taikymas bendrovei tėra vienas iš šių rodiklių (žr. (97) konstatuojamąją dalį). Todėl reikia ištirti, ar yra kitų faktų, įrodančių, kad 2 priemonė priskirtina valstybei.

| (100) | Šiuo klausimu Komisija pažymi, jog esama kelių požymių, kad valstybė aktyviai dalyvavo akcininkams priimant sprendimą skirti papildomo kapitalo injekciją pagalbos gavėjui. Nors Slovėnija paneigė žiniasklaidos pranešimus, kuriuose pabrėžtas valstybės vaidmuo gelbėjant Elan, kaip „gandus“ arba „perdėtą tikrovės supaprastinimą“, tokie pranešimai parodo, kaip visuomenė suvokė tuo metu Vyriausybės vykdytą pramonės politiką. Toliau plačiau paaiškinta, jog prielaidą, kad Slovėnijos Vyriausybė tuo metu vykdė aktyvią pramonės politiką, iš tiesų patvirtina EBPO paskelbta įmonių valdymo Slovėnijoje apžvalga, kurioje taip pat pabrėžta, kad Slovėnijos Vyriausybė įmonių valdymo reformos veiksmų planą priėmė tik praėjus beveik (vieniems) metams po 2 priemonės taikymo pradžios, t. y. 2009 m. viduryje (19). Taigi 2008 m. birželio mėn., kai netvirta Elan padėtis tapo viešai žinoma, žiniasklaida pranešė apie galimą valstybės paramą Elan. Vokietijos sporto žurnalas 2008 m. birželio 6 d. rašė, kad, pasak gandų, Vyriausybė ketinanti skirti 5,7 mln. EUR kapitalo injekciją Elan praėjusio nesėkmingo žiemos sezono nuostoliams kompensuoti (20). Slovėnijos žiniasklaida taip pat svarstė Elan padėtį ir pabrėžė valstybės paramos svarbą darbo vietų išsaugojimui; pavyzdžiui, didžiausias komercinis (nepriklausomas) televizijos kanalas „PopTv“ savo interneto svetainėje 2008 m. birželio 26 d. pranešė, jog Elan valdyba ir stebėtojų taryba tikisi, kad bendrovės finansines problemas išspręs valstybė, ir pridūrė, kad jeigu valstybė nesuteiks jai finansinės paramos, gali būti prarasta daugiau kaip 700 darbo vietų (21). |
| --- | --- |

(100)

Šiuo klausimu Komisija pažymi, jog esama kelių požymių, kad valstybė aktyviai dalyvavo akcininkams priimant sprendimą skirti papildomo kapitalo injekciją pagalbos gavėjui. Nors Slovėnija paneigė žiniasklaidos pranešimus, kuriuose pabrėžtas valstybės vaidmuo gelbėjant Elan, kaip „gandus“ arba „perdėtą tikrovės supaprastinimą“, tokie pranešimai parodo, kaip visuomenė suvokė tuo metu Vyriausybės vykdytą pramonės politiką. Toliau plačiau paaiškinta, jog prielaidą, kad Slovėnijos Vyriausybė tuo metu vykdė aktyvią pramonės politiką, iš tiesų patvirtina EBPO paskelbta įmonių valdymo Slovėnijoje apžvalga, kurioje taip pat pabrėžta, kad Slovėnijos Vyriausybė įmonių valdymo reformos veiksmų planą priėmė tik praėjus beveik (vieniems) metams po 2 priemonės taikymo pradžios, t. y. 2009 m. viduryje (19). Taigi 2008 m. birželio mėn., kai netvirta Elan padėtis tapo viešai žinoma, žiniasklaida pranešė apie galimą valstybės paramą Elan. Vokietijos sporto žurnalas 2008 m. birželio 6 d. rašė, kad, pasak gandų, Vyriausybė ketinanti skirti 5,7 mln. EUR kapitalo injekciją Elan praėjusio nesėkmingo žiemos sezono nuostoliams kompensuoti (20). Slovėnijos žiniasklaida taip pat svarstė Elan padėtį ir pabrėžė valstybės paramos svarbą darbo vietų išsaugojimui; pavyzdžiui, didžiausias komercinis (nepriklausomas) televizijos kanalas „PopTv“ savo interneto svetainėje 2008 m. birželio 26 d. pranešė, jog Elan valdyba ir stebėtojų taryba tikisi, kad bendrovės finansines problemas išspręs valstybė, ir pridūrė, kad jeigu valstybė nesuteiks jai finansinės paramos, gali būti prarasta daugiau kaip 700 darbo vietų (21).

| (101) | Toliau išsamiau rašoma apie tai, kad valdžios institucijų dalyvavimą arba jų nedalyvavimo neįtikimumą aiškiausiai parodo didžiausios Elan akcininkės KAD (kuri tuo metu, kai padaryta kapitalo injekcija, kontroliavo 57,61 % Elan akcijų) ir DSU (tuo metu turėjusios 17,34 % Elan akcijų) atvejai. NET ir nepriklausomas konsultantas [...] savo 2006 m. gruodžio 22 d. pateiktoje vertinimo ataskaitoje (22) atkreipė dėmesį į tai, kad politinės aplinkybės daro įtaką KAD ir DSU sprendimams. Analizuodamas Elan (kuri tuo metu vadinta Skimar d.o.o.) privatizavimo galimybę [...] padarė išvadą, kad dvi iš jos savininkių – KAD ir DSU – yra 100 % Vyriausybės kontroliuojamos įmonės, todėl tikėtina, kad jų sprendimas dėl pardavimo būtų pagrįstas politiniais ir ekonominiais motyvais. |
| --- | --- |

(101)

Toliau išsamiau rašoma apie tai, kad valdžios institucijų dalyvavimą arba jų nedalyvavimo neįtikimumą aiškiausiai parodo didžiausios Elan akcininkės KAD (kuri tuo metu, kai padaryta kapitalo injekcija, kontroliavo 57,61 % Elan akcijų) ir DSU (tuo metu turėjusios 17,34 % Elan akcijų) atvejai. NET ir nepriklausomas konsultantas [...] savo 2006 m. gruodžio 22 d. pateiktoje vertinimo ataskaitoje (22) atkreipė dėmesį į tai, kad politinės aplinkybės daro įtaką KAD ir DSU sprendimams. Analizuodamas Elan (kuri tuo metu vadinta Skimar d.o.o.) privatizavimo galimybę [...] padarė išvadą, kad dvi iš jos savininkių – KAD ir DSU – yra 100 % Vyriausybės kontroliuojamos įmonės, todėl tikėtina, kad jų sprendimas dėl pardavimo būtų pagrįstas politiniais ir ekonominiais motyvais.

| (102) | Komisija atskirai ištyrė, ar valstybė kontroliavo kiekvieną akcininką ir ar jo įnašą į kapitalo injekciją galima laikyti valstybiniais ištekliais. Komisija taip pat nagrinėjo, ar sprendimas skirti Elan kapitalo injekciją priskirtinas valstybei. Šiuo tikslu Komisija daugiausia dėmesio skyrė kiekvieno akcininko stebėtojų tarybos sudėčiai ir ar ta stebėtojų taryba turėjo pritarti 2008 m. kapitalo injekcijai į Elan. Komisija taip pat tyrė, iš kokių papildomų požymių galima spręsti apie valdžios institucijų dalyvavimą tvirtinant šią priemonę arba apie tai, kad mažai tikėtina, jog jos galėjo nedalyvauti. |
| --- | --- |

(102)

Komisija atskirai ištyrė, ar valstybė kontroliavo kiekvieną akcininką ir ar jo įnašą į kapitalo injekciją galima laikyti valstybiniais ištekliais. Komisija taip pat nagrinėjo, ar sprendimas skirti Elan kapitalo injekciją priskirtinas valstybei. Šiuo tikslu Komisija daugiausia dėmesio skyrė kiekvieno akcininko stebėtojų tarybos sudėčiai ir ar ta stebėtojų taryba turėjo pritarti 2008 m. kapitalo injekcijai į Elan. Komisija taip pat tyrė, iš kokių papildomų požymių galima spręsti apie valdžios institucijų dalyvavimą tvirtinant šią priemonę arba apie tai, kad mažai tikėtina, jog jos galėjo nedalyvauti.

KAD

| (103) | Komisija pažymi, kad tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, Slovėnijos valstybei priklausė 100 % KAD – didžiausios Elan akcininkės – akcijų. Visus KAD akcininkų susirinkimo ir jos stebėtojų tarybos narius skyrė Slovėnijos Vyriausybė (žr. (11) konstatuojamąją dalį). Pagal KAD įstatus bendrovė yra įpareigota sutikti sudaryti sandorį, jei jo vertė viršija 1 % KAD akcinio kapitalo dydžio. Vertinama kapitalo injekcija ir buvo laikoma tokiu sandoriu, ir KAD stebėtojų taryba iš tiesų apsvarstė kapitalo injekciją į Elan ir jai pritarė savo 134-ajame posėdyje 2008 m. liepos 10 d. ir 135-ajame posėdyje 2008 m. rugpjūčio mėn (23). |
| --- | --- |

(103)

Komisija pažymi, kad tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, Slovėnijos valstybei priklausė 100 % KAD – didžiausios Elan akcininkės – akcijų. Visus KAD akcininkų susirinkimo ir jos stebėtojų tarybos narius skyrė Slovėnijos Vyriausybė (žr. (11) konstatuojamąją dalį). Pagal KAD įstatus bendrovė yra įpareigota sutikti sudaryti sandorį, jei jo vertė viršija 1 % KAD akcinio kapitalo dydžio. Vertinama kapitalo injekcija ir buvo laikoma tokiu sandoriu, ir KAD stebėtojų taryba iš tiesų apsvarstė kapitalo injekciją į Elan ir jai pritarė savo 134-ajame posėdyje 2008 m. liepos 10 d. ir 135-ajame posėdyje 2008 m. rugpjūčio mėn (23).

| (104) | Kadangi KAD priklauso Slovėnijos valstybei, galima daryti prielaidą, kad valstybė gali kontroliuoti šią bendrovę ir KAD išteklius iš esmės galima laikyti valstybiniais ištekliais. Priešingai Slovėnijos nuomonei, šios išvados nekeičia faktas, kad lėšos kapitalo injekcijai buvo gautos iš KAD dividendų, palūkanų ir kitų pajamų. Dividendai, palūkanos ar kitos pajamos buvo panaudotos užuot perleidus jas bendrovę kontroliuojančiai akcininkei – valstybei, todėl sumažėjo valstybės ištekliai ir tai galima laikyti valstybinių išteklių panaudojimu (24). |
| --- | --- |

(104)

Kadangi KAD priklauso Slovėnijos valstybei, galima daryti prielaidą, kad valstybė gali kontroliuoti šią bendrovę ir KAD išteklius iš esmės galima laikyti valstybiniais ištekliais. Priešingai Slovėnijos nuomonei, šios išvados nekeičia faktas, kad lėšos kapitalo injekcijai buvo gautos iš KAD dividendų, palūkanų ir kitų pajamų. Dividendai, palūkanos ar kitos pajamos buvo panaudotos užuot perleidus jas bendrovę kontroliuojančiai akcininkei – valstybei, todėl sumažėjo valstybės ištekliai ir tai galima laikyti valstybinių išteklių panaudojimu (24).

| (105) | Dėl 2 priemonės priskyrimo valstybei Komisija mano, jog KAD nebūtų skyrusi kapitalo injekcijos, jeigu valstybės institucijos nebūtų dariusios įtakos jos priimamiems sprendimams. Didelės valstybės įtakos negalima paaiškinti vien tuo, kad Slovėnijos valstybė tuo metu buvo vienintelė KAD akcininkė, kad visi KAD stebėtojų tarybos nariai buvo paskirti valstybės ir kad stebėtojų taryba iš tiesų turėjo pritarti šiai operacijai; papildomas rodiklis, iš kurio galima spręsti apie didelę valstybės įtaką KAD sprendimams, yra tai, kad Slovėnijos Vyriausybės atstovai dalyvauja visuose akcininkų susirinkimuose ir stebėtojų tarybos posėdžiuose (žr. (45) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(105)

Dėl 2 priemonės priskyrimo valstybei Komisija mano, jog KAD nebūtų skyrusi kapitalo injekcijos, jeigu valstybės institucijos nebūtų dariusios įtakos jos priimamiems sprendimams. Didelės valstybės įtakos negalima paaiškinti vien tuo, kad Slovėnijos valstybė tuo metu buvo vienintelė KAD akcininkė, kad visi KAD stebėtojų tarybos nariai buvo paskirti valstybės ir kad stebėtojų taryba iš tiesų turėjo pritarti šiai operacijai; papildomas rodiklis, iš kurio galima spręsti apie didelę valstybės įtaką KAD sprendimams, yra tai, kad Slovėnijos Vyriausybės atstovai dalyvauja visuose akcininkų susirinkimuose ir stebėtojų tarybos posėdžiuose (žr. (45) konstatuojamąją dalį).

| (106) | Siekiant pramonės politikos tikslų Vyriausybės daroma įtaka KAD (ir kito valstybės kontroliuojamo fondo – kompensacinio nuostolių atlyginimo fondo SOD) sprendimams taip pat pabrėžta EBPO Slovėnijos įmonių valdymo apžvalgoje: „Abu fondai tapo Vyriausybės priemone, kuria naudodamasi ji gali daryti didelę įtaką privatizuotų įmonių valdyboms bei vadovams ir galiausiai aktyviai dalyvauti priimant sprendimus dėl jų nuosavybės perleidimo. Bent iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad viena iš tokio elgesio priežasčių yra noras riboti užsienio įmonių gebėjimą kontroliuoti svarbias šalies įmones ir pramonės šakas. Visa ši tiesiogiai ir netiesiogiai valstybės turėta nuosavybė teikė galimybę ankstesnėms Vyriausybėms daryti reikšmingą ir kai kada neskaidrią įtaką svarbių Slovėnijos verslo sektorių veikimui ir įmonių kontrolės rinkai“ (25). |
| --- | --- |

(106)

Siekiant pramonės politikos tikslų Vyriausybės daroma įtaka KAD (ir kito valstybės kontroliuojamo fondo – kompensacinio nuostolių atlyginimo fondo SOD) sprendimams taip pat pabrėžta EBPO Slovėnijos įmonių valdymo apžvalgoje: „Abu fondai tapo Vyriausybės priemone, kuria naudodamasi ji gali daryti didelę įtaką privatizuotų įmonių valdyboms bei vadovams ir galiausiai aktyviai dalyvauti priimant sprendimus dėl jų nuosavybės perleidimo. Bent iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad viena iš tokio elgesio priežasčių yra noras riboti užsienio įmonių gebėjimą kontroliuoti svarbias šalies įmones ir pramonės šakas. Visa ši tiesiogiai ir netiesiogiai valstybės turėta nuosavybė teikė galimybę ankstesnėms Vyriausybėms daryti reikšmingą ir kai kada neskaidrią įtaką svarbių Slovėnijos verslo sektorių veikimui ir įmonių kontrolės rinkai“ (25).

| (107) | Slovėnijos Vyriausybės dokumente „Struktūriniai 2010 ir 2011 m. pokyčiai“ (26) dar labiau pabrėžtas KAD ir valstybės kontroliuojamo kompensacinio nuostolių atlyginimo fondo (SOD) vaidmuo siekiant Slovėnijos pramonės politikos tikslų, pavyzdžiui, teikiant pagalbą Elan. Šio dokumento 2.1.1 antraštinėje dalyje „Valstybės įmonėms valdyti skirtos viešosios įstaigos įsteigimas, KAD ir SOD reorganizavimas“ nustatyta: „Po šio restruktūrizavimo KAD ir SOD neturi likti jokių strateginių investicijų: <...> – nesėkmingų investicijų, tapusių strateginėmis, nes valstybė siekia padėti tokioms bendrovėms (Mura, Elan) įveikti jų patiriamus sunkumus“. Toks apibūdinimas, kad strategine investicija tapo KAD investicija į Elan, „nes valstybė siekia padėti“Elan, visiškai prieštarauja Slovėnijos teiginiui, kad sprendimus KAD priėmė savarankiškai (žr. (56) konstatuojamąją dalį). Šiame Vyriausybės dokumente toliau paaiškinta, jog tai, kad valstybė iš pusiau valstybinio sektoriaus tiesiogiai perėmė nesėkmingas strategines investicijas, buvo daugiausia su personalu susijusi užduotis, o KAD ir SOD įsteigta restruktūrizavimo bendrovė PDP buvo tiesiogiai perduota valstybės nuosavybėn todėl, kad jos personalas nebegalėjo dirbti KAD ir SOD (27). |
| --- | --- |

(107)

Slovėnijos Vyriausybės dokumente „Struktūriniai 2010 ir 2011 m. pokyčiai“ (26) dar labiau pabrėžtas KAD ir valstybės kontroliuojamo kompensacinio nuostolių atlyginimo fondo (SOD) vaidmuo siekiant Slovėnijos pramonės politikos tikslų, pavyzdžiui, teikiant pagalbą Elan. Šio dokumento 2.1.1 antraštinėje dalyje „Valstybės įmonėms valdyti skirtos viešosios įstaigos įsteigimas, KAD ir SOD reorganizavimas“ nustatyta: „Po šio restruktūrizavimo KAD ir SOD neturi likti jokių strateginių investicijų: <...> – nesėkmingų investicijų, tapusių strateginėmis, nes valstybė siekia padėti tokioms bendrovėms (Mura, Elan) įveikti jų patiriamus sunkumus“. Toks apibūdinimas, kad strategine investicija tapo KAD investicija į Elan, „nes valstybė siekia padėti“Elan, visiškai prieštarauja Slovėnijos teiginiui, kad sprendimus KAD priėmė savarankiškai (žr. (56) konstatuojamąją dalį). Šiame Vyriausybės dokumente toliau paaiškinta, jog tai, kad valstybė iš pusiau valstybinio sektoriaus tiesiogiai perėmė nesėkmingas strategines investicijas, buvo daugiausia su personalu susijusi užduotis, o KAD ir SOD įsteigta restruktūrizavimo bendrovė PDP buvo tiesiogiai perduota valstybės nuosavybėn todėl, kad jos personalas nebegalėjo dirbti KAD ir SOD (27).

| (108) | Komisija paprašė Slovėnijos pateikti savo pastabas dėl minėtų dokumentų. Slovėnija patvirtino, kad jos Vyriausybė nepriėmė sprendimo rekapitalizuoti Elan. Slovėnija pažymėjo, kad EBPO apžvalgoje, kurioje rašoma, jog KAD ir SOD tapo Vyriausybės priemone, kuria naudodamasi ji gali daryti didelę įtaką privatizuotų įmonių valdyboms ir vadovams, visai neminimos bendrovės DSU, Zavarovalnica Triglav ir Triglav Naložbe ir kad minėtame Slovėnijos Vyriausybės dokumente nekalbama apie jokią tiesioginę ar netiesioginę valstybės įtaką Zavarovalnica Triglav ar Triglav Naložbe turtui. Be to, Slovėnija atkreipė dėmesį į EBPO apžvalgos teksto dalį, kurioje rašoma, kad „dėl centrinio koordinavimo trūkumo yra sunku efektyviai valdyti Vyriausybės nuosavybės interesus“, ir paaiškino, jog už KAD visada atsakė Finansų ministerija, o už gamybos sektorių, kuriam priklauso Elan, atsako Ekonomikos ministerija. Dėl strateginėmis tapusių nesėkmingų investicijų, apie kurias rašoma minėtame Vyriausybės dokumente, Slovėnija pažymi, kad bendrovė Mura, kuri kartu su Elan tame dokumente nurodyta kaip tokių investicijų pavyzdys, 2009 m. spalio mėn. buvo priversta pradėti bankroto procedūras. |
| --- | --- |

(108)

Komisija paprašė Slovėnijos pateikti savo pastabas dėl minėtų dokumentų. Slovėnija patvirtino, kad jos Vyriausybė nepriėmė sprendimo rekapitalizuoti Elan. Slovėnija pažymėjo, kad EBPO apžvalgoje, kurioje rašoma, jog KAD ir SOD tapo Vyriausybės priemone, kuria naudodamasi ji gali daryti didelę įtaką privatizuotų įmonių valdyboms ir vadovams, visai neminimos bendrovės DSU, Zavarovalnica Triglav ir Triglav Naložbe ir kad minėtame Slovėnijos Vyriausybės dokumente nekalbama apie jokią tiesioginę ar netiesioginę valstybės įtaką Zavarovalnica Triglav ar Triglav Naložbe turtui. Be to, Slovėnija atkreipė dėmesį į EBPO apžvalgos teksto dalį, kurioje rašoma, kad „dėl centrinio koordinavimo trūkumo yra sunku efektyviai valdyti Vyriausybės nuosavybės interesus“, ir paaiškino, jog už KAD visada atsakė Finansų ministerija, o už gamybos sektorių, kuriam priklauso Elan, atsako Ekonomikos ministerija. Dėl strateginėmis tapusių nesėkmingų investicijų, apie kurias rašoma minėtame Vyriausybės dokumente, Slovėnija pažymi, kad bendrovė Mura, kuri kartu su Elan tame dokumente nurodyta kaip tokių investicijų pavyzdys, 2009 m. spalio mėn. buvo priversta pradėti bankroto procedūras.

| (109) | Slovėnijos pastabos nepaneigia pirmiau pateiktų argumentų, kad valdžios institucijos dalyvavo taikant šią priemonę arba kad mažai tikėtina, jog jos galėjo nedalyvauti. Teiginys, kad Vyriausybė nedalyvavo priimant sprendimą dėl rekapitalizavimo, tėra paviršutiniškas; tai, kad EBPO apžvalgoje konkrečiai neminimos DSU, Zavarovalnica Triglav ir Triglav Naložbe ir joje kalbama apie centrinio koordinavimo trūkumą, nekeičia bendros šioje apžvalgoje pateiktos išvados, kad Slovėnijos Vyriausybė aktyviai darė įtaką ekonomikai siekdama savo pramonės politikos tikslų. Toliau aprašyta, kaip valstybė kontroliavo bendroves Zavarovalnica Triglav ir Triglav Naložbe, kurios konkrečiai neminimos EBPO apžvalgoje ir Slovėnijos Vyriausybės dokumente. Vis dėlto reikia turėti omenyje, kad šios bendrovės buvo smulkiosios akcininkės, teturėjusios 25 % Elan akcijų. Galiausiai, kalbant apie minėtą Vyriausybės dokumentą, reikia pažymėti, kad vertinant tiriamą atvejį kitos sunkumų patyrusios bendrovės, laikytos „strategine investicija“, bankrotas nėra reikšmingas. |
| --- | --- |

(109)

Slovėnijos pastabos nepaneigia pirmiau pateiktų argumentų, kad valdžios institucijos dalyvavo taikant šią priemonę arba kad mažai tikėtina, jog jos galėjo nedalyvauti. Teiginys, kad Vyriausybė nedalyvavo priimant sprendimą dėl rekapitalizavimo, tėra paviršutiniškas; tai, kad EBPO apžvalgoje konkrečiai neminimos DSU, Zavarovalnica Triglav ir Triglav Naložbe ir joje kalbama apie centrinio koordinavimo trūkumą, nekeičia bendros šioje apžvalgoje pateiktos išvados, kad Slovėnijos Vyriausybė aktyviai darė įtaką ekonomikai siekdama savo pramonės politikos tikslų. Toliau aprašyta, kaip valstybė kontroliavo bendroves Zavarovalnica Triglav ir Triglav Naložbe, kurios konkrečiai neminimos EBPO apžvalgoje ir Slovėnijos Vyriausybės dokumente. Vis dėlto reikia turėti omenyje, kad šios bendrovės buvo smulkiosios akcininkės, teturėjusios 25 % Elan akcijų. Galiausiai, kalbant apie minėtą Vyriausybės dokumentą, reikia pažymėti, kad vertinant tiriamą atvejį kitos sunkumų patyrusios bendrovės, laikytos „strategine investicija“, bankrotas nėra reikšmingas.

| (110) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad 2008 m. KAD kapitalo injekcijai į Elan naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina Slovėnijos valstybei. |
| --- | --- |

(110)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad 2008 m. KAD kapitalo injekcijai į Elan naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina Slovėnijos valstybei.

KAD-PPS

| (111) | Kaip aprašyta (12) konstatuojamojoje dalyje, KAD valdo PPS ir kontroliuoja jos turimas akcijas. Todėl KAD-PPS dalyvavimą darant kapitalo injekciją reikėtų vertinti taip pat kaip ir KAD dalyvavimą. KAD stebėtojų tarybos pritarimas kapitalo injekcijai jos 134-ajame posėdyje, vykusiame 2008 m. liepos 10 d., iš tiesų taip pat buvo sutikimas daryti kapitalo injekciją PPS vardu (28). Tokį patį poveikį turėjo ir 2008 m. rugpjūčio mėn. 135-ajame KAD stebėtojų tarybos posėdyje priimtas sprendimas. |
| --- | --- |

(111)

Kaip aprašyta (12) konstatuojamojoje dalyje, KAD valdo PPS ir kontroliuoja jos turimas akcijas. Todėl KAD-PPS dalyvavimą darant kapitalo injekciją reikėtų vertinti taip pat kaip ir KAD dalyvavimą. KAD stebėtojų tarybos pritarimas kapitalo injekcijai jos 134-ajame posėdyje, vykusiame 2008 m. liepos 10 d., iš tiesų taip pat buvo sutikimas daryti kapitalo injekciją PPS vardu (28). Tokį patį poveikį turėjo ir 2008 m. rugpjūčio mėn. 135-ajame KAD stebėtojų tarybos posėdyje priimtas sprendimas.

| (112) | Todėl daroma išvada, kad 2008 m. KAD-PPS kapitalo injekcijai į Elan naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina Slovėnijos valstybei. |
| --- | --- |

(112)

Todėl daroma išvada, kad 2008 m. KAD-PPS kapitalo injekcijai į Elan naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina Slovėnijos valstybei.

DSU

| (113) | Komisija pažymi, kad tuo metu, kai buvo suteikta pagalba, DSU 100 % tiesiogiai priklausė valstybei. Jos stebėtojų taryboje yra trys nariai; du iš jų skiria akcininkė Slovėnijos valstybė (žr. (13) konstatuojamąją dalį). Tuo metu, kai padarytos kapitalo injekcijos, trečiasis stebėtojų tarybos narys taip pat buvo paskirtas valstybės. Pagal bendrovės įstatus jos stebėtojų taryba balsų dauguma priima sprendimus ir prižiūri DSU verslo valdymą. DSU stebėtojų taryba iš tiesų apsvarstė ir patvirtino kapitalo injekciją į Elan neeiliniame posėdyje, vykusiame 2008 m. liepos 11 d., ir iš dalies pakeitė šį sprendimą dviejuose vėlesniuose neeiliniuose posėdžiuose 2008 m. rugpjūčio 26 d. ir 2008 m. rugsėjo 8 d. (29) |
| --- | --- |

(113)

Komisija pažymi, kad tuo metu, kai buvo suteikta pagalba, DSU 100 % tiesiogiai priklausė valstybei. Jos stebėtojų taryboje yra trys nariai; du iš jų skiria akcininkė Slovėnijos valstybė (žr. (13) konstatuojamąją dalį). Tuo metu, kai padarytos kapitalo injekcijos, trečiasis stebėtojų tarybos narys taip pat buvo paskirtas valstybės. Pagal bendrovės įstatus jos stebėtojų taryba balsų dauguma priima sprendimus ir prižiūri DSU verslo valdymą. DSU stebėtojų taryba iš tiesų apsvarstė ir patvirtino kapitalo injekciją į Elan neeiliniame posėdyje, vykusiame 2008 m. liepos 11 d., ir iš dalies pakeitė šį sprendimą dviejuose vėlesniuose neeiliniuose posėdžiuose 2008 m. rugpjūčio 26 d. ir 2008 m. rugsėjo 8 d. (29)

| (114) | Kadangi DSU priklauso Slovėnijos valstybei, galima daryti prielaidą, kad valstybė gali kontroliuoti šią bendrovę ir kad DSU išteklius iš esmės galima laikyti valstybiniais ištekliais. Priešingai Slovėnijos nuomonei, tai, kad kapitalo injekcijai lėšos buvo gautos iš DSU dividendų, palūkanų ir kitų pajamų, šios išvados nekeičia, kaip paaiškinta (104) konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(114)

Kadangi DSU priklauso Slovėnijos valstybei, galima daryti prielaidą, kad valstybė gali kontroliuoti šią bendrovę ir kad DSU išteklius iš esmės galima laikyti valstybiniais ištekliais. Priešingai Slovėnijos nuomonei, tai, kad kapitalo injekcijai lėšos buvo gautos iš DSU dividendų, palūkanų ir kitų pajamų, šios išvados nekeičia, kaip paaiškinta (104) konstatuojamojoje dalyje.

| (115) | Vertinant 2 priemonės priskyrimą valstybei reikia atsižvelgti į tai, kad visi trys stebėtojų tarybos nariai tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, buvo paskirti vienintelės DSU akcininkės – Slovėnijos valstybės – ir kad norint vykdyti šią operaciją iš tiesų reikėjo stebėtojų tarybos sutikimo. Kaip išdėstyta pirmiau, politinių tikslų įtaka DSU sprendimams pripažinta 2006 m. gruodžio 22 d. [...] pateiktoje vertinimo ataskaitoje (30). Tai, kad DSU kartu su KAD 2010 m. perleido turėtas Elan akcijas finansų kontroliuojančiajai bendrovei PDP, taip pat reikia vertinti atsižvelgiant į pirmiau pateiktus paaiškinimus dėl to, kaip Slovėnijos Vyriausybė nusprendė valdyti pusiau valstybines strateginėmis tapusias investicijas, nes valstybė siekė padėti atitinkamoms bendrovėms įveikti sunkumus. Komisija, atsižvelgdama ir į kitas bendras aplinkybes, iš kurių galima spręsti, kad valdžios institucijos dalyvavo taikant šią priemonę arba kad mažai tikėtina, jog jos gali nedalyvauti, mano, jog DSU nebūtų skyrusi kapitalo injekcijos, jeigu valdžios institucijos nebūtų dariusios įtakos jos priimamiems sprendimams. |
| --- | --- |

(115)

Vertinant 2 priemonės priskyrimą valstybei reikia atsižvelgti į tai, kad visi trys stebėtojų tarybos nariai tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, buvo paskirti vienintelės DSU akcininkės – Slovėnijos valstybės – ir kad norint vykdyti šią operaciją iš tiesų reikėjo stebėtojų tarybos sutikimo. Kaip išdėstyta pirmiau, politinių tikslų įtaka DSU sprendimams pripažinta 2006 m. gruodžio 22 d. [...] pateiktoje vertinimo ataskaitoje (30). Tai, kad DSU kartu su KAD 2010 m. perleido turėtas Elan akcijas finansų kontroliuojančiajai bendrovei PDP, taip pat reikia vertinti atsižvelgiant į pirmiau pateiktus paaiškinimus dėl to, kaip Slovėnijos Vyriausybė nusprendė valdyti pusiau valstybines strateginėmis tapusias investicijas, nes valstybė siekė padėti atitinkamoms bendrovėms įveikti sunkumus. Komisija, atsižvelgdama ir į kitas bendras aplinkybes, iš kurių galima spręsti, kad valdžios institucijos dalyvavo taikant šią priemonę arba kad mažai tikėtina, jog jos gali nedalyvauti, mano, jog DSU nebūtų skyrusi kapitalo injekcijos, jeigu valdžios institucijos nebūtų dariusios įtakos jos priimamiems sprendimams.

| (116) | Todėl daroma išvada, kad 2008 m. DSU kapitalo injekcijai į Elan naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina Slovėnijos valstybei. |
| --- | --- |

(116)

Todėl daroma išvada, kad 2008 m. DSU kapitalo injekcijai į Elan naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina Slovėnijos valstybei.

Zavarovalnica Triglav

| (117) | Zavarovalnica Triglav Slovėnijos valstybei tiesiogiai nepriklauso, tačiau Komisija pažymi, kad Slovėnijai netiesiogiai priklauso du trečdaliai Zavarovalnica Triglav akcijų (žr. (14) konstatuojamąją dalį). Didžiausios jos akcininkės yra Pensijų ir invalidumo draudimo įstaiga (ZIPZ) ir Slovėnijos kompensacinio nuostolių atlyginimo bendrovė (SOD). Abu šie subjektai 100 % priklauso valstybei. Jokio kito akcininko turima Zavarovalnica Triglav nuosavybės dalis neviršija 1,8 % |
| --- | --- |

(117)

Zavarovalnica Triglav Slovėnijos valstybei tiesiogiai nepriklauso, tačiau Komisija pažymi, kad Slovėnijai netiesiogiai priklauso du trečdaliai Zavarovalnica Triglav akcijų (žr. (14) konstatuojamąją dalį). Didžiausios jos akcininkės yra Pensijų ir invalidumo draudimo įstaiga (ZIPZ) ir Slovėnijos kompensacinio nuostolių atlyginimo bendrovė (SOD). Abu šie subjektai 100 % priklauso valstybei. Jokio kito akcininko turima Zavarovalnica Triglav nuosavybės dalis neviršija 1,8 %

| (118) | Penki iš aštuonių Zavarovalnica Triglav stebėtojų tarybos narių, įskaitant jos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją, atstovauja akcininkams ir yra jų skiriami. Kaip aprašyta (14) konstatuojamojoje dalyje, didžiausi Zavarovalnica Triglav akcininkai yra bendrovės, kurios 100 % priklauso valstybei. Taigi tuos penkis stebėtojų tarybos narius iš esmės skiria valstybė ir jie atstovauja valstybės interesams stebėtojų taryboje. Komisija pažymi, kad nors už kapitalo padidinimą balsavo Zavarovalnica Triglav valdyba visuotiniame Elan akcininkų susirinkime 2008 m. rugpjūčio 28 d., ji tai darė tik su sąlyga, kad šiai operacijai pritars stebėtojų taryba. Ir iš tiesų stebėtojų taryba pritarė kapitalo injekcijai 2008 m. rugsėjo 4 d. (31) |
| --- | --- |

(118)

Penki iš aštuonių Zavarovalnica Triglav stebėtojų tarybos narių, įskaitant jos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją, atstovauja akcininkams ir yra jų skiriami. Kaip aprašyta (14) konstatuojamojoje dalyje, didžiausi Zavarovalnica Triglav akcininkai yra bendrovės, kurios 100 % priklauso valstybei. Taigi tuos penkis stebėtojų tarybos narius iš esmės skiria valstybė ir jie atstovauja valstybės interesams stebėtojų taryboje. Komisija pažymi, kad nors už kapitalo padidinimą balsavo Zavarovalnica Triglav valdyba visuotiniame Elan akcininkų susirinkime 2008 m. rugpjūčio 28 d., ji tai darė tik su sąlyga, kad šiai operacijai pritars stebėtojų taryba. Ir iš tiesų stebėtojų taryba pritarė kapitalo injekcijai 2008 m. rugsėjo 4 d. (31)

| (119) | Kadangi Slovėnijai netiesiogiai priklausė du trečdaliai Zavarovalnica Triglav akcijų, galima daryti prielaidą, kad valstybė galėjo kontroliuoti šią bendrovę ir Zavarovalnica Triglav išteklius iš esmės galima laikyti valstybiniais ištekliais. |
| --- | --- |

(119)

Kadangi Slovėnijai netiesiogiai priklausė du trečdaliai Zavarovalnica Triglav akcijų, galima daryti prielaidą, kad valstybė galėjo kontroliuoti šią bendrovę ir Zavarovalnica Triglav išteklius iš esmės galima laikyti valstybiniais ištekliais.

| (120) | Svarbu tai, kad valstybė skiria daugumą Zavarovalnica Triglav stebėtojų tarybos narių, tarp jų pirmininką ir pirmininko pavaduotoją, ir kad norint daryti kapitalo injekciją reikėjo stebėtojų tarybos sutikimo. |
| --- | --- |

(120)

Svarbu tai, kad valstybė skiria daugumą Zavarovalnica Triglav stebėtojų tarybos narių, tarp jų pirmininką ir pirmininko pavaduotoją, ir kad norint daryti kapitalo injekciją reikėjo stebėtojų tarybos sutikimo.

| (121) | Atsižvelgiant ir į kitas pirmiau aprašytas bendras aplinkybes, iš kurių akivaizdu, kad valdžios institucijos dalyvavo taikant šią priemonę, arba mažai tikėtina, kad jos galėjo nedalyvauti, ši priemonė laikoma priskirtina Slovėnijos valstybei. |
| --- | --- |

(121)

Atsižvelgiant ir į kitas pirmiau aprašytas bendras aplinkybes, iš kurių akivaizdu, kad valdžios institucijos dalyvavo taikant šią priemonę, arba mažai tikėtina, kad jos galėjo nedalyvauti, ši priemonė laikoma priskirtina Slovėnijos valstybei.

Triglav Naložbe

| (122) | Triglav Naložbe Slovėnijos valstybei tiesiogiai nepriklauso, tačiau Komisija pažymi, kad Slovėnijai netiesiogiai priklauso didžioji Triglav Naložbe akcijų dalis. Tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, 80 % Triglav Naložbe akcijų iš tiesų priklausė bendrovei Zavarovalnica Triglav, o Zavarovalnica Triglav netiesiogiai daugiausia priklauso Slovėnijai (žr. (14) konstatuojamąją dalį). Taigi Slovėnija netiesiogiai turi daugiau kaip 51 % Triglav Naložbe akcijų. Joks kitas akcininkas neturi daugiau kaip 0,67 % šios bendrovės akcijų. |
| --- | --- |

(122)

Triglav Naložbe Slovėnijos valstybei tiesiogiai nepriklauso, tačiau Komisija pažymi, kad Slovėnijai netiesiogiai priklauso didžioji Triglav Naložbe akcijų dalis. Tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, 80 % Triglav Naložbe akcijų iš tiesų priklausė bendrovei Zavarovalnica Triglav, o Zavarovalnica Triglav netiesiogiai daugiausia priklauso Slovėnijai (žr. (14) konstatuojamąją dalį). Taigi Slovėnija netiesiogiai turi daugiau kaip 51 % Triglav Naložbe akcijų. Joks kitas akcininkas neturi daugiau kaip 0,67 % šios bendrovės akcijų.

| (123) | Visi trys stebėtojų tarybos nariai atstovauja akcininkų interesams ir yra jų renkami. Kadangi valstybė netiesiogiai yra didžiausia Triglav Naložbe akcininkė, reikia atsižvelgti į tai, kad valstybė gali nuspręsti, ką reikia paskirti į stebėtojų tarybą atstovauti Slovėnijos interesams. Norint daryti kapitalo injekciją į Elan, reikėjo gauti Triglav Naložbe stebėtojų tarybos sutikimą, ir ji su tuo sutiko 2008 m. rugsėjo 3 d. vykusiame 7-ajame neeiliniame posėdyje (32). |
| --- | --- |

(123)

Visi trys stebėtojų tarybos nariai atstovauja akcininkų interesams ir yra jų renkami. Kadangi valstybė netiesiogiai yra didžiausia Triglav Naložbe akcininkė, reikia atsižvelgti į tai, kad valstybė gali nuspręsti, ką reikia paskirti į stebėtojų tarybą atstovauti Slovėnijos interesams. Norint daryti kapitalo injekciją į Elan, reikėjo gauti Triglav Naložbe stebėtojų tarybos sutikimą, ir ji su tuo sutiko 2008 m. rugsėjo 3 d. vykusiame 7-ajame neeiliniame posėdyje (32).

| (124) | Kadangi Slovėnijai netiesiogiai priklausė didžioji Triglav Naložbe nuosavybės dalis, galima daryti prielaidą, kad valstybė galėjo kontroliuoti šią bendrovę ir kad Triglav Naložbe išteklius iš esmės galima laikyti valstybiniais ištekliais. Priešingai Slovėnijos nuomonei, tai, kad kapitalo injekcijai lėšos buvo gautos iš paskolos, šios išvados nekeičia, kaip paaiškinta (104) konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(124)

Kadangi Slovėnijai netiesiogiai priklausė didžioji Triglav Naložbe nuosavybės dalis, galima daryti prielaidą, kad valstybė galėjo kontroliuoti šią bendrovę ir kad Triglav Naložbe išteklius iš esmės galima laikyti valstybiniais ištekliais. Priešingai Slovėnijos nuomonei, tai, kad kapitalo injekcijai lėšos buvo gautos iš paskolos, šios išvados nekeičia, kaip paaiškinta (104) konstatuojamojoje dalyje.

| (125) | Turint omenyje, kad valstybė skiria visus Triglav Naložbe stebėtojų tarybos narius ir kad norint daryti kapitalo injekciją reikėjo stebėtojų tarybos sutikimo, taip pat atsižvelgiant į kitas pirmiau aprašytas bendras aplinkybes, iš kurių akivaizdu, kad valdžios institucijos dalyvavo taikant šią priemonę, arba mažai tikėtina, kad jos galėjo nedalyvauti, ši priemonė laikoma priskirtina Slovėnijos valstybei. |
| --- | --- |

(125)

Turint omenyje, kad valstybė skiria visus Triglav Naložbe stebėtojų tarybos narius ir kad norint daryti kapitalo injekciją reikėjo stebėtojų tarybos sutikimo, taip pat atsižvelgiant į kitas pirmiau aprašytas bendras aplinkybes, iš kurių akivaizdu, kad valdžios institucijos dalyvavo taikant šią priemonę, arba mažai tikėtina, kad jos galėjo nedalyvauti, ši priemonė laikoma priskirtina Slovėnijos valstybei.

Išvada

| (126) | Jau vien dėl Elan akcininkų stebėtojų tarybų sudėties ir dėl to, kad 2008 m. kapitalo injekcijai reikėjo gauti stebėtojų tarybų sutikimą, galima daryti prielaidą, kad ta priemonė priskirtina valstybei (33). |
| --- | --- |

(126)

Jau vien dėl Elan akcininkų stebėtojų tarybų sudėties ir dėl to, kad 2008 m. kapitalo injekcijai reikėjo gauti stebėtojų tarybų sutikimą, galima daryti prielaidą, kad ta priemonė priskirtina valstybei (33).

| (127) | Be to, kaip aprašyta pirmiau, Komisijai kilo rimtų įtarimų dėl didelės valstybės įtakos sprendimams, kuriuos priėmė KAD – svarbiausia Elan akcininkė, tuo metu, kai buvo padaryta kapitalo injekcija, kontroliavusi 57,61 % jos kapitalo – ir DSU. Šie įtarimai pagrįsti EBPO ataskaita, [...] parengta ataskaita, Slovėnijos Vyriausybės paskelbtais dokumentais ir žiniasklaidos pranešimais. |
| --- | --- |

(127)

Be to, kaip aprašyta pirmiau, Komisijai kilo rimtų įtarimų dėl didelės valstybės įtakos sprendimams, kuriuos priėmė KAD – svarbiausia Elan akcininkė, tuo metu, kai buvo padaryta kapitalo injekcija, kontroliavusi 57,61 % jos kapitalo – ir DSU. Šie įtarimai pagrįsti EBPO ataskaita, [...] parengta ataskaita, Slovėnijos Vyriausybės paskelbtais dokumentais ir žiniasklaidos pranešimais.

| (128) | Be to, iš analogiško penkių Elan akcininkų, iš kurių visi buvo kontroliuojami valstybės, elgesio galima numanyti, kad valstybė darė įtaką šių akcininkų sprendimui, nes neatrodo tikėtina, kad penki privatūs nepriklausomi subjektai tuo pačiu metu ir tokiomis pačiomis sąlygomis būtų susitarę skirti kapitalo injekciją sunkumų patiriančiai bendrovei. |
| --- | --- |

(128)

Be to, iš analogiško penkių Elan akcininkų, iš kurių visi buvo kontroliuojami valstybės, elgesio galima numanyti, kad valstybė darė įtaką šių akcininkų sprendimui, nes neatrodo tikėtina, kad penki privatūs nepriklausomi subjektai tuo pačiu metu ir tokiomis pačiomis sąlygomis būtų susitarę skirti kapitalo injekciją sunkumų patiriančiai bendrovei.

| (129) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad 2 priemonei naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina Slovėnijos valstybei. |
| --- | --- |

(129)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad 2 priemonei naudoti valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina Slovėnijos valstybei.

Atrankinio pranašumo suteikimas pagalbos gavėjui

| (130) | Priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji yra speciali arba atrankinė tuo, kad ja remiamos tik tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. |
| --- | --- |

(130)

Priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji yra speciali arba atrankinė tuo, kad ja remiamos tik tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba.

| (131) | Manoma, kad visą Elan grupę reikia laikyti 2008 m. kapitalo padidinimo naudos gavėja dėl tų pačių priežasčių kaip ir taikant 1 priemonę (žr. (87)–(90) konstatuojamąsias dalis). Toliau reikia įvertinti, ar šios priemonės naudos gavėjui buvo suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(131)

Manoma, kad visą Elan grupę reikia laikyti 2008 m. kapitalo padidinimo naudos gavėja dėl tų pačių priežasčių kaip ir taikant 1 priemonę (žr. (87)–(90) konstatuojamąsias dalis). Toliau reikia įvertinti, ar šios priemonės naudos gavėjui buvo suteiktas pranašumas.

| (132) | Jeigu priemonė tenkina privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo reikalavimus, galima atmesti prielaidą, kad ja buvo suteiktas pranašumas. Kaip aprašyta pirmiau, rinkos investuotojas stengtųsi iš savo turto gauti kuo didesnę grąžą (žr. (91) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(132)

Jeigu priemonė tenkina privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo reikalavimus, galima atmesti prielaidą, kad ja buvo suteiktas pranašumas. Kaip aprašyta pirmiau, rinkos investuotojas stengtųsi iš savo turto gauti kuo didesnę grąžą (žr. (91) konstatuojamąją dalį).

| (133) | Atsižvelgdama į tokias aplinkybes, Komisija pirmiausia pažymi, kad tuo metu, kai pradėta taikyti 2 priemonė, Elan buvo sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse (žr. (74) konstatuojamąją dalį). Be to, pasak Slovėnijos, Elan 2008 m. pradžioje kilo grėsmė tapti nemokia ir iki likvidumo jai trūko [12,6–15 mln.] EUR lėšų. |
| --- | --- |

(133)

Atsižvelgdama į tokias aplinkybes, Komisija pirmiausia pažymi, kad tuo metu, kai pradėta taikyti 2 priemonė, Elan buvo sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse (žr. (74) konstatuojamąją dalį). Be to, pasak Slovėnijos, Elan 2008 m. pradžioje kilo grėsmė tapti nemokia ir iki likvidumo jai trūko [12,6–15 mln.] EUR lėšų.

| (134) | Slovėnijos teigimu, Elan akcininkai savo sprendimą skirti papildomo kapitalo pagrindė keliais Elan ir nepriklausomų konsultantų parengtais dokumentais, kuriuose įrodytas tokio sprendimo pagrįstumas. |
| --- | --- |

(134)

Slovėnijos teigimu, Elan akcininkai savo sprendimą skirti papildomo kapitalo pagrindė keliais Elan ir nepriklausomų konsultantų parengtais dokumentais, kuriuose įrodytas tokio sprendimo pagrįstumas.

| (135) | Nors Elan iš tiesų parengė ilgalaikį 2008–2012 m. visos grupės planą, reikia atsižvelgti į tai, kad jame buvo numatyta padidinti kapitalą 25 mln. EUR suma, taip siekiant užsitikrinti pakankamą investicijų grąžą ateityje, ir Elan akcininkai manė, kad šio ilgalaikio plano nepakanka tokiai didelei kapitalo injekcijai pagrįsti. 2008 m. rugpjūčio mėn. parengtą bendrovės atgaivinimo planą daugiausia sudarė prognozės ir trūko informacijos apie planuojamą kapitalo padidinimą. Tiek ilgalaikį 2008–2012 m. planą, tiek atgaivinimo planą parengė pati Elan, kuriai nepadėjo joks nepriklausomas konsultantas. Kitas su antruoju kapitalo padidinimu susijęs dokumentas, kurį pateikė Slovėnija, buvo KAD 2008 m. liepos mėn. parengtas Elan vertės išankstinis įvertinimas. Vis dėlto šis dokumentas nepatvirtina Slovėnijos argumento, kad Elan akcininkai veikė kaip apdairūs investuotojai, nes pagal jame pateiktą įvertį, atsižvelgiant į galimus įsipareigojimus, Elan nuosavo kapitalo vertė 2008 m. liepos mėn. buvo neigiama: -[29,5–34] mln. EUR. Be to, iš šių išankstinių vertinimų matyti, kad Elan ilgalaikiame 2008–2012 m. plane pateiktos prognozės galėjo būti pernelyg optimistinės, turint omeny ankstesnę patirtį, ir jei taip, tai bendrovės vertė iš tiesų būtų buvusi dar mažesnė. |
| --- | --- |

(135)

Nors Elan iš tiesų parengė ilgalaikį 2008–2012 m. visos grupės planą, reikia atsižvelgti į tai, kad jame buvo numatyta padidinti kapitalą 25 mln. EUR suma, taip siekiant užsitikrinti pakankamą investicijų grąžą ateityje, ir Elan akcininkai manė, kad šio ilgalaikio plano nepakanka tokiai didelei kapitalo injekcijai pagrįsti. 2008 m. rugpjūčio mėn. parengtą bendrovės atgaivinimo planą daugiausia sudarė prognozės ir trūko informacijos apie planuojamą kapitalo padidinimą. Tiek ilgalaikį 2008–2012 m. planą, tiek atgaivinimo planą parengė pati Elan, kuriai nepadėjo joks nepriklausomas konsultantas. Kitas su antruoju kapitalo padidinimu susijęs dokumentas, kurį pateikė Slovėnija, buvo KAD 2008 m. liepos mėn. parengtas Elan vertės išankstinis įvertinimas. Vis dėlto šis dokumentas nepatvirtina Slovėnijos argumento, kad Elan akcininkai veikė kaip apdairūs investuotojai, nes pagal jame pateiktą įvertį, atsižvelgiant į galimus įsipareigojimus, Elan nuosavo kapitalo vertė 2008 m. liepos mėn. buvo neigiama: -[29,5–34] mln. EUR. Be to, iš šių išankstinių vertinimų matyti, kad Elan ilgalaikiame 2008–2012 m. plane pateiktos prognozės galėjo būti pernelyg optimistinės, turint omeny ankstesnę patirtį, ir jei taip, tai bendrovės vertė iš tiesų būtų buvusi dar mažesnė.

| (136) | Slovėnija taip pat pateikė Elan nuosavo kapitalo įvertinimą pagal diskontuotų pinigų srautų metodą. Šiame nuosavo kapitalo įvertinime, kurį 2008 m. birželio mėn. parengė [...], nustatyta Elan rinkos vertė 2007 m. gruodžio 31 d. tebebuvo teigiama: [35–40] mln. EUR. Tačiau, kaip aprašyta pirmiau (žr. (70)–(74) konstatuojamąsias dalis), Elan padėtis per 2008 m. labai pablogėjo. Atsižvelgiant į šiuos pokyčius, reikia manyti, kad minėtas nuosavo kapitalo įvertinimas jau buvo pasenęs 2008 m. rugpjūčio 28 d., kai Elan akcininkai nusprendė daryti kapitalo injekciją, ir juo negalima remtis siekiant įrodyti, kad Elan akcininkai veikė kaip apdairūs rinkos investuotojai, ypač turint omenyje tai, kokiomis aplinkybėmis buvo padaryta antroji kapitalo injekcija. |
| --- | --- |

(136)

Slovėnija taip pat pateikė Elan nuosavo kapitalo įvertinimą pagal diskontuotų pinigų srautų metodą. Šiame nuosavo kapitalo įvertinime, kurį 2008 m. birželio mėn. parengė [...], nustatyta Elan rinkos vertė 2007 m. gruodžio 31 d. tebebuvo teigiama: [35–40] mln. EUR. Tačiau, kaip aprašyta pirmiau (žr. (70)–(74) konstatuojamąsias dalis), Elan padėtis per 2008 m. labai pablogėjo. Atsižvelgiant į šiuos pokyčius, reikia manyti, kad minėtas nuosavo kapitalo įvertinimas jau buvo pasenęs 2008 m. rugpjūčio 28 d., kai Elan akcininkai nusprendė daryti kapitalo injekciją, ir juo negalima remtis siekiant įrodyti, kad Elan akcininkai veikė kaip apdairūs rinkos investuotojai, ypač turint omenyje tai, kokiomis aplinkybėmis buvo padaryta antroji kapitalo injekcija.

| (137) | Kaip aprašyta (32) konstatuojamojoje dalyje, bet kokiam kapitalo didinimui akcininkai pritarė tik su sąlyga, kad prieš tai būtų susitarta su bankais dėl Elan paskolų grąžinimo terminų atidėjimo. Nors iki kapitalo padidinimo su bankais susitarti nepavyko, Elan akcininkai vis tiek padarė kapitalo injekciją, nes kitaip Elan būtų bankrutavusi. |
| --- | --- |

(137)

Kaip aprašyta (32) konstatuojamojoje dalyje, bet kokiam kapitalo didinimui akcininkai pritarė tik su sąlyga, kad prieš tai būtų susitarta su bankais dėl Elan paskolų grąžinimo terminų atidėjimo. Nors iki kapitalo padidinimo su bankais susitarti nepavyko, Elan akcininkai vis tiek padarė kapitalo injekciją, nes kitaip Elan būtų bankrutavusi.

| (138) | Jeigu bankai būtų sutikę iki kapitalo padidinimo atidėti paskolų grąžinimo terminus, tai būtų galima laikyti ženklu, jog bankai tikėjosi, kad pavyks atgaivinti Elan. Tačiau taip nebuvo – priešingai, vienas bankas netgi kreipėsi į teismą, kad šis įsakytų Elan grąžinti likusias skolas. Iš tokios banko pozicijos galima spręsti, jog rinkos dalyviai netikėjo, kad pavyks atgaivinti Elan. |
| --- | --- |

(138)

Jeigu bankai būtų sutikę iki kapitalo padidinimo atidėti paskolų grąžinimo terminus, tai būtų galima laikyti ženklu, jog bankai tikėjosi, kad pavyks atgaivinti Elan. Tačiau taip nebuvo – priešingai, vienas bankas netgi kreipėsi į teismą, kad šis įsakytų Elan grąžinti likusias skolas. Iš tokios banko pozicijos galima spręsti, jog rinkos dalyviai netikėjo, kad pavyks atgaivinti Elan.

| (139) | Reikia atsižvelgti ir į tai, kad akcininkai dar 2007 m. padarė 10,225 mln. EUR kapitalo injekciją į Elan, kuri nebuvo sėkminga. Svarbu paaiškinti, kad nors 2007 m. kapitalo injekcija buvo padaryta remiantis vadinamuoju strateginės plėtros planu, pagal kurį Elan iš pradžių prašė investuoti 20,2 mln. EUR, 2008 m. kapitalo injekcijos – 10 mln. EUR – negalima laikyti antrąja pradiniame strateginės plėtros plane numatytos investicijos dalimi. 2008 m. kapitalo injekcijos reikėjo siekiant išvengti nemokumo, grąžinant Elan trūkstamą likvidumą ir padengiant patirtus nuostolius; šis kapitalas nebuvo skirtas strateginės plėtros plane nustatytiems tikslams pasiekti (žr. (23) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(139)

Reikia atsižvelgti ir į tai, kad akcininkai dar 2007 m. padarė 10,225 mln. EUR kapitalo injekciją į Elan, kuri nebuvo sėkminga. Svarbu paaiškinti, kad nors 2007 m. kapitalo injekcija buvo padaryta remiantis vadinamuoju strateginės plėtros planu, pagal kurį Elan iš pradžių prašė investuoti 20,2 mln. EUR, 2008 m. kapitalo injekcijos – 10 mln. EUR – negalima laikyti antrąja pradiniame strateginės plėtros plane numatytos investicijos dalimi. 2008 m. kapitalo injekcijos reikėjo siekiant išvengti nemokumo, grąžinant Elan trūkstamą likvidumą ir padengiant patirtus nuostolius; šis kapitalas nebuvo skirtas strateginės plėtros plane nustatytiems tikslams pasiekti (žr. (23) konstatuojamąją dalį).

| (140) | Galiausiai Komisija pažymi, kad tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, visi akcininkai priklausė valstybei, t. y. prie kapitalo didinimo neprisidėjo joks privatus akcininkas. |
| --- | --- |

(140)

Galiausiai Komisija pažymi, kad tuo metu, kai pradėta taikyti ši priemonė, visi akcininkai priklausė valstybei, t. y. prie kapitalo didinimo neprisidėjo joks privatus akcininkas.

| (141) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 2 priemonė nebuvo taikoma laikantis privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo ir ją taikant Elan buvo suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(141)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 2 priemonė nebuvo taikoma laikantis privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo ir ją taikant Elan buvo suteiktas pranašumas.

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (142) | Komisija pažymi, kad pagalbos gavėjas vykdo savo veiklą rinkose, kurios yra atvertos konkurencijai. Bet kokia valstybės pagalba tokiai įmonei gali suteikti jai pranašumą prieš kitus tokių dotacijų negavusius konkurentus. Priešingai Slovėnijos nuomonei, šiuo atveju nesvarbu, ar Elan konkurentai užėmė didesnes rinkos dalis negu Elan ir ar jie taip pat gavo lėšų iš savo akcininkų. |
| --- | --- |

(142)

Komisija pažymi, kad pagalbos gavėjas vykdo savo veiklą rinkose, kurios yra atvertos konkurencijai. Bet kokia valstybės pagalba tokiai įmonei gali suteikti jai pranašumą prieš kitus tokių dotacijų negavusius konkurentus. Priešingai Slovėnijos nuomonei, šiuo atveju nesvarbu, ar Elan konkurentai užėmė didesnes rinkos dalis negu Elan ir ar jie taip pat gavo lėšų iš savo akcininkų.

| (143) | Kai valstybės narės suteikta pagalba sustiprinama įmonės padėtis kitų Sąjungos vidaus prekyboje konkuruojančių įmonių atžvilgiu, reikia manyti, kad pagalba turėjo įtakos šiai prekybai (34). Tarp valstybių narių iš tiesų vyksta prekyba slidinėjimo įranga ir jūrų laivais – prekėmis, kurias gamina ir parduoda šis pagalbos gavėjas. |
| --- | --- |

(143)

Kai valstybės narės suteikta pagalba sustiprinama įmonės padėtis kitų Sąjungos vidaus prekyboje konkuruojančių įmonių atžvilgiu, reikia manyti, kad pagalba turėjo įtakos šiai prekybai (34). Tarp valstybių narių iš tiesų vyksta prekyba slidinėjimo įranga ir jūrų laivais – prekėmis, kurias gamina ir parduoda šis pagalbos gavėjas.

| (144) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 2 priemonė galėjo iškraipyti konkurenciją ir paveikti prekybą. |
| --- | --- |

(144)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 2 priemonė galėjo iškraipyti konkurenciją ir paveikti prekybą.

5.2.3.   Išvada dėl valstybės pagalbos

| (145) | Atsižvelgdama į išdėstytus argumentus, Komisija daro išvadą, kad 2 priemonė yra SESV 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba Elan. Slovėnija nesilaikė įpareigojimo nesiimti veiksmų pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(145)

Atsižvelgdama į išdėstytus argumentus, Komisija daro išvadą, kad 2 priemonė yra SESV 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba Elan. Slovėnija nesilaikė įpareigojimo nesiimti veiksmų pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį.

5.3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

| (146) | SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos išimtys iš SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(146)

SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos išimtys iš SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka.

| (147) | Tokiomis aplinkybėmis reikia pažymėti, jog prievolė įrodyti, kad, nukrypstant nuo SESV 107 straipsnio 1 dalies, valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka, tenka visų pirma atitinkamai valstybei narei, kuri privalo įrodyti, kad tenkinamos tokiai išimčiai taikyti būtinos sąlygos (35). |
| --- | --- |

(147)

Tokiomis aplinkybėmis reikia pažymėti, jog prievolė įrodyti, kad, nukrypstant nuo SESV 107 straipsnio 1 dalies, valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka, tenka visų pirma atitinkamai valstybei narei, kuri privalo įrodyti, kad tenkinamos tokiai išimčiai taikyti būtinos sąlygos (35).

| (148) | Komisija vertina 2 priemonės suderinamumą su vidaus rinka pagal minėtas išimtis. Kadangi ši priemonė taikyta įmonei, kuri patyrė sunkumų (žr. 5.1 punktą), Komisija pirmiausia vertina priemonės suderinamumą su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Tada vertinama, ar ją galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal kokias nors kitas nuostatas. |
| --- | --- |

(148)

Komisija vertina 2 priemonės suderinamumą su vidaus rinka pagal minėtas išimtis. Kadangi ši priemonė taikyta įmonei, kuri patyrė sunkumų (žr. 5.1 punktą), Komisija pirmiausia vertina priemonės suderinamumą su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Tada vertinama, ar ją galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal kokias nors kitas nuostatas.

5.3.1.   Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės

| (149) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 33 punktą sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik sunkumų patiriančioms įmonėms. Elan atitinka tokios pagalbos teikimo reikalavimus, nes tuo metu, kai padaryta antroji kapitalo injekcija, ją buvo galima laikyti sunkumų patiriančia įmone (žr. (74) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(149)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 33 punktą sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik sunkumų patiriančioms įmonėms. Elan atitinka tokios pagalbos teikimo reikalavimus, nes tuo metu, kai padaryta antroji kapitalo injekcija, ją buvo galima laikyti sunkumų patiriančia įmone (žr. (74) konstatuojamąją dalį).

| (150) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires sanavimo pagalba turi atitikti tam tikrus reikalavimus. Tiriama priemonė tenkina ne visus iš jų:






  a) | pirma, pagal šią priemonę skirta ne paskola ar garantija, o kapitalo injekcija (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punkto a papunktis); |
| --- | --- | --- |

(150)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires sanavimo pagalba turi atitikti tam tikrus reikalavimus. Tiriama priemonė tenkina ne visus iš jų:

a)

pirma, pagal šią priemonę skirta ne paskola ar garantija, o kapitalo injekcija (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punkto a papunktis);

| b) | antra, ši priemonė nebaigta taikyti per šešis mėnesius po pirmosios išmokos (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punkto a papunktis); |
| --- | --- |

b)

antra, ši priemonė nebaigta taikyti per šešis mėnesius po pirmosios išmokos (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punkto a papunktis);

| c) | trečia, Slovėnija per šešis mėnesius nuo priemonės taikymo pradžios nepateikė restruktūrizavimo ar likvidavimo plano arba įrodymo, kad garantija buvo panaikinta (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punkto c papunktis). |
| --- | --- |

c)

trečia, Slovėnija per šešis mėnesius nuo priemonės taikymo pradžios nepateikė restruktūrizavimo ar likvidavimo plano arba įrodymo, kad garantija buvo panaikinta (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punkto c papunktis).

| (151) | Todėl atitinkamų kapitalo injekcijų negalima laikyti sanavimo pagalba. |
| --- | --- |

(151)

Todėl atitinkamų kapitalo injekcijų negalima laikyti sanavimo pagalba.

| (152) | Tiriama priemonė taip pat neatitinka visų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse restruktūrizavimo pagalbai nustatytų reikalavimų, nes nebuvo imtasi jokių kompensacinių priemonių, kuriomis būtų buvę galima kompensuoti neigiamą pagalbos poveikį prekybos sąlygoms. |
| --- | --- |

(152)

Tiriama priemonė taip pat neatitinka visų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse restruktūrizavimo pagalbai nustatytų reikalavimų, nes nebuvo imtasi jokių kompensacinių priemonių, kuriomis būtų buvę galima kompensuoti neigiamą pagalbos poveikį prekybos sąlygoms.

| (153) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38–42 punktus, atliekant restruktūrizavimą, yra privaloma kartu taikyti kompensacines priemones, kurios būtų proporcingos tokios pagalbos iškreipiančiam poveikiui ir ypač pagalbą gavusios įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai toje rinkoje. Gairių 40 punkte nustatyta, kad kompensacinės priemonės turėtų būti įgyvendinamos ypač tokioje rinkoje ar rinkose, kur po restruktūrizavimo įmonė užims svarbią vietą. Slovėnija teigia, kad kompensacinį poveikį turėjo dalies Elan turto pardavimas 2009 ir 2010 m. |
| --- | --- |

(153)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38–42 punktus, atliekant restruktūrizavimą, yra privaloma kartu taikyti kompensacines priemones, kurios būtų proporcingos tokios pagalbos iškreipiančiam poveikiui ir ypač pagalbą gavusios įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai toje rinkoje. Gairių 40 punkte nustatyta, kad kompensacinės priemonės turėtų būti įgyvendinamos ypač tokioje rinkoje ar rinkose, kur po restruktūrizavimo įmonė užims svarbią vietą. Slovėnija teigia, kad kompensacinį poveikį turėjo dalies Elan turto pardavimas 2009 ir 2010 m.

| (154) | Kalbant apie Elan žiemos sporto padalinį, pažymėtina, kad Slovėnija apibūdina Elan kaip „vieną iš paskutiniųjų nepriklausomų žiemos sporto įrangos prekių ženklų“ ir vadina ją tik „tik nestipria kur kas stambesnių tos rinkos dalyvių konkurente“ (36). Tačiau pastarasis apibūdinimas neatitinka dabartinės didžiausios Elan akcininkės pateikto šios įmonės aprašymo: pasak PDP, Elan 2010 m. pardavė 448 000 slidžių porų ir 217 000 snieglenčių, jai teko 13 % slidžių gamybos pasauliniu mastu ir Elan prekių ženklas buvo septintas svarbiausias slidžių prekių ženklas pasaulyje – juo paženklintos prekės sudarė apie 8 % pasaulio rinkos. |
| --- | --- |

(154)

Kalbant apie Elan žiemos sporto padalinį, pažymėtina, kad Slovėnija apibūdina Elan kaip „vieną iš paskutiniųjų nepriklausomų žiemos sporto įrangos prekių ženklų“ ir vadina ją tik „tik nestipria kur kas stambesnių tos rinkos dalyvių konkurente“ (36). Tačiau pastarasis apibūdinimas neatitinka dabartinės didžiausios Elan akcininkės pateikto šios įmonės aprašymo: pasak PDP, Elan 2010 m. pardavė 448 000 slidžių porų ir 217 000 snieglenčių, jai teko 13 % slidžių gamybos pasauliniu mastu ir Elan prekių ženklas buvo septintas svarbiausias slidžių prekių ženklas pasaulyje – juo paženklintos prekės sudarė apie 8 % pasaulio rinkos.

| (155) | Slovėnija nesiūlo konkrečiai apibrėžti produktų rinkų arba geografinių rinkų, kuriose vykdo veiklą Elan žiemos sporto padalinys. Kaip rašoma toliau, atsižvelgiant į Slovėnijos pateiktą informaciją ir turint omenyje argumentus dėl rinkos apibrėžties remiantis ankstesne bendrovių susijungimo praktika (37), reikia daryti išvadą, kad bent kai kuriose iš šių rinkų Elan buvo užėmusi iš tiesų didelę rinkos dalį. |
| --- | --- |

(155)

Slovėnija nesiūlo konkrečiai apibrėžti produktų rinkų arba geografinių rinkų, kuriose vykdo veiklą Elan žiemos sporto padalinys. Kaip rašoma toliau, atsižvelgiant į Slovėnijos pateiktą informaciją ir turint omenyje argumentus dėl rinkos apibrėžties remiantis ankstesne bendrovių susijungimo praktika (37), reikia daryti išvadą, kad bent kai kuriose iš šių rinkų Elan buvo užėmusi iš tiesų didelę rinkos dalį.

| (156) | Komisija, siekdama įvertinti šios įmonės santykinę svarbą tose rinkose, kuriose ji dalyvauja, ištyrė turimus duomenis, įskaitant pačios Elan parengtus strateginius dokumentus. Kartu su įvairiais slidinėjimo reikmenimis itin svarbūs Elan gaminiai yra kalnų slidės ir snieglentės. Jos, viena vertus, parduodamos kaip Elan prekių ženklu paženklinti gaminiai mažmenininkams (toliau – mažmeninė rinka); kita vertus, Elan, kaip vadinamoji originalios įrangos gamintoja, tiekia slides ir snieglentes kitiems (konkuruojantiems) gamintojams (toliau – originalios įrangos gamintojų rinka). Svarbu tai, kad Komisija savo 2005 m. gruodžio mėn. sprendime dėl COMP/M.3765 – AMER SALOMON atvejo manė, kad įvairių rūšių žiemos sporto įrangos prekės patenka į atskiras produktų rinkas, be kita ko, yra atskiros rinkos tokiems gaminiams kaip antai kalnų slidėms ir snieglentėms, taip pat originalios kalnų slidžių įrangos gamintojų rinka. Manyta, kad žiemos sporto įrangos prekių mažmeninės rinkos yra nacionalinės, o originalios įrangos gamintojų rinkos veikia mažų mažiausiai EEE mastu (38). Savo 2006–2010 m. originalios Elan slidžių įrangos gamybos plėtros plane įmonė nurodė, kad ji 2005 m. užėmė 21 % originalios slidžių įrangos gamybos pasaulinės rinkos dalį, ir paaiškino: „[...]“. Įmonės Elan Sportartikel 2006–2010 m. plėtros plane pažymima, kad Elan manė esanti snieglenčių gamybos pasaulinė lyderė, 2005 m. ji pagamino 268 000 snieglenčių ir užėmė 16 % dalį pasaulinėje rinkoje. Didžioji šios produkcijos dalis buvo skirta originalios įrangos gamybos verslui, taip pat 2005 m. parduota 30 000 snieglenčių, paženklintų Elan prekių ženklu. Plėtros plano Rinkos ir prekių ženklo skverbties strategijoje „Elan prekių ženklas 2006–2010 m.“ nurodyta, kad Elan prekių ženklu paženklintoms slidėms teko 7,5 % pasaulinės rinkos dalis, taigi Elan pagal rinkos dalies dydį užėmė septintąją vietą. Tačiau šiame dokumente pabrėžiama, jog įmonė manė, kad jos prekių ženklas per vidutinės trukmės laikotarpį gali užimti poziciją greta penkių svarbiausių prekių ženklų; paaiškinta, kad [...]. |
| --- | --- |

(156)

Komisija, siekdama įvertinti šios įmonės santykinę svarbą tose rinkose, kuriose ji dalyvauja, ištyrė turimus duomenis, įskaitant pačios Elan parengtus strateginius dokumentus. Kartu su įvairiais slidinėjimo reikmenimis itin svarbūs Elan gaminiai yra kalnų slidės ir snieglentės. Jos, viena vertus, parduodamos kaip Elan prekių ženklu paženklinti gaminiai mažmenininkams (toliau – mažmeninė rinka); kita vertus, Elan, kaip vadinamoji originalios įrangos gamintoja, tiekia slides ir snieglentes kitiems (konkuruojantiems) gamintojams (toliau – originalios įrangos gamintojų rinka). Svarbu tai, kad Komisija savo 2005 m. gruodžio mėn. sprendime dėl COMP/M.3765 – AMER SALOMON atvejo manė, kad įvairių rūšių žiemos sporto įrangos prekės patenka į atskiras produktų rinkas, be kita ko, yra atskiros rinkos tokiems gaminiams kaip antai kalnų slidėms ir snieglentėms, taip pat originalios kalnų slidžių įrangos gamintojų rinka. Manyta, kad žiemos sporto įrangos prekių mažmeninės rinkos yra nacionalinės, o originalios įrangos gamintojų rinkos veikia mažų mažiausiai EEE mastu (38). Savo 2006–2010 m. originalios Elan slidžių įrangos gamybos plėtros plane įmonė nurodė, kad ji 2005 m. užėmė 21 % originalios slidžių įrangos gamybos pasaulinės rinkos dalį, ir paaiškino: „[...]“. Įmonės Elan Sportartikel 2006–2010 m. plėtros plane pažymima, kad Elan manė esanti snieglenčių gamybos pasaulinė lyderė, 2005 m. ji pagamino 268 000 snieglenčių ir užėmė 16 % dalį pasaulinėje rinkoje. Didžioji šios produkcijos dalis buvo skirta originalios įrangos gamybos verslui, taip pat 2005 m. parduota 30 000 snieglenčių, paženklintų Elan prekių ženklu. Plėtros plano Rinkos ir prekių ženklo skverbties strategijoje „Elan prekių ženklas 2006–2010 m.“ nurodyta, kad Elan prekių ženklu paženklintoms slidėms teko 7,5 % pasaulinės rinkos dalis, taigi Elan pagal rinkos dalies dydį užėmė septintąją vietą. Tačiau šiame dokumente pabrėžiama, jog įmonė manė, kad jos prekių ženklas per vidutinės trukmės laikotarpį gali užimti poziciją greta penkių svarbiausių prekių ženklų; paaiškinta, kad [...].

| (157) | Kadangi iš žiemos sporto padalinio Elan gauna daugiausia pajamų, taip pat turint omenyje pirmiau aprašytas tvirtas Elan pozicijas bent kai kuriuose žiemos sporto verslo sektoriuose, kompensacinių priemonių visų pirma derėjo imtis šioje srityje. Tiriant tai, ką Slovėnija nurodė kaip žiemos sporto padalinio kompensacines priemones, nustatyta, jog vienintelis turto perleidimas buvo tai, kad Elan pardavė savo [17,5–20 %] kapitalo dalį, turėtą bendrovėje, kuri buvo jos prekių platinimo JAV bendrosios įmonės partnerė Dal Bello Sports (toliau – Dal Bello). Savo dalį joje Elan pardavė todėl, kad buvo likviduota Šiaurės Amerikoje veikusi rinkodaros ir prekių platinimo bendroji įmonė su Dal Bello. Elan teigimu, nutraukus šį bendradarbiavimą sumažėjo Elan prekybos apimtis Kanadoje ir JAV, ir tai, pasak jos, yra „kompensacinis poveikis“. |
| --- | --- |

(157)

Kadangi iš žiemos sporto padalinio Elan gauna daugiausia pajamų, taip pat turint omenyje pirmiau aprašytas tvirtas Elan pozicijas bent kai kuriuose žiemos sporto verslo sektoriuose, kompensacinių priemonių visų pirma derėjo imtis šioje srityje. Tiriant tai, ką Slovėnija nurodė kaip žiemos sporto padalinio kompensacines priemones, nustatyta, jog vienintelis turto perleidimas buvo tai, kad Elan pardavė savo [17,5–20 %] kapitalo dalį, turėtą bendrovėje, kuri buvo jos prekių platinimo JAV bendrosios įmonės partnerė Dal Bello Sports (toliau – Dal Bello). Savo dalį joje Elan pardavė todėl, kad buvo likviduota Šiaurės Amerikoje veikusi rinkodaros ir prekių platinimo bendroji įmonė su Dal Bello. Elan teigimu, nutraukus šį bendradarbiavimą sumažėjo Elan prekybos apimtis Kanadoje ir JAV, ir tai, pasak jos, yra „kompensacinis poveikis“.

| (158) | Pirmiausia svarbu pažymėti, kad Dal Bello akcijų pardavimas neminimas nei ilgalaikiame 2008–2012 m. plane, nei bendrovės atgaivinimo plane, todėl jo negalima laikyti „neatskiriama restruktūrizavimo dalimi“, kaip numatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkte. Išties atidžiai ištyrus šią operaciją nustatyta, kad šis bendradarbiavimas rinkodaros ir platinimo srityje buvo nutrauktas Dal Bello iniciatyva. Su tuo sutiko ir Slovėnija: „Dėl Elan 2008 m. patirtų problemų ir todėl, kad Dal Bello ieškojo patikimesnio partnerio, ilgainiui imta svarstyti galimybė nutraukti šį kitais atžvilgiais sėkmingą bendradarbiavimą. Po tokių diskusijų 2009 m. gruodžio 14 d. buvo sudarytas susitarimas dėl bendrosios įmonės likvidavimo <...>“. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Elan turto pardavimo jau vien dėl šių priežasčių negalima laikyti kompensacine priemone. |
| --- | --- |

(158)

Pirmiausia svarbu pažymėti, kad Dal Bello akcijų pardavimas neminimas nei ilgalaikiame 2008–2012 m. plane, nei bendrovės atgaivinimo plane, todėl jo negalima laikyti „neatskiriama restruktūrizavimo dalimi“, kaip numatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkte. Išties atidžiai ištyrus šią operaciją nustatyta, kad šis bendradarbiavimas rinkodaros ir platinimo srityje buvo nutrauktas Dal Bello iniciatyva. Su tuo sutiko ir Slovėnija: „Dėl Elan 2008 m. patirtų problemų ir todėl, kad Dal Bello ieškojo patikimesnio partnerio, ilgainiui imta svarstyti galimybė nutraukti šį kitais atžvilgiais sėkmingą bendradarbiavimą. Po tokių diskusijų 2009 m. gruodžio 14 d. buvo sudarytas susitarimas dėl bendrosios įmonės likvidavimo <...>“. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Elan turto pardavimo jau vien dėl šių priežasčių negalima laikyti kompensacine priemone.

| (159) | Be to, nors prekybos apimties mažinimas, dėl kurio sumažėja pagalbos gavėjo rinkos dalis, kitokiomis aplinkybėmis gali būti kompensacinė priemonė, Komisija pažymi, kad tiriamu atveju operacija vyko mažmeninėje rinkoje, kurią Komisija iki tol laikė nacionaline rinka (39), ir kad Elan prekybos slidėmis apimtis sumažėjo tik Šiaurės Amerikos rinkoje, o ne Europos rinkoje (-ose), todėl tai negalėjo kompensuoti EEE atsiradusių iškraipymų. Be to, bendroji įmonė užsiėmė slidžių rinkodara ir platinimu, o ne gamyba, nors slidžių ir snieglenčių gamyba yra pagrindinė Elan veikla. Tinkamomis kompensacinėmis priemonėmis galima laikyti tik pagrindinėje rinkoje pagalbos gavėjo turėto turto perleidimą. |
| --- | --- |

(159)

Be to, nors prekybos apimties mažinimas, dėl kurio sumažėja pagalbos gavėjo rinkos dalis, kitokiomis aplinkybėmis gali būti kompensacinė priemonė, Komisija pažymi, kad tiriamu atveju operacija vyko mažmeninėje rinkoje, kurią Komisija iki tol laikė nacionaline rinka (39), ir kad Elan prekybos slidėmis apimtis sumažėjo tik Šiaurės Amerikos rinkoje, o ne Europos rinkoje (-ose), todėl tai negalėjo kompensuoti EEE atsiradusių iškraipymų. Be to, bendroji įmonė užsiėmė slidžių rinkodara ir platinimu, o ne gamyba, nors slidžių ir snieglenčių gamyba yra pagrindinė Elan veikla. Tinkamomis kompensacinėmis priemonėmis galima laikyti tik pagrindinėje rinkoje pagalbos gavėjo turėto turto perleidimą.

| (160) | Slovėnija taip pat teigė, kad kompensacinėmis priemonėmis galima laikyti slidžių gamybos darbuotojų skaičiaus mažinimą ir tai, kad sumažintos įmonės investicijos į rinkodarą. |
| --- | --- |

(160)

Slovėnija taip pat teigė, kad kompensacinėmis priemonėmis galima laikyti slidžių gamybos darbuotojų skaičiaus mažinimą ir tai, kad sumažintos įmonės investicijos į rinkodarą.

| (161) | Tačiau, kaip patvirtinta ir Elan ilgalaikiame plane bei šios bendrovės Atgaivinimo plane, šias priemones reikia laikyti paprastomis racionalizavimo priemonėmis, kuriomis siekiama sumažinti sąnaudas ir padidinti efektyvumą, kad būtų atkurtas finansinis gyvybingumas. Šių priemonių tikslas nebuvo sumažinti Elan rinkos dalį arba kompensuoti kokius nors konkurencijos iškraipymus dėl Elan gautos pagalbos. |
| --- | --- |

(161)

Tačiau, kaip patvirtinta ir Elan ilgalaikiame plane bei šios bendrovės Atgaivinimo plane, šias priemones reikia laikyti paprastomis racionalizavimo priemonėmis, kuriomis siekiama sumažinti sąnaudas ir padidinti efektyvumą, kad būtų atkurtas finansinis gyvybingumas. Šių priemonių tikslas nebuvo sumažinti Elan rinkos dalį arba kompensuoti kokius nors konkurencijos iškraipymus dėl Elan gautos pagalbos.

| (162) | Slovėnijos teigimu, jūrų sektoriuje kompensacinį poveikį turėjo šio turto perleidimas: 2009 m. Elan pardavė dvi bendroves, kurios užsiėmė jachtų frachtavimu, Elan Yachting d.o.o. ir Elan Marine Charter d.o.o. 2010 m. parduota Kroatijoje įsikūrusi bendrovė Elan Brod d.o.o., kuri daugiausia užsiėmė motorlaivių gamyba. Slovėnija tvirtina, kad šios bendrovės nebuvo struktūriškai nuostolingos, kad Elan Yachting d.o.o. ir Elan Marine Charter d.o.o. savo frachtavimo veikla padėjo Elan jachtoms patekti į pagrindines Elan rinkas ir kad pasitraukus iš motorlaivių rinkos segmento labai sumažėjo Elan užimama pramoginių ir sportinių laivų rinkos dalis. |
| --- | --- |

(162)

Slovėnijos teigimu, jūrų sektoriuje kompensacinį poveikį turėjo šio turto perleidimas: 2009 m. Elan pardavė dvi bendroves, kurios užsiėmė jachtų frachtavimu, Elan Yachting d.o.o. ir Elan Marine Charter d.o.o. 2010 m. parduota Kroatijoje įsikūrusi bendrovė Elan Brod d.o.o., kuri daugiausia užsiėmė motorlaivių gamyba. Slovėnija tvirtina, kad šios bendrovės nebuvo struktūriškai nuostolingos, kad Elan Yachting d.o.o. ir Elan Marine Charter d.o.o. savo frachtavimo veikla padėjo Elan jachtoms patekti į pagrindines Elan rinkas ir kad pasitraukus iš motorlaivių rinkos segmento labai sumažėjo Elan užimama pramoginių ir sportinių laivų rinkos dalis.

| (163) | Komisija primena, kad pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktą kompensacinės priemonės turi būti įgyvendinamos ypač tokioje rinkoje ar rinkose, kur po restruktūrizavimo įmonė užims svarbią vietą. Nurašymai ir nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nelaikomi pajėgumų sumažinimu. |
| --- | --- |

(163)

Komisija primena, kad pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktą kompensacinės priemonės turi būti įgyvendinamos ypač tokioje rinkoje ar rinkose, kur po restruktūrizavimo įmonė užims svarbią vietą. Nurašymai ir nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nelaikomi pajėgumų sumažinimu.

| (164) | Svarbu tai, kad jūrų sektoriaus verslas nėra pagrindinė Elan veikla. Kur kas didesnė bendrovės apyvartos dalis sukuriama žiemos sporto padalinyje. 2011 m. finansinės prognozės duomenimis, numatomos visos jūrų pramonės padalinio pajamos tebuvo [20–24] mln. EUR, o žiemos sporto padalinio pajamos – [58–68] mln. EUR. Be to, žiemos sporto padaliniui teko didesnioji 10 mln. EUR kapitalo injekcijos į Elan dalis (5,924 mln. EUR). Atsižvelgiant į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktą, atrodo abejotina, ar jūrų pramonės padalinyje turėto turto pardavimą apskritai galima laikyti tinkamomis kompensacinėmis priemonėmis, nes, kaip išsamiau paaiškinta toliau, jūrų sektorius nėra ta rinka, kurioje įmonė po restruktūrizavimo užėmė svarbiausią vietą. |
| --- | --- |

(164)

Svarbu tai, kad jūrų sektoriaus verslas nėra pagrindinė Elan veikla. Kur kas didesnė bendrovės apyvartos dalis sukuriama žiemos sporto padalinyje. 2011 m. finansinės prognozės duomenimis, numatomos visos jūrų pramonės padalinio pajamos tebuvo [20–24] mln. EUR, o žiemos sporto padalinio pajamos – [58–68] mln. EUR. Be to, žiemos sporto padaliniui teko didesnioji 10 mln. EUR kapitalo injekcijos į Elan dalis (5,924 mln. EUR). Atsižvelgiant į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktą, atrodo abejotina, ar jūrų pramonės padalinyje turėto turto pardavimą apskritai galima laikyti tinkamomis kompensacinėmis priemonėmis, nes, kaip išsamiau paaiškinta toliau, jūrų sektorius nėra ta rinka, kurioje įmonė po restruktūrizavimo užėmė svarbiausią vietą.

| (165) | Vis dėlto Komisija, siekdama visapusiškai įvertinti Slovėnijos argumentus, ištyrė, kiek pagrįsti yra Slovėnijos teiginiai, kad jūrų sektoriuje buvo imtasi tinkamų kompensacinių priemonių. Didžiausias Elan gamybos pajėgumas iki restruktūrizavimo buvo [280–330] burlaivių ir [45–55] motorlaiviai. Slovėnija nepasiūlė konkrečiai apibrėžti jūrų sektoriaus produktų rinkų ar geografinių rinkų, kuriose būtų galima įvertinti įmonės santykinę svarbą. Savo pastabose ji rašė apie Elan„pramoginių ir sportinių laivų rinkos“ dalies sumažinimą ir kartu paminėjo jos pasitraukimą iš „motorlaivių rinkos segmento“. |
| --- | --- |

(165)

Vis dėlto Komisija, siekdama visapusiškai įvertinti Slovėnijos argumentus, ištyrė, kiek pagrįsti yra Slovėnijos teiginiai, kad jūrų sektoriuje buvo imtasi tinkamų kompensacinių priemonių. Didžiausias Elan gamybos pajėgumas iki restruktūrizavimo buvo [280–330] burlaivių ir [45–55] motorlaiviai. Slovėnija nepasiūlė konkrečiai apibrėžti jūrų sektoriaus produktų rinkų ar geografinių rinkų, kuriose būtų galima įvertinti įmonės santykinę svarbą. Savo pastabose ji rašė apie Elan„pramoginių ir sportinių laivų rinkos“ dalies sumažinimą ir kartu paminėjo jos pasitraukimą iš „motorlaivių rinkos segmento“.

| (166) | Tačiau išanalizavus pateiktus dokumentus, įskaitant pačios Elan parengtus strateginius dokumentus, kuriuose aprašyta Elan jūrų pramonės padalinio konkurencinė padėtis, buvo geriau suprasta santykinė šios įmonės svarba jūrų sektoriaus rinkoje. Elan jūrų pramonės padalinio 2006–2010 m. plėtros plane rašoma, kad visų naujų laivų vertė pasaulinėje rinkoje yra apie 25 mlrd. EUR, iš jų 80 % yra motorlaiviai ir 20 % – burlaiviai; toks pats santykis būdingas ir Europos laivų rinkai. Elan apibūdino šią rinką kaip „labai segmentuotą“ ir nurodė, kad jos gaminamų burlaivių užimama ES rinkos dalis yra apie [0–5] proc., motorlaivių – mažiau kaip 1 % Vis dėlto šiame plėtros plane pažymima, kad rinka susideda iš įvairių segmentų, kuriuose esama skirtingų konkurencinių sąlygų, įskaitant kliūtis patekti į rinką. 2008 m. birželio mėn. Elan ilgalaikiame Skimar grupės 2008–2012 m. plane aprašyta laivų rinkos segmentacija pagal laivo ilgį ir nurodyta, kad didžiausia konkurencija buvo mažų (30 pėdų ilgio) laivų rinkos segmente, o Elan gamino ir pardavinėjo vidutinio (30–50 pėdų) ilgio kategorijos gaminius ir ketino sukurti naujų modelių [...]. Elan užimama rinkos dalis tame segmente, kuriame ji laiko save konkuruojančia įmone, aiškiausiai nurodyta didžiausios dabartinės Elan akcininkės PDP pranešime: „32–60 pėdų ilgio burlaivių segmente (kuris sudaro 20 % laivų rinkos) Elan 2010 m. pardavė 122 laivus; jos užimama rinkos dalis buvo 5,2 %“ Atrodo, kad rinkos segmentacija yra įtikinamai pagrįsta visų pirma tokiais kriterijais kaip laivo varymo sistemos rūšis (burės, elektros variklis) ir laivo dydis. Nesant priešingų nuomonių, Komisija šiame sprendime gali pritarti PDP vertinimui, kad Elan segmentuotoje burlaivių rinkoje užėmė didesnę kaip 5 % rinkos dalį. |
| --- | --- |

(166)

Tačiau išanalizavus pateiktus dokumentus, įskaitant pačios Elan parengtus strateginius dokumentus, kuriuose aprašyta Elan jūrų pramonės padalinio konkurencinė padėtis, buvo geriau suprasta santykinė šios įmonės svarba jūrų sektoriaus rinkoje. Elan jūrų pramonės padalinio 2006–2010 m. plėtros plane rašoma, kad visų naujų laivų vertė pasaulinėje rinkoje yra apie 25 mlrd. EUR, iš jų 80 % yra motorlaiviai ir 20 % – burlaiviai; toks pats santykis būdingas ir Europos laivų rinkai. Elan apibūdino šią rinką kaip „labai segmentuotą“ ir nurodė, kad jos gaminamų burlaivių užimama ES rinkos dalis yra apie [0–5] proc., motorlaivių – mažiau kaip 1 % Vis dėlto šiame plėtros plane pažymima, kad rinka susideda iš įvairių segmentų, kuriuose esama skirtingų konkurencinių sąlygų, įskaitant kliūtis patekti į rinką. 2008 m. birželio mėn. Elan ilgalaikiame Skimar grupės 2008–2012 m. plane aprašyta laivų rinkos segmentacija pagal laivo ilgį ir nurodyta, kad didžiausia konkurencija buvo mažų (30 pėdų ilgio) laivų rinkos segmente, o Elan gamino ir pardavinėjo vidutinio (30–50 pėdų) ilgio kategorijos gaminius ir ketino sukurti naujų modelių [...]. Elan užimama rinkos dalis tame segmente, kuriame ji laiko save konkuruojančia įmone, aiškiausiai nurodyta didžiausios dabartinės Elan akcininkės PDP pranešime: „32–60 pėdų ilgio burlaivių segmente (kuris sudaro 20 % laivų rinkos) Elan 2010 m. pardavė 122 laivus; jos užimama rinkos dalis buvo 5,2 %“ Atrodo, kad rinkos segmentacija yra įtikinamai pagrįsta visų pirma tokiais kriterijais kaip laivo varymo sistemos rūšis (burės, elektros variklis) ir laivo dydis. Nesant priešingų nuomonių, Komisija šiame sprendime gali pritarti PDP vertinimui, kad Elan segmentuotoje burlaivių rinkoje užėmė didesnę kaip 5 % rinkos dalį.

| (167) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, net jeigu į Elan jūrų pramonės padalinio turto pardavimą Komisija galėtų atsižvelgti vertindama suderinamumą su vidaus rinka, tai bet kokios kompensacinės priemonės jūrų sektoriuje turėtų būti susijusios su burlaivių gamyba, kuri aiškiai buvo pagrindinė Elan jūrų pramonės padalinio veikla, kaip jau minėta, sudariusi nemažą įmonės užimamą dalį toje, pasak Elan, „labai segmentuotoje rinkoje“. Todėl frachtavimo veiklos, kuria buvo nebent netiesiogiai remiama Elan prekyba jachtomis, ir motorlaivių gamybos (iš šio sektoriaus Elan visiškai pasitraukė pardavusi Elan Brod d.o.o.) perleidimas neatitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkto. Motorlaivius Elan pradėjo gaminti tik 2002 m., tikėdamasi taip pasinaudoti savo burlaivių sektoriuje pelnyta gera reputacija. Tačiau 2006 ir 2007 m. buvo parduota daugiausia 50 motorlaivių, o vėliau prekyba smuko iki [25–29] laivų 2008 m. ir tik [7–9] laivų 2009 m. |
| --- | --- |

(167)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, net jeigu į Elan jūrų pramonės padalinio turto pardavimą Komisija galėtų atsižvelgti vertindama suderinamumą su vidaus rinka, tai bet kokios kompensacinės priemonės jūrų sektoriuje turėtų būti susijusios su burlaivių gamyba, kuri aiškiai buvo pagrindinė Elan jūrų pramonės padalinio veikla, kaip jau minėta, sudariusi nemažą įmonės užimamą dalį toje, pasak Elan, „labai segmentuotoje rinkoje“. Todėl frachtavimo veiklos, kuria buvo nebent netiesiogiai remiama Elan prekyba jachtomis, ir motorlaivių gamybos (iš šio sektoriaus Elan visiškai pasitraukė pardavusi Elan Brod d.o.o.) perleidimas neatitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkto. Motorlaivius Elan pradėjo gaminti tik 2002 m., tikėdamasi taip pasinaudoti savo burlaivių sektoriuje pelnyta gera reputacija. Tačiau 2006 ir 2007 m. buvo parduota daugiausia 50 motorlaivių, o vėliau prekyba smuko iki [25–29] laivų 2008 m. ir tik [7–9] laivų 2009 m.

| (168) | Slovėnijos pateikta informacija taip pat patvirtina faktą, kad Elan akcininkai ir bankai veiklą, kurios buvo atsisakyta, laikė nepagrindine veikla (40). Be to, svarbu pažymėti, kad Elan patronuojamųjų bendrovių pardavimu nesiekta kompensuoti jokių konkurencijos iškraipymų. Visos trys patronuojamosios bendrovės veikė nuostolingai ne vienerius metus iki pardavimo ir tuo metu, kai buvo parduotos. Slovėnija pranešė Komisijai, kad visas Elan Yachting d.o.o. ir Elan Marine Charter d.o.o (kartu) veiklos grynasis rezultatas buvo – 157 000 EUR 2007 m., – 100 000 EUR 2008 m. ir – 57 000 EUR 2009 m. Be to, Elan Brod d.o.o per visą šį laikotarpį patyrė nuostolių: – 58 000 EUR per 2006 m., – 436 000 EUR per 2007 m., – 1 mln. EUR per 2008 m. ir – 1,5 mln. EUR per 2009 m. Turint omenyje šiuos skaičius, Slovėnijos teiginys, kad šios bendrovės nebuvo struktūriškai nuostolingos, atrodo nepagrįstas ir paviršutiniškas. Kaip aprašyta pirmiau, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires nurašymai ir nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nelaikomi pajėgumų sumažinimu. Tačiau dideli nustatyti trijų parduotų jūrų pramonės padalinio patronuojamųjų bendrovių nuostoliai ir spartus nepaliaujamas Elan Brod d.o.o. nuosmukis patvirtina, kad šis turto pardavimas bet kokiu atveju buvo būtinas gyvybingumui atkurti, todėl to negalima laikyti tinkamomis kompensacinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

(168)

Slovėnijos pateikta informacija taip pat patvirtina faktą, kad Elan akcininkai ir bankai veiklą, kurios buvo atsisakyta, laikė nepagrindine veikla (40). Be to, svarbu pažymėti, kad Elan patronuojamųjų bendrovių pardavimu nesiekta kompensuoti jokių konkurencijos iškraipymų. Visos trys patronuojamosios bendrovės veikė nuostolingai ne vienerius metus iki pardavimo ir tuo metu, kai buvo parduotos. Slovėnija pranešė Komisijai, kad visas Elan Yachting d.o.o. ir Elan Marine Charter d.o.o (kartu) veiklos grynasis rezultatas buvo – 157 000 EUR 2007 m., – 100 000 EUR 2008 m. ir – 57 000 EUR 2009 m. Be to, Elan Brod d.o.o per visą šį laikotarpį patyrė nuostolių: – 58 000 EUR per 2006 m., – 436 000 EUR per 2007 m., – 1 mln. EUR per 2008 m. ir – 1,5 mln. EUR per 2009 m. Turint omenyje šiuos skaičius, Slovėnijos teiginys, kad šios bendrovės nebuvo struktūriškai nuostolingos, atrodo nepagrįstas ir paviršutiniškas. Kaip aprašyta pirmiau, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires nurašymai ir nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nelaikomi pajėgumų sumažinimu. Tačiau dideli nustatyti trijų parduotų jūrų pramonės padalinio patronuojamųjų bendrovių nuostoliai ir spartus nepaliaujamas Elan Brod d.o.o. nuosmukis patvirtina, kad šis turto pardavimas bet kokiu atveju buvo būtinas gyvybingumui atkurti, todėl to negalima laikyti tinkamomis kompensacinėmis priemonėmis.

| (169) | Todėl Komisija daro išvadą, kad Elan turto pardavimas ir darbuotojų skaičiaus bei rinkodaros išlaidų mažinimas negali būti tinkamos kompensacinės priemonės. Kadangi nesiimta jokių tinkamų kompensacinių priemonių, net ir atsižvelgiant į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktą, kuriame nustatyta, kad leidimo suteikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse gali būti ne tokios griežtos kompensacinių priemonių įgyvendinimo atžvilgiu, Komisijai tenka daryti išvadą, kad netenkinamas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių reikalavimas dėl būtino tinkamų kompensacinių priemonių įgyvendinimo. Kadangi šiose gairėse nustatyti restruktūrizavimo pagalbos suderinamumo su vidaus rinka reikalavimai taikomi visi kartu, jei tik netenkinamas bent vienas iš šių reikalavimų, daroma išvada, kad gairės netaikytinos. Todėl Komisija toliau nevertina atitikties kitiems reikalavimams. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad 2 priemonės negalima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. |
| --- | --- |

(169)

Todėl Komisija daro išvadą, kad Elan turto pardavimas ir darbuotojų skaičiaus bei rinkodaros išlaidų mažinimas negali būti tinkamos kompensacinės priemonės. Kadangi nesiimta jokių tinkamų kompensacinių priemonių, net ir atsižvelgiant į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktą, kuriame nustatyta, kad leidimo suteikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse gali būti ne tokios griežtos kompensacinių priemonių įgyvendinimo atžvilgiu, Komisijai tenka daryti išvadą, kad netenkinamas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių reikalavimas dėl būtino tinkamų kompensacinių priemonių įgyvendinimo. Kadangi šiose gairėse nustatyti restruktūrizavimo pagalbos suderinamumo su vidaus rinka reikalavimai taikomi visi kartu, jei tik netenkinamas bent vienas iš šių reikalavimų, daroma išvada, kad gairės netaikytinos. Todėl Komisija toliau nevertina atitikties kitiems reikalavimams. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad 2 priemonės negalima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires.

5.3.2.   Suderinamumas su vidaus rinka pagal kitas nuostatas

| (170) | SESV 107 straipsnio 2 dalyje nustatytos išimtys šiuo atveju netaikytinos, nes ši priemonė nėra socialinio pobūdžio, neskirta pavieniams vartotojams, neskirta gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir neskirta tam tikriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams, kuriems padarė žalą šalies padalijimas. |
| --- | --- |

(170)

SESV 107 straipsnio 2 dalyje nustatytos išimtys šiuo atveju netaikytinos, nes ši priemonė nėra socialinio pobūdžio, neskirta pavieniams vartotojams, neskirta gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir neskirta tam tikriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams, kuriems padarė žalą šalies padalijimas.

| (171) | Daugiau išimčių nustatyta SESV 107 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(171)

Daugiau išimčių nustatyta SESV 107 straipsnio 3 dalyje.

| (172) | SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta, kad „pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti“, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Elan yra įsikūrusi regione, tinkamame pagalbai gauti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą (41). Valstybės pagalbos remtiniems regionams suderinamumą su vidaus rinka reglamentuoja Regioninės pagalbos gairės (42). Pagal Regioninės pagalbos gaires valstybės pagalba iš esmės gali būti teikiama tik sunkumų nepatiriančioms įmonėms. Tačiau Elan tuo metu, kai taikyta ši priemonė, buvo sunkumų patirianti įmonė (žr. (74) konstatuojamąją dalį). Todėl 2 priemonės negalima laikyti su vidaus rinka suderinama regionine pagalba. |
| --- | --- |

(172)

SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta, kad „pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti“, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Elan yra įsikūrusi regione, tinkamame pagalbai gauti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą (41). Valstybės pagalbos remtiniems regionams suderinamumą su vidaus rinka reglamentuoja Regioninės pagalbos gairės (42). Pagal Regioninės pagalbos gaires valstybės pagalba iš esmės gali būti teikiama tik sunkumų nepatiriančioms įmonėms. Tačiau Elan tuo metu, kai taikyta ši priemonė, buvo sunkumų patirianti įmonė (žr. (74) konstatuojamąją dalį). Todėl 2 priemonės negalima laikyti su vidaus rinka suderinama regionine pagalba.

| (173) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad pagalba nėra teiktina pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytą išimtį. |
| --- | --- |

(173)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad pagalba nėra teiktina pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytą išimtį.

| (174) | SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta, kad „pagalba, skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti arba kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“, gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(174)

SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta, kad „pagalba, skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti arba kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“, gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka.

| (175) | Komisija pažymi, kad tiriama pagalba nebuvo skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti ir Komisija negavo jokių įrodymų, kad ši pagalba buvo skirta dideliam Slovėnijos ekonomikos sutrikimui atitaisyti. |
| --- | --- |

(175)

Komisija pažymi, kad tiriama pagalba nebuvo skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti ir Komisija negavo jokių įrodymų, kad ši pagalba buvo skirta dideliam Slovėnijos ekonomikos sutrikimui atitaisyti.

| (176) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad šiai pagalbai negali būti taikoma SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta išimtis. |
| --- | --- |

(176)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad šiai pagalbai negali būti taikoma SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta išimtis.

| (177) | SESV 107 straipsnio 3 dalies d punkte nustatyta, kad pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti, jei tokia pagalba prekybos sąlygų ir konkurencijos ES nepaveikia taip, kad prieštarautų bendram interesui, gali būti paskelbta suderinama su SESV. Šis straipsnis tiriamam atvejui aiškiai netaikytinas. |
| --- | --- |

(177)

SESV 107 straipsnio 3 dalies d punkte nustatyta, kad pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti, jei tokia pagalba prekybos sąlygų ir konkurencijos ES nepaveikia taip, kad prieštarautų bendram interesui, gali būti paskelbta suderinama su SESV. Šis straipsnis tiriamam atvejui aiškiai netaikytinas.

| (178) | SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta, kad gali būti leidžiama valstybės pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija parengė kelis gairių dokumentus ir komunikatus, kuriuose paaiškino, kaip ji ketina taikyti šiame straipsnyje nustatytą išimtį. Kadangi atitinkama priemonė buvo taikoma sunkumų patiriančiai įmonei, jos suderinamumą su vidaus rinka Komisija vertino tik pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Jokios kitos gairės ir komunikatai vertinant šią priemonę netaikytini. |
| --- | --- |

(178)

SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta, kad gali būti leidžiama valstybės pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija parengė kelis gairių dokumentus ir komunikatus, kuriuose paaiškino, kaip ji ketina taikyti šiame straipsnyje nustatytą išimtį. Kadangi atitinkama priemonė buvo taikoma sunkumų patiriančiai įmonei, jos suderinamumą su vidaus rinka Komisija vertino tik pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Jokios kitos gairės ir komunikatai vertinant šią priemonę netaikytini.

| (179) | Todėl vertinama pagalba yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(179)

Todėl vertinama pagalba yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba.

6.   PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS

| (180) | Pagal SESV ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Komisija, nustačiusi, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, turi galią nuspręsti, kad ta valstybė suteiktą pagalbą privalo panaikinti arba pakeisti jos teikimo sąlygas (43). Teisingumo Teismas taip pat ne kartą nusprendė, kad įpareigojant valstybę panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama tikslo atkurti iki tol buvusią padėtį (44). Tokiomis aplinkybėmis Teismas nustatė, kad šis tikslas pasiekiamas tada, kai pagalbos gavėjas grąžina jam išmokėtas neteisėtos pagalbos sumas, taip atsisakydamas pranašumo, kurį buvo įgijęs prieš konkurentus rinkoje, ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (45). |
| --- | --- |

(180)

Pagal SESV ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Komisija, nustačiusi, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, turi galią nuspręsti, kad ta valstybė suteiktą pagalbą privalo panaikinti arba pakeisti jos teikimo sąlygas (43). Teisingumo Teismas taip pat ne kartą nusprendė, kad įpareigojant valstybę panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama tikslo atkurti iki tol buvusią padėtį (44). Tokiomis aplinkybėmis Teismas nustatė, kad šis tikslas pasiekiamas tada, kai pagalbos gavėjas grąžina jam išmokėtas neteisėtos pagalbos sumas, taip atsisakydamas pranašumo, kurį buvo įgijęs prieš konkurentus rinkoje, ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (45).

| (181) | Remiantis Teismo praktika, Procedūrų reglamento 14 straipsnyje yra nustatyta: „Jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“. |
| --- | --- |

(181)

Remiantis Teismo praktika, Procedūrų reglamento 14 straipsnyje yra nustatyta: „Jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“.

| (182) | Todėl, kadangi tiriama priemonė laikoma neteisėta ir su vidaus rinka nesuderinama pagalba, ši pagalba turi būti susigrąžinta siekiant atkurti rinkoje iki jos suteikimo buvusią padėtį. Taigi pagalba susigrąžinama nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjui buvo suteiktas pranašumas, t. y. kai pagalba perduota jos gavėjui, iki jos visiško sugrąžinimo, ir jai taikomos susigrąžinimo palūkanos, skaičiuojamos iki susigrąžinant visą pagalbą. |
| --- | --- |

(182)

Todėl, kadangi tiriama priemonė laikoma neteisėta ir su vidaus rinka nesuderinama pagalba, ši pagalba turi būti susigrąžinta siekiant atkurti rinkoje iki jos suteikimo buvusią padėtį. Taigi pagalba susigrąžinama nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjui buvo suteiktas pranašumas, t. y. kai pagalba perduota jos gavėjui, iki jos visiško sugrąžinimo, ir jai taikomos susigrąžinimo palūkanos, skaičiuojamos iki susigrąžinant visą pagalbą.

| (183) | 2008 m. kapitalo injekciją reikia susigrąžinti visą, nes visų penkių šioje operacijoje dalyvavusių subjektų sprendimai priskirtini valstybei. Visa kapitalo injekcijos suma buvo 10 mln. EUR, iš jos 5,924 mln. EUR skirta Elan Winter sport, o 4,076 mln. EUR – Elan Marine. Tačiau abi šios bendrovės 2010 m. birželio mėn. susijungė su savo patronuojančiąja bendrove Elan. Data, nuo kurios reikia apskaičiuoti palūkanas nuo grąžinamos sumos, yra ta diena, nuo kurios pagalbos gavėjas galėjo naudotis jam suteiktu kapitalu – 2008 m. rugsėjo 8 d. |
| --- | --- |

(183)

2008 m. kapitalo injekciją reikia susigrąžinti visą, nes visų penkių šioje operacijoje dalyvavusių subjektų sprendimai priskirtini valstybei. Visa kapitalo injekcijos suma buvo 10 mln. EUR, iš jos 5,924 mln. EUR skirta Elan Winter sport, o 4,076 mln. EUR – Elan Marine. Tačiau abi šios bendrovės 2010 m. birželio mėn. susijungė su savo patronuojančiąja bendrove Elan. Data, nuo kurios reikia apskaičiuoti palūkanas nuo grąžinamos sumos, yra ta diena, nuo kurios pagalbos gavėjas galėjo naudotis jam suteiktu kapitalu – 2008 m. rugsėjo 8 d.

7.   IŠVADA

| (184) | Kapitalo injekcija į Elan, kurią skirti buvo nuspręsta 2007 m. sausio mėn. (1 priemonė), nėra valstybės pagalba, nes akcininkų sprendimas dėl jos buvo priimtas laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo. |
| --- | --- |

(184)

Kapitalo injekcija į Elan, kurią skirti buvo nuspręsta 2007 m. sausio mėn. (1 priemonė), nėra valstybės pagalba, nes akcininkų sprendimas dėl jos buvo priimtas laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo.

| (185) | Kapitalo injekcija į Elan, kurią skirti buvo nuspręsta 2008 m. rugpjūčio mėn. (2 priemonė), yra valstybės pagalba. Ši valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. Ji neatitinka nei Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytų reikalavimų, nei jokių SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatų. Todėl šią 10 mln. EUR kapitalo injekciją reikia susigrąžinti iš Elan kartu su nuo grąžinamos sumos mokėtinomis palūkanomis, |
| --- | --- |

(185)

Kapitalo injekcija į Elan, kurią skirti buvo nuspręsta 2008 m. rugpjūčio mėn. (2 priemonė), yra valstybės pagalba. Ši valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. Ji neatitinka nei Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytų reikalavimų, nei jokių SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatų. Todėl šią 10 mln. EUR kapitalo injekciją reikia susigrąžinti iš Elan kartu su nuo grąžinamos sumos mokėtinomis palūkanomis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2007 m. sausio mėn. kapitalo injekcija nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Valstybės pagalbos Elan priemonė, pagal kurią jos kapitalas 2008 m. padidintas 10 mln. EUR suma, buvo neteisėtai taikoma Slovėnijos valstybės pažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį ir yra nesuderinama su vidaus rinka.

3 straipsnis

1.   Slovėnija susigrąžina 2 straipsnyje nurodytą pagalbą iš jos gavėjos Elan.

2.   Palūkanos nuo grąžinamos sumos mokamos nuo tos dienos, kurią ji buvo skirta pagalbos gavėjui (2008 m. rugsėjo 8 d.), iki jos visiško susigrąžinimo.

3.   Palūkanos apskaičiuojamos remiantis palūkanų schema, sudaryta pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (46) V skyrių.

4.   Slovėnija nuo šio sprendimo priėmimo dienos nutraukia visų dar neišmokėtų 2 straipsnyje nurodytos pagalbos sumų mokėjimą.

4 straipsnis

1.   2 straipsnyje nurodyta pagalba nedelsiant ir veiksmingai susigrąžinama.

2.   Slovėnija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

5 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Slovėnija pateikia Komisijai šią informaciją:

| a) | bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjo; |
| --- | --- |

a)

bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjo;

| b) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant vykdyti šį sprendimą, aprašymą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant vykdyti šį sprendimą, aprašymą;

| c) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Slovėnija informuoja Komisiją apie pažangą, padarytą ėmusis nacionalinių priemonių šiam sprendimui įgyvendinti iki visiško 2 straipsnyje nurodytos pagalbos susigrąžinimo. Komisijai paprašius, Slovėnija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau ėmėsi ir kurių ketina imtis šiam sprendimui įvykdyti. Be to, ji teikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir palūkanas, jau susigrąžintas iš pagalbos gavėjo.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Slovėnijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2012 m. rugsėjo 19 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 223, 2010 8 18, p. 8.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos gairės, OL C 54, 2006 3 4, p. 13.

3

(4)  „Struktūriniai 2010 ir 2011 m. pokyčiai“, Slovėnijos Respublikos Vyriausybė, 2009 m. spalio mėn., p. 12, paskelbta http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Strukturne_prilagoditve_v_letih_2010_in_2011.pdf.

4

(5)  2009 m. gruodžio mėn. PDP turėjo dešimties Slovėnijos bendrovių, pirmiau priklausiusių KAD, SOD ir DSU, akcijų; plg. Slovėnijos valdžios institucijų „Powerpoint“ formatu pateiktą PDP pranešimą „Apie mus“.

5

(6)  http://www.kd-group.com/en/index.php.

6

(7)  Konfidenciali informacija

7

(8)  Elan valdybos 2006 m. gegužės 30 d. parengtas dokumentas dėl Elan grupės bendrovių kapitalo didinimo.

8

Elan

Elan

(9)  Elan valdybos 2006 m. lapkričio 30 d. raštas KAD.

9

Elan

(10)  Žr. 2008 m. liepos 4 d. KAD stebėtojų tarybos 134-ojo posėdžio protokole pateiktos darbotvarkės 2 punkto 2 skirsnį.

10

(11)  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimas Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397.

11

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine)

(12)  [...].

12

(13)  Ją 2012 m. balandžio 16 d. atliko teisės paslaugų įmonė Jadek&Pensa, www.jadek-pensa.si/en.

13

Jadek&Pensa

(14)  „Obligacijski zakonik“, paskelbtas Slovėnijos oficialiajame leidinyje Nr. 83/2001, su pakeitimais.

14

(15)  Žr. 1984 m. lapkričio 14 d. Teisingumo Teismo sprendimo Intermills prieš Komisiją, 323/82, Rink. p. 3809, 11 ir tolesnius punktus.

15

Intermills prieš Komisiją

(16)  2003 m. kovo 6 d. Sprendimas WestLB prieš Komisiją, T-228/99, Rink. p. II-435.

16

WestLB prieš Komisiją

(17)  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimas Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397.

17

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine)

(18)  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397, 50–59 punktai.

18

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine)

(19)  2011 m. kovo 28 d. EBPO apžvalga „Įmonių valdymas Slovėnijoje“ (Corporate Governance in Slovenia), p. 9, http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html.

19

Corporate Governance in Slovenia

(20)  Gerüchten zufolge will die Regierung für Verluste nach dem schlechten Winter Elan eine Finanzspritze von EUR 5,7 Mio euro zukommen lassen. Sport Artikel Zeitung „SAZsport“, 2008 m. birželio 9 d.: „Zweiter Abgang an der Spitze“.

20

Gerüchten zufolge will die Regierung für Verluste nach dem schlechten Winter Elan eine Finanzspritze von EUR 5,7 Mio euro zukommen lassen. Sport Artikel Zeitung „SAZsport“

„Zweiter Abgang an der Spitze“

(21)  http://24ur.com/novice/gospodarstvo/kriticne-razmere-v-elanu_comment_p1_a19.html?&page=1&p_all_items=19.

21

(22)  [...], Skimar grupės vertinimas, 2006 m. gruodžio 22 d., p. 28.

22

Skimar

(23)  Žr. šio posėdžio protokolą: „[...] pritaria, kad valdyba imtųsi visų reikiamų priemonių KAD investicijai į bendrovę Skimar, d.o.o. apsaugoti ir jos vertei kuo labiau padidinti, įskaitant šios bendrovės rekapitalizavimą proporcingai Kapitalska družba, d.d. ir Prvi pokojninski sklad RS (Pagrindinio pensijų fondo) turimai jos nuosavybės daliai – iš viso 57,606 %; atitinkama suma gali būti daugiausia 5 761 000,00 EUR.“

23

Skimar, d.o.o.

Kapitalska družba, d.d.

Prvi pokojninski sklad RS

(24)  1998 m. rugsėjo 17 d. pateikta Generalinio advokato išvada byloje Italija prieš Komisiją, C-6/97, Rink. p. I-2981. 22 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad „lemiamas kriterijus yra ne intervencijos pobūdis ir tikrai ne jos teisinė forma ar tikslas, kurio ja siekiama, o jos rezultatas. Bet kokia intervencija, dėl kurios įgyjamas ekonominis pranašumas ir kartu atitinkamai sumažinami valstybės ištekliai... iš esmės yra valstybės pagalba pagal Sutarties [107] straipsnį“.

24

Italija prieš Komisiją

(25)  EBPO apžvalga: įmonių valdymas Slovėnijoje, p. 9, 2011 m. kovo 28 d. http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html.

25

(26)  „Struktūriniai 2010 ir 2011 m. pokyčiai“, Slovėnijos Respublikos Vyriausybė, 2009 m. spalio mėn., p. 12 http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Strukturne_prilagoditve_v_letih_2010_in_2011.pdf.

26

(27)  „Struktūriniai 2010 ir 2011 m. pokyčiai“, Slovėnijos Respublikos Vyriausybė, 2009 m. spalio mėn., p. 13 http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Strukturne_prilagoditve_v_letih_2010_in_2011.pdf.

27

(28)  Žr. 22 išnašą.

28

(29)  Žr. 2008 m. rugsėjo 8 d. posėdžio protokolą: [...].

29

(30)  [...], Skimar grupės vertinimas, 2006 m. gruodžio 22 d., p. 28.

30

Skimar

(31)  Žr. 2008 m. rugsėjo 4 d. posėdžio protokolą: „Stebėtojų taryba pritaria, kad Zavarovalnica Triglav d.d. prisidėtų didinant Skimar, d.o.o. kapitalą; jos įnašas būtų 1 200 000,0 EUR [...]“.

31

Zavarovalnica Triglav d.d.

Skimar, d.o.o.

(32)  Žr. šio posėdžio protokolą: „stebėtojų taryba, išnagrinėjusi investicijos į Skimar d.o.o. ataskaitą ir paskutiniajame visuotiniame akcininkų susirinkime 2008 m. rugpjūčio 28 d. priimtus nutarimus, pritaria, kad valdyba aktyviai prisidėtų prie šios bendrovės atgaivinimo proceso, taigi ir reikiamo rekapitalizavimo, kurio bendra vertė – 10 mln. EUR, proporcingomis dalimis <...>“.

32

Skimar d.o.o.

(33)  2008 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimo 2008/948/EB dėl Vokietijos priemonių DHL ir Leipcigo-Halės oro uosto naudai C 48/06 (ex N 227/06) (OL L 326, 2008 12 23, p. 1) (184)–(186), (226) ir (227) konstatuojamosios dalys; 2008 m. birželio 17 d. Komisijos sprendimo dėl tariamos valstybės pagalbos „Frankfurt Hahn“ oro uostui ir susitarimo su „Ryanair“, C 29/2008 (OL C 12, 2009 1 17, p. 6) (212)–(218) konstatuojamosios dalys.

33

(34)  Žr. visų pirma 1980 m. rugsėjo 17 d. Sprendimo Philip Morris prieš Komisiją, 730/79, Rink. p. 2671, 11 punktą; 2001 m. lapkričio 22 d. Sprendimo Ferring, C-53/00, Rink. p. I-9067, 21 punktą; 2004 m. balandžio 29 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-372/97, Rink. p. I-3679, 44 punktą.

34

Philip Morris prieš Komisiją

Ferring

Italija prieš Komisiją

(35)  Žr., pvz., 2007 m. rugsėjo 12 d. Sprendimo Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE prieš Komisiją, T-68/03, Rink. p. II-02911, 34–37 punktus.

35

Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE prieš Komisiją

(36)  Elan vardu Jadek & Pensa2012 m. gruodžio 2 d. atsiųstas raštas.

36

Elan

Jadek & Pensa

(37)  Žr. sprendimą dėl COMP/M.3765 – AMER SALOMON atvejo (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/decisions/m3765_20051012_20212_en.pdf).

37

(38)  Žr. 36 išnašą.

38

(39)  Žr. 36 išnašą.

39

(40)  Žr. Slovėnijos 2011 m. spalio 10 d. pateiktą informaciją kartu su KAD raštu, kuriame minimas jūrų pramonės padalinio bendrovių, „kurių veikla nelaikoma pagrindine“, pardavimas, arba teisės paslaugų įmonės Jadek & Pensa, veikusios Elan vardu, 2012 m. balandžio 26 d. raštą, kuriame paaiškinta, jog bankai, su kuriais norėta sudaryti refinansavimo susitarimus, kėlė sąlygą, kad būtų parduotas nepagrindinis turtas Kroatijoje.

40

,

Jadek & Pensa

Elan

(41)  Slovėnijos regioninės pagalbos žemėlapis, Komisijos patvirtintas 2006 m. rugsėjo 13 d., paskelbtas OL C 256, 2006 10 24, p. 6.

41

(42)  OL C 54, 2006 3 4, p. 13.

42

(43)  Žr. 1973 m. liepos 12 d. Sprendimo Komisija prieš Vokietiją, C-70/72, Rink. p. 00813, 13 punktą.

43

Komisija prieš Vokietiją

(44)  Žr. 1994 m. rugsėjo 14 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, sujungtos bylos C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, Rink. p. I-4103, 75 punktą.

44

Ispanija prieš Komisiją

(45)  Žr. 1999 m. birželio 17 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, Rink. p. I-030671, 64–65 punktus.

45

Belgija prieš Komisiją

(46)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

46

---

| 15.5.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/29

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. kovo 20 d.

dėl valstybės pagalbos Nr. SA.23420 (11/C, ex NN40/10), kurią Belgija suteikė SA Ducroire

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 1497)

(Tekstas autentiškas tik olandų ir prancūzų kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/274/ES)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2007 m. birželio 5 d. [skundo pateikėja] (3) pateikė Europos Komisijai skundą dėl 150 mln. EUR pradinio kapitalo įnašo, kurį akcinė bendrovė Ducroire (toliau – SA Ducroire) steigimo metu 2004 m. rugsėjo mėn. gavo iš Office National du Ducroire è(toliau – ONDD). |
| --- | --- |

(1)

2007 m. birželio 5 d. [skundo pateikėja] (3) pateikė Europos Komisijai skundą dėl 150 mln. EUR pradinio kapitalo įnašo, kurį akcinė bendrovė Ducroire (toliau – SA Ducroire) steigimo metu 2004 m. rugsėjo mėn. gavo iš Office National du Ducroire è(toliau – ONDD).

| (2) | 2007 m. gruodžio 7 d. raštu Komisija pateikė išsamius klausimus Belgijai. 2008 m. vasario mėn. 12 d. Komisija gavo atsakymus į šiuos klausimus, prie kurių buvo pridėta daug dokumentų bei verslo planas. |
| --- | --- |

(2)

2007 m. gruodžio 7 d. raštu Komisija pateikė išsamius klausimus Belgijai. 2008 m. vasario mėn. 12 d. Komisija gavo atsakymus į šiuos klausimus, prie kurių buvo pridėta daug dokumentų bei verslo planas.

| (3) | 2008 m. rugsėjo 9 d. įvyko skundo pateikėjos ir Komisijos tarnybų posėdis. |
| --- | --- |

(3)

2008 m. rugsėjo 9 d. įvyko skundo pateikėjos ir Komisijos tarnybų posėdis.

| (4) | 2008 m. gruodžio 4 d. Komisija perdavė Belgijai nekonfidencialų skundo variantą. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. gruodžio 4 d. Komisija perdavė Belgijai nekonfidencialų skundo variantą.

| (5) | 2008 m. gruodžio 12 ir 17 d. skundo pateikėjai buvo perduota nekonfidencialus Belgijos pastabų variantas ir konkretūs klausimai. Skundo pateikėja į juos atsakė 2009 m. lapkričio 6 d. raštu. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. gruodžio 12 ir 17 d. skundo pateikėjai buvo perduota nekonfidencialus Belgijos pastabų variantas ir konkretūs klausimai. Skundo pateikėja į juos atsakė 2009 m. lapkričio 6 d. raštu.

| (6) | 2010 m. balandžio 21 d. Belgijai buvo pateikta papildomų klausimų, į kuriuos Belgija atsakė 2010 m. liepos 23 d. |
| --- | --- |

(6)

2010 m. balandžio 21 d. Belgijai buvo pateikta papildomų klausimų, į kuriuos Belgija atsakė 2010 m. liepos 23 d.

| (7) | 2011 m. vasario 23 d. Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą (4) dėl toliau nurodytų galimų pagalbos priemonių: i) Belgijos valstybės garantijos ONDD parduotinai rizikai; ii) vidaus (-ų) išteklių perdavimo(-ų) siekiant apdrausti parduotiną riziką ir iii) ONDD pasirašytojo kapitalo, skirto SA Ducroire parduotinai rizikai apdrausti. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šių priemonių. |
| --- | --- |

(7)

2011 m. vasario 23 d. Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą (4) dėl toliau nurodytų galimų pagalbos priemonių: i) Belgijos valstybės garantijos ONDD parduotinai rizikai; ii) vidaus (-ų) išteklių perdavimo(-ų) siekiant apdrausti parduotiną riziką ir iii) ONDD pasirašytojo kapitalo, skirto SA Ducroire parduotinai rizikai apdrausti. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šių priemonių.

| (8) | 2011 m. kovo 17 d. ir 2011 m. balandžio 28 d. įvyko Belgijos institucijų, ONDD, SA Ducroire ir Komisijos tarnybų posėdžiai. |
| --- | --- |

(8)

2011 m. kovo 17 d. ir 2011 m. balandžio 28 d. įvyko Belgijos institucijų, ONDD, SA Ducroire ir Komisijos tarnybų posėdžiai.

| (9) | 2011 m. gegužės 4 d. Belgijos institucijos paprašė keturiomis savaitėmis pratęsti atsakymo į sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti tyrimą) pateikimo terminą. 2011 m. gegužės 5 d. Komisija pranešė Belgijos institucijoms, kad neprieštarauja prašymui pratęsti terminą, ir paprašė pateikti papildomos informacijos, susijusios su 2011 m. balandžio 28 d. posėdžiu. |
| --- | --- |

(9)

2011 m. gegužės 4 d. Belgijos institucijos paprašė keturiomis savaitėmis pratęsti atsakymo į sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti tyrimą) pateikimo terminą. 2011 m. gegužės 5 d. Komisija pranešė Belgijos institucijoms, kad neprieštarauja prašymui pratęsti terminą, ir paprašė pateikti papildomos informacijos, susijusios su 2011 m. balandžio 28 d. posėdžiu.

| (10) | 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijos pateikė atsakymą į Komisijos sprendime pradėti tyrimą išdėstytas pastabas ir suformuluotus klausimus. Jų atsakymo priedai buvo pateikti 2011 m. birželio 9 ir 10 dienomis. |
| --- | --- |

(10)

2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijos pateikė atsakymą į Komisijos sprendime pradėti tyrimą išdėstytas pastabas ir suformuluotus klausimus. Jų atsakymo priedai buvo pateikti 2011 m. birželio 9 ir 10 dienomis.

| (11) | Gavusi šį atsakymą, 2011 m. liepos 27 d. Komisija paprašė pateikti papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(11)

Gavusi šį atsakymą, 2011 m. liepos 27 d. Komisija paprašė pateikti papildomos informacijos.

| (12) | Siekdamos parengti atsakymą į Komisijos klausimus Belgijos institucijos atitinkamai 2011 m. rugsėjo 26 ir spalio 18 d. surengė du techninius posėdžius su Komisijos tarnybomis ir pagalbos gavėju. Papildomą informaciją šiuose posėdžiuose gvildentomis temomis Belgija pateikė 2011 m. lapkričio 14 d. |
| --- | --- |

(12)

Siekdamos parengti atsakymą į Komisijos klausimus Belgijos institucijos atitinkamai 2011 m. rugsėjo 26 ir spalio 18 d. surengė du techninius posėdžius su Komisijos tarnybomis ir pagalbos gavėju. Papildomą informaciją šiuose posėdžiuose gvildentomis temomis Belgija pateikė 2011 m. lapkričio 14 d.

| (13) | 2011 m. gruodžio 5 d. Belgijos institucijos pateikė atsakymą į Komisijos 2011 m. liepos 27 d. klausimus. |
| --- | --- |

(13)

2011 m. gruodžio 5 d. Belgijos institucijos pateikė atsakymą į Komisijos 2011 m. liepos 27 d. klausimus.

| (14) | 2012 m. balandžio 23 d. Komisija paprašė patikslinti įvairią pateiktą informaciją, Belgijos institucijos tai padarė 2012 m. gegužės 16 d. |
| --- | --- |

(14)

2012 m. balandžio 23 d. Komisija paprašė patikslinti įvairią pateiktą informaciją, Belgijos institucijos tai padarė 2012 m. gegužės 16 d.

| (15) | 2012 m. gegužės 21 d. įvyko Belgijos institucijų, ONDD, SA Ducroire ir Komisijos tarnybų posėdis, o po jo 2012 m. gegužės 31 d. Belgijos institucijos paštu atsiuntė papildomus paaiškinimus. 2012 m. birželio 14 d. rašte Belgijos institucijos dar kartą išreiškė savo poziciją dėl Komisijos kvestionuotos kapitalo skyrimo priemonės. |
| --- | --- |

(15)

2012 m. gegužės 21 d. įvyko Belgijos institucijų, ONDD, SA Ducroire ir Komisijos tarnybų posėdis, o po jo 2012 m. gegužės 31 d. Belgijos institucijos paštu atsiuntė papildomus paaiškinimus. 2012 m. birželio 14 d. rašte Belgijos institucijos dar kartą išreiškė savo poziciją dėl Komisijos kvestionuotos kapitalo skyrimo priemonės.

II.   IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS

II.1.   PAGALBOS GAVĖJAS IR JO VEIKLA

| (16) | ONDD yra „savarankiška viešoji įstaiga“, veikianti kredito draudimo rinkoje ir gaunanti Belgijos valstybės paramą bei garantiją. |
| --- | --- |

(16)

ONDD yra „savarankiška viešoji įstaiga“, veikianti kredito draudimo rinkoje ir gaunanti Belgijos valstybės paramą bei garantiją.

| (17) | Iki 2003 m. rugpjūčio 31 d. visą veiklą ONDD vykdė savo vardu, naudodamasi valstybės garantija. Nei trumpalaikio ir ilgalaikio kredito draudimo apskaita, nei parduotinos ir neparduotinos rizikos apskaita nebuvo vykdoma atskirai. Komisijos komunikate valstybėms narėms pagal Europos Bendrijos sutarties 93 straipsnio 1 dalį dėl Sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui (toliau – Komunikatas dėl eksporto kredito draudimo) (5) parduotina rizika apibūdinama kaip skolininkams tenkanti komercinė ir politinė rizika, kurios laikotarpis yra trumpesnis nei dveji metai (6), nustatyta vienoje iš Europos Sąjungos šalių arba tam tikrose EBPO šalyse, būtent Australijoje, Kanadoje, Islandijoje, Japonijoje, Naujojoje Zelandijoje, Norvegijoje, Šveicarijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose (7). |
| --- | --- |

(17)

Iki 2003 m. rugpjūčio 31 d. visą veiklą ONDD vykdė savo vardu, naudodamasi valstybės garantija. Nei trumpalaikio ir ilgalaikio kredito draudimo apskaita, nei parduotinos ir neparduotinos rizikos apskaita nebuvo vykdoma atskirai. Komisijos komunikate valstybėms narėms pagal Europos Bendrijos sutarties 93 straipsnio 1 dalį dėl Sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui (toliau – Komunikatas dėl eksporto kredito draudimo) (5) parduotina rizika apibūdinama kaip skolininkams tenkanti komercinė ir politinė rizika, kurios laikotarpis yra trumpesnis nei dveji metai (6), nustatyta vienoje iš Europos Sąjungos šalių arba tam tikrose EBPO šalyse, būtent Australijoje, Kanadoje, Islandijoje, Japonijoje, Naujojoje Zelandijoje, Norvegijoje, Šveicarijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose (7).

| (18) | 2003 m. rugsėjo 1 d. ONDD atidarė vadinamąją komercinę sąskaitą, kuriai, pasak Belgijos institucijų, negaliojo valstybės garantija, nuo tos dienos taikyta visai su trumpalaike rizika susijusiai veiklai. Tada į šią komercinę sąskaitą buvo pervesta [45–70] mln. EUR suma, reikalinga siekiant gauti Belgijos draudimo priežiūros institucijos Office de Contrôle des Assurances (toliau – OCA) patvirtinimą. Administruojant šią komercinę sąskaitą nebuvo vykdoma atskira parduotinos ir neparduotinos rizikos apskaita. |
| --- | --- |

(18)

2003 m. rugsėjo 1 d. ONDD atidarė vadinamąją komercinę sąskaitą, kuriai, pasak Belgijos institucijų, negaliojo valstybės garantija, nuo tos dienos taikyta visai su trumpalaike rizika susijusiai veiklai. Tada į šią komercinę sąskaitą buvo pervesta [45–70] mln. EUR suma, reikalinga siekiant gauti Belgijos draudimo priežiūros institucijos Office de Contrôle des Assurances (toliau – OCA) patvirtinimą. Administruojant šią komercinę sąskaitą nebuvo vykdoma atskira parduotinos ir neparduotinos rizikos apskaita.

| (19) | 2004 m. gegužės mėnesį ONDD nusprendė esamą trumpalaikio kredito draudimo veiklą perduoti savo patronuojamajai įmonei ir tuo tikslu įsteigė SA Ducroire. Pasak Belgijos institucijų, sprendimas įsteigti SA Ducroire buvo priimtas siekiant atitikti Komunikato dėl eksporto kredito draudimo nuostatas, kuriomis valstybės narės raginamos iš dalies pakeisti savo eksporto kredito draudimo tvarką, kad eksporto kredito draudimo įstaigų parduotinai rizikai nebebūtų skiriama valstybės parama. |
| --- | --- |

(19)

2004 m. gegužės mėnesį ONDD nusprendė esamą trumpalaikio kredito draudimo veiklą perduoti savo patronuojamajai įmonei ir tuo tikslu įsteigė SA Ducroire. Pasak Belgijos institucijų, sprendimas įsteigti SA Ducroire buvo priimtas siekiant atitikti Komunikato dėl eksporto kredito draudimo nuostatas, kuriomis valstybės narės raginamos iš dalies pakeisti savo eksporto kredito draudimo tvarką, kad eksporto kredito draudimo įstaigų parduotinai rizikai nebebūtų skiriama valstybės parama.

| (20) | Sprendimas įsteigti SA Ducroire ir šiai bendrovei skirti 150 mln. EUR kapitalą buvo priimtas 2004 m. gegužės 11 d. valdybos posėdyje, vadovaujantis ONDD parengtu 2005–2007 m. verslo planu, kuriame buvo numatyti du scenarijai: A scenarijus, apibūdintas kaip „realistinis“, pagrįstas esama padėtimi ir apdraustų sumų augimu 3 proc., ir B scenarijus, apibūdintas kaip „dinamiškasis“, pagrįstas iniciatyviu požiūriu į rinkos užkariavimą – prielaida, kad ji išaugs dvigubai daugiau nei numatyta realistiniame scenarijuje, t. y. 6 proc. (8) |
| --- | --- |

(20)

Sprendimas įsteigti SA Ducroire ir šiai bendrovei skirti 150 mln. EUR kapitalą buvo priimtas 2004 m. gegužės 11 d. valdybos posėdyje, vadovaujantis ONDD parengtu 2005–2007 m. verslo planu, kuriame buvo numatyti du scenarijai: A scenarijus, apibūdintas kaip „realistinis“, pagrįstas esama padėtimi ir apdraustų sumų augimu 3 proc., ir B scenarijus, apibūdintas kaip „dinamiškasis“, pagrįstas iniciatyviu požiūriu į rinkos užkariavimą – prielaida, kad ji išaugs dvigubai daugiau nei numatyta realistiniame scenarijuje, t. y. 6 proc. (8)

| (21) | SA Ducroire buvo įsteigta 2004 m. rugsėjo 23 d. aktu ir tą pačią dieną ONDD suteikė jai 150 mln. EUR pasirašytąjį kapitalą. 100 mln. EUR iš šios sumos buvo apmokėta nedelsiant, o likusi 50 mln. EUR dalis – 2009 m. |
| --- | --- |

(21)

SA Ducroire buvo įsteigta 2004 m. rugsėjo 23 d. aktu ir tą pačią dieną ONDD suteikė jai 150 mln. EUR pasirašytąjį kapitalą. 100 mln. EUR iš šios sumos buvo apmokėta nedelsiant, o likusi 50 mln. EUR dalis – 2009 m.

| (22) | 2005 m. sausio 1 d. ONDD perdavė savo trumpalaikės rizikos portfelį SA Ducroire, kuri nuo tos dienos pradėjo savo veiklą. Pati ONDD toliau valdo ilgalaikę riziką. |
| --- | --- |

(22)

2005 m. sausio 1 d. ONDD perdavė savo trumpalaikės rizikos portfelį SA Ducroire, kuri nuo tos dienos pradėjo savo veiklą. Pati ONDD toliau valdo ilgalaikę riziką.

| (23) | Taigi SA Ducroire valdo visą parduotiną riziką vadovaudamasi Komunikatu dėl eksporto kredito draudimo (pagal apibrėžtį tokia rizika yra trumpalaikė) ir tokią neparduotiną trumpalaikę riziką, kaip trumpesnio nei dvejų metų laikotarpio rizika, tenkanti skolininkams, įsteigtiems ne EBPO šalyse. |
| --- | --- |

(23)

Taigi SA Ducroire valdo visą parduotiną riziką vadovaudamasi Komunikatu dėl eksporto kredito draudimo (pagal apibrėžtį tokia rizika yra trumpalaikė) ir tokią neparduotiną trumpalaikę riziką, kaip trumpesnio nei dvejų metų laikotarpio rizika, tenkanti skolininkams, įsteigtiems ne EBPO šalyse.

| (24) | 2007 m. už [12–14] mln. EUR SA Ducroire įsigijo 33 proc. Komerčni ύvěrová pojišt'ovna EGAP (KUP) (Čekijos eksporto kredito draudimo institucijos komercinio padalinio) kapitalo. Jis buvo įsigytas kartu su SACE BT, kuri irgi įsigijo 33 proc. KUP kapitalo. 2009 m. SA Ducroire perpirko visą SACE BT priklausiusią KUP kapitalo dalį už [0–20] mln. EUR. Taip SA Ducroire įsigijo 66 proc. KUP kapitalo už bendrą [10–35] mln. EUR sumą. 12 mln. EUR iš šios sumos dokumentuose buvo pripažinta akcinio kapitalo dalies nuostoliu (investicijos vertė buvo sumažinta). |
| --- | --- |

(24)

2007 m. už [12–14] mln. EUR SA Ducroire įsigijo 33 proc. Komerčni ύvěrová pojišt'ovna EGAP (KUP) (Čekijos eksporto kredito draudimo institucijos komercinio padalinio) kapitalo. Jis buvo įsigytas kartu su SACE BT, kuri irgi įsigijo 33 proc. KUP kapitalo. 2009 m. SA Ducroire perpirko visą SACE BT priklausiusią KUP kapitalo dalį už [0–20] mln. EUR. Taip SA Ducroire įsigijo 66 proc. KUP kapitalo už bendrą [10–35] mln. EUR sumą. 12 mln. EUR iš šios sumos dokumentuose buvo pripažinta akcinio kapitalo dalies nuostoliu (investicijos vertė buvo sumažinta).

II.2.   SKUNDAS

| (25) | 2007 m. birželio 5 d. Komisijai buvo pateiktas skundas. Pasak skundo pateikėjos, ONDD kapitalo įnašą suteikė tokiomis sąlygomis, kokių privatus investuotojas negalėtų sudaryti. Pirma, SA Ducroire pelningumas, kurio tikėtasi įnešant kapitalą, neatitinka privataus investuotojo lūkesčių. Antra, SA Ducroire skirtas kapitalas yra didesnis už kitiems sektoriaus veiklos vykdytojams reikalingą kapitalą tiek vertinant pagal mažiausiai tinkamai nuosavų lėšų sumai taikytinas rizikos ribojimo taisykles, tiek pagal mokumo koeficiento (grynųjų įmokų ir nuosavų lėšų santykio) vidurkį. Pasak skundo pateikėjos, vien dėl „perteklinės kapitalizacijos“ 2004 m. SA Ducroire ir SACE BT 2006 m. antrąjį pusmetį galėjo „nebijodami jokios konkurencijos“ pateikti jungtinį 66 proc. KUP akcijų pirkimo pasiūlymą. |
| --- | --- |

(25)

2007 m. birželio 5 d. Komisijai buvo pateiktas skundas. Pasak skundo pateikėjos, ONDD kapitalo įnašą suteikė tokiomis sąlygomis, kokių privatus investuotojas negalėtų sudaryti. Pirma, SA Ducroire pelningumas, kurio tikėtasi įnešant kapitalą, neatitinka privataus investuotojo lūkesčių. Antra, SA Ducroire skirtas kapitalas yra didesnis už kitiems sektoriaus veiklos vykdytojams reikalingą kapitalą tiek vertinant pagal mažiausiai tinkamai nuosavų lėšų sumai taikytinas rizikos ribojimo taisykles, tiek pagal mokumo koeficiento (grynųjų įmokų ir nuosavų lėšų santykio) vidurkį. Pasak skundo pateikėjos, vien dėl „perteklinės kapitalizacijos“ 2004 m. SA Ducroire ir SACE BT 2006 m. antrąjį pusmetį galėjo „nebijodami jokios konkurencijos“ pateikti jungtinį 66 proc. KUP akcijų pirkimo pasiūlymą.

II.3.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA PROCEDŪRA

| (26) | 2011 m. vasario 23 d. pradėtas tyrimas dėl šių priemonių:






  a) | Belgijos valstybės garantijos, taikytos ONDD parduotinai rizikai (toliau – 1 priemonė); |
| --- | --- | --- |

(26)

2011 m. vasario 23 d. pradėtas tyrimas dėl šių priemonių:

a)

Belgijos valstybės garantijos, taikytos ONDD parduotinai rizikai (toliau – 1 priemonė);

| b) | galimo vidaus (ONDD) lėšų perkėlimo iš neparduotinos rizikos draudimo veiklos į parduotinos rizikos draudimo veiklą (prieš perduodant trumpalaikės rizikos draudimo veiklą bendrovei SA Ducroire) (toliau – 2 priemonė).
  Iš tikrųjų, priešingai negu nustatyta Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punkte, tuo metu, kai ONDD vykdė parduotinos rizikos draudimo veiklą, parduotinos rizikos draudimas joje nebuvo valdomas ir jo apskaita nebuvo tvarkoma atskirai nuo neparduotinos (trumpalaikės) rizikos draudimo. Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punkte teigiama, kad valstybės paramą gaunantys kredito draudikai turi „atskirai valdyti savo draudžiamą parduotiną riziką ir neparduotiną riziką, draudžiamą valstybės sąskaita arba su valstybės garantija, bei tvarkyti jų atskirą apskaitą, taip parodydami, kad drausdami parduotiną riziką, jie nesinaudoja valstybės pagalba“; |
| --- | --- |

b)

galimo vidaus (ONDD) lėšų perkėlimo iš neparduotinos rizikos draudimo veiklos į parduotinos rizikos draudimo veiklą (prieš perduodant trumpalaikės rizikos draudimo veiklą bendrovei SA Ducroire) (toliau – 2 priemonė).

Iš tikrųjų, priešingai negu nustatyta Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punkte, tuo metu, kai ONDD vykdė parduotinos rizikos draudimo veiklą, parduotinos rizikos draudimas joje nebuvo valdomas ir jo apskaita nebuvo tvarkoma atskirai nuo neparduotinos (trumpalaikės) rizikos draudimo. Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punkte teigiama, kad valstybės paramą gaunantys kredito draudikai turi „atskirai valdyti savo draudžiamą parduotiną riziką ir neparduotiną riziką, draudžiamą valstybės sąskaita arba su valstybės garantija, bei tvarkyti jų atskirą apskaitą, taip parodydami, kad drausdami parduotiną riziką, jie nesinaudoja valstybės pagalba“;

| c) | ONDD kapitalo (150 mln. EUR pasirašytojo kapitalo) skyrimo 2004 m. savo patronuojamajai įmonei SA Ducroire (toliau – 3 priemonė). |
| --- | --- |

c)

ONDD kapitalo (150 mln. EUR pasirašytojo kapitalo) skyrimo 2004 m. savo patronuojamajai įmonei SA Ducroire (toliau – 3 priemonė).

| (27) | Nusprendus pradėti tyrimą dėl 3 priemonės padaryta išvada, kad pagalba nelaikomos (9) šios kapitalo skyrimo SA Ducroire dalys:






  a) | SA Ducroire pradinio kapitalo dalis, kuri gali būti laikoma naudota neparduotinos rizikos draudimo veiklai paremti (10). Kaip nurodoma Komunikate dėl eksporto kredito draudimo, valstybėms narėms leidžiama remti eksporto kredito draudimą neparduotinos rizikos srityje. Kadangi rinkos dalyviai neturėtų vykdyti tokios veiklos, valstybių skiriama parama negali iškraipyti jokios konkurencijos, todėl negali būti laikoma valstybes pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Todėl Komisija paragino Belgiją išaiškinti, kokia SA Ducroire kapitalo dalis skirta neparduotinos rizikos draudimo veiklai remti; |
| --- | --- | --- |

(27)

Nusprendus pradėti tyrimą dėl 3 priemonės padaryta išvada, kad pagalba nelaikomos (9) šios kapitalo skyrimo SA Ducroire dalys:

a)

SA Ducroire pradinio kapitalo dalis, kuri gali būti laikoma naudota neparduotinos rizikos draudimo veiklai paremti (10). Kaip nurodoma Komunikate dėl eksporto kredito draudimo, valstybėms narėms leidžiama remti eksporto kredito draudimą neparduotinos rizikos srityje. Kadangi rinkos dalyviai neturėtų vykdyti tokios veiklos, valstybių skiriama parama negali iškraipyti jokios konkurencijos, todėl negali būti laikoma valstybes pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Todėl Komisija paragino Belgiją išaiškinti, kokia SA Ducroire kapitalo dalis skirta neparduotinos rizikos draudimo veiklai remti;

| b) | SA Ducroire kapitalo dalis, kuri dar ONDD buvo naudojama parduotinai rizikai drausti ir buvo paprasčiausiai perduota SA Ducroire jai perduodant atitinkamą veiklą, nėra pagalba. Šiuo atveju tiktai buvo pakeista tam tikros anksčiau vykdytos ekonominės veiklos teisinė forma ir su ja susijęs kapitalas (11). |
| --- | --- |

b)

SA Ducroire kapitalo dalis, kuri dar ONDD buvo naudojama parduotinai rizikai drausti ir buvo paprasčiausiai perduota SA Ducroire jai perduodant atitinkamą veiklą, nėra pagalba. Šiuo atveju tiktai buvo pakeista tam tikros anksčiau vykdytos ekonominės veiklos teisinė forma ir su ja susijęs kapitalas (11).

| (28) | Taigi nagrinėjama galima nauja pagalba (3 priemonė), susijusi tik su dalimi SA Ducroire skirto kapitalo, kuris nenaudojamas neparduotinos rizikos kredito draudimui ir kurio suma didesnė nei kapitalo dalis, 2004 m. gruodžio 31 d. (prieš pat perduodant trumpalaikės rizikos draudimo veiklą SA Ducroire) jau buvo naudojama su parduotina rizika susijusioje ONDD veikloje. |
| --- | --- |

(28)

Taigi nagrinėjama galima nauja pagalba (3 priemonė), susijusi tik su dalimi SA Ducroire skirto kapitalo, kuris nenaudojamas neparduotinos rizikos kredito draudimui ir kurio suma didesnė nei kapitalo dalis, 2004 m. gruodžio 31 d. (prieš pat perduodant trumpalaikės rizikos draudimo veiklą SA Ducroire) jau buvo naudojama su parduotina rizika susijusioje ONDD veikloje.

| (29) | Šiame sprendime vartojamos tokios apibrėžtys:
  a)   pridėtinis kapitalas– SA Ducroire skirto kapitalo dalis, viršijanti kapitalo dalį, kuri 2004 m. gruodžio 31 d. (prieš pat perduodant trumpalaikės rizikos draudimo veiklą SA Ducroire) jau buvo naudojama ONDD veikloje, susijusioje su trumpalaike (parduotina ir neparduotina) rizika;
  b)   papildomas kapitalas– pirmiau apibrėžto pridėtinio kapitalo dalis, naudojama parduotinos rizikos kredito draudimo veiklai (t. y. SA Ducroire skirtas kapitalas, naudojamas parduotinos rizikos kredito draudimui, viršijantis kapitalo dalį, kuri 2004 m. gruodžio 31 d. jau buvo ONDD naudojama su parduotina rizika susijusiai veiklai vykdyti). |
| --- | --- |

(29)

Šiame sprendime vartojamos tokios apibrėžtys:

a)   pridėtinis kapitalas– SA Ducroire skirto kapitalo dalis, viršijanti kapitalo dalį, kuri 2004 m. gruodžio 31 d. (prieš pat perduodant trumpalaikės rizikos draudimo veiklą SA Ducroire) jau buvo naudojama ONDD veikloje, susijusioje su trumpalaike (parduotina ir neparduotina) rizika;

b)   papildomas kapitalas– pirmiau apibrėžto pridėtinio kapitalo dalis, naudojama parduotinos rizikos kredito draudimo veiklai (t. y. SA Ducroire skirtas kapitalas, naudojamas parduotinos rizikos kredito draudimui, viršijantis kapitalo dalį, kuri 2004 m. gruodžio 31 d. jau buvo ONDD naudojama su parduotina rizika susijusiai veiklai vykdyti).

| (30) | Taigi papildomas kapitalas yra pridėtinio kapitalo dalis (žr. 141 konstatuojamojoje dalyje pateiktą grafiką). |
| --- | --- |

(30)

Taigi papildomas kapitalas yra pridėtinio kapitalo dalis (žr. 141 konstatuojamojoje dalyje pateiktą grafiką).

| (31) | Turėdama omenyje steigimo metu SA Ducroire suteikto 150 mln. EUR kapitalo neproporcingumą, palyginti su [45–70] mln. EUR kapitalu, kuris nuo 2003 m. rugsėjo 1 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. buvo ONDD komercinėje sąskaitoje, skirtoje su trumpalaike, įskaitant parduotiną, rizika susijusiai veiklai, sprendime pradėti tyrimą Komisija darė nemažo pridėtinio ir papildomo kapitalo buvimo prielaidą. Komisija tada nurodė, kad, iš pažiūros, esama pridėtinio papildomo kapitalo, kurio pelningumas nepakankamas. |
| --- | --- |

(31)

Turėdama omenyje steigimo metu SA Ducroire suteikto 150 mln. EUR kapitalo neproporcingumą, palyginti su [45–70] mln. EUR kapitalu, kuris nuo 2003 m. rugsėjo 1 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. buvo ONDD komercinėje sąskaitoje, skirtoje su trumpalaike, įskaitant parduotiną, rizika susijusiai veiklai, sprendime pradėti tyrimą Komisija darė nemažo pridėtinio ir papildomo kapitalo buvimo prielaidą. Komisija tada nurodė, kad, iš pažiūros, esama pridėtinio papildomo kapitalo, kurio pelningumas nepakankamas.

| (32) | Kadangi ONDD ir SA Ducroire neatitiko Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punkto nuostatų (žr. 17 ir 19 konstatuojamąsias dalis), t. y. reikalavimo, kad parduotina rizika ir neparduotina rizika būtų valdomos ir jų apskaita būtų tvarkoma atskirai, Komisija negalėjo tiksliai apibrėžti papildomo kapitalo dydžio oficialios tyrimo procedūros pradžioje. Taigi sprendime pradėti tyrimą Komisija paragino Belgijos institucijas laikytis Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punkto ir nurodyti jai, kokios kapitalo dalys buvo naudojamos neparduotinos trumpalaikės rizikos ir parduotinos rizikos veiklai prieš perduodant šias veiklos rūšis SA Ducroire ir jas perdavus. |
| --- | --- |

(32)

Kadangi ONDD ir SA Ducroire neatitiko Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punkto nuostatų (žr. 17 ir 19 konstatuojamąsias dalis), t. y. reikalavimo, kad parduotina rizika ir neparduotina rizika būtų valdomos ir jų apskaita būtų tvarkoma atskirai, Komisija negalėjo tiksliai apibrėžti papildomo kapitalo dydžio oficialios tyrimo procedūros pradžioje. Taigi sprendime pradėti tyrimą Komisija paragino Belgijos institucijas laikytis Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punkto ir nurodyti jai, kokios kapitalo dalys buvo naudojamos neparduotinos trumpalaikės rizikos ir parduotinos rizikos veiklai prieš perduodant šias veiklos rūšis SA Ducroire ir jas perdavus.

III.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (33) | Per nustatytą laiką Komisija negavo jokių suinteresuotųjų šalių pastabų dėl tyrimo procedūros pradžios. |
| --- | --- |

(33)

Per nustatytą laiką Komisija negavo jokių suinteresuotųjų šalių pastabų dėl tyrimo procedūros pradžios.

IV.   BELGIJOS KOMENTARAI

Dėl 1 ir 2 priemonių. Valstybės garantija, taikyta ONDD parduotinai rizikai ir vidaus lėšų perkėlimas ONDD parduotinai rizikai padengti

| (34) | Belgija pareiškė, kad ONDD visuomet daugiausia dėmesio skyrė neparduotinai rizikai, ir tokia rizika visuomet dominavo jos portfelyje. Po 1993 m. (12) ir iki dešimties naujų valstybių narių įstojimo į Europos Sąjungą (ES) 2004 m. gegužės mėn. su parduotina rizika susijusi ONDD veiklos dalis buvo maža. 2003 m. pabaigoje su šia veikla susijusios įmokos sudarė tik apie [0–1 %] trumpalaikės rizikos portfelio, o draudžiamos sumos siekė tik apie [...] mln. EUR (žr. 1 lentelę). Reikia pažymėti, kad tuometinė labai maža parduotinos rizikos dalis ONDD buvo dengiama tik dėl šios rizikos sąsajų su neparduotina rizika (13). |
| --- | --- |

(34)

Belgija pareiškė, kad ONDD visuomet daugiausia dėmesio skyrė neparduotinai rizikai, ir tokia rizika visuomet dominavo jos portfelyje. Po 1993 m. (12) ir iki dešimties naujų valstybių narių įstojimo į Europos Sąjungą (ES) 2004 m. gegužės mėn. su parduotina rizika susijusi ONDD veiklos dalis buvo maža. 2003 m. pabaigoje su šia veikla susijusios įmokos sudarė tik apie [0–1 %] trumpalaikės rizikos portfelio, o draudžiamos sumos siekė tik apie [...] mln. EUR (žr. 1 lentelę). Reikia pažymėti, kad tuometinė labai maža parduotinos rizikos dalis ONDD buvo dengiama tik dėl šios rizikos sąsajų su neparduotina rizika (13).

| (35) | Tiktai nuo 2004 m. gegužės 1 d., kai į Europos Sąjungą įstojo dešimt naujų valstybių narių, parduotinos rizikos ir neparduotinos trumpalaikės rizikos pusiausvyra ONDD portfelyje pakito: parduotinos rizikos dalis išaugo nuo [0–1 proc.] (įmokų) 2003 m. iki [15–20 proc.] 2004 m. (žr. 1 lentelę). Tokį pokytį nulėmė savaiminis dešimtyje naujųjų ES valstybių narių įsisteigusiems skolininkams tenkančios rizikos perkėlimas iš neparduotinos rizikos kategorijos į parduotinos trumpalaikės rizikos kategoriją. |
| --- | --- |

(35)

Tiktai nuo 2004 m. gegužės 1 d., kai į Europos Sąjungą įstojo dešimt naujų valstybių narių, parduotinos rizikos ir neparduotinos trumpalaikės rizikos pusiausvyra ONDD portfelyje pakito: parduotinos rizikos dalis išaugo nuo [0–1 proc.] (įmokų) 2003 m. iki [15–20 proc.] 2004 m. (žr. 1 lentelę). Tokį pokytį nulėmė savaiminis dešimtyje naujųjų ES valstybių narių įsisteigusiems skolininkams tenkančios rizikos perkėlimas iš neparduotinos rizikos kategorijos į parduotinos trumpalaikės rizikos kategoriją.

| (36) | Vertindamos 1 priemonę Belgijos institucijos taip pat pridūrė, kad nuo 2003 m. rugsėjo 1 d. Belgijos valstybės garantija nebegaliojo parduotinai rizikai, nes ji buvo perkelta į komercinę sąskaitą, ONDD atidarytą gavus OCA patvirtinimą (14), būtent dėl to, kad šiai sąskaitai nebuvo taikoma valstybės garantija (veiklos, kuriai suteikiama valstybės garantija, OCA nereguliuoja). |
| --- | --- |

(36)

Vertindamos 1 priemonę Belgijos institucijos taip pat pridūrė, kad nuo 2003 m. rugsėjo 1 d. Belgijos valstybės garantija nebegaliojo parduotinai rizikai, nes ji buvo perkelta į komercinę sąskaitą, ONDD atidarytą gavus OCA patvirtinimą (14), būtent dėl to, kad šiai sąskaitai nebuvo taikoma valstybės garantija (veiklos, kuriai suteikiama valstybės garantija, OCA nereguliuoja).

| (37) | Vertindamos galimą vidaus lėšų perkėlimą ONDD siekiant padengti parduotiną riziką, Belgijos institucijos nurodo, kad turint omenyje nereikšmingą parduotinos rizikos veiklos mastą, bet koks lėšų perkėlimas neįsivaizduojamas ir, bet kokiu atveju, galėtų būti laikomas tik de minimis pagalba (15). |
| --- | --- |

(37)

Vertindamos galimą vidaus lėšų perkėlimą ONDD siekiant padengti parduotiną riziką, Belgijos institucijos nurodo, kad turint omenyje nereikšmingą parduotinos rizikos veiklos mastą, bet koks lėšų perkėlimas neįsivaizduojamas ir, bet kokiu atveju, galėtų būti laikomas tik de minimis pagalba (15).

| (38) | Belgijos institucijos daro išvadą, kad pagal 1 ir 2 priemones skirtos sumos bet kokiu atveju laikytinos de minimis valstybės pagalba (16).

  1 lentelė


  Parduotinos rizikos ir trumpalaikės neparduotinos rizikos draudimo įmokų ir draudžiamų sumų kitimas (bendros trumpalaikės eksportuotojų rizikos draudimo polisai)













  (tūkstančiais eurų) |
| --- | --- |
| | 2000 m. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. |
| Parduotina rizika | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės) | | | | | | | |
| Neparduotina rizika | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Draudžiama suma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| |
| Parduotina rizika | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės) | | | | | | | |
| Neparduotina rizika | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Įmoka | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (procentais) | | | | | | |
| | 2000 m. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. |
| Parduotina rizika | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [20–25 %] | [20–25 %] | [25–30 %] |
| iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių) | | | | | [20–25 %] | [15–20 %] | [15–20 %] |
| iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės) | | | | | | | |
| Neparduotina rizika | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [75–80 %] | [75–80 %] | [70–75 %] |
| iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių) | [20–25 %] | [15–20 %] | [20–25 %] | [20–25 %] | | | |
| iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės) | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] |
| Draudžiama suma | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |
| | | | | | | |
| Parduotina rizika | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [15–20 %] | [15–20 %] | [15–20 %] |
| iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių) | | | | | [15–20 %] | [10–5 %] | [10–15 %] |
| iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės) | | | | | | | |
| Neparduotina rizika | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [80–85 %] | [80–85 %] | [80–85 %] |
| iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių) | [15–20 %] | [15–20 %] | [20–25 %] | [15–20 %] | | | |
| iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės) | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [5–10 %] |
| Įmoka | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |

(38)

Belgijos institucijos daro išvadą, kad pagal 1 ir 2 priemones skirtos sumos bet kokiu atveju laikytinos de minimis valstybės pagalba (16).

1 lentelė

Parduotinos rizikos ir trumpalaikės neparduotinos rizikos draudimo įmokų ir draudžiamų sumų kitimas (bendros trumpalaikės eksportuotojų rizikos draudimo polisai)

(tūkstančiais eurų)

2000 m.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

Parduotina rizika

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių)

[...]

[...]

[...]

iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės)

Neparduotina rizika

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių)

[...]

[...]

[...]

[...]

iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Draudžiama suma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Parduotina rizika

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių)

[...]

[...]

[...]

iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės)

Neparduotina rizika

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių)

[...]

[...]

[...]

[...]

iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Įmoka

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(procentais)

2000 m.

2001 m.

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

Parduotina rizika

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[20–25 %]

[20–25 %]

[25–30 %]

iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių)

[20–25 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės)

Neparduotina rizika

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[75–80 %]

[75–80 %]

[70–75 %]

iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių)

[20–25 %]

[15–20 %]

[20–25 %]

[20–25 %]

iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės)

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

Draudžiama suma

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

Parduotina rizika

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių)

[15–20 %]

[10–5 %]

[10–15 %]

iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės)

Neparduotina rizika

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[80–85 %]

[80–85 %]

[80–85 %]

iš jos parduotina nuo 2004 m. (10 naujų ES narių)

[15–20 %]

[15–20 %]

[20–25 %]

[15–20 %]

iš jos parduotina nuo 2007 m. (2 naujos ES narės)

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[5–10 %]

Įmoka

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

Dėl 3 priemonės.
  Kapitalas, kurį ONDD skyrė SA Ducroire

| (39) | Siekdamos pagrįsti teiginį, kad kapitalas, kurį ONDD skyrė SA Ducroire, buvo reikalingas ir atitiko privataus investuotojo kriterijų, Belgijos institucijos pateikė tokius argumentus: 1) operacija turi būti analizuojama atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes: vyko esamos veiklos perdavimas steigiamai patronuojamajai įmonei, 2) kapitalo įnašas yra pagrįstas mokumo nustatymo taisyklėmis, 3) pelningumas, kurio tikėtasi iš SA Ducroire parduotinos rizikos veiklos buvo pakankamas, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas būtų įtikintas atlikti tokią investiciją. |
| --- | --- |

(39)

Siekdamos pagrįsti teiginį, kad kapitalas, kurį ONDD skyrė SA Ducroire, buvo reikalingas ir atitiko privataus investuotojo kriterijų, Belgijos institucijos pateikė tokius argumentus: 1) operacija turi būti analizuojama atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes: vyko esamos veiklos perdavimas steigiamai patronuojamajai įmonei, 2) kapitalo įnašas yra pagrįstas mokumo nustatymo taisyklėmis, 3) pelningumas, kurio tikėtasi iš SA Ducroire parduotinos rizikos veiklos buvo pakankamas, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas būtų įtikintas atlikti tokią investiciją.

1.   Operacijos esmė yra esamos veiklos perdavimas (18)

| (40) | Belgijos institucijos mano, kad kapitalo įnašas turi būti vertinamas pagal atitinkamas aplinkybes, t. y. atsižvelgiant į įvykusį esamos veiklos perdavimą. Visa nuo įsteigimo SA Ducroire vykdyta veikla tiesiog sutapo su ONDD trumpalaikio draudimo portfelio perdavimu. |
| --- | --- |

(40)

Belgijos institucijos mano, kad kapitalo įnašas turi būti vertinamas pagal atitinkamas aplinkybes, t. y. atsižvelgiant į įvykusį esamos veiklos perdavimą. Visa nuo įsteigimo SA Ducroire vykdyta veikla tiesiog sutapo su ONDD trumpalaikio draudimo portfelio perdavimu.

| (41) | Dėl to Belgijos institucijos teigia, kad visi komercinės sąskaitos balanso straipsniai, susiję su komercine veikla, buvo perkelti į SA Ducroire pradinį balansą. Į balanso aktyvą buvo perkelti tiktai reikalavimai, tiesiogiai susiję su portfelyje jau buvusiais draudimo polisais (investicinis turtas neperkeltas). Į balanso pasyvą perkelti straipsniai yra susiję tiktai su esamu draudimo portfeliu, taigi neperkeltas kapitalas, atsargos ir techniniai atidėjiniai (19). Belgijos institucijos pabrėžia, kad komercinei sąskaitai priskirta [45–70] mln. EUR suma SA Ducroire neperduota, nes buvo atliktas specialus kapitalo dydžio įvertinimas. |
| --- | --- |

(41)

Dėl to Belgijos institucijos teigia, kad visi komercinės sąskaitos balanso straipsniai, susiję su komercine veikla, buvo perkelti į SA Ducroire pradinį balansą. Į balanso aktyvą buvo perkelti tiktai reikalavimai, tiesiogiai susiję su portfelyje jau buvusiais draudimo polisais (investicinis turtas neperkeltas). Į balanso pasyvą perkelti straipsniai yra susiję tiktai su esamu draudimo portfeliu, taigi neperkeltas kapitalas, atsargos ir techniniai atidėjiniai (19). Belgijos institucijos pabrėžia, kad komercinei sąskaitai priskirta [45–70] mln. EUR suma SA Ducroire neperduota, nes buvo atliktas specialus kapitalo dydžio įvertinimas.

| (42) | Belgijos institucijos tvirtina, kad komercinei sąskaitai priskirtas kapitalas nėra tinkamas lyginamasis duomuo, taikytinas SA Ducroire kapitalo poreikiams įvertinti. Kapitalo poreikis komercinėje sąskaitoje įvertintas mechaniškai taikant taisykles, išdėstytas 2002 m. kovo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/13/EB, iš dalies keičiančioje Tarybos direktyvą 73/239/EEB dėl negyvybės draudimo įmonėms taikomų mokumo atsargos reikalavimų (20) (toliau – Mokumo I direktyva), atitinkančias rizikos ribojimo taisykles, taikytas siekiant gauti OCA pritarimą trumpalaikei draudimo veiklai, kadangi jai nebebuvo taikoma valstybės garantija, bet nesutapo su ekonominio kapitalo poreikiu šios veiklos rizikai padengti. |
| --- | --- |

(42)

Belgijos institucijos tvirtina, kad komercinei sąskaitai priskirtas kapitalas nėra tinkamas lyginamasis duomuo, taikytinas SA Ducroire kapitalo poreikiams įvertinti. Kapitalo poreikis komercinėje sąskaitoje įvertintas mechaniškai taikant taisykles, išdėstytas 2002 m. kovo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/13/EB, iš dalies keičiančioje Tarybos direktyvą 73/239/EEB dėl negyvybės draudimo įmonėms taikomų mokumo atsargos reikalavimų (20) (toliau – Mokumo I direktyva), atitinkančias rizikos ribojimo taisykles, taikytas siekiant gauti OCA pritarimą trumpalaikei draudimo veiklai, kadangi jai nebebuvo taikoma valstybės garantija, bet nesutapo su ekonominio kapitalo poreikiu šios veiklos rizikai padengti.

| (43) | Pasak Belgijos institucijų, privataus investuotojo, kuris siekia naujos investicijos grąžos, ir patronuojančiosios įmonės, kuri perduoda savo vykdomą veiklą patronuojamajai įmonei, požiūriai skiriasi. Belgijos institucijų nuomone, vertinti kitaip reikštų, kad valstybinė įmonė privalėtų perduoti arba nutraukti ekonominę veiklą, jeigu ji nėra pakankamai naši rinkos ekonomikoje veikiančio privataus investuotojo požiūriu, o tokiu atveju būtų pažeistas SESV 345 straipsnyje nustatytas viešųjų lėšų neutralumo principas. |
| --- | --- |

(43)

Pasak Belgijos institucijų, privataus investuotojo, kuris siekia naujos investicijos grąžos, ir patronuojančiosios įmonės, kuri perduoda savo vykdomą veiklą patronuojamajai įmonei, požiūriai skiriasi. Belgijos institucijų nuomone, vertinti kitaip reikštų, kad valstybinė įmonė privalėtų perduoti arba nutraukti ekonominę veiklą, jeigu ji nėra pakankamai naši rinkos ekonomikoje veikiančio privataus investuotojo požiūriu, o tokiu atveju būtų pažeistas SESV 345 straipsnyje nustatytas viešųjų lėšų neutralumo principas.

2.   Metodai, taikyti SA Ducroire kapitalo dydžiui pagrįsti

| (44) | Belgijos institucijos tvirtina, kad 2004 m. kredito draudikų kapitalo poreikiams nustatyti galėjo būti taikomi du metodai: a) Mokumo I direktyvoje nustatytas klasikinis viso draudimo sektoriaus metodas, grindžiamas atlygiu už riziką (t. y. įmokomis – angl. premium based approach) ir b) patiriama rizika grindžiamas metodas (angl. exposure based approach), pvz., bankų sektoriui taikomose Bazelio taisyklėse nustatytas metodas ir Standard & Poor's sukurtas kredito draudikui reikalingo kapitalo nustatymo metodas. |
| --- | --- |

(44)

Belgijos institucijos tvirtina, kad 2004 m. kredito draudikų kapitalo poreikiams nustatyti galėjo būti taikomi du metodai: a) Mokumo I direktyvoje nustatytas klasikinis viso draudimo sektoriaus metodas, grindžiamas atlygiu už riziką (t. y. įmokomis – angl. premium based approach) ir b) patiriama rizika grindžiamas metodas (angl. exposure based approach), pvz., bankų sektoriui taikomose Bazelio taisyklėse nustatytas metodas ir Standard & Poor's sukurtas kredito draudikui reikalingo kapitalo nustatymo metodas.

Galiojančios rizikos ribojimo taisyklės. Mokumo I direktyva

| (45) | SA Ducroire atveju Belgijos institucijos laikosi nuomonės, kad Mokumo I direktyvoje nustatytas metodas nepakankamai atspindi draudiko bendrąjį finansinį profilį. |
| --- | --- |

(45)

SA Ducroire atveju Belgijos institucijos laikosi nuomonės, kad Mokumo I direktyvoje nustatytas metodas nepakankamai atspindi draudiko bendrąjį finansinį profilį.

| (46) | Pagal Mokumo I direktyvą būtina mokumo atsarga yra lygi didesnei vieno iš dviejų rezultatų sumai: arba metinei draudimo įmokų ar įnašų sumai, arba vidutinei draudimo išmokų sumai, išmokėtai per trejus paskutiniuosius finansinius metus. Tačiau 2004–2006 m. taikyta žemiausia riba buvo 3 mln. EUR, o 2007–2009 m. – 3,2 mln. EUR. |
| --- | --- |

(46)

Pagal Mokumo I direktyvą būtina mokumo atsarga yra lygi didesnei vieno iš dviejų rezultatų sumai: arba metinei draudimo įmokų ar įnašų sumai, arba vidutinei draudimo išmokų sumai, išmokėtai per trejus paskutiniuosius finansinius metus. Tačiau 2004–2006 m. taikyta žemiausia riba buvo 3 mln. EUR, o 2007–2009 m. – 3,2 mln. EUR.

| (47) | ONDD taikant šias taisykles pagal verslo plane pateiktus duomenis (žr. 2 lentelę) apskaičiuotas mažiausias būtinas SA Ducroire kapitalas 2005–2007 m. buvo 3–3,3 mln. EUR
   (21). |
| --- | --- |

(47)

ONDD taikant šias taisykles pagal verslo plane pateiktus duomenis (žr. 2 lentelę) apskaičiuotas mažiausias būtinas SA Ducroire kapitalas 2005–2007 m. buvo 3–3,3 mln. EUR
   (21).

| (48) | Belgija nurodo, kad kredito draudikų kapitalo poreikiai labiau priklauso nuo patiriamos rizikos, o ne nuo atlygio už riziką (įmokų), ir kad patiriama rizika grindžiami kapitalo nustatymo metodai (pozicijos rizika pagrįstas požiūris – angl. exposure based approach) (pvz., 1939 m. įstatymo dėl ONDD 8 straipsnyje nustatytas metodas, Standard & Poor's metodas arba bankų sektoriui taikomose Bazelio taisyklėse nustatytas metodas) yra tinkamesni negu Mokumo I direktyva, grindžiama atlygiu už riziką (atlygiu pagrįstas požiūris – angl. premium based approach). |
| --- | --- |

(48)

Belgija nurodo, kad kredito draudikų kapitalo poreikiai labiau priklauso nuo patiriamos rizikos, o ne nuo atlygio už riziką (įmokų), ir kad patiriama rizika grindžiami kapitalo nustatymo metodai (pozicijos rizika pagrįstas požiūris – angl. exposure based approach) (pvz., 1939 m. įstatymo dėl ONDD 8 straipsnyje nustatytas metodas, Standard & Poor's metodas arba bankų sektoriui taikomose Bazelio taisyklėse nustatytas metodas) yra tinkamesni negu Mokumo I direktyva, grindžiama atlygiu už riziką (atlygiu pagrįstas požiūris – angl. premium based approach).

| (49) | Pasak Belgijos institucijų, SA Ducroire draudžiamos rizikos portfelis yra netipiškas, nes, priešingai negu konkurentai, ši įmonė daugiausia dengia neparduotiną riziką pagal Komunikatą dėl eksporto kredito draudimo. Tokio portfelio rizikos lygis iš esmės aukštesnis negu portfelio, kurį visiškai arba iš dalies sudaro parduotina rizika, ir tuo, pasak Belgijos, galima pateisinti griežtesnių rizikos ribojimo taisyklių taikymą. |
| --- | --- |

(49)

Pasak Belgijos institucijų, SA Ducroire draudžiamos rizikos portfelis yra netipiškas, nes, priešingai negu konkurentai, ši įmonė daugiausia dengia neparduotiną riziką pagal Komunikatą dėl eksporto kredito draudimo. Tokio portfelio rizikos lygis iš esmės aukštesnis negu portfelio, kurį visiškai arba iš dalies sudaro parduotina rizika, ir tuo, pasak Belgijos, galima pateisinti griežtesnių rizikos ribojimo taisyklių taikymą.

Pozicijos rizika pagrįstas požiūris: i) 1939 m. įstatymo dėl ONDD 8 straipsnio taikymas SA Ducroire

| (50) | Belgijos institucijos mano, kad šiuo konkrečiu atveju dera taikyti 1939 m. rugpjūčio 31 d. įstatymo dėl ONDD (22) (toliau – 1939 m. įstatymas) 8 straipsnį, nes jo nuostatos paremtos „poveikiu pagrįstu požiūriu“. Svarbu tai, kad 1939 m. įstatymo 8 straipsnis neturi jokios reguliuojamosios galios SA Ducroire atžvilgiu, nes yra taikomas tiktai ONDD. |
| --- | --- |

(50)

Belgijos institucijos mano, kad šiuo konkrečiu atveju dera taikyti 1939 m. rugpjūčio 31 d. įstatymo dėl ONDD (22) (toliau – 1939 m. įstatymas) 8 straipsnį, nes jo nuostatos paremtos „poveikiu pagrįstu požiūriu“. Svarbu tai, kad 1939 m. įstatymo 8 straipsnis neturi jokios reguliuojamosios galios SA Ducroire atžvilgiu, nes yra taikomas tiktai ONDD.

| (51) | Be to, nors 8 straipsnyje nurodoma didžiausia ONDD įsipareigojimų suma, susijusi su savo sąskaita vykdoma veikla, kuriai taikoma valstybės garantija, ir su valstybės sąskaita vykdoma veikla, Belgijos institucijos mano, kad 1939 m. įstatymo 8 straipsnis yra mažiausias kriterijus, taikytinas SA Ducroire, kuriai valstybės garantija nesuteikiama. |
| --- | --- |

(51)

Be to, nors 8 straipsnyje nurodoma didžiausia ONDD įsipareigojimų suma, susijusi su savo sąskaita vykdoma veikla, kuriai taikoma valstybės garantija, ir su valstybės sąskaita vykdoma veikla, Belgijos institucijos mano, kad 1939 m. įstatymo 8 straipsnis yra mažiausias kriterijus, taikytinas SA Ducroire, kuriai valstybės garantija nesuteikiama.

| (52) | Taikydamos 1939 m. įstatymo 8 straipsnio 1 dalį (23), kurioje nurodoma, kad įsipareigojimų vertė negali 20 kartų viršyti bendros dotacijos ir bendrojo rezervo sumos, Belgijos institucijos laikosi nuomonės (24), kad SA Ducroire kapitalo poreikis pagal verslo planą (žr. 2 lentelę) 2005–2007 m. buvo 92–106 mln. EUR. |
| --- | --- |

(52)

Taikydamos 1939 m. įstatymo 8 straipsnio 1 dalį (23), kurioje nurodoma, kad įsipareigojimų vertė negali 20 kartų viršyti bendros dotacijos ir bendrojo rezervo sumos, Belgijos institucijos laikosi nuomonės (24), kad SA Ducroire kapitalo poreikis pagal verslo planą (žr. 2 lentelę) 2005–2007 m. buvo 92–106 mln. EUR.

Pozicijos rizika pagrįstas požiūris: ii) Standard & Poor's sukurtas modelis

| (53) | Savo komentaruose Belgijos institucijos mini Standard & Poor's sukurtą kredito draudikui reikalingo kapitalo nustatymo metodą. |
| --- | --- |

(53)

Savo komentaruose Belgijos institucijos mini Standard & Poor's sukurtą kredito draudikui reikalingo kapitalo nustatymo metodą.

| (54) | Nustatydama tokio kapitalo dydį (25), įmonė Standard & Poor's taiko patiriama rizika grindžiamą modelį (angl. exposure based approach) ir prie jo prideda draudiko perdraudimo įvertinimą. Reikalingas kapitalas apskaičiuojamas taikant metodą, kai (paprastai) 10 metų laikotarpio bendrasis nuostolis lyginamas su bendromis draudžiamomis sumomis (angl. the gross loss over gross exposure method). Didžiausias šio laikotarpio koeficientas dauginamas iš daugiklio 1,25 ir taikomas draudžiamoms sumoms, kurios nustatomos ir pakoreguojamos atsižvelgiant į perdraudimą. Šis modelis grindžiamas prielaida, kad draudiko portfelis yra racionaliai diversifikuotas geografiniu požiūriu ir pagal veiklos šakas (angl. line of business). |
| --- | --- |

(54)

Nustatydama tokio kapitalo dydį (25), įmonė Standard & Poor's taiko patiriama rizika grindžiamą modelį (angl. exposure based approach) ir prie jo prideda draudiko perdraudimo įvertinimą. Reikalingas kapitalas apskaičiuojamas taikant metodą, kai (paprastai) 10 metų laikotarpio bendrasis nuostolis lyginamas su bendromis draudžiamomis sumomis (angl. the gross loss over gross exposure method). Didžiausias šio laikotarpio koeficientas dauginamas iš daugiklio 1,25 ir taikomas draudžiamoms sumoms, kurios nustatomos ir pakoreguojamos atsižvelgiant į perdraudimą. Šis modelis grindžiamas prielaida, kad draudiko portfelis yra racionaliai diversifikuotas geografiniu požiūriu ir pagal veiklos šakas (angl. line of business).

| (55) | Nors Belgijos institucijos užsimena apie Standard & Poor's metodą, nustatydamos SA Ducroire reikalingą kapitalą jo netaikė. |
| --- | --- |

(55)

Nors Belgijos institucijos užsimena apie Standard & Poor's metodą, nustatydamos SA Ducroire reikalingą kapitalą jo netaikė.

Pozicijos rizika pagrįstas požiūris: iii) Bazelio I taisyklių taikymas kredito draudikui (Kuko (Cooke) koeficientas)

| (56) | Pasak Belgijos institucijų, Bazelio taisykles labiau verta taikyti siekiant įvertinti kredito draudikų mokumą negu galiojančias rizikos ribojimo taisykles, būtent Mokumo I direktyvą. Bazelio taisyklių taikymas pateisinamas kredito draudikų veiklos pobūdžiu ir atsargumo principu. Institucijos teigia, kad sandorio šalies rizikos (visų pirma – skolininko nemokėjimo rizikos) atžvilgiu kredito draudimas panašus į bankų vykdomą kreditavimą. Be to, SA Ducroire veikla, priešingai nei kitų privačių kredito draudikų, visų pirma apima mažiausiai išsivysčiusiose arba besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse įsisteigusių skolininkų kredito riziką (2 zonos riziką (26)). |
| --- | --- |

(56)

Pasak Belgijos institucijų, Bazelio taisykles labiau verta taikyti siekiant įvertinti kredito draudikų mokumą negu galiojančias rizikos ribojimo taisykles, būtent Mokumo I direktyvą. Bazelio taisyklių taikymas pateisinamas kredito draudikų veiklos pobūdžiu ir atsargumo principu. Institucijos teigia, kad sandorio šalies rizikos (visų pirma – skolininko nemokėjimo rizikos) atžvilgiu kredito draudimas panašus į bankų vykdomą kreditavimą. Be to, SA Ducroire veikla, priešingai nei kitų privačių kredito draudikų, visų pirma apima mažiausiai išsivysčiusiose arba besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse įsisteigusių skolininkų kredito riziką (2 zonos riziką (26)).

| (57) | Taigi Belgijos institucijų požiūriu rizikos ribojimo taisyklėse minimas Kuko koeficientas, pagal kurį kapitalo dydis turi atitikti ne mažiau kaip 8 proc. grynųjų įsipareigojimų, esą labiau tinka kredito draudikų mokumui įvertinti. |
| --- | --- |

(57)

Taigi Belgijos institucijų požiūriu rizikos ribojimo taisyklėse minimas Kuko koeficientas, pagal kurį kapitalo dydis turi atitikti ne mažiau kaip 8 proc. grynųjų įsipareigojimų, esą labiau tinka kredito draudikų mokumui įvertinti.

| (58) | Iš ONDD valdybos 2004 m. balandžio 20 d. posėdžio protokolo aiškėja, kad Kuko koeficientu ji rėmėsi nustatydama būtiną SA Ducroire kapitalą, atsižvelgdama ir į tai, kad buvo būtina užtikrinti pakankamą akcinės bendrovės patikimumą, palyginti su konkurentais. |
| --- | --- |

(58)

Iš ONDD valdybos 2004 m. balandžio 20 d. posėdžio protokolo aiškėja, kad Kuko koeficientu ji rėmėsi nustatydama būtiną SA Ducroire kapitalą, atsižvelgdama ir į tai, kad buvo būtina užtikrinti pakankamą akcinės bendrovės patikimumą, palyginti su konkurentais.

| (59) | Iš tikrųjų remiantis skaičiavimais, Belgijos institucijų nustatytas koeficientas siekia ne 8 proc., kaip nustatyta Bazelio I taisyklėse, o 10 proc. grynųjų įsipareigojimų ir sudaro buferinę zoną. |
| --- | --- |

(59)

Iš tikrųjų remiantis skaičiavimais, Belgijos institucijų nustatytas koeficientas siekia ne 8 proc., kaip nustatyta Bazelio I taisyklėse, o 10 proc. grynųjų įsipareigojimų ir sudaro buferinę zoną.

| (60) | Taigi ONDD nustatytas SA Ducroire kapitalas, nurodytas (27) reguliavimo institucijai pateiktuose finansiniuose planuose ir 2004 m. balandžio 20 d. informaciniame pranešime, kuriuo remdamasi valdyba iš principo pritarė SA Ducroire įsteigimui suteikiant jai 150 mln. EUR pasirašytąjį kapitalą, 2006 m. pabaigoje buvo 68–74 mln. EUR (žr. 2 lentelę). Darant šias prielaidas buvo numatyta padengti tiktai 2 zonoje ir dešimtyje 2004 m. gegužės mėn. į Europos Sąjungą įstojusių šalių kilusią riziką. |
| --- | --- |

(60)

Taigi ONDD nustatytas SA Ducroire kapitalas, nurodytas (27) reguliavimo institucijai pateiktuose finansiniuose planuose ir 2004 m. balandžio 20 d. informaciniame pranešime, kuriuo remdamasi valdyba iš principo pritarė SA Ducroire įsteigimui suteikiant jai 150 mln. EUR pasirašytąjį kapitalą, 2006 m. pabaigoje buvo 68–74 mln. EUR (žr. 2 lentelę). Darant šias prielaidas buvo numatyta padengti tiktai 2 zonoje ir dešimtyje 2004 m. gegužės mėn. į Europos Sąjungą įstojusių šalių kilusią riziką.

| (61) | Tačiau 2004 m. rugsėjo 28 d. strateginiame pranešime ONDD nurodytas (28) pagal Kuko koeficientą (10 proc. grynųjų įsipareigojimų) įvertintas 2005–2007 m. kapitalas buvo 74–101 mln. EUR. Priešingai nei 2004 m. balandžio mėn. pranešime išdėstytos finansinės prognozės, 2004 m. rugsėjo mėn. pranešimo finansinės prognozės apėmė visą trumpalaikę riziką visoje 1 ir 2 zonų teritorijoje. Šiame pranešime daroma išvada, kad „100 mln. EUR apmokėtojo kapitalo pakanka eksportuotojų bendrosios trumpalaikės rizikos draudimo veiklai vykdyti iki 2007 metų, bet po to jo suma turės būti persvarstyta“. |
| --- | --- |

(61)

Tačiau 2004 m. rugsėjo 28 d. strateginiame pranešime ONDD nurodytas (28) pagal Kuko koeficientą (10 proc. grynųjų įsipareigojimų) įvertintas 2005–2007 m. kapitalas buvo 74–101 mln. EUR. Priešingai nei 2004 m. balandžio mėn. pranešime išdėstytos finansinės prognozės, 2004 m. rugsėjo mėn. pranešimo finansinės prognozės apėmė visą trumpalaikę riziką visoje 1 ir 2 zonų teritorijoje. Šiame pranešime daroma išvada, kad „100 mln. EUR apmokėtojo kapitalo pakanka eksportuotojų bendrosios trumpalaikės rizikos draudimo veiklai vykdyti iki 2007 metų, bet po to jo suma turės būti persvarstyta“.

| (62) | Belgijos institucijos mano, kad Kuko koeficiento taikymas nėra tinkamas metodas siekiant atskirti parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos veiklai reikalingo kapitalo poreikius, nes, pasak jų, Kuko koeficientą taikant įsipareigojimų sumoms atsiranda tam tikras linijiškumas ir nepakankamai atsižvelgiama į įvairią slaptą riziką. |
| --- | --- |

(62)

Belgijos institucijos mano, kad Kuko koeficiento taikymas nėra tinkamas metodas siekiant atskirti parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos veiklai reikalingo kapitalo poreikius, nes, pasak jų, Kuko koeficientą taikant įsipareigojimų sumoms atsiranda tam tikras linijiškumas ir nepakankamai atsižvelgiama į įvairią slaptą riziką.

Mokumo II direktyvos metodų taikymas naudojant vidaus politinės rizikos modeliavimą

| (63) | Antrosios mokumo taisyklės išdėstytos 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (29) (toliau – Mokumo II direktyva). |
| --- | --- |

(63)

Antrosios mokumo taisyklės išdėstytos 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (29) (toliau – Mokumo II direktyva).

| (64) | Siekdama atskirti kapitalo poreikius, susijusius su parduotinos rizikos veikla ir neparduotinos rizikos veikla, ONDD 2011 m. sukūrė metodiką, kurią laiko tinkamiausia. Tai standartinė Mokumo II formulė (30), sukurta remiantis 5 kiekybiniu poveikio tyrimu (KPT 5, angl. Quantitative Impact Study 5 arba QIS 5), kurį atliekant buvo sudaromi politinei rizikai padengti reikalingo kapitalo vidaus modeliai ir orientuotasi į A kategorijos reitingą atitinkantį mokumą bei taikomumą pagal 2004 metų rodiklius. |
| --- | --- |

(64)

Siekdama atskirti kapitalo poreikius, susijusius su parduotinos rizikos veikla ir neparduotinos rizikos veikla, ONDD 2011 m. sukūrė metodiką, kurią laiko tinkamiausia. Tai standartinė Mokumo II formulė (30), sukurta remiantis 5 kiekybiniu poveikio tyrimu (KPT 5, angl. Quantitative Impact Study 5 arba QIS 5), kurį atliekant buvo sudaromi politinei rizikai padengti reikalingo kapitalo vidaus modeliai ir orientuotasi į A kategorijos reitingą atitinkantį mokumą bei taikomumą pagal 2004 metų rodiklius.

| (65) | Pasak Belgijos institucijų, galima pagrįstai manyti, kad atsargus privatus investuotojas 2004 m. būtų vadovavęsis šiuo metodu. |
| --- | --- |

(65)

Pasak Belgijos institucijų, galima pagrįstai manyti, kad atsargus privatus investuotojas 2004 m. būtų vadovavęsis šiuo metodu.

| (66) | Mokumo II standartinę formulę KPT 5 ONDD taikė bet kokiai rizikai, išskyrus politinę. Belgijos institucijų nuomone, kredito draudimo politinė rizika panaši į tam tikrą katastrofų rizikos formą. Taigi, pasak Belgijos institucijų, kredito draudimo katastrofų rizikai Mokumo II direktyvos standartinė formulė KPT 5 šiuo metu sunkiai pritaikoma. Todėl jų požiūriu, vertinant politinės rizikos kapitalo poreikį, galima pagrįstai taikyti vidaus modelį. |
| --- | --- |

(66)

Mokumo II standartinę formulę KPT 5 ONDD taikė bet kokiai rizikai, išskyrus politinę. Belgijos institucijų nuomone, kredito draudimo politinė rizika panaši į tam tikrą katastrofų rizikos formą. Taigi, pasak Belgijos institucijų, kredito draudimo katastrofų rizikai Mokumo II direktyvos standartinė formulė KPT 5 šiuo metu sunkiai pritaikoma. Todėl jų požiūriu, vertinant politinės rizikos kapitalo poreikį, galima pagrįstai taikyti vidaus modelį.

| (67) | Taikant šį metodą, SA Ducroire kapitalo poreikis 2005–2007 m. vertinamas (31) apytiksliai 80–99 mln. EUR, o 2009 m., remiantis verslo planu (žr. 2 lentelę) – [125–150] mln. EUR. Didžioji šio kapitalo dalis gaunama dengiant politinę riziką. |
| --- | --- |

(67)

Taikant šį metodą, SA Ducroire kapitalo poreikis 2005–2007 m. vertinamas (31) apytiksliai 80–99 mln. EUR, o 2009 m., remiantis verslo planu (žr. 2 lentelę) – [125–150] mln. EUR. Didžioji šio kapitalo dalis gaunama dengiant politinę riziką.

| (68) | Vykdydamos Komisijos prašymą, Belgijos institucijos įvertino SA Ducroire kapitalo poreikį, standartinę Mokumo II formulę KPT 5 taikydamos visų tipų rizikai (įskaitant politinę riziką). Tokiu atveju SA Ducroire kapitalo poreikis 2005–2007 m. būtų (32)
  23–25 mln. EUR mažesnis, o 2009 m. – [25–50] mln. EUR mažesnis (žr. 2 lentelę).
  2 lentelė

  SA Ducroire kapitalas, nustatytas ONDD ir (arba) Belgijos institucijų 2005, 2007 ir 2009 m. remiantis dviem augimo scenarijais ir taikant skirtingus metodus











  (milijonais eurų) |
| --- | --- |
| | Metodika | Scenarijus (33) | Vertintas laikotarpis | Parduotinos rizikos kapitalo poreikis | Neparduotinos rizikos kapitalo poreikis | Iš viso |
| Pagal verslo planą | Mokumo I direktyva
  pagal 2011 m. gruodžio mėn. komentarus | A (3 %) | 2005 m. pabaiga | 3,0 | 3,0 | 3 (34) |
| 2007 m. pabaiga | 3,2 | 3,2 | 3,2 (34) |
| B (6 %) | 2005 m. pabaiga | 3,0 | 3,0 | 3,0 (34) |
| 2007 m. pabaiga | 3,2 | 3,2 | 3,3 (34) |
| 1939 m. įstatymo 8 straipsnis
  pagal 2011 m. gruodžio mėn. komentarus | A (3 %) | 2005 m. pabaiga | | | 92 |
| 2007 m. pabaiga | | | 97 |
| 2009 m. pabaiga | | | [100–125] |
| B (6 %) | 2005 m. pabaiga | | | 95 |
| 2007 m. pabaiga | | | 106 |
| 2009 m. pabaiga | | | [100–125] |
| Kuko koeficientas/Bazelio I taisyklės
  (10 % grynųjų įsipareigojimų)
  Duomenys nustatyti 2004 04 20 valdybos posėdžio protokole ir pateikti priežiūros institucijai | A (3 %) | 2006 m. pabaiga | | | 68,2 |
| B (6 %) | 2006 m. pabaiga | | | 74,3 |
| Kuko koeficientas/Bazelio I taisyklės
  (10 % grynųjų įsipareigojimų)
  pagal 2004 09 28 strateginį pranešimą | A (3 %) | 2005 m. pabaiga | | | 73,5 |
| 2007 m. pabaiga | | | 92,2 |
| B (6 %) | 2005 m. pabaiga | | | 77,4 |
| 2007 m. pabaiga | | | 100,7 |
| Kuko koeficientas/Bazelio I taisyklės
  (10 % grynųjų įsipareigojimų)
  pagal 2011 m. gruodžio mėn. komentarus | A (3 %) | 2009 m. pabaiga | | | [100–125] |
| B (6 %) | 2009 m. pabaiga | | | [125–150] |
| Mokumo II direktyva, „standartinis“ (2011 m.) metodas
  pagal 2011 m. gruodžio mėn. komentarus, B10 priedas | A (3 %) | 2005 m. pabaiga | 7,0 | 48,0 | 55,0 |
| 2007 m. pabaiga | 9,0 | 56,0 | 65,0 |
| 2009 m. pabaiga | [10–20] | [65–80] | [75–100] |
| B (6 %) | 2005 m. pabaiga | 8,0 | 51,0 | 59,0 |
| 2007 m. pabaiga | 10,0 | 64,0 | 74,0 |
| 2009 m. pabaiga | [5–15] | [70–85] | [75–100] |
| Mokumo II direktyva, vidaus politinės rizikos modeliavimas
  pagal 2011 m. gruodžio mėn. komentarus | A (3 %) | 2005 m. pabaiga | 7,0 | 73,0 | 80,0 |
| 2007 m. pabaiga | 9,0 | 81,0 | 90,0 |
| 2009 m. pabaiga | [5–15] | [110–135] | [125–150] |
| B (6 %) | 2005 m. pabaiga | 8,0 | 74,0 | 82,0 |
| 2007 m. pabaiga | 10,0 | 89,0 | 99,0 |
| 2009 m. pabaiga | [5–15] | [120–135] | [125–150] |
| Pakoreguotas kapitalas (KPT 5 + vidaus modelis)

  (žr. 76
  konstatuojamąją dalį), įskaitant sukauptą pelną
   (35) | A (3 %) | 2005 m. pabaiga | 9,8 | 90,2 | 100,0 |
| 2007 m. pabaiga | 10,8 | 91,7 | 102,5 |
| 2009 m. pabaiga | [5–15] | [130–145] | [135–160] |
| B (6 %) | 2005 m. pabaiga | 9,8 | 90,2 | 100 |
| 2007 m. pabaiga | 11 | 92,3 | 103,3 |
| 2009 m. pabaiga | [10–20] | [140–155] | [150–175] |
| Pagal realius duomenis | Skirtas apmokėtasis kapitalas
  pagal 2012 m. gegužės 31 d. komentarus | | 2011 m. pabaiga | [40–80] | [70–110] | 150,0 |

(68)

Vykdydamos Komisijos prašymą, Belgijos institucijos įvertino SA Ducroire kapitalo poreikį, standartinę Mokumo II formulę KPT 5 taikydamos visų tipų rizikai (įskaitant politinę riziką). Tokiu atveju SA Ducroire kapitalo poreikis 2005–2007 m. būtų (32)
  23–25 mln. EUR mažesnis, o 2009 m. – [25–50] mln. EUR mažesnis (žr. 2 lentelę).

2 lentelė

SA Ducroire kapitalas, nustatytas ONDD ir (arba) Belgijos institucijų 2005, 2007 ir 2009 m. remiantis dviem augimo scenarijais ir taikant skirtingus metodus

(milijonais eurų)

Metodika

Scenarijus (33)

Vertintas laikotarpis

Parduotinos rizikos kapitalo poreikis

Neparduotinos rizikos kapitalo poreikis

Iš viso

Pagal verslo planą

Mokumo I direktyva

pagal 2011 m. gruodžio mėn. komentarus

A (3 %)

2005 m. pabaiga

3,0

3,0

3 (34)

2007 m. pabaiga

3,2

3,2

3,2 (34)

B (6 %)

2005 m. pabaiga

3,0

3,0

3,0 (34)

2007 m. pabaiga

3,2

3,2

3,3 (34)

1939 m. įstatymo 8 straipsnis

pagal 2011 m. gruodžio mėn. komentarus

A (3 %)

2005 m. pabaiga

92

2007 m. pabaiga

97

2009 m. pabaiga

[100–125]

B (6 %)

2005 m. pabaiga

95

2007 m. pabaiga

106

2009 m. pabaiga

[100–125]

Kuko koeficientas/Bazelio I taisyklės

(10 % grynųjų įsipareigojimų)

Duomenys nustatyti 2004 04 20 valdybos posėdžio protokole ir pateikti priežiūros institucijai

A (3 %)

2006 m. pabaiga

68,2

B (6 %)

2006 m. pabaiga

74,3

Kuko koeficientas/Bazelio I taisyklės

(10 % grynųjų įsipareigojimų)

pagal 2004 09 28 strateginį pranešimą

A (3 %)

2005 m. pabaiga

73,5

2007 m. pabaiga

92,2

B (6 %)

2005 m. pabaiga

77,4

2007 m. pabaiga

100,7

Kuko koeficientas/Bazelio I taisyklės

(10 % grynųjų įsipareigojimų)

pagal 2011 m. gruodžio mėn. komentarus

A (3 %)

2009 m. pabaiga

[100–125]

B (6 %)

2009 m. pabaiga

[125–150]

Mokumo II direktyva, „standartinis“ (2011 m.) metodas

pagal 2011 m. gruodžio mėn. komentarus, B10 priedas

A (3 %)

2005 m. pabaiga

7,0

48,0

55,0

2007 m. pabaiga

9,0

56,0

65,0

2009 m. pabaiga

[10–20]

[65–80]

[75–100]

B (6 %)

2005 m. pabaiga

8,0

51,0

59,0

2007 m. pabaiga

10,0

64,0

74,0

2009 m. pabaiga

[5–15]

[70–85]

[75–100]

Mokumo II direktyva, vidaus politinės rizikos modeliavimas

pagal 2011 m. gruodžio mėn. komentarus

A (3 %)

2005 m. pabaiga

7,0

73,0

80,0

2007 m. pabaiga

9,0

81,0

90,0

2009 m. pabaiga

[5–15]

[110–135]

[125–150]

B (6 %)

2005 m. pabaiga

8,0

74,0

82,0

2007 m. pabaiga

10,0

89,0

99,0

2009 m. pabaiga

[5–15]

[120–135]

[125–150]

Pakoreguotas kapitalas (KPT 5 + vidaus modelis)

  (žr. 76
  konstatuojamąją dalį), įskaitant sukauptą pelną
   (35)

A (3 %)

2005 m. pabaiga

9,8

90,2

100,0

2007 m. pabaiga

10,8

91,7

102,5

2009 m. pabaiga

[5–15]

[130–145]

[135–160]

B (6 %)

2005 m. pabaiga

9,8

90,2

100

2007 m. pabaiga

11

92,3

103,3

2009 m. pabaiga

[10–20]

[140–155]

[150–175]

Pagal realius duomenis

Skirtas apmokėtasis kapitalas

pagal 2012 m. gegužės 31 d. komentarus

2011 m. pabaiga

[40–80]

[70–110]

150,0

| (69) | 2012 m. gegužės 16 d. ir 31 d. komentaruose ONDD nurodė, kad po 2007 ir 2009 metais priimtų strateginių sprendimų (pvz., pakeitus perdraudimo strategiją, įvertinus neparduotinos rizikos portfelio rizikos rodiklius, kurie nebuvo numatyti jų 2004 metų strateginiame plane, atliktas vidaus kapitalo perkėlimas iš neparduotinos rizikos verslo dalies į parduotinos rizikos verslo dalį. |
| --- | --- |

(69)

2012 m. gegužės 16 d. ir 31 d. komentaruose ONDD nurodė, kad po 2007 ir 2009 metais priimtų strateginių sprendimų (pvz., pakeitus perdraudimo strategiją, įvertinus neparduotinos rizikos portfelio rizikos rodiklius, kurie nebuvo numatyti jų 2004 metų strateginiame plane, atliktas vidaus kapitalo perkėlimas iš neparduotinos rizikos verslo dalies į parduotinos rizikos verslo dalį.

3.   Privataus investuotojo principas rinkos ekonomikoje

| (70) | Pasak Belgijos institucijų, pradinis ONDD kapitalo įnašas, padarytas steigiant SA Ducroire, atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo kriterijų. |
| --- | --- |

(70)

Pasak Belgijos institucijų, pradinis ONDD kapitalo įnašas, padarytas steigiant SA Ducroire, atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo kriterijų.

2004 m. prognozuotas pelningumas

| (71) | 2004 m. balandžio mėn. rašte ONDD, vadovaudamasi 1B scenarijumi, kuriame numatytas veiklos augimas 6 proc., buvo numačiusi, kad trejus pirmuosius veiklos metus (2005, 2006 ir 2007) SA Ducroire nuosavo kapitalo grąžos (angl. return on equity) koeficientas sieks 1,3–1,5 proc., įskaitant nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį, ir 2,2–2,9 proc., neįskaitant nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio.
  3 lentelė
  2004 m. balandžio mėn. finansinės prognozės (perimetras: 1 zona (10 stojančiųjų šalių) + 2 zona)











  (tūkstančiais eurų) |
| --- | --- |
| | 1A scenarijus:
  augimas 3 % | 1B scenarijus:
  augimas 6 % |
| | 2005 m. biudžetas | 2006 m. biudžetas | 2007 m. biudžetas | 2005 m. biudžetas | 2006 m. biudžetas | 2007 m. biudžetas |
| Draudimo veiklos rezultatai | – 527 | – 536 | – 543 | 47 | 389 | 763 |
| Valdymo veiklos rezultatai | 1 643 | 1 692 | 1 742 | 1 749 | 1 885 | 2 029 |
| Techninis rezultatas | 1 116 | 1 156 | 1 199 | 1 797 | 2 274 | 2 792 |
| Nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys | – 837 | – 867 | – 899 | – 1 347 | – 1 706 | – 2 094 |
| Techninis rezultatas atėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį | 279 | 289 | 300 | 449 | 569 | 698 |
| Finansinis rezultatas | 2 360 | 2 468 | 2 577 | 2 369 | 2 499 | 2 641 |
| Mokesčiai | – 871 | – 910 | – 949 | – 930 | – 1 012 | – 1 102 |
| Rezultatas | 1 768 | 1 847 | 1 927 | 1 888 | 2 055 | 2 237 |
| Kapitalas | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 |
| Kapitalo grąža (rezultatas/kapitalas) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Rezultatas su nuostolių svyravimo išlyginimo techniniu atidėjiniu | 2 605 | 2 715 | 2 826 | 3 235 | 3 761 | 4 331 |
| Kapitalo grąža neatėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio
  (rezultatas + nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys)/kapitalas | 1,7 % | 1,8 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Grynųjų pinigų srautas | 5 744 | 5 190 | 5 803 | 6 634 | 6 557 | 7 742 |
| Veiklai reikalingas kapitalo dydis | 68 186 | 74 319 |
| Šaltinis. ONDD.

  Tai finansinės prognozės, pateikiamos Belgijos institucijų 2011 m. birželio 1 d. pastabų (raštas, pavadintas „Akcinės bendrovės kūrimas“, 2004 m. balandžio 20 d. pateiktas ONDD valdybai) 8 priedo p. 70. |

(71)

2004 m. balandžio mėn. rašte ONDD, vadovaudamasi 1B scenarijumi, kuriame numatytas veiklos augimas 6 proc., buvo numačiusi, kad trejus pirmuosius veiklos metus (2005, 2006 ir 2007) SA Ducroire nuosavo kapitalo grąžos (angl. return on equity) koeficientas sieks 1,3–1,5 proc., įskaitant nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį, ir 2,2–2,9 proc., neįskaitant nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio.

3 lentelė

2004 m. balandžio mėn. finansinės prognozės (perimetras: 1 zona (10 stojančiųjų šalių) + 2 zona)

(tūkstančiais eurų)

1A scenarijus:

augimas 3 %

1B scenarijus:

augimas 6 %

2005 m. biudžetas

2006 m. biudžetas

2007 m. biudžetas

2005 m. biudžetas

2006 m. biudžetas

2007 m. biudžetas

Draudimo veiklos rezultatai

– 527

– 536

– 543

47

389

763

Valdymo veiklos rezultatai

1 643

1 692

1 742

1 749

1 885

2 029

Techninis rezultatas

1 116

1 156

1 199

1 797

2 274

2 792

Nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys

– 837

– 867

– 899

– 1 347

– 1 706

– 2 094

Techninis rezultatas atėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį

279

289

300

449

569

698

Finansinis rezultatas

2 360

2 468

2 577

2 369

2 499

2 641

Mokesčiai

– 871

– 910

– 949

– 930

– 1 012

– 1 102

Rezultatas

1 768

1 847

1 927

1 888

2 055

2 237

Kapitalas

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

Kapitalo grąža (rezultatas/kapitalas)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,5 %

Rezultatas su nuostolių svyravimo išlyginimo techniniu atidėjiniu

2 605

2 715

2 826

3 235

3 761

4 331

Kapitalo grąža neatėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio

(rezultatas + nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys)/kapitalas

1,7 %

1,8 %

1,9 %

2,2 %

2,5 %

2,9 %

Grynųjų pinigų srautas

5 744

5 190

5 803

6 634

6 557

7 742

Veiklai reikalingas kapitalo dydis

68 186

74 319

Šaltinis. ONDD.

Tai finansinės prognozės, pateikiamos Belgijos institucijų 2011 m. birželio 1 d. pastabų (raštas, pavadintas „Akcinės bendrovės kūrimas“, 2004 m. balandžio 20 d. pateiktas ONDD valdybai) 8 priedo p. 70.

| (72) | Rašte, kurį savo valdybai pateikė 2004 m. rugsėjo 28 d., taigi jau po SA Ducroire įsteigimo 2004 m. rugsėjo 23 d., pagal „dinamiškąjį“ scenarijų per trejus – 2005, 2006, ir 2007 – metus ONDD tikėjosi 6 proc. augimo bei kapitalo grąžos padidėjimo nuo 1,3 iki 1,9 proc. su nuostolių svyravimo išlyginimo techniniu atidėjiniu ir nuo 2,8 iki 4,3 proc. be jo. 2004 m. rugsėjo mėn. finansinės prognozės šiek tiek skiriasi nuo pateiktųjų 2004 m. balandžio mėn., nes 2004 m. rugsėjo mėn. prognozės pagrįstos platesne veiklos aprėptimi (visa 1 zona). Be to, 2004 m. rugsėjo mėn. buvo persvarstytos kai kurios prielaidos.

  4 lentelė


  2004 m. rugsėjo mėn. finansinės prognozės (perimetras: visa 1 zona ir 2 zona)












  (tūkstančiais eurų) |
| --- | --- |
| | 1A scenarijus:
  augimas 3 % | 1B scenarijus:
  augimas 6 % |
| | 2005 m. biudžetas | 2006 m. biudžetas | 2007 m. biudžetas | 2005 m. biudžetas | 2006 m. biudžetas | 2007 m. biudžetas |
| Draudimo veiklos rezultatai (36) | – 229 | 49 | 292 | 330 | 924 | 1 504 |
| Įskaitant neparduotiną riziką (2 zona) | 378 | 688 | 970 | 918 | 1 537 | 2 148 |
| įskaitant parduotiną riziką (1 zona – 10 naujųjų ES narių) | – 619 | – 579 | – 545 | – 600 | – 553 | – 511 |
| įskaitant parduotiną riziką (1 zona – kitos šalys) | 13 | – 12 | 3 | 31 | 43 | 109 |
| Valdymo veiklos rezultatai | 1 662 | 1 734 | 1 805 | 1 768 | 1 924 | 2 086 |
| Techninis rezultatas | 1 433 | 1 783 | 2 096 | 2 097 | 2 848 | 3 590 |
| Nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys | – 1 066 | – 1 383 | – 1 672 | – 1 564 | – 2 182 | – 2 392 |
| Techninis rezultatas atėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį | 367 | 400 | 425 | 533 | 667 | 1 197 |
| Finansinis rezultatas | 1 366 | 1 470 | 1 581 | 1 375 | 1 500 | 1 642 |
| Mokesčiai | – 568 | – 637 | – 706 | – 626 | – 735 | – 981 |
| Rezultatas | 1 165 | 1 233 | 1 300 | 1 282 | 1 432 | 1 858 |
| Kapitalas | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 |
| Kapitalo grąža (rezultatas/kapitalas) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Rezultatas su nuostolių svyravimo išlyginimo techniniu atidėjiniu | 2 231 | 2 616 | 2 972 | 2 846 | 3 614 | 4 251 |
| Kapitalo grąža neatėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio

  (rezultatas + nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys)/kapitalas | 2,2 % | 2,6 % | 3,0 % | 2,8 % | 3,6 % | 4,3 % |
| Grynųjų pinigų srautas | 5 358 | 5 152 | 6 080 | 6 233 | 6 471 | 7 796 |
| Veiklai reikalingas kapitalo dydis | 73 506 | 82 798 | 92 150 | 77 419 | 88 931 | 100 696 |
| Šaltinis. ONDD.

  Tai finansinės prognozės, išdėstytos pranešimo „Strateginės gairės, skirtos ONDD ir jos akcinei bendrovei“, kuris 2004 m. rugsėjo 28 d. buvo pateiktas ONDD valdybai ir sudaro 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pastabų 10 priedą, 28 puslapyje ir 9 priede. |

(72)

Rašte, kurį savo valdybai pateikė 2004 m. rugsėjo 28 d., taigi jau po SA Ducroire įsteigimo 2004 m. rugsėjo 23 d., pagal „dinamiškąjį“ scenarijų per trejus – 2005, 2006, ir 2007 – metus ONDD tikėjosi 6 proc. augimo bei kapitalo grąžos padidėjimo nuo 1,3 iki 1,9 proc. su nuostolių svyravimo išlyginimo techniniu atidėjiniu ir nuo 2,8 iki 4,3 proc. be jo. 2004 m. rugsėjo mėn. finansinės prognozės šiek tiek skiriasi nuo pateiktųjų 2004 m. balandžio mėn., nes 2004 m. rugsėjo mėn. prognozės pagrįstos platesne veiklos aprėptimi (visa 1 zona). Be to, 2004 m. rugsėjo mėn. buvo persvarstytos kai kurios prielaidos.

4 lentelė

2004 m. rugsėjo mėn. finansinės prognozės (perimetras: visa 1 zona ir 2 zona)

(tūkstančiais eurų)

1A scenarijus:

augimas 3 %

1B scenarijus:

augimas 6 %

2005 m. biudžetas

2006 m. biudžetas

2007 m. biudžetas

2005 m. biudžetas

2006 m. biudžetas

2007 m. biudžetas

Draudimo veiklos rezultatai (36)

– 229

49

292

330

924

1 504

Įskaitant neparduotiną riziką (2 zona)

378

688

970

918

1 537

2 148

įskaitant parduotiną riziką (1 zona – 10 naujųjų ES narių)

– 619

– 579

– 545

– 600

– 553

– 511

įskaitant parduotiną riziką (1 zona – kitos šalys)

13

– 12

3

31

43

109

Valdymo veiklos rezultatai

1 662

1 734

1 805

1 768

1 924

2 086

Techninis rezultatas

1 433

1 783

2 096

2 097

2 848

3 590

Nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys

– 1 066

– 1 383

– 1 672

– 1 564

– 2 182

– 2 392

Techninis rezultatas atėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį

367

400

425

533

667

1 197

Finansinis rezultatas

1 366

1 470

1 581

1 375

1 500

1 642

Mokesčiai

– 568

– 637

– 706

– 626

– 735

– 981

Rezultatas

1 165

1 233

1 300

1 282

1 432

1 858

Kapitalas

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

Kapitalo grąža (rezultatas/kapitalas)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,9 %

Rezultatas su nuostolių svyravimo išlyginimo techniniu atidėjiniu

2 231

2 616

2 972

2 846

3 614

4 251

Kapitalo grąža neatėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio

(rezultatas + nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys)/kapitalas

2,2 %

2,6 %

3,0 %

2,8 %

3,6 %

4,3 %

Grynųjų pinigų srautas

5 358

5 152

6 080

6 233

6 471

7 796

Veiklai reikalingas kapitalo dydis

73 506

82 798

92 150

77 419

88 931

100 696

Šaltinis. ONDD.

Tai finansinės prognozės, išdėstytos pranešimo „Strateginės gairės, skirtos ONDD ir jos akcinei bendrovei“, kuris 2004 m. rugsėjo 28 d. buvo pateiktas ONDD valdybai ir sudaro 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pastabų 10 priedą, 28 puslapyje ir 9 priede.

| (73) | Priešingai nei 2004 m. balandžio mėn. pranešime, nuosavo kapitalo grąža apskaičiuota remiantis 100 mln. EUR apmokėtojo kapitalo suma, neatsižvelgiant į 50 mln. EUR papildomai investuotą, bet neapmokėtą kapitalą. |
| --- | --- |

(73)

Priešingai nei 2004 m. balandžio mėn. pranešime, nuosavo kapitalo grąža apskaičiuota remiantis 100 mln. EUR apmokėtojo kapitalo suma, neatsižvelgiant į 50 mln. EUR papildomai investuotą, bet neapmokėtą kapitalą.

| (74) | Vertindamos kapitalo grąžą, kurios tikėtasi iš parduotinos rizikos veiklos, Belgijos institucijos nurodė, kad analizuojant parduotinos ir neparduotinos rizikos veiklos pelningumą neturi būti atsižvelgiama į 2004 m. rugsėjo 28 d. valdybai pateiktame strateginiame pranešime aprašytą paskirstymą (37). Belgijos institucijos paaiškino (38), kad šios prognozės yra klaidingos, nes rizikos, kuri tapo parduotina 2004 m., nuostolingumo lygis buvo smarkiai pervertintas ir nebuvo atsižvelgta į tai, kad tais atvejais, kai iš tikrųjų nustatomas didelis nuostolingumas, draudikas gali pakoreguoti įmokas. Belgijos institucijos primena, kad nustatydama SA Ducroire kapitalo dydį ONDD valdyba nesirėmė kapitalo poreikių atskyrimu pagal strateginio pranešimo 9 priedą. |
| --- | --- |

(74)

Vertindamos kapitalo grąžą, kurios tikėtasi iš parduotinos rizikos veiklos, Belgijos institucijos nurodė, kad analizuojant parduotinos ir neparduotinos rizikos veiklos pelningumą neturi būti atsižvelgiama į 2004 m. rugsėjo 28 d. valdybai pateiktame strateginiame pranešime aprašytą paskirstymą (37). Belgijos institucijos paaiškino (38), kad šios prognozės yra klaidingos, nes rizikos, kuri tapo parduotina 2004 m., nuostolingumo lygis buvo smarkiai pervertintas ir nebuvo atsižvelgta į tai, kad tais atvejais, kai iš tikrųjų nustatomas didelis nuostolingumas, draudikas gali pakoreguoti įmokas. Belgijos institucijos primena, kad nustatydama SA Ducroire kapitalo dydį ONDD valdyba nesirėmė kapitalo poreikių atskyrimu pagal strateginio pranešimo 9 priedą.

Pelningumas pagal 2011 m. sudarytas ex post prognozes

| (75) | Taigi šios 2004 m. prognozės nebuvo panaudotos parduotinos ir neparduotinos rizikos prognozėms atskirti, apie tokį atskyrimą Komisijai pranešta 2011 m. birželio mėn. Pačios 2011 m. birželio mėn. pastabos buvo grindžiamos iki 2004 m. surinktais istoriniais duomenimis ir tuometinių SA Ducroire konkurentų veiklos rezultatais. Belgija laikosi nuomonės, kad 2011 m. birželio mėn. pastabose išreikštas požiūris geriausiai atspindi galimą privataus investuotojo samprotavimą 2004 m. ir nuosekliai atitinka konsoliduotąjį rezultatą. |
| --- | --- |

(75)

Taigi šios 2004 m. prognozės nebuvo panaudotos parduotinos ir neparduotinos rizikos prognozėms atskirti, apie tokį atskyrimą Komisijai pranešta 2011 m. birželio mėn. Pačios 2011 m. birželio mėn. pastabos buvo grindžiamos iki 2004 m. surinktais istoriniais duomenimis ir tuometinių SA Ducroire konkurentų veiklos rezultatais. Belgija laikosi nuomonės, kad 2011 m. birželio mėn. pastabose išreikštas požiūris geriausiai atspindi galimą privataus investuotojo samprotavimą 2004 m. ir nuosekliai atitinka konsoliduotąjį rezultatą.

| (76) | 2011 m. birželio mėn. pastabose Belgijos institucijos įvertino parduotinos rizikos veiklos pelningumo santykį su šiai veiklai skirtu kapitalu pagal Mokumo II modelį (standartinę KPT 5 formulę ir vidaus modelį) – vadovaudamosi metodu, kuris buvo išplėtotas ex post, Komisijai pateikus prašymą. Reikia pažymėti, kad pagal šį modelį nustatytas mažiausios kapitalo sumos, t. y. 82 mln. EUR, ir iš tikrųjų apmokėto 100 mln. EUR kapitalo skirtumas buvo skirtas parduotinai ir neparduotinai veiklai proporcingai atitinkamai jos daliai minimaliame 82 mln. EUR kapitale. Iš to aiškėja, kad ONDD įvertintas „pakoreguotas“ parduotinos rizikos kapitalas 2005 m. sudarė 9,8 mln. EUR (39) (žr. 5 lentelę). |
| --- | --- |

(76)

2011 m. birželio mėn. pastabose Belgijos institucijos įvertino parduotinos rizikos veiklos pelningumo santykį su šiai veiklai skirtu kapitalu pagal Mokumo II modelį (standartinę KPT 5 formulę ir vidaus modelį) – vadovaudamosi metodu, kuris buvo išplėtotas ex post, Komisijai pateikus prašymą. Reikia pažymėti, kad pagal šį modelį nustatytas mažiausios kapitalo sumos, t. y. 82 mln. EUR, ir iš tikrųjų apmokėto 100 mln. EUR kapitalo skirtumas buvo skirtas parduotinai ir neparduotinai veiklai proporcingai atitinkamai jos daliai minimaliame 82 mln. EUR kapitale. Iš to aiškėja, kad ONDD įvertintas „pakoreguotas“ parduotinos rizikos kapitalas 2005 m. sudarė 9,8 mln. EUR (39) (žr. 5 lentelę).

| (77) | Pagal 2011 m. Belgijos institucijų pateiktas persvarstytas finansines prognozes ir su parduotina rizika susijusiai veiklai skirto kapitalo įvertinimus, kaip nurodyta 76 konstatuojamojoje dalyje, Belgijos institucijų nustatytas parduotinos rizikos veiklos pelningumas 2005–2007 m. nurodomas šioje lentelėje:

  5 lentelė


  2011 m. perskaičiuotos finansinės prognozės (40)













  (tūkstančiais eurų) |
| --- | --- |
| | 1B scenarijus:
  (augimas 6 %)
  parduotina rizika | 1B scenarijus:
  (augimas 6 %)
  neparduotina rizika |
| Draudimo veiklos rezultatai | 2005 m. biudžetas | 2006 m. biudžetas | 2007 m. biudžetas | 2005 m. biudžetas | 2006 m. biudžetas | 2007 m. biudžetas |
| Valdymo veiklos rezultatai | 656 | 516 | 596 | – 326 | 408 | 908 |
| Techninis rezultatas iki atidėjinių | 292 | 329 | 363 | 1 476 | 1 596 | 1 723 |
| Nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys | 948 | 845 | 959 | 1 150 | 2 004 | 2 631 |
| Techninis rezultatas atėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį | – 328 | – 347 | – 368 | – 1 236 | – 1 835 | – 2 024 |
| Finansinis rezultatas | 620 | 497 | 591 | -86 | 170 | 607 |
| Mokesčiai | 280 | 347 | 374 | 1 095 | 1 153 | 1 268 |
| Rezultatas atskaičius mokesčius | – 297 | – 279 | – 318 | – 330 | – 456 | – 664 |
| Pakoreguotas kapitalas (KPT 5 + vidaus modelis) (41) | 603 | 566 | 646 | 679 | 866 | 1 212 |
| Pakoreguotas kapitalas + nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys | 9 756 | 10 322 | 10 969 | 90 244 | 91 110 | 92 321 |
| Draudimo veiklos rezultatai | 9 756 | 10 437 | 11 205 | 90 244 | 91 743 | 93 671 |
| Kapitalo grąža (rezultatas/kapitalas) | 6,2 % | 5,5 % | 5,9 % | 0,8 % | 1,0 % | 1,3 % |
| Rezultatas + nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys | 823 | 799 | 893 | 1 511 | 2 068 | 2 519 |
| Kapitalo grąža prieš atskaitant nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį | 8,4 % | 7,7 % | 8,0 % | 1,7 % | 2,3 % | 2,7 % |

(77)

Pagal 2011 m. Belgijos institucijų pateiktas persvarstytas finansines prognozes ir su parduotina rizika susijusiai veiklai skirto kapitalo įvertinimus, kaip nurodyta 76 konstatuojamojoje dalyje, Belgijos institucijų nustatytas parduotinos rizikos veiklos pelningumas 2005–2007 m. nurodomas šioje lentelėje:

5 lentelė

2011 m. perskaičiuotos finansinės prognozės (40)

(tūkstančiais eurų)

1B scenarijus:

(augimas 6 %)

parduotina rizika

1B scenarijus:

(augimas 6 %)

neparduotina rizika

Draudimo veiklos rezultatai

2005 m. biudžetas

2006 m. biudžetas

2007 m. biudžetas

2005 m. biudžetas

2006 m. biudžetas

2007 m. biudžetas

Valdymo veiklos rezultatai

656

516

596

– 326

408

908

Techninis rezultatas iki atidėjinių

292

329

363

1 476

1 596

1 723

Nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys

948

845

959

1 150

2 004

2 631

Techninis rezultatas atėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį

– 328

– 347

– 368

– 1 236

– 1 835

– 2 024

Finansinis rezultatas

620

497

591

-86

170

607

Mokesčiai

280

347

374

1 095

1 153

1 268

Rezultatas atskaičius mokesčius

– 297

– 279

– 318

– 330

– 456

– 664

Pakoreguotas kapitalas (KPT 5 + vidaus modelis) (41)

603

566

646

679

866

1 212

Pakoreguotas kapitalas + nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys

9 756

10 322

10 969

90 244

91 110

92 321

Draudimo veiklos rezultatai

9 756

10 437

11 205

90 244

91 743

93 671

Kapitalo grąža (rezultatas/kapitalas)

6,2 %

5,5 %

5,9 %

0,8 %

1,0 %

1,3 %

Rezultatas + nuostolių svyravimo išlyginimo techninis atidėjinys

823

799

893

1 511

2 068

2 519

Kapitalo grąža prieš atskaitant nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį

8,4 %

7,7 %

8,0 %

1,7 %

2,3 %

2,7 %

| (78) | Kapitalo grąžą Belgijos institucijos apskaičiavo pagal 100 mln. EUR apmokėtąjį kapitalą, bet neatsižvelgdamos į investuotus papildomus 50 mln. EUR, kurie kaip kapitalas buvo apmokėti tik 2009 m. |
| --- | --- |

(78)

Kapitalo grąžą Belgijos institucijos apskaičiavo pagal 100 mln. EUR apmokėtąjį kapitalą, bet neatsižvelgdamos į investuotus papildomus 50 mln. EUR, kurie kaip kapitalas buvo apmokėti tik 2009 m.

| (79) | Į sprendime pradėti tyrimą išreikštą abejonę, kad privatus investuotojas prašytų atlyginti už neapmokėtąjį kapitalą, nes bankroto atveju jį prarastų, Belgijos institucijos atsakė, kad toliau laikosi savo pozicijos, t. y. kad apskaičiuojant pelningumą į 50 mln. EUR kapitalą neturi būti atsižvelgiama tol, kol jis nebus iš tikrųjų apmokėtas. Pasak jų, bankroto atveju (jeigu tarsime, kad jam ištikus prašoma sumokėti likusį pasirašytąjį kapitalą) būtų tiesiog sutrumpinta investavimo trukmė. Belgijos institucijos taip pat pridūrė, kad iki kapitalo apmokėjimo 2009 m. ONDD galėjo laisvai investuoti šį 50 mln. EUR kapitalą rinkoje siekdama atitinkamo pajamingumo. |
| --- | --- |

(79)

Į sprendime pradėti tyrimą išreikštą abejonę, kad privatus investuotojas prašytų atlyginti už neapmokėtąjį kapitalą, nes bankroto atveju jį prarastų, Belgijos institucijos atsakė, kad toliau laikosi savo pozicijos, t. y. kad apskaičiuojant pelningumą į 50 mln. EUR kapitalą neturi būti atsižvelgiama tol, kol jis nebus iš tikrųjų apmokėtas. Pasak jų, bankroto atveju (jeigu tarsime, kad jam ištikus prašoma sumokėti likusį pasirašytąjį kapitalą) būtų tiesiog sutrumpinta investavimo trukmė. Belgijos institucijos taip pat pridūrė, kad iki kapitalo apmokėjimo 2009 m. ONDD galėjo laisvai investuoti šį 50 mln. EUR kapitalą rinkoje siekdama atitinkamo pajamingumo.

| (80) | Be to, pasak Belgijos institucijų, 2004 m. prognozėms taikytas 2 proc. investavimo koeficientas, į kurį atsižvelgta 5 lentelėje išdėstytuose skaičiavimuose, yra žemesnis už koeficientą, kurį veikiausiai taikytų privatus investuotojas. Taikydamos 3,5 proc. investavimo koeficientą Belgijos institucijos nustatė, kad parduotinos rizikos veiklos pelningumo prognozė (kapitalo grąža pakoreguota numatant nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį) 2005–2007 m. pasiektų 9,7–10,4 proc. (o taikant 2 proc. investavimo koeficientą – apytiksliai 7,7–8,4 proc. lygį) (42). |
| --- | --- |

(80)

Be to, pasak Belgijos institucijų, 2004 m. prognozėms taikytas 2 proc. investavimo koeficientas, į kurį atsižvelgta 5 lentelėje išdėstytuose skaičiavimuose, yra žemesnis už koeficientą, kurį veikiausiai taikytų privatus investuotojas. Taikydamos 3,5 proc. investavimo koeficientą Belgijos institucijos nustatė, kad parduotinos rizikos veiklos pelningumo prognozė (kapitalo grąža pakoreguota numatant nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį) 2005–2007 m. pasiektų 9,7–10,4 proc. (o taikant 2 proc. investavimo koeficientą – apytiksliai 7,7–8,4 proc. lygį) (42).

Ekonominės pajamų grąžos normos (ROR) taikymas

| (81) | Belgijos institucijos mano, kad tinkamiausias koeficientas tikėtinai investicijų grąžai įvertinti yra ekonominės pajamų grąžos norma (angl. Economic Return on Revenue, toliau – ROR), nors ex ante finansinėse prognozėse (ONDD verslo plane) šis koeficientas netaikytas. Jis apskaičiuojamas kaip techninių pajamų (prieš atimant nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį) ir apyvartos (draudimo įmokų) santykis. Pasak Belgijos institucijų, ROR yra tinkamiausias koeficientas, nes:






  a) | apskaičiuojamas prieš atimant Belgijos rizikos ribojimo institucijų nustatytą nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį, kuriuo siekiama per tam tikrą laiką išlyginti rezultatus ir padengti galimus būsimus ateities veiklos nuostolius; |
| --- | --- | --- |

(81)

Belgijos institucijos mano, kad tinkamiausias koeficientas tikėtinai investicijų grąžai įvertinti yra ekonominės pajamų grąžos norma (angl. Economic Return on Revenue, toliau – ROR), nors ex ante finansinėse prognozėse (ONDD verslo plane) šis koeficientas netaikytas. Jis apskaičiuojamas kaip techninių pajamų (prieš atimant nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį) ir apyvartos (draudimo įmokų) santykis. Pasak Belgijos institucijų, ROR yra tinkamiausias koeficientas, nes:

a)

apskaičiuojamas prieš atimant Belgijos rizikos ribojimo institucijų nustatytą nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį, kuriuo siekiama per tam tikrą laiką išlyginti rezultatus ir padengti galimus būsimus ateities veiklos nuostolius;

| b) | ROR tiksliai atspindi kredito draudimo veiklos pelningumą, atskirdamas jį nuo vien finansinės grąžos. Taigi jis reiškia pelningumą, susijusį su kredito draudimo veiklos „šerdimi“. |
| --- | --- |

b)

ROR tiksliai atspindi kredito draudimo veiklos pelningumą, atskirdamas jį nuo vien finansinės grąžos. Taigi jis reiškia pelningumą, susijusį su kredito draudimo veiklos „šerdimi“.

| (82) | 2005 ir 2006 m. ROR esant atitinkamai 16,5 proc. ir 18,5 proc., SA Ducroire veikla būtų pelningesnė (43) negu trijų svarbiausių kredito draudimo rinkos veikėjų Coface, Euler Hermes ir Atradius, kurių ROR 2005 ir 2006 m. buvo atitinkamai 9,7 ir 10,9 proc., 16,0 ir 16,9 proc., 9,3 ir 11,9 proc. |
| --- | --- |

(82)

2005 ir 2006 m. ROR esant atitinkamai 16,5 proc. ir 18,5 proc., SA Ducroire veikla būtų pelningesnė (43) negu trijų svarbiausių kredito draudimo rinkos veikėjų Coface, Euler Hermes ir Atradius, kurių ROR 2005 ir 2006 m. buvo atitinkamai 9,7 ir 10,9 proc., 16,0 ir 16,9 proc., 9,3 ir 11,9 proc.

Tikėtino pelningumo nustatymas

| (83) | Atsakydamos į Komisijos pastabą, kad mažai tikėtina, jog vertindamas tikėtiną numatomos investicijos grąžą privatus investuotojas remsis vien tiktai ROR koeficientu, ir siekdamos pagrįsti teiginį, kad kapitalo formavimo metu SA Ducroire pelningumas buvo pakankamas, Belgijos institucijos pasiūlė dvi naujas metodikas. Tai a) kapitalo įkainojimo modelis (angl. Capital Asset Pricing Model, toliau – CAPM) (44), kuris padeda įvertinti tikėtiną finansinio turto pajamingumą rinkoje pagal jo riziką, ir b) kredito draudikų veiklos pelningumo lyginamoji analizė (angl. benchmarking). |
| --- | --- |

(83)

Atsakydamos į Komisijos pastabą, kad mažai tikėtina, jog vertindamas tikėtiną numatomos investicijos grąžą privatus investuotojas remsis vien tiktai ROR koeficientu, ir siekdamos pagrįsti teiginį, kad kapitalo formavimo metu SA Ducroire pelningumas buvo pakankamas, Belgijos institucijos pasiūlė dvi naujas metodikas. Tai a) kapitalo įkainojimo modelis (angl. Capital Asset Pricing Model, toliau – CAPM) (44), kuris padeda įvertinti tikėtiną finansinio turto pajamingumą rinkoje pagal jo riziką, ir b) kredito draudikų veiklos pelningumo lyginamoji analizė (angl. benchmarking).

| (84) | Taikant CAPM modelį kapitalo kaina nustatoma pagal tokią formulę:





  Kapitalo kaina = nerizikinga palūkanų norma + kapitalo rizikos priedas
  Kapitalo kaina = nerizikinga palūkanų norma + turto rizikingumo beta koeficientas (*) [rinkos rizikos priedas]

  Čia turto rizikingumo beta koeficientas atspindi vertinamo turto pelningumo kintamumą lyginant su rinkos duomenimis. |
| --- | --- |

(84)

Taikant CAPM modelį kapitalo kaina nustatoma pagal tokią formulę:

Kapitalo kaina = nerizikinga palūkanų norma + kapitalo rizikos priedas

Kapitalo kaina = nerizikinga palūkanų norma + turto rizikingumo beta koeficientas (*) [rinkos rizikos priedas]

Čia turto rizikingumo beta koeficientas atspindi vertinamo turto pelningumo kintamumą lyginant su rinkos duomenimis.

| (85) | Belgijos institucijos SA Ducroire kapitalą įkainojo taip, kaip nurodyta toliau pateiktoje schemoje: |
| --- | --- |

(85)

Belgijos institucijos SA Ducroire kapitalą įkainojo taip, kaip nurodyta toliau pateiktoje schemoje:

Image

| (86) | Pagal ONDD pateiktus CAPM pagrįstus įvertinimus privatus investuotojas Belgijos ne gyvybės draudimo rinkoje 2004 m. būtų reikalavęs ne mažesnės nei 7–8 proc. grąžos. |
| --- | --- |

(86)

Pagal ONDD pateiktus CAPM pagrįstus įvertinimus privatus investuotojas Belgijos ne gyvybės draudimo rinkoje 2004 m. būtų reikalavęs ne mažesnės nei 7–8 proc. grąžos.

| (87) | Siekdamos atlikti šio sektoriaus pelningumo istorinę lyginamąją analizę, Belgijos institucijos sudarė draudikų statistinę imtį, juos atrinkdamos pagal toliau išvardytus kriterijus: a) veikla vykdoma Europoje, b) kredito draudimo veikla yra pagrindinė veikla, c) veikla vykdoma daugiausia parduotinos rizikos sektoriuje, bet veikiama ir neparduotinos rizikos sektoriuje, išskyrus įmones, kurioms taikoma valstybės pagalbos procedūra, po 2004 m. įsteigtas įmones ir imčiai priskirtos įmonės patronuojamąsias įmones. Imtį sudaro 11 draudikų. Pasak Belgijos institucijų, daugiausia parduotinos rizikos sektoriuje dirbančių kredito draudikų vidutinė kapitalo grąža siekė 6–7,5 proc. (buvo vertinami įvairūs laikotarpiai, t. y. su krizės metais ir be jų). 2004 m. vidutinė šių 11 draudikų kapitalo grąža buvo 7,8 proc., o vidutinė 3 atrinktų rinkos dalyvių kapitalo grąža siekė 13,3 proc. (žr. 6 lentelę).

  6 lentelė


  Belgijos pateikta kredito draudikų pelningumo lyginamoji analizė


























  Parduotinos rizikos kapitalo grąžos lyginamosios analizės imties sudarymo metodika | | Kapitalo grąža (46), 2000-2009, procentais |
| --- | --- | --- | --- |
| Įmonės | Buveinės vieta | Parduotinos dalies įvertis (47) % | Bendra įmoka tūkst. €, 2004 | Kapitalo grąža | Vidurkiai |
| Atrankos kriterijus | Imties dydis | | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2001-04 | 2003-04 | 2001 -09 |
| ߦ | Kredito draudikai, priklausantys ICISA ir Berno sąjungai (48) |

(87)

Siekdamos atlikti šio sektoriaus pelningumo istorinę lyginamąją analizę, Belgijos institucijos sudarė draudikų statistinę imtį, juos atrinkdamos pagal toliau išvardytus kriterijus: a) veikla vykdoma Europoje, b) kredito draudimo veikla yra pagrindinė veikla, c) veikla vykdoma daugiausia parduotinos rizikos sektoriuje, bet veikiama ir neparduotinos rizikos sektoriuje, išskyrus įmones, kurioms taikoma valstybės pagalbos procedūra, po 2004 m. įsteigtas įmones ir imčiai priskirtos įmonės patronuojamąsias įmones. Imtį sudaro 11 draudikų. Pasak Belgijos institucijų, daugiausia parduotinos rizikos sektoriuje dirbančių kredito draudikų vidutinė kapitalo grąža siekė 6–7,5 proc. (buvo vertinami įvairūs laikotarpiai, t. y. su krizės metais ir be jų). 2004 m. vidutinė šių 11 draudikų kapitalo grąža buvo 7,8 proc., o vidutinė 3 atrinktų rinkos dalyvių kapitalo grąža siekė 13,3 proc. (žr. 6 lentelę).

6 lentelė

Belgijos pateikta kredito draudikų pelningumo lyginamoji analizė

Parduotinos rizikos kapitalo grąžos lyginamosios analizės imties sudarymo metodika

Kapitalo grąža (46), 2000-2009, procentais

Įmonės

Buveinės vieta

Parduotinos dalies įvertis (47) %

Bendra įmoka tūkst. €, 2004

Kapitalo grąža

Vidurkiai

Atrankos kriterijus

Imties dydis

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2001-04

2003-04

2001 -09

ߦ

Kredito draudikai, priklausantys ICISA ir Berno sąjungai (48)

115

Cesce

Ispanija

60

51 (49)

2,3

5,2

7,3

6,0

3,5

8,3

2,3

– 24,0

10,4

4,1

4,5

1,8

KUKE

Lenkija

60

7

– 9,0

0,5

1,9

5,5

7,9

4,9

5,3

8,1

– 14,6

– 0,3

3,7

1,2

| ߦ | Europoje įsisteigę kredito draudikai (51) |
| --- | --- |

ߦ

Europoje įsisteigę kredito draudikai (51)

47

COSEC

Portugalija

90

37

1,5

1,7

– 5,1

8,1

7,3

2,2

6,0

– 9,0

1,8

1,5

1,5

1,6

Prisma

Vokietija

100

36

0,0

4,8

6,8

4,7

5,6

9,3

12,9

17,1

9,5

15,9

7,6

6,6

7,5

9,9

| ߦ | Įmonės, kurioms kredito veikla yra pagrindinė ir kurios didžiausią veiklos dalį vykdo parduotinos rizikos sektoriuje (45) |
| --- | --- |

ߦ

Įmonės, kurioms kredito veikla yra pagrindinė ir kurios didžiausią veiklos dalį vykdo parduotinos rizikos sektoriuje (45)

19

Credit y Caucion

Ispanija

100

341

9,0

13,7

14,3

16,0

21,1

17,6

14,3

13,7

15,2

53,7

0,5

17,3

19,4

18,5

Baez

Bulgarija

60

0,5

4,7

8,7

5,3

11,5

10,6

14,2

4,7

4,7

9,2

| ߦ | Atmestos įmonės, kurioms taikoma valstybės pagalbos procedūra (t. y. SACE ir SACE BT) |
| --- | --- |

ߦ

Atmestos įmonės, kurioms taikoma valstybės pagalbos procedūra (t. y. SACE ir SACE BT)

16

Garant

Austrija

50

4

– 7,3

– 5,6

0,6

1,3

3,2

-10,7

-7,3

-7,3

-3,1

Mehib

Vengrija

90

6 (49)

0,2

0,8

2,2

0,8

-2,3

0,4

5,7

8,2

| ߦ | Atmestos įmonės, įsteigtos po 2004 m. ir (arba) į sąrašą įtrauktų įmonių patronuojamosios įmonės |
| --- | --- |

ߦ

Atmestos įmonės, įsteigtos po 2004 m. ir (arba) į sąrašą įtrauktų įmonių patronuojamosios įmonės

11

Atradius

Nyderlandai

90

1079

1,8

– 17,5

3,4

10,1

16,8

14,5

19,4

– 22,1

– 12,5

– 0,5

6,8

1,5

Euler Hermes

Prancūzija

96

1567

13,7

13,2

16,7

14,5

18,4

17,7

17,3

21,8

4,5

1,3

15,7

16,4

13,9

COFACE

Prancūzija

83

903

11,3

11,8

9,2

3,2

13,2

11,5

13,4

11,2

15,1

3,7

– 15,0

9,3

12,4

7,3

Vidurkis (50)

11,0

5,0

3,4

7,0

7,8

8,9

8,4

9,8

4,6

-0,8

5,8

7,4

6,0

3 atrinktų draudikų vidurkis (50)

8,1

0,8

10,4

13,3

16,0

14,3

18,8

-4,6

-8,7

8,2

11,9

7,6

Panašaus dydžio draudikų vidurkis (50)

3,1

4,7

5,3

5,8

6,2

6,2

6,4

8,0

2,2

4,7

5,5

5,3

| (88) | Belgijos institucijų nuomone, pagal finansines prognozes, jų perskaičiuotas 2011 m. remiantis 1B scenarijumi (žr. 5 lentelę), tikėtinas parduotinos rizikos veiklos pelningumas neatėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio (kapitalo grąža iki nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio) atitinka pelningumą, kurio 2004 m. galėjo tikėtis privatus investuotojas (lūkesčius Belgijos institucijos vertino įkainodamos kapitalą pagal modelį CAPM ir atlikdamos kredito draudikų pelningumo lyginamąją analizę, žr. atitinkamai 86 ir 87 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(88)

Belgijos institucijų nuomone, pagal finansines prognozes, jų perskaičiuotas 2011 m. remiantis 1B scenarijumi (žr. 5 lentelę), tikėtinas parduotinos rizikos veiklos pelningumas neatėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio (kapitalo grąža iki nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio) atitinka pelningumą, kurio 2004 m. galėjo tikėtis privatus investuotojas (lūkesčius Belgijos institucijos vertino įkainodamos kapitalą pagal modelį CAPM ir atlikdamos kredito draudikų pelningumo lyginamąją analizę, žr. atitinkamai 86 ir 87 konstatuojamąsias dalis).

Sąskaitų atskyrimas

| (89) | Atsakydamos į sprendime pradėti tyrimą išreikštą Komisijos prašymą laikytis atsižvelgiant į Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punktą nustatytos sąlygos, kad su parduotina rizika ir neparduotina rizika susijusi veikla turi būti valdoma ir jos apskaita tvarkoma atskirai, Belgijos institucijos atsakė, kad tokio apskaitos atskyrimo nereikalaujama. Trumpalaikio draudimo (parduotinos ir neparduotinos rizikos) veikla SA Ducroire užsiima nuo 2005 m. sausio 1 d., kai jai buvo perduota jau vykdyta veikla. Pasak Belgijos institucijų, kadangi SA Ducroire nebegauna valstybės paramos net su neparduotina rizika susijusiai veiklai, Belgija laikosi nuomonės, kad atskira apskaita nebūtina. |
| --- | --- |

(89)

Atsakydamos į sprendime pradėti tyrimą išreikštą Komisijos prašymą laikytis atsižvelgiant į Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punktą nustatytos sąlygos, kad su parduotina rizika ir neparduotina rizika susijusi veikla turi būti valdoma ir jos apskaita tvarkoma atskirai, Belgijos institucijos atsakė, kad tokio apskaitos atskyrimo nereikalaujama. Trumpalaikio draudimo (parduotinos ir neparduotinos rizikos) veikla SA Ducroire užsiima nuo 2005 m. sausio 1 d., kai jai buvo perduota jau vykdyta veikla. Pasak Belgijos institucijų, kadangi SA Ducroire nebegauna valstybės paramos net su neparduotina rizika susijusiai veiklai, Belgija laikosi nuomonės, kad atskira apskaita nebūtina.

V.   PAGALBOS VERTINIMAS

V.1.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

| (90) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad išskyrus tuos atvejus, kai Sutartyse nustatoma kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(90)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad išskyrus tuos atvejus, kai Sutartyse nustatoma kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (91) | Visų pirma Komisija turi išnagrinėti, ar taikytos priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Todėl paskesniuose skirsniuose ji nagrinėja šias priemones atsižvelgdama į kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar buvo suteikta pagalba. |
| --- | --- |

(91)

Visų pirma Komisija turi išnagrinėti, ar taikytos priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Todėl paskesniuose skirsniuose ji nagrinėja šias priemones atsižvelgdama į kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar buvo suteikta pagalba.

V.1.1.   Pranašumo buvimas

V.1.1.1.   Pranašumo buvimas dėl valstybės garantijos (1 priemonė) ir dėl ONDD vidaus lėšų perkėlimo parduotinai rizikai padengti (2 priemonė)

| (92) | Pagal Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 3.1 ir 3.2 punktus eksporto kredito draudimo įmonei suteikiant valstybės garantiją galima jai suteikti finansinį pranašumą konkurenčių atžvilgiu. Taigi 2011 m. vasario 23 d. buvo pradėtas tyrimas (žr. 26 konstatuojamąją dalį) būtent dėl Belgijos valstybės garantijos, kuria ONDD naudojosi vykdydama su parduotina rizika susijusią veiklą. |
| --- | --- |

(92)

Pagal Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 3.1 ir 3.2 punktus eksporto kredito draudimo įmonei suteikiant valstybės garantiją galima jai suteikti finansinį pranašumą konkurenčių atžvilgiu. Taigi 2011 m. vasario 23 d. buvo pradėtas tyrimas (žr. 26 konstatuojamąją dalį) būtent dėl Belgijos valstybės garantijos, kuria ONDD naudojosi vykdydama su parduotina rizika susijusią veiklą.

| (93) | Pasak Belgijos institucijų, nuo 2003 m. rugsėjo 1 d. su trumpalaike rizika, įskaitant parduotiną riziką, susijusiai ONDD veiklai buvo priskirta vadinamoji komercinė sąskaita, kuriai valstybės garantija negaliojo. |
| --- | --- |

(93)

Pasak Belgijos institucijų, nuo 2003 m. rugsėjo 1 d. su trumpalaike rizika, įskaitant parduotiną riziką, susijusiai ONDD veiklai buvo priskirta vadinamoji komercinė sąskaita, kuriai valstybės garantija negaliojo.

| (94) | Kadangi ONDD apskaitoje nebuvo atskirų sąskaitų, pagal kurias būtų galima atskirti parduotinos rizikos draudimą nuo neparduotinos rizikos draudimo, Belgijos institucijos paragintos patikslinti, kokia valstybės garantijos dalis gali būti vertinama kaip iki 2003 m. rugpjūčio 31 d. skirta parduotinos rizikos veiklai. Jos taip pat paragintos pateikti įrodymus, kad ši garantija nustojo galioti 2003 m. rugpjūčio 31 d., o ne 2005 m. sausio 1 d. įsteigiant SA Ducroire. |
| --- | --- |

(94)

Kadangi ONDD apskaitoje nebuvo atskirų sąskaitų, pagal kurias būtų galima atskirti parduotinos rizikos draudimą nuo neparduotinos rizikos draudimo, Belgijos institucijos paragintos patikslinti, kokia valstybės garantijos dalis gali būti vertinama kaip iki 2003 m. rugpjūčio 31 d. skirta parduotinos rizikos veiklai. Jos taip pat paragintos pateikti įrodymus, kad ši garantija nustojo galioti 2003 m. rugpjūčio 31 d., o ne 2005 m. sausio 1 d. įsteigiant SA Ducroire.

| (95) | Belgijos institucijos patvirtino, kad 1993 m. ONDD nustojo dengti 1 zonos skolininkų riziką (52). Po 1993 m. ONDD veikla buvo susijusi tiktai su neparduotina rizika. ONDD daro prielaidą, kad parduotina rizika galėjo būti dengiama tiktai išimties tvarka. |
| --- | --- |

(95)

Belgijos institucijos patvirtino, kad 1993 m. ONDD nustojo dengti 1 zonos skolininkų riziką (52). Po 1993 m. ONDD veikla buvo susijusi tiktai su neparduotina rizika. ONDD daro prielaidą, kad parduotina rizika galėjo būti dengiama tiktai išimties tvarka.

| (96) | Kaip rašoma 34 konstatuojamojoje dalyje, Belgija nurodė, kad iki 2004 m. gegužės mėn. su parduotina rizika susijusi ONDD veiklos dalis buvo nereikšminga. Be to, ta labai maža parduotinos rizikos dalis buvo dengiama tik dėl jos sąsajų su neparduotina rizika. Svarstoma tokia prielaida (53): „Draudėjas X parduodavo prekes 1 zonoje įsisteigusiam tarpininkui A, kuris jas perparduodavo galutiniam klientui B, įsisteigusiam 2 zonoje. Dažniausiai prekės būdavo tiesiogiai pristatomos galutiniam klientui B. Tai, ar tarpininkas A apmokės draudėjo X sąskaitą, de facto buvo susiję su galutiniam klientui B pateiktos tarpininko A sąskaitos apmokėjimu. Draudėjai paprastai negalėdavo kreiptis į kitą kredito draudiką, nes vykdomos operacijos priklausė nuo šalies, kurioje buvo įsisteigęs galutinis klientas B, politinės rizikos“. |
| --- | --- |

(96)

Kaip rašoma 34 konstatuojamojoje dalyje, Belgija nurodė, kad iki 2004 m. gegužės mėn. su parduotina rizika susijusi ONDD veiklos dalis buvo nereikšminga. Be to, ta labai maža parduotinos rizikos dalis buvo dengiama tik dėl jos sąsajų su neparduotina rizika. Svarstoma tokia prielaida (53): „Draudėjas X parduodavo prekes 1 zonoje įsisteigusiam tarpininkui A, kuris jas perparduodavo galutiniam klientui B, įsisteigusiam 2 zonoje. Dažniausiai prekės būdavo tiesiogiai pristatomos galutiniam klientui B. Tai, ar tarpininkas A apmokės draudėjo X sąskaitą, de facto buvo susiję su galutiniam klientui B pateiktos tarpininko A sąskaitos apmokėjimu. Draudėjai paprastai negalėdavo kreiptis į kitą kredito draudiką, nes vykdomos operacijos priklausė nuo šalies, kurioje buvo įsisteigęs galutinis klientas B, politinės rizikos“.

| (97) | Belgijos institucijos dar kartą patvirtino, kad šios rizikos kiti privatieji kredito draudikai nedengdavo. |
| --- | --- |

(97)

Belgijos institucijos dar kartą patvirtino, kad šios rizikos kiti privatieji kredito draudikai nedengdavo.

| (98) | Vertinant 93–95 konstatuojamosiose dalyse nurodytus duomenis, pasakytina, kad nors ši rizika teoriškai apibūdinama kaip parduotina (dėl pagrindinio ryšio, siejančio apdraustąjį eksportuotoją X ir tarpininką A), turint omenyje to laikotarpio rinkos sąlygas, praktiškai ją reikėtų laikyti neparduotina rizika. Be to, iki 2004 m. gegužės mėnesio šią riziką dengė tiktai ONDD, nes ji sudarė mažiau kaip [0–2 proc.] ONDD trumpalaikės rizikos portfelio įmokų (2000–2004 m. laikotarpiu) (žr. 34 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(98)

Vertinant 93–95 konstatuojamosiose dalyse nurodytus duomenis, pasakytina, kad nors ši rizika teoriškai apibūdinama kaip parduotina (dėl pagrindinio ryšio, siejančio apdraustąjį eksportuotoją X ir tarpininką A), turint omenyje to laikotarpio rinkos sąlygas, praktiškai ją reikėtų laikyti neparduotina rizika. Be to, iki 2004 m. gegužės mėnesio šią riziką dengė tiktai ONDD, nes ji sudarė mažiau kaip [0–2 proc.] ONDD trumpalaikės rizikos portfelio įmokų (2000–2004 m. laikotarpiu) (žr. 34 konstatuojamąją dalį).

| (99) | Belgijos institucijos taip pat pateikė įrodymų, kad valstybės garantija, suteikta su parduotina rizika susijusiai ONDD veiklai, nebebuvo taikoma nuo 2003 m. rugsėjo 1 d. Iš tikrųjų ši garantija nustojo galios parduotiną riziką perkėlus į komercinę sąskaitą, kurią ONDD atidarė gavusi OCA pritarimą (54), o jis buvo suteiktas būtent dėl to, kad sąskaitai nebuvo taikoma valstybės garantija. 2003 m. rugsėjo 1 d. paskelbtame ir tą pačią dieną įsigaliojusiame Karaliaus dekrete, kuriuo apibrėžta ONDD savo sąskaita be valstybės garantijos vykdoma veikla, taip pat apibrėžtos operacijos, kurias reikia registruoti šioje sąskaitoje. Nuo Karaliaus dekreto įsigaliojimo (55) visa eksporto draudimo liudijimu padengta mažiau nei 2 metus trunkanti rizika reglamentuojama vadovaujantis 1939 m. įstatymo 3.2 straipsniu (be valstybės garantijos savarankiškai vykdoma ONDD veikla). |
| --- | --- |

(99)

Belgijos institucijos taip pat pateikė įrodymų, kad valstybės garantija, suteikta su parduotina rizika susijusiai ONDD veiklai, nebebuvo taikoma nuo 2003 m. rugsėjo 1 d. Iš tikrųjų ši garantija nustojo galios parduotiną riziką perkėlus į komercinę sąskaitą, kurią ONDD atidarė gavusi OCA pritarimą (54), o jis buvo suteiktas būtent dėl to, kad sąskaitai nebuvo taikoma valstybės garantija. 2003 m. rugsėjo 1 d. paskelbtame ir tą pačią dieną įsigaliojusiame Karaliaus dekrete, kuriuo apibrėžta ONDD savo sąskaita be valstybės garantijos vykdoma veikla, taip pat apibrėžtos operacijos, kurias reikia registruoti šioje sąskaitoje. Nuo Karaliaus dekreto įsigaliojimo (55) visa eksporto draudimo liudijimu padengta mažiau nei 2 metus trunkanti rizika reglamentuojama vadovaujantis 1939 m. įstatymo 3.2 straipsniu (be valstybės garantijos savarankiškai vykdoma ONDD veikla).

| (100) | Daroma išvada, kad Komisijos sprendime pradėti tyrimą iškeltos abejonės dėl vykdant parduotinos rizikos draudimo veiklą turėto pranašumo yra išsklaidytos. Iš tikrųjų laikoma, kad valstybės garantija, iki 2003 m. rugpjūčio mėn. taikyta su parduotina rizika susijusiai ONDD veiklai, nesuteikė jai konkurencinio pranašumo konkurentų atžvilgiu, nes iš tikrųjų parduotinos veiklos nebuvo. Be to, visai nebuvo bandyta remiantis valstybės garantija išplėtoti iš tikrųjų parduotinos veiklos. Taip pat galima daryti išvadą, kad valstybės garantija visai su trumpalaike rizika susijusiai veiklai nustojo galioti 2003 m. rugsėjo 1 d. |
| --- | --- |

(100)

Daroma išvada, kad Komisijos sprendime pradėti tyrimą iškeltos abejonės dėl vykdant parduotinos rizikos draudimo veiklą turėto pranašumo yra išsklaidytos. Iš tikrųjų laikoma, kad valstybės garantija, iki 2003 m. rugpjūčio mėn. taikyta su parduotina rizika susijusiai ONDD veiklai, nesuteikė jai konkurencinio pranašumo konkurentų atžvilgiu, nes iš tikrųjų parduotinos veiklos nebuvo. Be to, visai nebuvo bandyta remiantis valstybės garantija išplėtoti iš tikrųjų parduotinos veiklos. Taip pat galima daryti išvadą, kad valstybės garantija visai su trumpalaike rizika susijusiai veiklai nustojo galioti 2003 m. rugsėjo 1 d.

| (101) | Nebuvo atliktas vidaus lėšų perkėlimas ONDD parduotinos rizikos veiklai padengti, nes iš tikrųjų parduotinos rizikos veikla nebuvo vykdoma. Nebuvo jokių bandymų išplėtoti iš tikrųjų parduotiną veiklą remiantis neparduotinos veiklos išteklių perkėlimu (žr. 98 konstatuojamąją dalį). Taigi nėra įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti išteklių perkėlimą ONDD viduje parduotinai rizikai padengti arba kokį nors galimą perkėlus lėšas įgytą ONDD pranašumą. |
| --- | --- |

(101)

Nebuvo atliktas vidaus lėšų perkėlimas ONDD parduotinos rizikos veiklai padengti, nes iš tikrųjų parduotinos rizikos veikla nebuvo vykdoma. Nebuvo jokių bandymų išplėtoti iš tikrųjų parduotiną veiklą remiantis neparduotinos veiklos išteklių perkėlimu (žr. 98 konstatuojamąją dalį). Taigi nėra įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti išteklių perkėlimą ONDD viduje parduotinai rizikai padengti arba kokį nors galimą perkėlus lėšas įgytą ONDD pranašumą.

| (102) | Baigiant daroma išvada, kad 1 ir 2 priemonėmis nesuteikiamas pranašumas pagal SESV 107 straipsnį. Todėl tai nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(102)

Baigiant daroma išvada, kad 1 ir 2 priemonėmis nesuteikiamas pranašumas pagal SESV 107 straipsnį. Todėl tai nėra valstybės pagalba.

| (103) | Iš to aiškėja, kad paskesnėse dokumento dalyse nebus plėtojama kitų su 1 ir 2 priemonėmis susijusių pagalbos elementų (valstybės pagalbos, atrankos, konkurencijos iškraipymo) analizė. |
| --- | --- |

(103)

Iš to aiškėja, kad paskesnėse dokumento dalyse nebus plėtojama kitų su 1 ir 2 priemonėmis susijusių pagalbos elementų (valstybės pagalbos, atrankos, konkurencijos iškraipymo) analizė.

V.1.1.2.   Galimas pranašumas dėl kapitalo skyrimo SA Ducroire (3 priemonė)

Sritis nagrinėjama siekiant įvertinti, ar kapitalo skyrimas SA Ducroire laikytinas valstybės pagalba

| (104) | Pagal sprendimą pradėti tyrimą (žr. šio sprendimo 27 ir 28 konstatuojamąsias dalis) iš pradinės SA Ducroire kapitalo dotacijos turi būti atimtos dvi toliau nurodytos sumos, nelaikomos valstybės pagalba:






  a) | kapitalo dalis, naudojama neparduotinos rizikos veiklai paremti (pirmasis atmetimo kriterijus); |
| --- | --- | --- |

(104)

Pagal sprendimą pradėti tyrimą (žr. šio sprendimo 27 ir 28 konstatuojamąsias dalis) iš pradinės SA Ducroire kapitalo dotacijos turi būti atimtos dvi toliau nurodytos sumos, nelaikomos valstybės pagalba:

a)

kapitalo dalis, naudojama neparduotinos rizikos veiklai paremti (pirmasis atmetimo kriterijus);

| b) | kapitalo dalis, kurią ONDD jau naudojo su parduotina rizika susijusiai veiklai, paprasčiausiai perduota SA Ducroire kartu su atitinkamomis veiklos rūšimis. Iš tikrųjų šiuo atveju tik buvo pakeista tam tikros anksčiau vykdytos ekonominės veiklos teisinė forma ir su ja susijęs kapitalas. Vadovaujantis požiūriu, kurio laikytasi sprendime dėl Pašto banko (Banque Postale) įsteigimo (56), kapitalo perdavimas nėra atitinkamai ekonominei veiklai suteikiamas naujas pranašumas, todėl negali būti laikomas tiesiogine pagalba (antrasis atmetimo kriterijus). |
| --- | --- |

b)

kapitalo dalis, kurią ONDD jau naudojo su parduotina rizika susijusiai veiklai, paprasčiausiai perduota SA Ducroire kartu su atitinkamomis veiklos rūšimis. Iš tikrųjų šiuo atveju tik buvo pakeista tam tikros anksčiau vykdytos ekonominės veiklos teisinė forma ir su ja susijęs kapitalas. Vadovaujantis požiūriu, kurio laikytasi sprendime dėl Pašto banko (Banque Postale) įsteigimo (56), kapitalo perdavimas nėra atitinkamai ekonominei veiklai suteikiamas naujas pranašumas, todėl negali būti laikomas tiesiogine pagalba (antrasis atmetimo kriterijus).

| (105) | Siekdama vadovautis sprendime pradėti tyrimą suformuluotu požiūriu, Komisija turėtų pradėti taikyti šiuos du atmetimo kriterijus. |
| --- | --- |

(105)

Siekdama vadovautis sprendime pradėti tyrimą suformuluotu požiūriu, Komisija turėtų pradėti taikyti šiuos du atmetimo kriterijus.

| (106) | Tačiau Belgija pateikė antruoju atmetimo kriterijumi grindžiamą argumentą, ir jeigu paaiškėtų, kad jis teisingas, būtų galima nedelsiant atmesti visos 3 priemonės pripažinimą valstybės pagalba. Taigi prieš taikydama abu sprendime pradėti tyrimą nurodytus atmetimo kriterijus, Komisija įrodys, kad šis argumentas negalioja. |
| --- | --- |

(106)

Tačiau Belgija pateikė antruoju atmetimo kriterijumi grindžiamą argumentą, ir jeigu paaiškėtų, kad jis teisingas, būtų galima nedelsiant atmesti visos 3 priemonės pripažinimą valstybės pagalba. Taigi prieš taikydama abu sprendime pradėti tyrimą nurodytus atmetimo kriterijus, Komisija įrodys, kad šis argumentas negalioja.

Belgijos teiginio, kad visa 150 mln. EUR suma buvo susijusi su 2004 m. perduota veikla, atmetimas

| (107) | Atsakydama į sprendimą pradėti tyrimą, Belgija pasitelkė ir išplėtė jai naudingą antrąjį atmetimo kriterijų, pagal kurį kapitalas, ONDD naudotas parduotinai veiklai padengti iki šios veiklos perdavimo SA Ducroire2005 m. sausio 1 d., nėra valstybės pagalba. Konkrečiai Belgija mano, kad visas SA Ducroire skirtas pradinis 150 mln. EUR kapitalas yra ekonominis kapitalas, susijęs su perkelta trumpalaike (parduotinos ir neparduotinos rizikos) draudimo veikla. Ji laikosi nuomonės, kad SA Ducroire įsteigimas skiriant šiai įmonei pradinį 150 mln. EUR kapitalą tėra esamos veiklos ir su ja susijusio kapitalo teisinės formos pakeitimas. Taigi viso pradinio kapitalo skyrimas esą nėra valstybės pagalba. Dėl to, pasak Belgijos, nereikia tikrinti, kaip SA Ducroire vėliau panaudojo šį kapitalą (t. y. ar jis buvo panaudotas parduotinai ar neparduotinai rizikai padengti – pirmasis atmetimo kriterijus), nes šis kapitalas negalįs būti laikomas pagalba. |
| --- | --- |

(107)

Atsakydama į sprendimą pradėti tyrimą, Belgija pasitelkė ir išplėtė jai naudingą antrąjį atmetimo kriterijų, pagal kurį kapitalas, ONDD naudotas parduotinai veiklai padengti iki šios veiklos perdavimo SA Ducroire2005 m. sausio 1 d., nėra valstybės pagalba. Konkrečiai Belgija mano, kad visas SA Ducroire skirtas pradinis 150 mln. EUR kapitalas yra ekonominis kapitalas, susijęs su perkelta trumpalaike (parduotinos ir neparduotinos rizikos) draudimo veikla. Ji laikosi nuomonės, kad SA Ducroire įsteigimas skiriant šiai įmonei pradinį 150 mln. EUR kapitalą tėra esamos veiklos ir su ja susijusio kapitalo teisinės formos pakeitimas. Taigi viso pradinio kapitalo skyrimas esą nėra valstybės pagalba. Dėl to, pasak Belgijos, nereikia tikrinti, kaip SA Ducroire vėliau panaudojo šį kapitalą (t. y. ar jis buvo panaudotas parduotinai ar neparduotinai rizikai padengti – pirmasis atmetimo kriterijus), nes šis kapitalas negalįs būti laikomas pagalba.

| (108) | Paremdamos savo teiginį, Belgijos institucijos nurodo, kad 2005 m. pradžioje buvo būtina pasirašyti 150 mln. EUR SA Ducroire kapitalą. Tokį kapitalo dydį Belgijos institucijos pateisina „dabartiniais standartais“, išplėtotais priimant Mokumo II direktyvą (57) (vadinamasis standartinis metodas pagal poveikio tyrime (Belgijos KPT 5, atliktame 2011 m. kovo mėn.) nustatytus techninius parametrus), taikytinais visai SA Ducroire patiriamai rizikai, išskyrus politinę, kurios vidaus modeliavimas buvo panaudotas siekiant nustatyti kapitalo šiai rizikai padengti poreikį. Kaip nurodoma 2 lentelės skiltyje „Mokumo II direktyva ir vidaus politinės rizikos modeliavimas“, 2009 m. numatyto lygmens veiklai padengti reikėjo [125–150] mln. EUR kapitalo. |
| --- | --- |

(108)

Paremdamos savo teiginį, Belgijos institucijos nurodo, kad 2005 m. pradžioje buvo būtina pasirašyti 150 mln. EUR SA Ducroire kapitalą. Tokį kapitalo dydį Belgijos institucijos pateisina „dabartiniais standartais“, išplėtotais priimant Mokumo II direktyvą (57) (vadinamasis standartinis metodas pagal poveikio tyrime (Belgijos KPT 5, atliktame 2011 m. kovo mėn.) nustatytus techninius parametrus), taikytinais visai SA Ducroire patiriamai rizikai, išskyrus politinę, kurios vidaus modeliavimas buvo panaudotas siekiant nustatyti kapitalo šiai rizikai padengti poreikį. Kaip nurodoma 2 lentelės skiltyje „Mokumo II direktyva ir vidaus politinės rizikos modeliavimas“, 2009 m. numatyto lygmens veiklai padengti reikėjo [125–150] mln. EUR kapitalo.

| (109) | Komisija pažymi, kad sąvoka „su perkelta veikla susijęs kapitalas“ apibrėžta 2005 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendime „Priemonės, susijusios su Banque Postale („pašto banko“) įkūrimu“ (58). Šiuo atveju padaryta išvada, kad perkeliant lėšas nebuvo sukurta naujo kapitalo, nes naujai įsteigtam teisės subjektui Pašto bankui (Banque Postale) buvo perduotos tiktai nuosavos Pašto (La Poste) lėšos, susijusios su finansinių paslaugų teikimo veikla. Kitaip sakant, tai buvo tiktai esamos nuosavos lėšos, anksčiau aiškiai priskirtos perduodamam turtui, teisėms ir pareigoms. Taigi buvo analizuojamas su perduota veikla oficialiai susietas kapitalas, o ne atliktas perspektyvinis kapitalo, kurį derėtų skirti naujojo subjekto ateities plėtrai paremti, įvertinimas. |
| --- | --- |

(109)

Komisija pažymi, kad sąvoka „su perkelta veikla susijęs kapitalas“ apibrėžta 2005 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendime „Priemonės, susijusios su Banque Postale („pašto banko“) įkūrimu“ (58). Šiuo atveju padaryta išvada, kad perkeliant lėšas nebuvo sukurta naujo kapitalo, nes naujai įsteigtam teisės subjektui Pašto bankui (Banque Postale) buvo perduotos tiktai nuosavos Pašto (La Poste) lėšos, susijusios su finansinių paslaugų teikimo veikla. Kitaip sakant, tai buvo tiktai esamos nuosavos lėšos, anksčiau aiškiai priskirtos perduodamam turtui, teisėms ir pareigoms. Taigi buvo analizuojamas su perduota veikla oficialiai susietas kapitalas, o ne atliktas perspektyvinis kapitalo, kurį derėtų skirti naujojo subjekto ateities plėtrai paremti, įvertinimas.

| (110) | Kaip jau išaiškinta pirmiau, SA Ducroire perduota su trumpalaike (parduotina ir neparduotina) rizika susijusi veikla nuo 2003 m. rugsėjo 1 d. ONDD buvo valdoma pasinaudojant komercine sąskaita. Šiai sąskaitai buvo priskirta [45–70] mln. EUR suma. Be to, kaip nurodyta 99 konstatuojamojoje dalyje, vien tam, kad galėtų naudotis komercine sąskaita (ir joje esančia [45–70] mln. EUR suma), ONDD gavo Belgijos draudimo priežiūros (OCA) patvirtinimą. OCA kontrolės taisyklės buvo grindžiamos ir mokumo kriterijų paisymu (reikėjo turėti minimalų garantijų fondą, nustatyti mokumo atsargą) (59). Iš to aiškėja, kad pagal tuo metu galiojusias rizikos ribojimo taisykles tokiai į komercinę sąskaitą įtraukiamai trumpalaikei veiklai buvo skirta pakankamai kapitalo. |
| --- | --- |

(110)

Kaip jau išaiškinta pirmiau, SA Ducroire perduota su trumpalaike (parduotina ir neparduotina) rizika susijusi veikla nuo 2003 m. rugsėjo 1 d. ONDD buvo valdoma pasinaudojant komercine sąskaita. Šiai sąskaitai buvo priskirta [45–70] mln. EUR suma. Be to, kaip nurodyta 99 konstatuojamojoje dalyje, vien tam, kad galėtų naudotis komercine sąskaita (ir joje esančia [45–70] mln. EUR suma), ONDD gavo Belgijos draudimo priežiūros (OCA) patvirtinimą. OCA kontrolės taisyklės buvo grindžiamos ir mokumo kriterijų paisymu (reikėjo turėti minimalų garantijų fondą, nustatyti mokumo atsargą) (59). Iš to aiškėja, kad pagal tuo metu galiojusias rizikos ribojimo taisykles tokiai į komercinę sąskaitą įtraukiamai trumpalaikei veiklai buvo skirta pakankamai kapitalo.

| (111) | Ta proga Komisija pažymi, kad pagal 2004 m. balandžio 20 d. vidaus pranešimą (60), kuriuo remiantis buvo priimtas sprendimas įsteigti SA Ducroire ir skirti jai 150 mln. EUR kapitalą, išimtinai trumpalaikės rizikos veiklai skirtą kapitalą sudarė komercinei sąskaitai priskirtas kapitalas ir per 16 mėnesių (nuo 2003 m. rugsėjo 1 iki 2004 m. gruodžio 31 d.) gautas pelnas, vertinamas [0–5] mln. EUR. Pranešime pažymima, kad „iš 150 mln. EUR akcinės bendrovės kapitalo [45–70] mln. buvo perkelta iš komercinės nuosavų lėšų sąskaitos“. Taigi Komisija daro išvadą, kad tuo metu, kai buvo nuspręsta įsteigti SA Ducroire, kapitalas, kurį buvo galima laikyti oficialiai skirtu trumpalaikiam draudimui, 2004 m. gruodžio 31 d. sudarė tik [45–75] mln. EUR ([45–70] mln. EUR ir pelnas, vertinamas [0–5] mln. EUR). Tad kapitalo dalį, ONDD jau naudotą trumpalaikės rizikos draudimui ir paprasčiausiai perduotą SA Ducroire, sudaro tiktai ši perkelta [45–75] mln. EUR kapitalo suma. Todėl šio kapitalo perdavimo negalima laikyti nauju tokios veiklos pranašumu ir valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(111)

Ta proga Komisija pažymi, kad pagal 2004 m. balandžio 20 d. vidaus pranešimą (60), kuriuo remiantis buvo priimtas sprendimas įsteigti SA Ducroire ir skirti jai 150 mln. EUR kapitalą, išimtinai trumpalaikės rizikos veiklai skirtą kapitalą sudarė komercinei sąskaitai priskirtas kapitalas ir per 16 mėnesių (nuo 2003 m. rugsėjo 1 iki 2004 m. gruodžio 31 d.) gautas pelnas, vertinamas [0–5] mln. EUR. Pranešime pažymima, kad „iš 150 mln. EUR akcinės bendrovės kapitalo [45–70] mln. buvo perkelta iš komercinės nuosavų lėšų sąskaitos“. Taigi Komisija daro išvadą, kad tuo metu, kai buvo nuspręsta įsteigti SA Ducroire, kapitalas, kurį buvo galima laikyti oficialiai skirtu trumpalaikiam draudimui, 2004 m. gruodžio 31 d. sudarė tik [45–75] mln. EUR ([45–70] mln. EUR ir pelnas, vertinamas [0–5] mln. EUR). Tad kapitalo dalį, ONDD jau naudotą trumpalaikės rizikos draudimui ir paprasčiausiai perduotą SA Ducroire, sudaro tiktai ši perkelta [45–75] mln. EUR kapitalo suma. Todėl šio kapitalo perdavimo negalima laikyti nauju tokios veiklos pranašumu ir valstybės pagalba.

| (112) | Taigi Komisija atmeta Belgijos teiginį, kad visas pradinis 150 mln. EUR įmonės kapitalas esąs paprasčiausiai perkeltas kapitalas, iki tol ONDD naudotas perduotai veiklai vykdyti ir dėl to jo esą negalima laikyti pranašumu. Komisijos nuomone, [45–75] mln. EUR sumos ir iš tikrųjų pasirašyto 150 mln. EUR kapitalo skirtumas sudaro papildomą kapitalą, kuris yra naujas šiai veiklai suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(112)

Taigi Komisija atmeta Belgijos teiginį, kad visas pradinis 150 mln. EUR įmonės kapitalas esąs paprasčiausiai perkeltas kapitalas, iki tol ONDD naudotas perduotai veiklai vykdyti ir dėl to jo esą negalima laikyti pranašumu. Komisijos nuomone, [45–75] mln. EUR sumos ir iš tikrųjų pasirašyto 150 mln. EUR kapitalo skirtumas sudaro papildomą kapitalą, kuris yra naujas šiai veiklai suteiktas pranašumas.

| (113) | Komisija papildomai pažymi, kad 2004 m. vidaus pranešimuose, kuriais buvo pagrįstas ONDD sprendimas suteikti SA Ducroire 150 mln. EUR kapitalą (gerokai viršijantį iš komercinės sąskaitos pervestą [45–75] mln. EUR sumą), nurodoma, kad ONDD apsvarstė skirtingus būsimosios SA Ducroire veiklos augimo masto scenarijus. Taigi 150 mln. EUR kapitalo poreikis buvo nustatytas remiantis būsimo SA Ducroire veiklos augimo prielaidomis. Iš to galima daryti išvadą, kad Belgijos institucijos išreikšdamos savo požiūrį neanalizuoja galimybės, kad pranašumą suteikia visas kapitalas, kurio, kaip buvo galima numanyti, naujajam subjektui prireiks būsimai plėtrai. Toks požiūris yra nepriimtinas. Naujo pranašumo nesuteikia tiktai kapitalas, oficialiai jau naudotas esamo juridinio subjekto perduotai veiklai (ONDD trumpalaikio draudimo veiklai) vykdyti, būtent todėl, kad juo jau naudotasi vykdant minėtą veiklą. Ir priešingai, bet koks papildomas kapitalas suteikia naują pranašumą, nes iki perdavimo veikla buvo vykdoma neturint šio kapitalo. Taigi sprendimas įsteigti SA Ducroire ir skirti jai 150 mln. EUR kapitalą negali būti laikomas paprasčiausiu teisinės formos pakeitimu su perduotai veiklai skirto kapitalo perdavimu. Dėl to Belgijos institucijų teiginys, kad dar 2004 m. buvo galima numatyti, jog, atsižvelgiant į tikėtiną SA Ducroire veiklos augimą, 2009 m. jai prireiks 150 mln. EUR kapitalo, yra visiškai nepagrįstas. Belgijos institucijos niekaip neįrodo, kad 150 mln. EUR kapitalas buvo naudotas ONDD vykdytai trumpalaikei veiklai iki jos perdavimo SA Ducroire ir kad dėl to 150 mln. EUR kapitalas nesuteikia šiai veiklai naujo pranašumo. |
| --- | --- |

(113)

Komisija papildomai pažymi, kad 2004 m. vidaus pranešimuose, kuriais buvo pagrįstas ONDD sprendimas suteikti SA Ducroire 150 mln. EUR kapitalą (gerokai viršijantį iš komercinės sąskaitos pervestą [45–75] mln. EUR sumą), nurodoma, kad ONDD apsvarstė skirtingus būsimosios SA Ducroire veiklos augimo masto scenarijus. Taigi 150 mln. EUR kapitalo poreikis buvo nustatytas remiantis būsimo SA Ducroire veiklos augimo prielaidomis. Iš to galima daryti išvadą, kad Belgijos institucijos išreikšdamos savo požiūrį neanalizuoja galimybės, kad pranašumą suteikia visas kapitalas, kurio, kaip buvo galima numanyti, naujajam subjektui prireiks būsimai plėtrai. Toks požiūris yra nepriimtinas. Naujo pranašumo nesuteikia tiktai kapitalas, oficialiai jau naudotas esamo juridinio subjekto perduotai veiklai (ONDD trumpalaikio draudimo veiklai) vykdyti, būtent todėl, kad juo jau naudotasi vykdant minėtą veiklą. Ir priešingai, bet koks papildomas kapitalas suteikia naują pranašumą, nes iki perdavimo veikla buvo vykdoma neturint šio kapitalo. Taigi sprendimas įsteigti SA Ducroire ir skirti jai 150 mln. EUR kapitalą negali būti laikomas paprasčiausiu teisinės formos pakeitimu su perduotai veiklai skirto kapitalo perdavimu. Dėl to Belgijos institucijų teiginys, kad dar 2004 m. buvo galima numatyti, jog, atsižvelgiant į tikėtiną SA Ducroire veiklos augimą, 2009 m. jai prireiks 150 mln. EUR kapitalo, yra visiškai nepagrįstas. Belgijos institucijos niekaip neįrodo, kad 150 mln. EUR kapitalas buvo naudotas ONDD vykdytai trumpalaikei veiklai iki jos perdavimo SA Ducroire ir kad dėl to 150 mln. EUR kapitalas nesuteikia šiai veiklai naujo pranašumo.

| (114) | Galų gale, net jeigu kapitalo poreikis tikėtinam veiklos augimui paremti būtų laikomas tinkamu šios analizės kriterijumi (Komisija tam prieštarauja), Komisija pažymi, kad:






  a) | visų pirma, 2004 m. paskelbtos finansinės prognozės apėmė tiktai 2005–2007 m. laikotarpį. Dėl to net jeigu kapitalo poreikis veiklai paremti būtų laikomas tinkamu šios analizės kriterijumi (Komisija tam prieštarauja), nebūtų priimtina jį pagrįsti tikėtinu 2009 m. veiklos lygmeniu, nes to laikotarpio veikla 2004 m. net neprognozuota; |
| --- | --- | --- |

(114)

Galų gale, net jeigu kapitalo poreikis tikėtinam veiklos augimui paremti būtų laikomas tinkamu šios analizės kriterijumi (Komisija tam prieštarauja), Komisija pažymi, kad:

a)

visų pirma, 2004 m. paskelbtos finansinės prognozės apėmė tiktai 2005–2007 m. laikotarpį. Dėl to net jeigu kapitalo poreikis veiklai paremti būtų laikomas tinkamu šios analizės kriterijumi (Komisija tam prieštarauja), nebūtų priimtina jį pagrįsti tikėtinu 2009 m. veiklos lygmeniu, nes to laikotarpio veikla 2004 m. net neprognozuota;

| b) | antra, Mokumo II direktyvos metodika su vidaus politinės rizikos modeliavimu, kurią Belgija siūlo taikyti kapitalo poreikiui įvertinti, negali būti priimtina. Iš tikrųjų šis metodas nebuvo nurodytas 2004 m. vidaus pranešimuose, kuriais 2004 m. balandžio 20 d. įvykusiame ONDD valdybos posėdyje buvo remiamasi priimant sprendimą įsteigti SA Ducroire ir skirti jai kapitalą, nes tuo metu tokio metodo nebuvo (jo įsigaliojimas buvo numatytas tiktai 2014 m. sausio 1 d.). Pirmą kartą ONDD šį metodą taikė 2011 m. ir jis plėtojamas toliau. Dėl to, priešingai nei reikalaujama Mokumo II direktyvoje, vidaus politinės rizikos modeliavimas dar nėra patvirtintas Belgijos draudimo reguliavimo institucijos (61). Negalima taikyti tokios metodikos kaip Mokumo II metodika, kurios 2004 m. nė nebuvo, nes daugelis skaičiavimo pagal ją rodiklių ir įgyvendinimo tvarkaraštis iki galo nenustatyti net šiandien (jie vis dar yra KPT etape). Nederėtų manyti, kad ekonominis kapitalas, kurio 2005 m. steigiant SA Ducroire reikėjo iki tol vykdytai ONDD veiklai pratęsti, turi būti nustatytas vadovaujantis Mokumo II direktyvos reikalavimais, nes jų tuo metu tiesiog nebuvo, o reguliavimo institucijos bet kokiu atveju būtų nustačiusios jų taikymo pereinamąjį laikotarpį. Be to, darant kitokią išvadą būtų paneigtas reguliavimo institucijos suteiktas komercinei sąskaitai priskirto ([45–70] mln. EUR) kapitalo lygmens (mokumo atsargos) patvirtinimas (62), o ji tuo metu laikė šį kapitalą pakankamu pagal galiojusias rizikos ribojimo taisykles. |
| --- | --- |

b)

antra, Mokumo II direktyvos metodika su vidaus politinės rizikos modeliavimu, kurią Belgija siūlo taikyti kapitalo poreikiui įvertinti, negali būti priimtina. Iš tikrųjų šis metodas nebuvo nurodytas 2004 m. vidaus pranešimuose, kuriais 2004 m. balandžio 20 d. įvykusiame ONDD valdybos posėdyje buvo remiamasi priimant sprendimą įsteigti SA Ducroire ir skirti jai kapitalą, nes tuo metu tokio metodo nebuvo (jo įsigaliojimas buvo numatytas tiktai 2014 m. sausio 1 d.). Pirmą kartą ONDD šį metodą taikė 2011 m. ir jis plėtojamas toliau. Dėl to, priešingai nei reikalaujama Mokumo II direktyvoje, vidaus politinės rizikos modeliavimas dar nėra patvirtintas Belgijos draudimo reguliavimo institucijos (61). Negalima taikyti tokios metodikos kaip Mokumo II metodika, kurios 2004 m. nė nebuvo, nes daugelis skaičiavimo pagal ją rodiklių ir įgyvendinimo tvarkaraštis iki galo nenustatyti net šiandien (jie vis dar yra KPT etape). Nederėtų manyti, kad ekonominis kapitalas, kurio 2005 m. steigiant SA Ducroire reikėjo iki tol vykdytai ONDD veiklai pratęsti, turi būti nustatytas vadovaujantis Mokumo II direktyvos reikalavimais, nes jų tuo metu tiesiog nebuvo, o reguliavimo institucijos bet kokiu atveju būtų nustačiusios jų taikymo pereinamąjį laikotarpį. Be to, darant kitokią išvadą būtų paneigtas reguliavimo institucijos suteiktas komercinei sąskaitai priskirto ([45–70] mln. EUR) kapitalo lygmens (mokumo atsargos) patvirtinimas (62), o ji tuo metu laikė šį kapitalą pakankamu pagal galiojusias rizikos ribojimo taisykles.

| (115) | 2004 m. balandžio 20 d. posėdyje ONDD valdyba vadovavosi kitu SA Ducroire reikalingo kapitalo nustatymo metodu, t. y. Kuko koeficientu, turėdama omenyje ir būtinybę užtikrinti pakankamą SA Ducroire patikimumą, palyginti su konkurentais. Iš tikrųjų apskaičiuojant taikytas ne Bazelio I taisyklėse nustatytas 8 proc. koeficientas, o 10 proc. koeficientas. Taigi 2004 m. apskaičiuojant kapitalo poreikius buvo palikta 2 proc. „buferinė zona“. Reikia pažymėti, kad taip 2004 m. pabaigoje nustatytas kapitalas siekė 66 mln. EUR (63), t. y. gauta suma buvo daug mažesnė už 150 mln. EUR pasirašytojo kapitalo sumą. |
| --- | --- |

(115)

2004 m. balandžio 20 d. posėdyje ONDD valdyba vadovavosi kitu SA Ducroire reikalingo kapitalo nustatymo metodu, t. y. Kuko koeficientu, turėdama omenyje ir būtinybę užtikrinti pakankamą SA Ducroire patikimumą, palyginti su konkurentais. Iš tikrųjų apskaičiuojant taikytas ne Bazelio I taisyklėse nustatytas 8 proc. koeficientas, o 10 proc. koeficientas. Taigi 2004 m. apskaičiuojant kapitalo poreikius buvo palikta 2 proc. „buferinė zona“. Reikia pažymėti, kad taip 2004 m. pabaigoje nustatytas kapitalas siekė 66 mln. EUR (63), t. y. gauta suma buvo daug mažesnė už 150 mln. EUR pasirašytojo kapitalo sumą.

| (116) | Vertindama Kuko koeficiento taikymą siekiant nustatyti reikalingą kapitalą, Komisija sprendime pradėti tyrimą kritikavo tokių banko taisyklių ( kaip Kuko koeficientas) taikymą kredito draudikams, nes kredito draudikų prisiimama rizika daug kuo skiriasi nuo bankams tenkančios rizikos (žr. sprendimo pradėti tyrimą 90 konstatuojamąją dalį). Belgija nepateikė įrodymo, kad Bazelio taisyklės (Kuko koeficientas), pagal teisės nuostatas taikomos išimtinai bankų sektoriuje, praktikoje yra taikomos kredito draudimo įstaigų arba rekomenduojamos kredito reitingų agentūrų ar draudimo kontrolės institucijų. |
| --- | --- |

(116)

Vertindama Kuko koeficiento taikymą siekiant nustatyti reikalingą kapitalą, Komisija sprendime pradėti tyrimą kritikavo tokių banko taisyklių ( kaip Kuko koeficientas) taikymą kredito draudikams, nes kredito draudikų prisiimama rizika daug kuo skiriasi nuo bankams tenkančios rizikos (žr. sprendimo pradėti tyrimą 90 konstatuojamąją dalį). Belgija nepateikė įrodymo, kad Bazelio taisyklės (Kuko koeficientas), pagal teisės nuostatas taikomos išimtinai bankų sektoriuje, praktikoje yra taikomos kredito draudimo įstaigų arba rekomenduojamos kredito reitingų agentūrų ar draudimo kontrolės institucijų.

| (117) | Vertindamos 1939 m. įstatymo dėl ONDD 8 straipsnio taikymą, Belgijos institucijos patvirtino, kad šis įstatymas netaikytinas SA Ducroire. Be to, šiuo straipsniu reglamentuojama tiktai ONDD veikla, vykdoma savo sąskaita su valstybės garantija arba valstybės sąskaita. |
| --- | --- |

(117)

Vertindamos 1939 m. įstatymo dėl ONDD 8 straipsnio taikymą, Belgijos institucijos patvirtino, kad šis įstatymas netaikytinas SA Ducroire. Be to, šiuo straipsniu reglamentuojama tiktai ONDD veikla, vykdoma savo sąskaita su valstybės garantija arba valstybės sąskaita.

| (118) | Nors nustatydama kredito draudikų kapitalo poreikius Belgija remiasi tuo metu taikomu Standard & Poor's parengtu metodu, reikia pažymėti, kad Belgijos institucijos nepateikė jokio tuo metodu pagrįsto kapitalo įverčio. Beje, 2004 m. ONDD to metodo netaikė. |
| --- | --- |

(118)

Nors nustatydama kredito draudikų kapitalo poreikius Belgija remiasi tuo metu taikomu Standard & Poor's parengtu metodu, reikia pažymėti, kad Belgijos institucijos nepateikė jokio tuo metodu pagrįsto kapitalo įverčio. Beje, 2004 m. ONDD to metodo netaikė.

| (119) | Baigiant reikia pasakyti, kad net darant prielaidą, jog kapitalas, reikalingas tikėtinam SA Ducroire veiklos augimui išlaikyti, yra tinkamas šios analizės kriterijus (o Komisija tam prieštarauja), Belgijos institucijos nepateikė jokių duomenų, kuriais būtų įtikinamai įrodyta, kad SA Ducroire perduotas kapitalas trumpalaikės rizikos draudimo veiklai padengti turėjo būti didesnis už 2004 m. pabaigoje ONDD komercinėje sąskaitoje buvusį kapitalą. |
| --- | --- |

(119)

Baigiant reikia pasakyti, kad net darant prielaidą, jog kapitalas, reikalingas tikėtinam SA Ducroire veiklos augimui išlaikyti, yra tinkamas šios analizės kriterijus (o Komisija tam prieštarauja), Belgijos institucijos nepateikė jokių duomenų, kuriais būtų įtikinamai įrodyta, kad SA Ducroire perduotas kapitalas trumpalaikės rizikos draudimo veiklai padengti turėjo būti didesnis už 2004 m. pabaigoje ONDD komercinėje sąskaitoje buvusį kapitalą.

| (120) | Šiame skirsnyje Komisija įrodė, kad reikia atmesti Belgijos institucijų teiginį, jog 150 mln. EUR pradinio kapitalo skyrimas 2004 m. SA Ducroire tėra kapitalo, kurį iki tol ONDD naudojo trumpalaikei rizikai padengti, perkėlimas. Iš tikrųjų Komisija padarė išvadą, kad kapitalas, naudotas ONDD trumpalaikės rizikos veiklai padengti iki šios veiklos perdavimo SA Ducroire, siekė [45–75] mln. EUR, taigi būta šiai veiklai skirto papildomo [75–100] mln. EUR dydžio kapitalo. |
| --- | --- |

(120)

Šiame skirsnyje Komisija įrodė, kad reikia atmesti Belgijos institucijų teiginį, jog 150 mln. EUR pradinio kapitalo skyrimas 2004 m. SA Ducroire tėra kapitalo, kurį iki tol ONDD naudojo trumpalaikei rizikai padengti, perkėlimas. Iš tikrųjų Komisija padarė išvadą, kad kapitalas, naudotas ONDD trumpalaikės rizikos veiklai padengti iki šios veiklos perdavimo SA Ducroire, siekė [45–75] mln. EUR, taigi būta šiai veiklai skirto papildomo [75–100] mln. EUR dydžio kapitalo.

| (121) | Dabar reikia išnagrinėti sprendime pradėti tyrimą nurodytus du atmetimo kriterijus. Pradžioje bus aptartas antrasis atmetimo kriterijus, paskui – pirmasis. |
| --- | --- |

(121)

Dabar reikia išnagrinėti sprendime pradėti tyrimą nurodytus du atmetimo kriterijus. Pradžioje bus aptartas antrasis atmetimo kriterijus, paskui – pirmasis.

Kapitalo dalis, ONDD naudota parduotinai rizikai padengti ir paprasčiausiai perduota SA Ducroire kartu su atitinkama veikla (sprendime pradėti tyrimą aprašytas antrasis atmetimo kriterijus)

| (122) | 111 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad 2004 m. gruodžio 31 d. [45–75] mln. EUR ONDD kapitalo buvo skirta trumpalaikės rizikos veiklai. Taigi siekiant taikyti antrąjį atmetimo kriterijų reikia įvertinti, kokia 2004 m. pabaigoje trumpalaikės rizikos veiklai skirto [45–75] mln. EUR kapitalo dalis buvo siejama su parduotina rizika (64). Kaip aprašyta pirmiau, tokia parduotina rizika tenka tik dešimtyje 2004 m. gegužės mėn. į Sąjungą įstojusių šalių įsisteigusiems skolininkams. |
| --- | --- |

(122)

111 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad 2004 m. gruodžio 31 d. [45–75] mln. EUR ONDD kapitalo buvo skirta trumpalaikės rizikos veiklai. Taigi siekiant taikyti antrąjį atmetimo kriterijų reikia įvertinti, kokia 2004 m. pabaigoje trumpalaikės rizikos veiklai skirto [45–75] mln. EUR kapitalo dalis buvo siejama su parduotina rizika (64). Kaip aprašyta pirmiau, tokia parduotina rizika tenka tik dešimtyje 2004 m. gegužės mėn. į Sąjungą įstojusių šalių įsisteigusiems skolininkams.

| (123) | Taip pat pirmiau aprašyta, kad komercinė sąskaita, kuriai 2004 m. pabaigoje buvo priskirtas [45–75] mln. EUR kapitalas, nebuvo padalyta į atskiras sąskaitas, kad būtų galima tiksliai nustatyti, koks kapitalas buvo naudojamas vien su parduotina rizika susijusiai veiklai. Taigi reikia įvertinti, kokia [45–75] mln. EUR dalis gali būti racionaliai laikoma naudota su parduotina rizika susijusiai veiklai. |
| --- | --- |

(123)

Taip pat pirmiau aprašyta, kad komercinė sąskaita, kuriai 2004 m. pabaigoje buvo priskirtas [45–75] mln. EUR kapitalas, nebuvo padalyta į atskiras sąskaitas, kad būtų galima tiksliai nustatyti, koks kapitalas buvo naudojamas vien su parduotina rizika susijusiai veiklai. Taigi reikia įvertinti, kokia [45–75] mln. EUR dalis gali būti racionaliai laikoma naudota su parduotina rizika susijusiai veiklai.

| (124) | 2004 m. reguliavimo institucijai pateiktais duomenimis, su dešimčiai naujųjų ES valstybių narių tenkančia rizika susijusių grynųjų įsipareigojimų sumos sudarė 141,6 mln. EUR, o visų trumpalaikio eksporto draudimo polisų sumos 2004 m. pabaigoje siekė 661,4 mln. EUR (65). Remiantis [45–75] mln. EUR paskirstymu proporcingai gryniesiems įsipareigojimams, [10–25] mln. EUR suma gali būti laikoma sudarančia kapitalą, susijusį su rizika, dešimčiai naujųjų ES valstybių narių tekusia iki ONDD komercinės sąskaitos perkėlimo į SA Ducroire. |
| --- | --- |

(124)

2004 m. reguliavimo institucijai pateiktais duomenimis, su dešimčiai naujųjų ES valstybių narių tenkančia rizika susijusių grynųjų įsipareigojimų sumos sudarė 141,6 mln. EUR, o visų trumpalaikio eksporto draudimo polisų sumos 2004 m. pabaigoje siekė 661,4 mln. EUR (65). Remiantis [45–75] mln. EUR paskirstymu proporcingai gryniesiems įsipareigojimams, [10–25] mln. EUR suma gali būti laikoma sudarančia kapitalą, susijusį su rizika, dešimčiai naujųjų ES valstybių narių tekusia iki ONDD komercinės sąskaitos perkėlimo į SA Ducroire.

| (125) | Komisija konstatuoja, kad toks kapitalo paskirstymas pagal grynuosius įsipareigojimus nuosekliai atitinka požiūrį, kurio pati ONDD laikėsi 2004 m. (66) |
| --- | --- |

(125)

Komisija konstatuoja, kad toks kapitalo paskirstymas pagal grynuosius įsipareigojimus nuosekliai atitinka požiūrį, kurio pati ONDD laikėsi 2004 m. (66)

| (126) | Komisija taip pat pažymi, kad vykdant procedūrą Belgijos institucijos ir ONDD ir (arba) SA Ducroire nuolat tvirtino, kad tam tikros draudžiamosios sumos neparduotinai rizikai padengti reikia daugiau lėšų nei parduotinai rizikai. Todėl [10–25] mln. EUR suma yra veikiau viršutinė negu apatinė riba. Visgi Komisija mano, kad būtų racionalu įsiminti šį skaičių, nes jis nuosekliai atitinka pačios ONDD požiūrį 2004 m. |
| --- | --- |

(126)

Komisija taip pat pažymi, kad vykdant procedūrą Belgijos institucijos ir ONDD ir (arba) SA Ducroire nuolat tvirtino, kad tam tikros draudžiamosios sumos neparduotinai rizikai padengti reikia daugiau lėšų nei parduotinai rizikai. Todėl [10–25] mln. EUR suma yra veikiau viršutinė negu apatinė riba. Visgi Komisija mano, kad būtų racionalu įsiminti šį skaičių, nes jis nuosekliai atitinka pačios ONDD požiūrį 2004 m.

| (127) | Iš to Komisija daro išvadą, kad iš 150 mln. EUR pradinio kapitalo [10–25] mln. EUR suma nesukuriamas parduotinos rizikos draudimo veiklos pranašumas, nes ši suma buvo naudota šią veiklą vykdant ONDD (67). Šiuo atveju yra įvykęs tiktai tos pat ekonominės veiklos ir jai vykdyti naudojamo kapitalo teisinės formos pakeitimas. Taigi šio kapitalo kartu su atitinkama veikla perkėlimas į SA Ducroire negali būti laikomas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(127)

Iš to Komisija daro išvadą, kad iš 150 mln. EUR pradinio kapitalo [10–25] mln. EUR suma nesukuriamas parduotinos rizikos draudimo veiklos pranašumas, nes ši suma buvo naudota šią veiklą vykdant ONDD (67). Šiuo atveju yra įvykęs tiktai tos pat ekonominės veiklos ir jai vykdyti naudojamo kapitalo teisinės formos pakeitimas. Taigi šio kapitalo kartu su atitinkama veikla perkėlimas į SA Ducroire negali būti laikomas valstybės pagalba.

| (128) | Pagal analogiją tą patį samprotavimą galima taikyti kapitalo sumai, susijusiai su Rumunijoje ir Bulgarijoje įsisteigusiems skolininkams tenkančia rizika. Iš tikrųjų 2007 m. Rumunijai ir Bulgarijai įstojus į Europos Sąjungą, šiose šalyse įsisteigusių skolininkų neparduotina rizika buvo perklasifikuota ir perkelta į parduotinos rizikos kategoriją. Kapitalas, naudotas šiai rizikai padengti, kai ji dar nebuvo laikoma parduotina, negali suteikti naujo pranašumo dėl tokios paprastos priežasties, kad ši rizika vėliau tapo parduotina. Todėl šio kapitalo irgi nederėtų laikyti valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(128)

Pagal analogiją tą patį samprotavimą galima taikyti kapitalo sumai, susijusiai su Rumunijoje ir Bulgarijoje įsisteigusiems skolininkams tenkančia rizika. Iš tikrųjų 2007 m. Rumunijai ir Bulgarijai įstojus į Europos Sąjungą, šiose šalyse įsisteigusių skolininkų neparduotina rizika buvo perklasifikuota ir perkelta į parduotinos rizikos kategoriją. Kapitalas, naudotas šiai rizikai padengti, kai ji dar nebuvo laikoma parduotina, negali suteikti naujo pranašumo dėl tokios paprastos priežasties, kad ši rizika vėliau tapo parduotina. Todėl šio kapitalo irgi nederėtų laikyti valstybės pagalba.

| (129) | Taigi su neparduotina rizika, kuri vėliau tapo parduotina, susijęs kapitalas nėra galimo pranašumo analizės objektas. 2012 m. gegužės 16 d. komentaruose Belgijos institucijos nurodė, kad su Rumunijoje ir Bulgarijoje įsisteigusiais skolininkais susijusios rizikos kapitalas sudaro [0–2] mln. EUR, remdamosi prielaida, kad 2005 m. ši rizika laikyta parduotina. Tačiau jos nepateikė su šia rizika susijusio kapitalo įverčio 2006 m. gruodžio 31 d. Kadangi ši rizika 2005 m. nebuvo laikoma parduotina, apskaičiuodamos šiai rizikai skirto kapitalo įvertį Belgijos institucijos buvo linkusios jį nuvertinti. Vykdant šią procedūrą ONDD atgaline tvarka sukurtose atskirose sąskaitose (2012 m. gegužės 16 d. komentarai) nurodomas neparduotinai rizikai padengti skirtas kapitalas 2007 m. yra [0–5] mln. EUR mažesnis nei 2006 m. Toks sumažinimas paaiškinamas su Rumunija ir Bulgarija susijusios rizikos perkvalifikavimu (nuo 2007 m. ją pripažįstant parduotina rizika) bei su kitais veiksniais, pvz., perdraudimo politikos pokyčiu. Remiantis visais turimais duomenimis, galima racionaliai teigti, kad prieš pripažįstant su Rumunija ir Bulgarija susijusią riziką parduotina, atitinkamo kapitalo dydis siekė [0–5] mln. EUR. |
| --- | --- |

(129)

Taigi su neparduotina rizika, kuri vėliau tapo parduotina, susijęs kapitalas nėra galimo pranašumo analizės objektas. 2012 m. gegužės 16 d. komentaruose Belgijos institucijos nurodė, kad su Rumunijoje ir Bulgarijoje įsisteigusiais skolininkais susijusios rizikos kapitalas sudaro [0–2] mln. EUR, remdamosi prielaida, kad 2005 m. ši rizika laikyta parduotina. Tačiau jos nepateikė su šia rizika susijusio kapitalo įverčio 2006 m. gruodžio 31 d. Kadangi ši rizika 2005 m. nebuvo laikoma parduotina, apskaičiuodamos šiai rizikai skirto kapitalo įvertį Belgijos institucijos buvo linkusios jį nuvertinti. Vykdant šią procedūrą ONDD atgaline tvarka sukurtose atskirose sąskaitose (2012 m. gegužės 16 d. komentarai) nurodomas neparduotinai rizikai padengti skirtas kapitalas 2007 m. yra [0–5] mln. EUR mažesnis nei 2006 m. Toks sumažinimas paaiškinamas su Rumunija ir Bulgarija susijusios rizikos perkvalifikavimu (nuo 2007 m. ją pripažįstant parduotina rizika) bei su kitais veiksniais, pvz., perdraudimo politikos pokyčiu. Remiantis visais turimais duomenimis, galima racionaliai teigti, kad prieš pripažįstant su Rumunija ir Bulgarija susijusią riziką parduotina, atitinkamo kapitalo dydis siekė [0–5] mln. EUR.

| (130) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad iki 2005 m. vasario 1 d.[10–25] mln. EUR suma buvo naudojama parduotinai rizikai padengti, todėl šio kapitalo perkėlimas kartu su atitinkama veikla negali būti laikomas valstybės pagalba. [0–5] mln. EUR taip pat buvo naudojama padengti rizikai, kuri tapo parduotina 2007 m. sausio 1 d. (Rumunijos ir Bulgarijos), ir tada, kai ji dar nebuvo tapusi parduotina. |
| --- | --- |

(130)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad iki 2005 m. vasario 1 d.[10–25] mln. EUR suma buvo naudojama parduotinai rizikai padengti, todėl šio kapitalo perkėlimas kartu su atitinkama veikla negali būti laikomas valstybės pagalba. [0–5] mln. EUR taip pat buvo naudojama padengti rizikai, kuri tapo parduotina 2007 m. sausio 1 d. (Rumunijos ir Bulgarijos), ir tada, kai ji dar nebuvo tapusi parduotina.

Kapitalo dalis, skirta neparduotinos rizikos veiklai (sprendime pradėti tyrimą aprašytas pirmasis atmetimo kriterijus)

| (131) | Kaip aprašyta pirmiau, [45–75] mln. EUR kapitalas prieš perduodant ONDD buvo naudojamas trumpalaikei rizikai padengti (žr. (120) konstatuojamąją dalį). Anksčiau nustatyta, kad iš šių [45–75] mln. EUR tik [10–25] mln. EUR suma racionaliai gali būti laikoma parduotinai rizikai padengti skirta dalimi. Todėl neparduotinai rizikai padengti skirtą dalį galima racionaliai įvertinti [35–50] mln. EUR (iš jų [0–5] mln. EUR yra susiję su Bulgarijos ir Rumunijos skolininkų rizika, kuri tapo parduotina 2007 m.). |
| --- | --- |

(131)

Kaip aprašyta pirmiau, [45–75] mln. EUR kapitalas prieš perduodant ONDD buvo naudojamas trumpalaikei rizikai padengti (žr. (120) konstatuojamąją dalį). Anksčiau nustatyta, kad iš šių [45–75] mln. EUR tik [10–25] mln. EUR suma racionaliai gali būti laikoma parduotinai rizikai padengti skirta dalimi. Todėl neparduotinai rizikai padengti skirtą dalį galima racionaliai įvertinti [35–50] mln. EUR (iš jų [0–5] mln. EUR yra susiję su Bulgarijos ir Rumunijos skolininkų rizika, kuri tapo parduotina 2007 m.).

| (132) | Dėl priežasčių, išdėstytų 127 konstatuojamojoje dalyje, visos [45–75] mln. EUR sumos (įskaitant [35–50] mln. EUR vertinamą neparduotinos rizikos dalį) perdavimas nesuteikia pranašumo, todėl nebėra galimo valstybės pagalbos teikimo analizės objektas. |
| --- | --- |

(132)

Dėl priežasčių, išdėstytų 127 konstatuojamojoje dalyje, visos [45–75] mln. EUR sumos (įskaitant [35–50] mln. EUR vertinamą neparduotinos rizikos dalį) perdavimas nesuteikia pranašumo, todėl nebėra galimo valstybės pagalbos teikimo analizės objektas.

| (133) | Taigi darytina išvada, kad iš SA Ducroire skirto pradinio 150 mln. EUR kapitalo tiktai [75–100] mln. EUR sudaro papildomą, t. y. naują kapitalą. Taigi tik šių [75–100] mln. EUR skyrimą galima laikyti pranašumu (žr. (120) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(133)

Taigi darytina išvada, kad iš SA Ducroire skirto pradinio 150 mln. EUR kapitalo tiktai [75–100] mln. EUR sudaro papildomą, t. y. naują kapitalą. Taigi tik šių [75–100] mln. EUR skyrimą galima laikyti pranašumu (žr. (120) konstatuojamąją dalį).

| (134) | Kaip primenama sprendimo pradėti tyrimą 65 konstatuojamojoje dalyje, valstybėms narėms leidžiama remti neparduotinos rizikos draudimo veiklą, kadangi Komisija mano, kad tokios rizikos rinkos nėra. Taigi čia negali būti konkurencijos su kitais draudikais iškraipymo. Tačiau Komisija pažymi, kad SA Ducroire parduotinos rizikos draudimo apskaita niekaip nebuvo atskirta nuo neparduotinos rizikos draudimo apskaitos. Oficialiai neparduotinos rizikos draudimo veiklai nebuvo skirtas joks kapitalas. Jokia 150 mln. EUR kapitalo dalis nebuvo atskirta siekiant finansuoti neparduotinos rizikos veiklą. Todėl vertinant oficialiai būtų galima neatmesti jokios papildomo [75–100] mln. EUR kapitalo dalies. Toks požiūris juo labiau būtų pagrįstas žinant, kad pareiga sukurti atskiras sąskaitas aiškiai nustatyta nuo 1998 m. galiojusio Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punkte. Bet akivaizdu, kad didelė SA Ducroire veiklos dalis susijusi su neparduotinos rizikos draudimu. SA Ducroire nebūtų galėjusi apdrausti šios rizikos neturėdama tinkamo kapitalo. Todėl, be [45–75] mln. EUR (iš kurių [35–50] mln. EUR skiriama neparduotinai rizikai), Komisija gali sutikti nepriskirti valstybės pagalbai tos kapitalo dalies, kuri, kaip galima racionaliai įrodyti, buvo panaudota neparduotinos rizikos draudimo veiklai paremti. |
| --- | --- |

(134)

Kaip primenama sprendimo pradėti tyrimą 65 konstatuojamojoje dalyje, valstybėms narėms leidžiama remti neparduotinos rizikos draudimo veiklą, kadangi Komisija mano, kad tokios rizikos rinkos nėra. Taigi čia negali būti konkurencijos su kitais draudikais iškraipymo. Tačiau Komisija pažymi, kad SA Ducroire parduotinos rizikos draudimo apskaita niekaip nebuvo atskirta nuo neparduotinos rizikos draudimo apskaitos. Oficialiai neparduotinos rizikos draudimo veiklai nebuvo skirtas joks kapitalas. Jokia 150 mln. EUR kapitalo dalis nebuvo atskirta siekiant finansuoti neparduotinos rizikos veiklą. Todėl vertinant oficialiai būtų galima neatmesti jokios papildomo [75–100] mln. EUR kapitalo dalies. Toks požiūris juo labiau būtų pagrįstas žinant, kad pareiga sukurti atskiras sąskaitas aiškiai nustatyta nuo 1998 m. galiojusio Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punkte. Bet akivaizdu, kad didelė SA Ducroire veiklos dalis susijusi su neparduotinos rizikos draudimu. SA Ducroire nebūtų galėjusi apdrausti šios rizikos neturėdama tinkamo kapitalo. Todėl, be [45–75] mln. EUR (iš kurių [35–50] mln. EUR skiriama neparduotinai rizikai), Komisija gali sutikti nepriskirti valstybės pagalbai tos kapitalo dalies, kuri, kaip galima racionaliai įrodyti, buvo panaudota neparduotinos rizikos draudimo veiklai paremti.

| (135) | Sprendime pradėti tyrimą Belgija paraginta sukurti metodą, pagal kurį būtų galima nustatyti SA Ducroire kapitalo dalį, kurią galima laikyti skirta parduotinai rizikai dengti, ir kapitalo dalį, kuria dengiama neparduotina rizika. Gavusios tokį Komisijos prašymą, Belgijos institucijos pateikė po atskirą parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos veiklos 2005–2011 m. balansą ir pelno (nuostolio) ataskaitą. Neparduotinos rizikos veiklos 2011 m. gruodžio 31 d. balanse įrašytas [70–110] mln. EUR kapitalas, o parduotinos rizikos veiklos balanse – [40–80] mln. EUR kapitalas. Nors sąskaitų atskyrimas grindžiamas tam tikromis prielaidomis arba duomenimis, kuriuos galima iš dalies patikrinti atliekant retrospektyvinę rekonstrukciją, parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos veiklai skirtą kapitalą Komisija laiko racionaliu. |
| --- | --- |

(135)

Sprendime pradėti tyrimą Belgija paraginta sukurti metodą, pagal kurį būtų galima nustatyti SA Ducroire kapitalo dalį, kurią galima laikyti skirta parduotinai rizikai dengti, ir kapitalo dalį, kuria dengiama neparduotina rizika. Gavusios tokį Komisijos prašymą, Belgijos institucijos pateikė po atskirą parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos veiklos 2005–2011 m. balansą ir pelno (nuostolio) ataskaitą. Neparduotinos rizikos veiklos 2011 m. gruodžio 31 d. balanse įrašytas [70–110] mln. EUR kapitalas, o parduotinos rizikos veiklos balanse – [40–80] mln. EUR kapitalas. Nors sąskaitų atskyrimas grindžiamas tam tikromis prielaidomis arba duomenimis, kuriuos galima iš dalies patikrinti atliekant retrospektyvinę rekonstrukciją, parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos veiklai skirtą kapitalą Komisija laiko racionaliu.

| (136) | Taigi Komisija sutinka nelaikyti valstybės pagalba [70–110] mln. EUR sumos, nes ja de facto remiama veikla, kurios srityje pagal Komunikatą dėl eksporto kredito draudimo konkurencijos nėra. |
| --- | --- |

(136)

Taigi Komisija sutinka nelaikyti valstybės pagalba [70–110] mln. EUR sumos, nes ja de facto remiama veikla, kurios srityje pagal Komunikatą dėl eksporto kredito draudimo konkurencijos nėra.

| (137) | Taigi neparduotinai trumpalaikei rizikai padengti skirtas kapitalas nuo [35–50] mln. EUR 2004 m. išaugo iki [70–110] mln. EUR 2011 m. gruodžio pabaigoje, t. y. padidėjo [35–60] mln. EUR. Kadangi su neparduotinos rizikos veikla susijusio [35–50] mln. EUR kapitalo suma apima [0–5] mln. EUR Rumunijos ir Bulgarijos skolininkams tekusios rizikos, kuri 2007 m. pripažinta parduotina, bendras neparduotinos rizikos kapitalo pokytis (augimas) yra [35–65] mln. EUR. Kitaip sakant, iš papildomo [75–100] mln. EUR kapitalo [35–65] mln. EUR buvo de facto skiriami neparduotinai rizikai padengti. |
| --- | --- |

(137)

Taigi neparduotinai trumpalaikei rizikai padengti skirtas kapitalas nuo [35–50] mln. EUR 2004 m. išaugo iki [70–110] mln. EUR 2011 m. gruodžio pabaigoje, t. y. padidėjo [35–60] mln. EUR. Kadangi su neparduotinos rizikos veikla susijusio [35–50] mln. EUR kapitalo suma apima [0–5] mln. EUR Rumunijos ir Bulgarijos skolininkams tekusios rizikos, kuri 2007 m. pripažinta parduotina, bendras neparduotinos rizikos kapitalo pokytis (augimas) yra [35–65] mln. EUR. Kitaip sakant, iš papildomo [75–100] mln. EUR kapitalo [35–65] mln. EUR buvo de facto skiriami neparduotinai rizikai padengti.

Išvada dėl dviejų atmetimo kriterijų taikymo ir dėl pridėtinio kapitalo sumos

| (138) | [70–110] mln. EUR suma nebuvo pripažinta valstybės pagalba, nes gali būti laikoma 2011 m. gruodžio 31 d. naudota neparduotinos rizikos veiklai padengti (pirmasis atmetimo kriterijus). [10–25] mln. EUR suma irgi nebuvo pripažinta pagalba, kadangi galėjo būti laikoma nesuteikiančia pranašumo, nes buvo naudojama parduotinai rizikai padengti prieš perduodant šią riziką SA Ducroire2004 m. gruodžio 31 d. (antrasis atmetimo kriterijus). Be to, [0–5] mln. EUR suma irgi neturi būti laikoma pagalba, nes ji buvo naudojama Bulgarijos ir Rumunijos skolininkų rizikai padengti iki 2007 m. sausio 1 d, kai ji tapo parduotina. |
| --- | --- |

(138)

[70–110] mln. EUR suma nebuvo pripažinta valstybės pagalba, nes gali būti laikoma 2011 m. gruodžio 31 d. naudota neparduotinos rizikos veiklai padengti (pirmasis atmetimo kriterijus). [10–25] mln. EUR suma irgi nebuvo pripažinta pagalba, kadangi galėjo būti laikoma nesuteikiančia pranašumo, nes buvo naudojama parduotinai rizikai padengti prieš perduodant šią riziką SA Ducroire2004 m. gruodžio 31 d. (antrasis atmetimo kriterijus). Be to, [0–5] mln. EUR suma irgi neturi būti laikoma pagalba, nes ji buvo naudojama Bulgarijos ir Rumunijos skolininkų rizikai padengti iki 2007 m. sausio 1 d, kai ji tapo parduotina.

| (139) | Darytina išvada, kad tik 36,6 mln. EUR iš įmonei skirto pradinio 150 mln. EUR kapitalo galėtų sukurti pranašumą ir būti laikomi valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(139)

Darytina išvada, kad tik 36,6 mln. EUR iš įmonei skirto pradinio 150 mln. EUR kapitalo galėtų sukurti pranašumą ir būti laikomi valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (140) | Kitas būdas pristatyti gautą 36,6 mln. EUR rezultatą – iš SA Ducroire skirto 150 mln. EUR pradinio kapitalo atimti: 1) [45–75] mln. EUR, skirtų trumpalaikei rizikai prieš perduodant juos SA Ducroire (įskaitant [0–5] mln. EUR, susijusių su Rumunijos ir Bulgarijos skolininkų rizika, tapusia parduotina 2007 m. sausio 1 d.; 2) papildomus [35–65] mln. EUR, kuriais buvo de facto dengiama neparduotina rizika. Taip apskaičiuota 36,6 mln. EUR suma. |
| --- | --- |

(140)

Kitas būdas pristatyti gautą 36,6 mln. EUR rezultatą – iš SA Ducroire skirto 150 mln. EUR pradinio kapitalo atimti: 1) [45–75] mln. EUR, skirtų trumpalaikei rizikai prieš perduodant juos SA Ducroire (įskaitant [0–5] mln. EUR, susijusių su Rumunijos ir Bulgarijos skolininkų rizika, tapusia parduotina 2007 m. sausio 1 d.; 2) papildomus [35–65] mln. EUR, kuriais buvo de facto dengiama neparduotina rizika. Taip apskaičiuota 36,6 mln. EUR suma.

| (141) | Kapitalo paskirstymo analizė pavaizduota toliau pateikiamoje schemoje: |
| --- | --- |

(141)

Kapitalo paskirstymo analizė pavaizduota toliau pateikiamoje schemoje:

Image

| (142) | Komisija papildomai pažymi toliau išdėstytus dalykus. Belgijos institucijos teigia, kad, išskyrus 7–13 mln. EUR (žr. 2 lentelę), visas 150 mln. EUR kapitalas 2004 m. buvo skiriamas neparduotinai rizikai. Remdamasi šiuo pirmuoju teiginiu, Belgija nurodo, kad tik vėliau (2007–2008 m.) dalis kapitalo, pradžioje skirto neparduotinai rizikai dengti, buvo priskirta parduotinai rizikai. Belgija teigia, kad vien šie kapitalo perdavimai galėtų sudaryti pagalbą ir kad privataus investuotojo kriterijus turi būti šioms sumoms taikomas jų vidaus perkėlimo momentu, o ne pradinio kapitalo skyrimo 2004 m. momentu. Šio samprotavimo priimti negalima. |
| --- | --- |

(142)

Komisija papildomai pažymi toliau išdėstytus dalykus. Belgijos institucijos teigia, kad, išskyrus 7–13 mln. EUR (žr. 2 lentelę), visas 150 mln. EUR kapitalas 2004 m. buvo skiriamas neparduotinai rizikai. Remdamasi šiuo pirmuoju teiginiu, Belgija nurodo, kad tik vėliau (2007–2008 m.) dalis kapitalo, pradžioje skirto neparduotinai rizikai dengti, buvo priskirta parduotinai rizikai. Belgija teigia, kad vien šie kapitalo perdavimai galėtų sudaryti pagalbą ir kad privataus investuotojo kriterijus turi būti šioms sumoms taikomas jų vidaus perkėlimo momentu, o ne pradinio kapitalo skyrimo 2004 m. momentu. Šio samprotavimo priimti negalima.

| (143) | Iš tikrųjų įsteigiant SA Ducroire ir paskesniais metais 150 mln. EUR niekuomet nebuvo oficialiai atitinkamai priskirta su parduotina rizika susijusiai veiklai ir su neparduotina rizika susijusiai veiklai. Šis kapitalas galėjo būti laisvai (nenustatytomis proporcijomis) naudojamas parduotinos rizikos veiklai arba neparduotinos rizikos veiklai paremti, atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir SA Ducroire strateginius sprendimus. Parduotinos rizikos veiklai ir neparduotinos rizikos veiklai skirtas kapitalas buvo pakartotinai atskirtas tiktai atgaline tvarka, vykdant šią procedūrą. 2004 m. dokumentuose, kuriuos pateikė Belgijos institucijos, nebuvo nurodytas kapitalo paskirstymas skirtingai veiklai. Todėl Komisija negali sutikti, kad nagrinėjant pagalbos teikimą

  SA Ducroire

  papildomo kapitalo dalis, lygi [75–100] mln. EUR, būtų išskirta vien dėl to, kad tuo metu ši suma galėjo būti naudojama neparduotinos rizikos veiklai paremti. Kaip nurodyta pirmiau, galima įrodyti, kad nagrinėjant pagalbos buvimą gali būti atmesta tik dalis papildomo [75–100] mln. EUR kapitalo, iš tikrųjų naudota neparduotinos rizikos veiklai paremti. |
| --- | --- |

(143)

Iš tikrųjų įsteigiant SA Ducroire ir paskesniais metais 150 mln. EUR niekuomet nebuvo oficialiai atitinkamai priskirta su parduotina rizika susijusiai veiklai ir su neparduotina rizika susijusiai veiklai. Šis kapitalas galėjo būti laisvai (nenustatytomis proporcijomis) naudojamas parduotinos rizikos veiklai arba neparduotinos rizikos veiklai paremti, atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir SA Ducroire strateginius sprendimus. Parduotinos rizikos veiklai ir neparduotinos rizikos veiklai skirtas kapitalas buvo pakartotinai atskirtas tiktai atgaline tvarka, vykdant šią procedūrą. 2004 m. dokumentuose, kuriuos pateikė Belgijos institucijos, nebuvo nurodytas kapitalo paskirstymas skirtingai veiklai. Todėl Komisija negali sutikti, kad nagrinėjant pagalbos teikimą

  SA Ducroire

  papildomo kapitalo dalis, lygi [75–100] mln. EUR, būtų išskirta vien dėl to, kad tuo metu ši suma galėjo būti naudojama neparduotinos rizikos veiklai paremti. Kaip nurodyta pirmiau, galima įrodyti, kad nagrinėjant pagalbos buvimą gali būti atmesta tik dalis papildomo [75–100] mln. EUR kapitalo, iš tikrųjų naudota neparduotinos rizikos veiklai paremti.

| (144) | Tik papildydama tai, kas išdėstyta, Komisija pažymi, kad net jei reikėtų priimti Belgijos argumentą, jog dalis pradinio kapitalo buvo skirta neparduotinai rizikai ir dėl to negalėjo būti priskirta SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sričiai, šis argumentas 36,6 mln. EUR sumai būtų pritaikomas tik tuo atveju, jei Belgijai pavyktų įrodyti, kad neparduotinai rizikai skirtas kapitalas buvo didesnis nei [70–110] mln. EUR. (Iš tikrųjų, apskaičiuojant 36,6 mln. EUR sumą, neparduotinos rizikos veiklai padengti skirta [70–110] mln. EUR suma jau buvo atimta iš 150 mln. EUR kapitalo). Taigi akivaizdu, kad tokia suma 2004 m. niekuomet nebuvo skirta neparduotinai rizikai, nes vidaus dokumentai rodo, kad 100 mln. EUR kapitalo pakako visai šiai trumpalaikei (neparduotinai ir parduotinai) rizikai padengti iki 2007 m. |
| --- | --- |

(144)

Tik papildydama tai, kas išdėstyta, Komisija pažymi, kad net jei reikėtų priimti Belgijos argumentą, jog dalis pradinio kapitalo buvo skirta neparduotinai rizikai ir dėl to negalėjo būti priskirta SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sričiai, šis argumentas 36,6 mln. EUR sumai būtų pritaikomas tik tuo atveju, jei Belgijai pavyktų įrodyti, kad neparduotinai rizikai skirtas kapitalas buvo didesnis nei [70–110] mln. EUR. (Iš tikrųjų, apskaičiuojant 36,6 mln. EUR sumą, neparduotinos rizikos veiklai padengti skirta [70–110] mln. EUR suma jau buvo atimta iš 150 mln. EUR kapitalo). Taigi akivaizdu, kad tokia suma 2004 m. niekuomet nebuvo skirta neparduotinai rizikai, nes vidaus dokumentai rodo, kad 100 mln. EUR kapitalo pakako visai šiai trumpalaikei (neparduotinai ir parduotinai) rizikai padengti iki 2007 m.

Privataus investuotojo rinkos ekonomikoje principo taikymas

| (145) | Kaip rodo nusistovėjusi teismų praktika, siekiant nustatyti, kad tam tikra priemonė suteikia ekonominį pranašumą, reikia įvertinti, ar panašiomis aplinkybėmis panašaus į aptariamą įmonę dydžio privatus investuotojas rinkos ekonomikoje būtų daręs tokį pat kapitalo įnašą (68), atsižvelgiant į investavimo momentu prieinamą informaciją ir prognozuotą plėtrą. |
| --- | --- |

(145)

Kaip rodo nusistovėjusi teismų praktika, siekiant nustatyti, kad tam tikra priemonė suteikia ekonominį pranašumą, reikia įvertinti, ar panašiomis aplinkybėmis panašaus į aptariamą įmonę dydžio privatus investuotojas rinkos ekonomikoje būtų daręs tokį pat kapitalo įnašą (68), atsižvelgiant į investavimo momentu prieinamą informaciją ir prognozuotą plėtrą.

| (146) | Šiuo atveju reikia išnagrinėti, ar 2004 m. suteiktas pridėtinis 36,6 mln. EUR kapitalas buvo pakankamai rentabilus, kad būtų galima įtikinti rinkos sąlygomis veikiantį privatų investuotoją. Vis dėlto šio pridėtinio kapitalo rentabilumo negalima nagrinėti atskirai nuo viso kapitalo, nes pridėtinis kapitalas apskaičiuotas dirbtinai atskiriant 2004 m. pasirašytą 150 mln. EUR kapitalą. Joks pajamų srautas negali būti laikomas gautu iš šių 36,6 mln. EUR. Kitaip sakant, konkrečios veiklos pelnas nebuvo priskirtas šiems 36,6 mln. EUR, nes atskirų sąskaitų nebuvo. Taigi Komisija mano, kad siekiant tinkamai taikyti privataus investuotojo kriterijų, reikia patikrinti, ar visas 150 mln. EUR kapitalas užtikrino pakankamą tikėtiną grąžą. Jeigu taip nėra, reikia daryti išvadą, kad 36,6 mln. EUR nesukuria pranašumo. |
| --- | --- |

(146)

Šiuo atveju reikia išnagrinėti, ar 2004 m. suteiktas pridėtinis 36,6 mln. EUR kapitalas buvo pakankamai rentabilus, kad būtų galima įtikinti rinkos sąlygomis veikiantį privatų investuotoją. Vis dėlto šio pridėtinio kapitalo rentabilumo negalima nagrinėti atskirai nuo viso kapitalo, nes pridėtinis kapitalas apskaičiuotas dirbtinai atskiriant 2004 m. pasirašytą 150 mln. EUR kapitalą. Joks pajamų srautas negali būti laikomas gautu iš šių 36,6 mln. EUR. Kitaip sakant, konkrečios veiklos pelnas nebuvo priskirtas šiems 36,6 mln. EUR, nes atskirų sąskaitų nebuvo. Taigi Komisija mano, kad siekiant tinkamai taikyti privataus investuotojo kriterijų, reikia patikrinti, ar visas 150 mln. EUR kapitalas užtikrino pakankamą tikėtiną grąžą. Jeigu taip nėra, reikia daryti išvadą, kad 36,6 mln. EUR nesukuria pranašumo.

| (147) | Galima papildomai taikyti gautam rezultatui proporcingos vertės apskaičiavimo metodą, ir būtų gautas tas pat rezultatas. |
| --- | --- |

(147)

Galima papildomai taikyti gautam rezultatui proporcingos vertės apskaičiavimo metodą, ir būtų gautas tas pat rezultatas.

| (148) | Komisija taip pat nemano, kad reikėtų nagrinėti tik papildomo [75–100] mln. EUR kapitalo grąžą, atmetant [45–75] mln. EUR, trumpalaikės rizikos veiklai skirtus prieš perduodant juos SA Ducroire. Iš tikrųjų ONDD būtų galėjusi nutraukti su trumpalaike rizika susijusią veiklą ir susigrąžinti tuo metu šiai veiklai skirtą kapitalą, t. y. [45–75] mln. EUR (69). Taigi šių [45–75] mln. EUR negalima laikyti negrįžtamosiomis praėjusio laikotarpio sąnaudomis (angl. sunk cost). |
| --- | --- |

(148)

Komisija taip pat nemano, kad reikėtų nagrinėti tik papildomo [75–100] mln. EUR kapitalo grąžą, atmetant [45–75] mln. EUR, trumpalaikės rizikos veiklai skirtus prieš perduodant juos SA Ducroire. Iš tikrųjų ONDD būtų galėjusi nutraukti su trumpalaike rizika susijusią veiklą ir susigrąžinti tuo metu šiai veiklai skirtą kapitalą, t. y. [45–75] mln. EUR (69). Taigi šių [45–75] mln. EUR negalima laikyti negrįžtamosiomis praėjusio laikotarpio sąnaudomis (angl. sunk cost).

| (149) | Paskesnėse konstatuojamosiose dalyse Komisija įrodys, kad tikėtinos 150 mln. EUR kapitalo grąžos nepakanka, kad būtų galima įtikinti privatų investuotoją atlikti tokią investiciją. Ji papildomai atskleis, kad net darant prielaidą, jog parduotinos rizikos veiklai virtualiai buvo skirtas [45–65] mln. EUR kapitalas (36,6 mln. EUR ir [10–25] mln. EUR) ir pelnas, kurio tikėtasi iš šios konkrečios veiklos, tikėtinas jos pelningumas irgi nebuvo pakankamas. |
| --- | --- |

(149)

Paskesnėse konstatuojamosiose dalyse Komisija įrodys, kad tikėtinos 150 mln. EUR kapitalo grąžos nepakanka, kad būtų galima įtikinti privatų investuotoją atlikti tokią investiciją. Ji papildomai atskleis, kad net darant prielaidą, jog parduotinos rizikos veiklai virtualiai buvo skirtas [45–65] mln. EUR kapitalas (36,6 mln. EUR ir [10–25] mln. EUR) ir pelnas, kurio tikėtasi iš šios konkrečios veiklos, tikėtinas jos pelningumas irgi nebuvo pakankamas.

| (150) | Rinkos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo kriterijus turi būti taikomas
  ex ante
  . Siekiant įvertinti, ar privatus investuotojas irgi būtų padaręs atitinkamą kapitalo įnašą, reikia persikelti į laiką, kai šis įnašas buvo padarytas. Privataus investuotojo kriterijus vertintinas neatsižvelgiant į padėties pokyčius po padaryto kapitalo įnašo. Be to, rinkos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo kriterijaus atitiktį galima įrodyti pateikiant ex ante verslo planą, kuriuo pagrįstas sprendimas investuoti (70). Vadovaujantis pastarojo laikotarpio teismų praktika (71), valstybė narė gali nurodyti tik objektyvius ir patikrinamus duomenis, į kuriuos ji atsižvelgė prieš priimdama arba priimdama sprendimą investuoti. Konkrečiai gali būti paprašyta pateikti duomenis, iš kurių paaiškėtų, kad sprendimas pagrįstas ekonominiais įverčiais, palyginamais su tais, kuriuos panašioje padėtyje atsidūręs racionaliai mąstantis privatus investuotojas būtų nurodęs apskaičiuoti prieš imdamasis investuoti, siekdamas nustatyti būsimą investicijos grąžą. Tačiau ekonominių įverčių, apskaičiuotų suteikus minėtą pranašumą, realios atliktos investicijos grąžos nustatymo atgaline tvarka arba papildomo pasirinkto metodo pagrindimo gali nepakakti siekiant nustatyti, kad valstybė narė priėmė sprendimą investuoti veikdama taip, kaip privatus akcininkas veikia rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(150)

Rinkos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo kriterijus turi būti taikomas
  ex ante
  . Siekiant įvertinti, ar privatus investuotojas irgi būtų padaręs atitinkamą kapitalo įnašą, reikia persikelti į laiką, kai šis įnašas buvo padarytas. Privataus investuotojo kriterijus vertintinas neatsižvelgiant į padėties pokyčius po padaryto kapitalo įnašo. Be to, rinkos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo kriterijaus atitiktį galima įrodyti pateikiant ex ante verslo planą, kuriuo pagrįstas sprendimas investuoti (70). Vadovaujantis pastarojo laikotarpio teismų praktika (71), valstybė narė gali nurodyti tik objektyvius ir patikrinamus duomenis, į kuriuos ji atsižvelgė prieš priimdama arba priimdama sprendimą investuoti. Konkrečiai gali būti paprašyta pateikti duomenis, iš kurių paaiškėtų, kad sprendimas pagrįstas ekonominiais įverčiais, palyginamais su tais, kuriuos panašioje padėtyje atsidūręs racionaliai mąstantis privatus investuotojas būtų nurodęs apskaičiuoti prieš imdamasis investuoti, siekdamas nustatyti būsimą investicijos grąžą. Tačiau ekonominių įverčių, apskaičiuotų suteikus minėtą pranašumą, realios atliktos investicijos grąžos nustatymo atgaline tvarka arba papildomo pasirinkto metodo pagrindimo gali nepakakti siekiant nustatyti, kad valstybė narė priėmė sprendimą investuoti veikdama taip, kaip privatus akcininkas veikia rinkos sąlygomis.

| (151) | Kadangi taikant aptariamą priemonę joks privatus investuotojas nedalyvavo, o SA Ducroire nėra kotiruojama biržoje, rodiklis, kurio tinkamumą reikia įvertinti, yra tikėtina investicijos grąža, kurią buvo galima apskaičiuoti remiantis tuo metu turėta informacija ir prognozuotais plėtros scenarijais (iš esmės tuo, kas išdėstyta 2004 m. ONDD parengtame verslo plane). Iš tikrųjų, vadovaujantis Teismo praktika (72) ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika (73), tai, kad kapitalo įnašas esą buvo reikalingas įmonės veiklai tęsti arba pagal rizikos ribojimo taisykles ar patiriamos rizikos įvertį veiklą atitinkančiam kapitalui sukaupti, nėra pagrindas manyti, jog rinkos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo sąlyga įvykdyta. Įprastinėmis rinkos sąlygomis privatus investuotojas tokį kapitalo įnašą darytų tiktai tuo atveju, jeigu remdamasis turima informacija ir būtent tuo momentu prognozuojamais padėties pokyčiais, tikėtųsi pakankamos įnašo grąžos (74). Todėl Komisija pažymi, kad argumentais, Belgijos pateiktais siekiant pagrįsti, kad 150 mln. EUR dydžio kapitalas buvo „reikalingas“ ekonominiu požiūriu ir (arba) pagal rizikos ribojimo taisykles, negalima įrodyti, kad rinkos sąlygomis veikiančio investuotojo požiūriu ši investicija buvo pakankamai naši. |
| --- | --- |

(151)

Kadangi taikant aptariamą priemonę joks privatus investuotojas nedalyvavo, o SA Ducroire nėra kotiruojama biržoje, rodiklis, kurio tinkamumą reikia įvertinti, yra tikėtina investicijos grąža, kurią buvo galima apskaičiuoti remiantis tuo metu turėta informacija ir prognozuotais plėtros scenarijais (iš esmės tuo, kas išdėstyta 2004 m. ONDD parengtame verslo plane). Iš tikrųjų, vadovaujantis Teismo praktika (72) ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika (73), tai, kad kapitalo įnašas esą buvo reikalingas įmonės veiklai tęsti arba pagal rizikos ribojimo taisykles ar patiriamos rizikos įvertį veiklą atitinkančiam kapitalui sukaupti, nėra pagrindas manyti, jog rinkos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo sąlyga įvykdyta. Įprastinėmis rinkos sąlygomis privatus investuotojas tokį kapitalo įnašą darytų tiktai tuo atveju, jeigu remdamasis turima informacija ir būtent tuo momentu prognozuojamais padėties pokyčiais, tikėtųsi pakankamos įnašo grąžos (74). Todėl Komisija pažymi, kad argumentais, Belgijos pateiktais siekiant pagrįsti, kad 150 mln. EUR dydžio kapitalas buvo „reikalingas“ ekonominiu požiūriu ir (arba) pagal rizikos ribojimo taisykles, negalima įrodyti, kad rinkos sąlygomis veikiančio investuotojo požiūriu ši investicija buvo pakankamai naši.

| (152) | Savo pelningumo analizę Belgijos institucijos grindžia 2004 m. rugsėjo 28 d. verslo planu. SA Ducroire buvo įsteigta 2004 m. rugsėjo 23 d. aktu. Tačiau jos ekonominė veikla iš tikrųjų prasidėjo tik 2005 m. sausio 1 d., nes trumpalaikės rizikos portfelis priklausė ONDD iki pat 2004 m. gruodžio 31 d. – tą dieną jis buvo perduotas SA Ducroire. Taigi galima manyti, kad likus šiek tiek laiko iki tos datos ONDD būtų galėjusi grįžti prie sprendimo investuoti į šią veiklą ir neperkelti minėtos rizikos, taip pat likviduoti naujai įsteigtą juridinį asmenį. Todėl Belgijos institucijų prašymas atsižvelgti į 2004 m. rugsėjo 28 d. ONDD veiklos planą yra priimtinas. |
| --- | --- |

(152)

Savo pelningumo analizę Belgijos institucijos grindžia 2004 m. rugsėjo 28 d. verslo planu. SA Ducroire buvo įsteigta 2004 m. rugsėjo 23 d. aktu. Tačiau jos ekonominė veikla iš tikrųjų prasidėjo tik 2005 m. sausio 1 d., nes trumpalaikės rizikos portfelis priklausė ONDD iki pat 2004 m. gruodžio 31 d. – tą dieną jis buvo perduotas SA Ducroire. Taigi galima manyti, kad likus šiek tiek laiko iki tos datos ONDD būtų galėjusi grįžti prie sprendimo investuoti į šią veiklą ir neperkelti minėtos rizikos, taip pat likviduoti naujai įsteigtą juridinį asmenį. Todėl Belgijos institucijų prašymas atsižvelgti į 2004 m. rugsėjo 28 d. ONDD veiklos planą yra priimtinas.

| (153) | Iš 2004 m. pranešimų ir protokolų matyti, kad ONDD sprendimas suteikti SA Ducroire 150 mln. EUR kapitalą iš esmės atitiko ONDD norą skirti savo patronuojamajai bendrovei pradinį kapitalą, laikomą „pakankamu“ jos veiklos plėtrai užtikrinti, ir [...] kad „100 mln. EUR apmokėtojo kapitalo pakanka eksportuotojų bendrosios trumpalaikės rizikos draudimo veiklai vykdyti iki 2007 metų, bet po to jo suma turės būti persvarstyta“ (75), nors iš tikrųjų nebuvo tiksliai įrodyta, kad privataus investuotojo požiūriu būsimoji kapitalo grąža buvo pakankama. Tikėtino pelningumo analizės požiūriu tam, kad ONDD būtų įtikinta investuoti, pakako vien per trejus pirmuosius veiklos metus pasiekto teigiamo rezultato. |
| --- | --- |

(153)

Iš 2004 m. pranešimų ir protokolų matyti, kad ONDD sprendimas suteikti SA Ducroire 150 mln. EUR kapitalą iš esmės atitiko ONDD norą skirti savo patronuojamajai bendrovei pradinį kapitalą, laikomą „pakankamu“ jos veiklos plėtrai užtikrinti, ir [...] kad „100 mln. EUR apmokėtojo kapitalo pakanka eksportuotojų bendrosios trumpalaikės rizikos draudimo veiklai vykdyti iki 2007 metų, bet po to jo suma turės būti persvarstyta“ (75), nors iš tikrųjų nebuvo tiksliai įrodyta, kad privataus investuotojo požiūriu būsimoji kapitalo grąža buvo pakankama. Tikėtino pelningumo analizės požiūriu tam, kad ONDD būtų įtikinta investuoti, pakako vien per trejus pirmuosius veiklos metus pasiekto teigiamo rezultato.

| (154) | Iš tikrųjų, pagal prognozes, numatytas 2004 m. rugsėjo 28 d. verslo plano B scenarijuje, ONDD tikėjosi, kad, jei bus pasiektas „dinamiškajame“ scenarijuje numatytas 6 proc. augimas, 2005, 2006, ir 2007 metais kapitalo grąža sieks 1,3–1,9 proc. (o neatėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio – nuo 2,8 iki 4,3 proc.) (žr. 4 lentelę). Reikia pažymėti, kad tokia grąža buvo apskaičiuota turint omenyje 100 mln. EUR kapitalą ir neatsižvelgiant į tai, kad 50 mln. EUR nebuvo apmokėta, todėl gautas rezultatas buvo palankesnis už tikrąjį. 2004 m. balandžio 20 d. finansinėse prognozėse nurodytas tikėtinas grąžos koeficientas nebuvo didesnis (žr. 3 lentelę). |
| --- | --- |

(154)

Iš tikrųjų, pagal prognozes, numatytas 2004 m. rugsėjo 28 d. verslo plano B scenarijuje, ONDD tikėjosi, kad, jei bus pasiektas „dinamiškajame“ scenarijuje numatytas 6 proc. augimas, 2005, 2006, ir 2007 metais kapitalo grąža sieks 1,3–1,9 proc. (o neatėmus nuostolių svyravimo išlyginimo techninio atidėjinio – nuo 2,8 iki 4,3 proc.) (žr. 4 lentelę). Reikia pažymėti, kad tokia grąža buvo apskaičiuota turint omenyje 100 mln. EUR kapitalą ir neatsižvelgiant į tai, kad 50 mln. EUR nebuvo apmokėta, todėl gautas rezultatas buvo palankesnis už tikrąjį. 2004 m. balandžio 20 d. finansinėse prognozėse nurodytas tikėtinas grąžos koeficientas nebuvo didesnis (žr. 3 lentelę).

| (155) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, atrodo, kad tikėtinas būsimasis SA Ducroire pelningumas buvo nepakankamas siekiant įtikinti rinkos sąlygomis veikiantį privatų investuotoją padaryti tokią investiciją. Iš tikrųjų tikėtina grąža buvo mažesnė už pirmųjų trejų metų nerizikingą palūkanų normą (ilgalaikę Belgijos valstybės obligacijų grąžą), nes ilgalaikė vidutinė Belgijos valstybės obligacijų grąža 2004 m. siekė 4,15 proc. (76)). Net atsižvelgiant į nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį, tikėtinas grąžos koeficientas tik pasiekia nerizikingos palūkanų normos dydį. |
| --- | --- |

(155)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, atrodo, kad tikėtinas būsimasis SA Ducroire pelningumas buvo nepakankamas siekiant įtikinti rinkos sąlygomis veikiantį privatų investuotoją padaryti tokią investiciją. Iš tikrųjų tikėtina grąža buvo mažesnė už pirmųjų trejų metų nerizikingą palūkanų normą (ilgalaikę Belgijos valstybės obligacijų grąžą), nes ilgalaikė vidutinė Belgijos valstybės obligacijų grąža 2004 m. siekė 4,15 proc. (76)). Net atsižvelgiant į nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį, tikėtinas grąžos koeficientas tik pasiekia nerizikingos palūkanų normos dydį.

| (156) | Rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas su tokiu nedideliu pirmųjų metų pelningumu sutiktų tiktai tuo atveju, jeigu galėtų racionaliai tikėtis papildomo atlygio iš gerokai didesnio už rinkos vidurkį pelno, kad galutinė investicijų grąža (pritaikius tinkamą diskonto koeficientą) būtų pakankama (77). |
| --- | --- |

(156)

Rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas su tokiu nedideliu pirmųjų metų pelningumu sutiktų tiktai tuo atveju, jeigu galėtų racionaliai tikėtis papildomo atlygio iš gerokai didesnio už rinkos vidurkį pelno, kad galutinė investicijų grąža (pritaikius tinkamą diskonto koeficientą) būtų pakankama (77).

| (157) | Taigi 2004 m. nebuvo jokių rimtų tyrimų, kuriais remiantis būtų galima tikėtis, kad tokia nedidelė pradinė grąža bus kompensuota kur kas didesne grąža paskesniais metais. Komisija taip pat pažymi, kad to meto finansinės prognozės rodė tam tikrą 2005–2007 m. rezultatų linijiškumą arba bent jau lėtą augimą (žr. 4 lentelę), ir niekas tada neleido tikėtis labai greito rezultatų pagerėjimo po 2007 m. Dėl to reikia pabrėžti, kad patronuojamoji įmonė SA Ducroire negali būti laikoma veiklą pradedančia (angl. start-up) naujai įsteigta įmone, nes tuo metu buvo numatyta, kad ji pratęs veiklą, kurią iki tol vykdė patronuojančioji įmonė, o atitinkamas turtas bei įsipareigojimai tuo tikslu buvo tiesiog perkelti iš ONDD į SA Ducroire. Ši išvada taip pat grindžiama tuometinių finansinių prognozių rengimo būdu. Iš to aiškėja, kad ONDD, 2004 m. sudarydama būsimosios SA Ducroire finansines prognozes, rėmėsi iš ONDD perimtais šios veiklos (trumpalaikės rizikos, įskaitant parduotiną) rezultatais. Prielaidos, susijusios su įmokomis ir sąnaudomis, daugiausia buvo grindžiamos ankstesnių penkerių metų istorinių finansinių duomenų vidurkiu, nors jie buvo šiek tiek pakoreguoti atsižvelgiant į rinkos sąlygas, kaip antai mažinant įmokas, susijusias su rizika, kuri tapo parduotina 2004 m., į Europos Sąjungą įstojus dešimčiai naujų valstybių narių. |
| --- | --- |

(157)

Taigi 2004 m. nebuvo jokių rimtų tyrimų, kuriais remiantis būtų galima tikėtis, kad tokia nedidelė pradinė grąža bus kompensuota kur kas didesne grąža paskesniais metais. Komisija taip pat pažymi, kad to meto finansinės prognozės rodė tam tikrą 2005–2007 m. rezultatų linijiškumą arba bent jau lėtą augimą (žr. 4 lentelę), ir niekas tada neleido tikėtis labai greito rezultatų pagerėjimo po 2007 m. Dėl to reikia pabrėžti, kad patronuojamoji įmonė SA Ducroire negali būti laikoma veiklą pradedančia (angl. start-up) naujai įsteigta įmone, nes tuo metu buvo numatyta, kad ji pratęs veiklą, kurią iki tol vykdė patronuojančioji įmonė, o atitinkamas turtas bei įsipareigojimai tuo tikslu buvo tiesiog perkelti iš ONDD į SA Ducroire. Ši išvada taip pat grindžiama tuometinių finansinių prognozių rengimo būdu. Iš to aiškėja, kad ONDD, 2004 m. sudarydama būsimosios SA Ducroire finansines prognozes, rėmėsi iš ONDD perimtais šios veiklos (trumpalaikės rizikos, įskaitant parduotiną) rezultatais. Prielaidos, susijusios su įmokomis ir sąnaudomis, daugiausia buvo grindžiamos ankstesnių penkerių metų istorinių finansinių duomenų vidurkiu, nors jie buvo šiek tiek pakoreguoti atsižvelgiant į rinkos sąlygas, kaip antai mažinant įmokas, susijusias su rizika, kuri tapo parduotina 2004 m., į Europos Sąjungą įstojus dešimčiai naujų valstybių narių.

| (158) | Be to, iš vidaus pranešimų aiškėja, kad buvo numatyta, jog visas apmokėtas 100 mln. EUR kapitalas visų pirma bus skirtas palaipsniui augančiai praeityje ONDD vykdytai veiklai, ir taip bus iki 2007 m. pabaigos (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Tai buvo organiškas esamos veiklos augimas (2004 m. nebuvo numatyta jokios plėtros siekiant užsiimti kita veikla). |
| --- | --- |

(158)

Be to, iš vidaus pranešimų aiškėja, kad buvo numatyta, jog visas apmokėtas 100 mln. EUR kapitalas visų pirma bus skirtas palaipsniui augančiai praeityje ONDD vykdytai veiklai, ir taip bus iki 2007 m. pabaigos (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Tai buvo organiškas esamos veiklos augimas (2004 m. nebuvo numatyta jokios plėtros siekiant užsiimti kita veikla).

| (159) | Tuo metu nebuvo parengtas joks konkretus pasirašyto, bet neapmokėto kapitalo (50 mln. EUR) panaudojimo projektas ir nesudaryta jokia tikėtinos šio kapitalo grąžos prognozė. Be to, suteikiant kapitalą SA Ducroire nebuvo atsižvelgta nei į KUP įsigijimą, nei į bendresnę pirkimų strategiją. |
| --- | --- |

(159)

Tuo metu nebuvo parengtas joks konkretus pasirašyto, bet neapmokėto kapitalo (50 mln. EUR) panaudojimo projektas ir nesudaryta jokia tikėtinos šio kapitalo grąžos prognozė. Be to, suteikiant kapitalą SA Ducroire nebuvo atsižvelgta nei į KUP įsigijimą, nei į bendresnę pirkimų strategiją.

| (160) | Taip pat reikia pabrėžti, kad 2005–2014 m. prognozės buvo sudarytos tik ex post, Komisijai pradėjus oficialią tyrimo procedūrą. Iš tikrųjų vienintelės išankstinės ONDD finansinės prognozės buvo taikomos trejų metų laikotarpiui (trejiems pirmiesiems būsimosios SA Ducroire veiklos metams, t. y. 2005, 2006 ir 2007 m.), o šis laikotarpis santykinai per trumpas privataus investuotojo poreikiams patenkinti. |
| --- | --- |

(160)

Taip pat reikia pabrėžti, kad 2005–2014 m. prognozės buvo sudarytos tik ex post, Komisijai pradėjus oficialią tyrimo procedūrą. Iš tikrųjų vienintelės išankstinės ONDD finansinės prognozės buvo taikomos trejų metų laikotarpiui (trejiems pirmiesiems būsimosios SA Ducroire veiklos metams, t. y. 2005, 2006 ir 2007 m.), o šis laikotarpis santykinai per trumpas privataus investuotojo poreikiams patenkinti.

| (161) | Komisija daro išvadą, kad tikėtina kapitalo grąža buvo nepakankama ir dėl to 36,6 mln. EUR suma suteikia SA Ducroire parduotinos rizikos veiklai pranašumą. |
| --- | --- |

(161)

Komisija daro išvadą, kad tikėtina kapitalo grąža buvo nepakankama ir dėl to 36,6 mln. EUR suma suteikia SA Ducroire parduotinos rizikos veiklai pranašumą.

| (162) | Paskesnėse konstatuojamosiose dalyse Komisija papildomai nagrinėja tikėtiną parduotinos rizikos veiklos pelningumą. |
| --- | --- |

(162)

Paskesnėse konstatuojamosiose dalyse Komisija papildomai nagrinėja tikėtiną parduotinos rizikos veiklos pelningumą.

| (163) | Komisija pažymi, kad pagal 2004 m. rugsėjo 28 d. strateginio pranešimo 9 priedą, ONDD sudarytose finansinėse prognozėse visą 2005–2007 m. laikotarpį buvo numatytas neigiamas parduotinos rizikos draudimo veiklos (t. y. parduotinos rizikos šalių pagal Komunikatą dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo ) rezultatas
   (78), taigi neparduotinos rizikos veikla subsidijuota parduotinos rizikos veikla. Iš to darytina išvada, kad parduotinos rizikos veiklos pelningumo įvertis buvo mažesnis už visos veiklos pelningumo įvertį, kuris irgi būtų nepakankamas privačiam investuotojui. Taigi Komisija nurodo, kad net atskirai nagrinėjant tikėtiną parduotinos rizikos veiklos pelningumą remiantis 2004 m. finansinėmis prognozėmis (79), reikėtų daryti išvadą, kad tikėtinas pelningumas buvo neigiamas, tad akivaizdžiai nepakankamas tam, kad privatus investuotojas būtų įtikintas atlikti tokią investiciją. |
| --- | --- |

(163)

Komisija pažymi, kad pagal 2004 m. rugsėjo 28 d. strateginio pranešimo 9 priedą, ONDD sudarytose finansinėse prognozėse visą 2005–2007 m. laikotarpį buvo numatytas neigiamas parduotinos rizikos draudimo veiklos (t. y. parduotinos rizikos šalių pagal Komunikatą dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo ) rezultatas
   (78), taigi neparduotinos rizikos veikla subsidijuota parduotinos rizikos veikla. Iš to darytina išvada, kad parduotinos rizikos veiklos pelningumo įvertis buvo mažesnis už visos veiklos pelningumo įvertį, kuris irgi būtų nepakankamas privačiam investuotojui. Taigi Komisija nurodo, kad net atskirai nagrinėjant tikėtiną parduotinos rizikos veiklos pelningumą remiantis 2004 m. finansinėmis prognozėmis (79), reikėtų daryti išvadą, kad tikėtinas pelningumas buvo neigiamas, tad akivaizdžiai nepakankamas tam, kad privatus investuotojas būtų įtikintas atlikti tokią investiciją.

| (164) | Belgijos institucijos, remdamosi 74 konstatuojamojoje dalyje išdėstytomis priežastimis, nurodo, kad į 2004 m. rugsėjo mėn. neturi būti atsižvelgiama nagrinėjant parduotinos ir neparduotinos rizikos veiklos pelningumą, nes „tai duoda klaidinančių rezultatų“. Belgijos institucijos tvirtina, kad 2011 m. išplėtotas parduotinos ir neparduotinos rizikos atskyrimo metodas geriau atspindi samprotavimą, kuriuo privatus investuotojas galėjo vadovautis 2004 m. priimdamas sprendimą. Taigi Belgijos institucijos
  a posteriori
  nurodo, kad 2004 m. parduotinos rizikos prognozės (80) buvo grindžiamos klaidingomis prielaidomis. Iš tikrųjų numatytas nuostolingumo lygis buvo didelis, bet pastovus, o numatytas įmokų lygis (kuriuo turėjo būti atlyginama už patiriamą riziką) buvo gerokai sumažintas. Taip buvo gautas 94 proc. nuostolingumo koeficientas. Prognozuoto veiklos pelningumo dalinis keitimas atgaline tvarka Komisijai nepriimtinas (žr. 150 konstatuojamąją dalį). Komisija papildomai pažymi, kad šis Belgijos institucijų argumentas dar kartą patvirtina, jog nebuvo atlikta atskira rimta tikėtino parduotinos rizikos veiklos pelningumo analizė, ir kad dėl to, siekiant tinkamai taikyti privataus investuotojo principą, reikia analizuoti viso įmonei SA Ducroire suteikto kapitalo pelningumą. |
| --- | --- |

(164)

Belgijos institucijos, remdamosi 74 konstatuojamojoje dalyje išdėstytomis priežastimis, nurodo, kad į 2004 m. rugsėjo mėn. neturi būti atsižvelgiama nagrinėjant parduotinos ir neparduotinos rizikos veiklos pelningumą, nes „tai duoda klaidinančių rezultatų“. Belgijos institucijos tvirtina, kad 2011 m. išplėtotas parduotinos ir neparduotinos rizikos atskyrimo metodas geriau atspindi samprotavimą, kuriuo privatus investuotojas galėjo vadovautis 2004 m. priimdamas sprendimą. Taigi Belgijos institucijos
  a posteriori
  nurodo, kad 2004 m. parduotinos rizikos prognozės (80) buvo grindžiamos klaidingomis prielaidomis. Iš tikrųjų numatytas nuostolingumo lygis buvo didelis, bet pastovus, o numatytas įmokų lygis (kuriuo turėjo būti atlyginama už patiriamą riziką) buvo gerokai sumažintas. Taip buvo gautas 94 proc. nuostolingumo koeficientas. Prognozuoto veiklos pelningumo dalinis keitimas atgaline tvarka Komisijai nepriimtinas (žr. 150 konstatuojamąją dalį). Komisija papildomai pažymi, kad šis Belgijos institucijų argumentas dar kartą patvirtina, jog nebuvo atlikta atskira rimta tikėtino parduotinos rizikos veiklos pelningumo analizė, ir kad dėl to, siekiant tinkamai taikyti privataus investuotojo principą, reikia analizuoti viso įmonei SA Ducroire suteikto kapitalo pelningumą.

| (165) | Komisija tarp kitko tiesiog pažymi, kad jeigu būtų atsižvelgta į persvarstytas parduotinos rizikos veiklos rezultato prognozes, kurias Belgijos institucijos pateikė 2011 m. (81), o Komisija jų nepriima, nes investavimo laikotarpiu jų tiesiog nebuvo – ir jeigu šis rezultatas būtų padalytas iš Komisijos įvertinto parduotinos rizikos kapitalo (t. y. [45–65] mln. EUR), kapitalo grąža 2005–2007 m. nesiektų nerizikingos palūkanų normos dydžio. |
| --- | --- |

(165)

Komisija tarp kitko tiesiog pažymi, kad jeigu būtų atsižvelgta į persvarstytas parduotinos rizikos veiklos rezultato prognozes, kurias Belgijos institucijos pateikė 2011 m. (81), o Komisija jų nepriima, nes investavimo laikotarpiu jų tiesiog nebuvo – ir jeigu šis rezultatas būtų padalytas iš Komisijos įvertinto parduotinos rizikos kapitalo (t. y. [45–65] mln. EUR), kapitalo grąža 2005–2007 m. nesiektų nerizikingos palūkanų normos dydžio.

| (166) | Ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytas tikėtino pelningumo įvertis grindžiamas visu pagal įverčius su parduotina rizika susijusiu kapitalu, priešingai nei ONDD atliktuose pelningumo skaičiavimuose, įtraukiant ir neapmokėtąją kapitalo dalį. Belgijos institucijų argumentas (žr. 79 konstatuojamąją dalį), kad apskaičiuojant pelningumo įvertį iki 2009 m. nereikia atsižvelgti į dalį 2004 m. pasirašyto ir 2009 m. apmokėto kapitalo, negali būti priimtas. Iš tikrųjų, nors šis kapitalas nebuvo apmokėtas 2004 m., bet kuriuo metu galėjo būti pareikalauta jį apmokėti, nes jis buvo pasirašytas įsteigiant SA Ducroire. Taigi rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas prašo atlyginti už su šia investicija susijusią riziką, nes bankroto atveju jis gali iš dalies arba visiškai prarasti savo investiciją. Taigi Belgijos institucijų skaičiavimai negali būti priimti. |
| --- | --- |

(166)

Ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytas tikėtino pelningumo įvertis grindžiamas visu pagal įverčius su parduotina rizika susijusiu kapitalu, priešingai nei ONDD atliktuose pelningumo skaičiavimuose, įtraukiant ir neapmokėtąją kapitalo dalį. Belgijos institucijų argumentas (žr. 79 konstatuojamąją dalį), kad apskaičiuojant pelningumo įvertį iki 2009 m. nereikia atsižvelgti į dalį 2004 m. pasirašyto ir 2009 m. apmokėto kapitalo, negali būti priimtas. Iš tikrųjų, nors šis kapitalas nebuvo apmokėtas 2004 m., bet kuriuo metu galėjo būti pareikalauta jį apmokėti, nes jis buvo pasirašytas įsteigiant SA Ducroire. Taigi rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas prašo atlyginti už su šia investicija susijusią riziką, nes bankroto atveju jis gali iš dalies arba visiškai prarasti savo investiciją. Taigi Belgijos institucijų skaičiavimai negali būti priimti.

| (167) | Vis dėlto reikia pripažinti, kad šis investuotojas gali įmokėti jo investiciją atitinkančią neapmokėtą kapitalo sumą tol, kol šio kapitalo nereikalaujama, atlikdamas nerizikingas likvidžias trumpalaikes arba vidutinės trukmės investicijas, ir taikyti įprastinį tokių investicijų grąžos koeficientą. Iš to aiškėja, kad toks investuotojas tikėtųsi, kad atlygis už neapmokėtojo kapitalo investiciją atitiks tiktai bendrovės, kurioje jis investuoja, rizikos priedą (t. y. tikėtino kapitalo investicijos į panašią įmonę grąžos koeficiento ir nerizikingų likvidžių trumpalaikių arba vidutinės trukmės investicijų grąžos koeficiento skirtumą) (82). |
| --- | --- |

(167)

Vis dėlto reikia pripažinti, kad šis investuotojas gali įmokėti jo investiciją atitinkančią neapmokėtą kapitalo sumą tol, kol šio kapitalo nereikalaujama, atlikdamas nerizikingas likvidžias trumpalaikes arba vidutinės trukmės investicijas, ir taikyti įprastinį tokių investicijų grąžos koeficientą. Iš to aiškėja, kad toks investuotojas tikėtųsi, kad atlygis už neapmokėtojo kapitalo investiciją atitiks tiktai bendrovės, kurioje jis investuoja, rizikos priedą (t. y. tikėtino kapitalo investicijos į panašią įmonę grąžos koeficiento ir nerizikingų likvidžių trumpalaikių arba vidutinės trukmės investicijų grąžos koeficiento skirtumą) (82).

| (168) | Dėl to tikėtina iš dalies apmokėto kapitalo investicijos grąža turi būti įvertinta atsižvelgiant į visą pasirašytąjį kapitalą, bet rezultatą pakoreguojant pagal tikėtinos neapmokėtojo kapitalo grąžos koeficientą. Komisija imitavo skirtingus scenarijus. Tikėtinos grąžos požiūriu iš jų palankiausias tas, pagal kurį priimtina, jog iš parduotinos rizikos veiklai padengti naudojamos [45–65] mln. EUR sumos 2004 m. buvo apmokėta tiktai [10–25] mln. EUR (t. y. kapitalas, ONDD jau naudotas parduotinos rizikos veiklai padengti), o 36,6 mln. EUR perviršis laikomas neapmokėtuoju kapitalu, kuriam rizikos priedas nereikalingas. Atliekant tokį modeliavimą, prie tikėtino parduotinos rizikos veiklos pelningumo buvo priskaičiuotos pajamos, atitinkančios nerizikingos vidutinės trukmės 36,6 mln. EUR investicijos grąžą. Konkrečiau, prie prognozuoto parduotinos rizikos veiklos rezultato (83) pridedama neapmokėta kapitalo dalis, padauginta iš tuometinio nerizikingų likvidžių vidutinės trukmės investicijų grąžos koeficiento (84). Paskui ši suma dalijama iš vidutinio kapitalo, naudojamo parduotinos rizikos veiklai dengti. Taip apskaičiuojama tikėtina vidutinio nuosavo kapitalo grąža (angl. return on average equity arba ROAE) nuo maždaug 4 proc. investicijos 2005–2007 m. laikotarpiu. Ji yra beveik lygi vidutiniam Belgijos valstybės 2004 m. ilgalaikių obligacijų grąžos tarifui (žr. (155) konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(168)

Dėl to tikėtina iš dalies apmokėto kapitalo investicijos grąža turi būti įvertinta atsižvelgiant į visą pasirašytąjį kapitalą, bet rezultatą pakoreguojant pagal tikėtinos neapmokėtojo kapitalo grąžos koeficientą. Komisija imitavo skirtingus scenarijus. Tikėtinos grąžos požiūriu iš jų palankiausias tas, pagal kurį priimtina, jog iš parduotinos rizikos veiklai padengti naudojamos [45–65] mln. EUR sumos 2004 m. buvo apmokėta tiktai [10–25] mln. EUR (t. y. kapitalas, ONDD jau naudotas parduotinos rizikos veiklai padengti), o 36,6 mln. EUR perviršis laikomas neapmokėtuoju kapitalu, kuriam rizikos priedas nereikalingas. Atliekant tokį modeliavimą, prie tikėtino parduotinos rizikos veiklos pelningumo buvo priskaičiuotos pajamos, atitinkančios nerizikingos vidutinės trukmės 36,6 mln. EUR investicijos grąžą. Konkrečiau, prie prognozuoto parduotinos rizikos veiklos rezultato (83) pridedama neapmokėta kapitalo dalis, padauginta iš tuometinio nerizikingų likvidžių vidutinės trukmės investicijų grąžos koeficiento (84). Paskui ši suma dalijama iš vidutinio kapitalo, naudojamo parduotinos rizikos veiklai dengti. Taip apskaičiuojama tikėtina vidutinio nuosavo kapitalo grąža (angl. return on average equity arba ROAE) nuo maždaug 4 proc. investicijos 2005–2007 m. laikotarpiu. Ji yra beveik lygi vidutiniam Belgijos valstybės 2004 m. ilgalaikių obligacijų grąžos tarifui (žr. (155) konstatuojamąją dalį).

| (169) | Net vadovaujantis Belgijos pasiūlymu ir taikant 3,5 proc. investavimo koeficientą (žr. 80 konstatuojamąją dalį), tikėtina grąža daug nepasikeistų ir nepasiektų pačios Belgijos pateikto kapitalo kainos įverčio. |
| --- | --- |

(169)

Net vadovaujantis Belgijos pasiūlymu ir taikant 3,5 proc. investavimo koeficientą (žr. 80 konstatuojamąją dalį), tikėtina grąža daug nepasikeistų ir nepasiektų pačios Belgijos pateikto kapitalo kainos įverčio.

| (170) | Priešingai nei rekomenduoja Belgijos institucijos, vertinant grąžą (nurodomą 168 konstatuojamojoje dalyje) atsižvelgiama į nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį. Kadangi nustatant šį atidėjinį pagal Belgijos rizikos ribojimo institucijų nurodymus siekiama per tam tikrą laiką išlyginti rezultatus ir padengti galimus būsimus ateities veiklos nuostolius, geriau būtų į juos atsižvelgti apskaičiuojant grąžą. Komisijos požiūris atitinka buhalterinį požiūrį, kad šis atidėjinys yra pelną mažinančios sąnaudos. Nors į jį nebuvo atsižvelgiama (kaip kad vertinant pelną atsižvelgiama į išlaidas), tikėtina grąža nepasiektų Belgijos institucijų įvertintos kapitalo kainos (šiame sprendime Komisija nepareiškia nuomonės apie Belgijos institucijų apskaičiuotą kapitalo kainos įvertį, nes šiame sprendime išdėstytas samprotavimas nėra grindžiamas šiuo skaičiumi). |
| --- | --- |

(170)

Priešingai nei rekomenduoja Belgijos institucijos, vertinant grąžą (nurodomą 168 konstatuojamojoje dalyje) atsižvelgiama į nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį. Kadangi nustatant šį atidėjinį pagal Belgijos rizikos ribojimo institucijų nurodymus siekiama per tam tikrą laiką išlyginti rezultatus ir padengti galimus būsimus ateities veiklos nuostolius, geriau būtų į juos atsižvelgti apskaičiuojant grąžą. Komisijos požiūris atitinka buhalterinį požiūrį, kad šis atidėjinys yra pelną mažinančios sąnaudos. Nors į jį nebuvo atsižvelgiama (kaip kad vertinant pelną atsižvelgiama į išlaidas), tikėtina grąža nepasiektų Belgijos institucijų įvertintos kapitalo kainos (šiame sprendime Komisija nepareiškia nuomonės apie Belgijos institucijų apskaičiuotą kapitalo kainos įvertį, nes šiame sprendime išdėstytas samprotavimas nėra grindžiamas šiuo skaičiumi).

| (171) | Taigi net naudojantis Belgijos institucijų pateiktais duomenimis – kuriuos Komisija laiko klaidingais – tikėtinas parduotinos rizikos veiklos pelningumas buvo nepakankamas siekiant įtikinti rinkos sąlygomis veikiantį privatų investuotoją atlikti tokią investiciją. |
| --- | --- |

(171)

Taigi net naudojantis Belgijos institucijų pateiktais duomenimis – kuriuos Komisija laiko klaidingais – tikėtinas parduotinos rizikos veiklos pelningumas buvo nepakankamas siekiant įtikinti rinkos sąlygomis veikiantį privatų investuotoją atlikti tokią investiciją.

| (172) | Tarp kitko, taikant Belgijos institucijų atsakymuose į Komisijos 2007 m. gruodžio mėn. prašymą pateikti informaciją rekomenduotą grąžos įvertinimo metodą, t. y. Ekonominės pajamų grąžos normos (ROR) koeficientą, Komisija pažymi, kad šis koeficientas nebuvo taikytas sudarant ONDD ex ante finansines prognozes (verslo planą). Be to, toks koeficientas parodo technines pajamas nuo apyvartos neatsižvelgiant į investuotą kapitalą ir neparodo su juo susijusio pelningumo. Jį apskaičiuojant neatsižvelgiama ir į tik finansinės veiklos rezultatą, kuris visgi yra akcininkams paskirstytino buhalterinio pelno dalis. Taigi nuosavo pelno investuotojas (pvz., akcininkas), siekdamas įvertinti planuojamos investicijos grąžą, nebūtų pasikliovęs vien šiuo koeficientu, kuris nerodo nuosavų lėšų pelningumo arba investuojamų sumų grąžos. |
| --- | --- |

(172)

Tarp kitko, taikant Belgijos institucijų atsakymuose į Komisijos 2007 m. gruodžio mėn. prašymą pateikti informaciją rekomenduotą grąžos įvertinimo metodą, t. y. Ekonominės pajamų grąžos normos (ROR) koeficientą, Komisija pažymi, kad šis koeficientas nebuvo taikytas sudarant ONDD ex ante finansines prognozes (verslo planą). Be to, toks koeficientas parodo technines pajamas nuo apyvartos neatsižvelgiant į investuotą kapitalą ir neparodo su juo susijusio pelningumo. Jį apskaičiuojant neatsižvelgiama ir į tik finansinės veiklos rezultatą, kuris visgi yra akcininkams paskirstytino buhalterinio pelno dalis. Taigi nuosavo pelno investuotojas (pvz., akcininkas), siekdamas įvertinti planuojamos investicijos grąžą, nebūtų pasikliovęs vien šiuo koeficientu, kuris nerodo nuosavų lėšų pelningumo arba investuojamų sumų grąžos.

| (173) | Baigiant reikia pasakyti, kad 36,6 mln. EUR suma yra pranašumas, ONDD suteiktas SA Ducroire kapitalo forma, nes rinkoje bendrovė nebūtų jo gavusi tokiomis pat sąlygomis. |
| --- | --- |

(173)

Baigiant reikia pasakyti, kad 36,6 mln. EUR suma yra pranašumas, ONDD suteiktas SA Ducroire kapitalo forma, nes rinkoje bendrovė nebūtų jo gavusi tokiomis pat sąlygomis.

V.1.2.   Priskyrimas ir valstybės ištekliai

| (174) | Kapitalo skyrimas SA Ducroire yra ONDD sprendimas, už kurį atsakinga Belgijos valstybė, nes ONDD yra „savarankiška viešoji įstaiga“ pagal Belgijos viešąją teisę, įsteigta 1939 m. rugpjūčio 31 d. pagrindiniu įstatymu. Jos valdybos nariai skiriami (Ministrų taryboje aptartu nutarimu) ir gali būti atšaukiami Belgijos karaliaus (kuris nustato jiems skiriamą atlygį bei išmokas), o jų kandidatūras dažniausiai pasiūlo trijų Belgijos regionų (85) federaliniai globos ir regioninio valdymo ministrai. Ministerijų delegatais vadinami valdybos nariai, paskirti vadovaujantis globos ministrų pasiūlymu, priimant valdybos nutarimus gali pasipriešinti sprendimų priėmimui, jeigu mano, kad jie prieštarauja valstybės interesams. Tokiu atveju sprendimo priėmimą sustabdęs ministerijos atstovas nedelsdamas apie tai praneša jį paskyrusiam ministrui. Galiausiai ONDD naudojasi Belgijos valstybės garantija ir gali imtis veiksmų Belgijos valstybės sąskaita. |
| --- | --- |

(174)

Kapitalo skyrimas SA Ducroire yra ONDD sprendimas, už kurį atsakinga Belgijos valstybė, nes ONDD yra „savarankiška viešoji įstaiga“ pagal Belgijos viešąją teisę, įsteigta 1939 m. rugpjūčio 31 d. pagrindiniu įstatymu. Jos valdybos nariai skiriami (Ministrų taryboje aptartu nutarimu) ir gali būti atšaukiami Belgijos karaliaus (kuris nustato jiems skiriamą atlygį bei išmokas), o jų kandidatūras dažniausiai pasiūlo trijų Belgijos regionų (85) federaliniai globos ir regioninio valdymo ministrai. Ministerijų delegatais vadinami valdybos nariai, paskirti vadovaujantis globos ministrų pasiūlymu, priimant valdybos nutarimus gali pasipriešinti sprendimų priėmimui, jeigu mano, kad jie prieštarauja valstybės interesams. Tokiu atveju sprendimo priėmimą sustabdęs ministerijos atstovas nedelsdamas apie tai praneša jį paskyrusiam ministrui. Galiausiai ONDD naudojasi Belgijos valstybės garantija ir gali imtis veiksmų Belgijos valstybės sąskaita.

| (175) | Taigi Belgijos valstybė, turinti atstovus ONDD valdyboje ir žinanti jos priimamus sprendimus, tiesiogiai dalyvavo taikant ONDD kapitalo skyrimo SA Ducroire priemonę. Belgijos institucijos nesiginčijo dėl kapitalo skyrimo priemonės priskirtinumo Belgijos valstybei. |
| --- | --- |

(175)

Taigi Belgijos valstybė, turinti atstovus ONDD valdyboje ir žinanti jos priimamus sprendimus, tiesiogiai dalyvavo taikant ONDD kapitalo skyrimo SA Ducroire priemonę. Belgijos institucijos nesiginčijo dėl kapitalo skyrimo priemonės priskirtinumo Belgijos valstybei.

| (176) | Taigi kapitalas, kurį įmonei SA Ducroire skyrė ONDD – viešoji įstaiga, kurios elgsena priskirtina Belgijos valstybei – yra valstybės lėšos pagal SESV 107 straipsnį. |
| --- | --- |

(176)

Taigi kapitalas, kurį įmonei SA Ducroire skyrė ONDD – viešoji įstaiga, kurios elgsena priskirtina Belgijos valstybei – yra valstybės lėšos pagal SESV 107 straipsnį.

V.1.3.   Atrankos kriterijus

| (177) | Kapitalo skyrimas 2004 m. atitinka atrankos kriterijų, nes teikia tiesioginę naudą tiktai SA Ducroire. |
| --- | --- |

(177)

Kapitalo skyrimas 2004 m. atitinka atrankos kriterijų, nes teikia tiesioginę naudą tiktai SA Ducroire.

V.1.4.   Konkurencijos iškraipymas

| (178) | Kadangi ONDD minėtą kapitalą skyrė nesitikėdama pakankamos grąžos, SA Ducroire įgijo konkurencinį pranašumą, palyginti su privačiomis kredito draudimo institucijomis, kurių akcininkai tikisi tokios investicijų grąžos, kokią galėtų gauti iš panašių investicijų. |
| --- | --- |

(178)

Kadangi ONDD minėtą kapitalą skyrė nesitikėdama pakankamos grąžos, SA Ducroire įgijo konkurencinį pranašumą, palyginti su privačiomis kredito draudimo institucijomis, kurių akcininkai tikisi tokios investicijų grąžos, kokią galėtų gauti iš panašių investicijų.

| (179) | Visų pirma, kadangi investicijos grąža buvo nepakankama, rinkoje SA Ducroire negalėtų gauti tokio kapitalo. Tai reiškia, kad be kapitalo, kurį valstybė suteikė tarpininkaujant ONDD, SA Ducroire nebūtų galėjusi išplėsti veiklos rinkoje taip, kaip ją išplėtė. |
| --- | --- |

(179)

Visų pirma, kadangi investicijos grąža buvo nepakankama, rinkoje SA Ducroire negalėtų gauti tokio kapitalo. Tai reiškia, kad be kapitalo, kurį valstybė suteikė tarpininkaujant ONDD, SA Ducroire nebūtų galėjusi išplėsti veiklos rinkoje taip, kaip ją išplėtė.

| (180) | Šiuo klausimu Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 3.2. punkte nurodoma, kad jeigu valstybė neveikia kaip privatus investuotojas rinkos ekonomikoje, tam tikroms įmonėms suteikti valstybės kapitalo įnašai, kuriems būdingi valstybės pagalbos elementai, iškraipo konkurenciją. |
| --- | --- |

(180)

Šiuo klausimu Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 3.2. punkte nurodoma, kad jeigu valstybė neveikia kaip privatus investuotojas rinkos ekonomikoje, tam tikroms įmonėms suteikti valstybės kapitalo įnašai, kuriems būdingi valstybės pagalbos elementai, iškraipo konkurenciją.

| (181) | Vadovaujantis Teismo praktika, įmonės konkurencinės padėties pagerėjimas gavus valstybės pagalbą paprastai būna įrodymas, kad konkurencija su kitomis panašios pagalbos negavusiomis įmonėmis yra iškraipyta (86). |
| --- | --- |

(181)

Vadovaujantis Teismo praktika, įmonės konkurencinės padėties pagerėjimas gavus valstybės pagalbą paprastai būna įrodymas, kad konkurencija su kitomis panašios pagalbos negavusiomis įmonėmis yra iškraipyta (86).

| (182) | Pagalba, kurią valstybė suteikė ONDD skirto parduotinos rizikos kapitalo forma, iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(182)

Pagalba, kurią valstybė suteikė ONDD skirto parduotinos rizikos kapitalo forma, iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją.

V.1.5.   Verslo pasiskirstymas valstybėse narėse

| (183) | SA Ducroire konkuruoja su kitomis Europos Sąjungos įmonėmis kredito draudimo rinkoje. Prieš perduodama trumpalaikės rizikos, įskaitant parduotiną riziką, kredito draudimo veiklą SA Ducroire, ONDD tokiomis pat sąlygomis veikė parduotinos rizikos draudimo srityje. |
| --- | --- |

(183)

SA Ducroire konkuruoja su kitomis Europos Sąjungos įmonėmis kredito draudimo rinkoje. Prieš perduodama trumpalaikės rizikos, įskaitant parduotiną riziką, kredito draudimo veiklą SA Ducroire, ONDD tokiomis pat sąlygomis veikė parduotinos rizikos draudimo srityje.

| (184) | Be to, ONDD ir SA Ducroire vykdo veiklą kitose valstybėse narėse, visų pirma po to, kai įsigijo KUP – Čekijos eksporto kredito draudimo institucijos komercinį padalinį. |
| --- | --- |

(184)

Be to, ONDD ir SA Ducroire vykdo veiklą kitose valstybėse narėse, visų pirma po to, kai įsigijo KUP – Čekijos eksporto kredito draudimo institucijos komercinį padalinį.

| (185) | Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 3.2. punkte nurodoma, kad jeigu valstybė suteikia eksporto kredito draudimo institucijai parduotinos rizikos draudimui taikytiną garantiją arba kapitalą ir neveikia kaip privatus investuotojas rinkos ekonomikoje, tokia garantija arba kapitalo įnašas sudaro valstybės pagalbą ir iškraipo prekybą Sąjungos viduje. |
| --- | --- |

(185)

Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 3.2. punkte nurodoma, kad jeigu valstybė suteikia eksporto kredito draudimo institucijai parduotinos rizikos draudimui taikytiną garantiją arba kapitalą ir neveikia kaip privatus investuotojas rinkos ekonomikoje, tokia garantija arba kapitalo įnašas sudaro valstybės pagalbą ir iškraipo prekybą Sąjungos viduje.

| (186) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką prekyba tarp valstybių narių paveikiama, jeigu pagalbą gaunanti (-čios) įmonė(s) veiklą vykdo konkurencijai atvertoje srityje, kuri yra prekybos mainų tarp valstybių narių objektas (87). |
| --- | --- |

(186)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką prekyba tarp valstybių narių paveikiama, jeigu pagalbą gaunanti (-čios) įmonė(s) veiklą vykdo konkurencijai atvertoje srityje, kuri yra prekybos mainų tarp valstybių narių objektas (87).

| (187) | Tai, kad ši procedūra pradėta dėl kitoje nei Belgija valstybėje narėje įsisteigusio konkurento pateikto skundo dėl konkurencijos iškraipymo SA Ducroire pradėjus veiklą trečiojoje valstybėje narėje (Čekijos Respublikoje) tik patvirtina, kad SA Ducroire yra aktyvi sektoriuje, kuriame vyksta valstybių narių prekybos mainai. |
| --- | --- |

(187)

Tai, kad ši procedūra pradėta dėl kitoje nei Belgija valstybėje narėje įsisteigusio konkurento pateikto skundo dėl konkurencijos iškraipymo SA Ducroire pradėjus veiklą trečiojoje valstybėje narėje (Čekijos Respublikoje) tik patvirtina, kad SA Ducroire yra aktyvi sektoriuje, kuriame vyksta valstybių narių prekybos mainai.

| (188) | Taigi 3 priemonė pakankamai paveikė valstybių narių prekybos mainus. |
| --- | --- |

(188)

Taigi 3 priemonė pakankamai paveikė valstybių narių prekybos mainus.

V.2.   GALIMOS PAGALBOS NETEISĖTUMAS

| (189) | Turint omenyje tai, kas išdėstyta, 3 priemonė laikytina valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(189)

Turint omenyje tai, kas išdėstyta, 3 priemonė laikytina valstybės pagalba.

| (190) | Komisija mano, kad ši pagalba yra naujai suteikta pagalba, apie kurią jai nebuvo pranešta iš anksto, taigi – neteisėta pagalba. |
| --- | --- |

(190)

Komisija mano, kad ši pagalba yra naujai suteikta pagalba, apie kurią jai nebuvo pranešta iš anksto, taigi – neteisėta pagalba.

| (191) | Aptariamą kapitalą ONDD pasirašė 2004 m. rugsėjo mėn., o su trumpalaike rizika (įskaitant parduotiną riziką) susijusi veikla įmonei SA Ducroire perduota 2005 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(191)

Aptariamą kapitalą ONDD pasirašė 2004 m. rugsėjo mėn., o su trumpalaike rizika (įskaitant parduotiną riziką) susijusi veikla įmonei SA Ducroire perduota 2005 m. sausio 1 d.

| (192) | Ši priemonė:






  — | pradėta taikyti vėliau nei 1998 m. rugsėjo 17 d. – dieną, nuo kurios Belgija privalo nebeteikti naujos pagalbos, nes yra pritarusi Komunikatui dėl eksporto kredito draudimo, |
| --- | --- | --- |

(192)

Ši priemonė:

—

pradėta taikyti vėliau nei 1998 m. rugsėjo 17 d. – dieną, nuo kurios Belgija privalo nebeteikti naujos pagalbos, nes yra pritarusi Komunikatui dėl eksporto kredito draudimo,

| — | jai negali būti taikoma senatis pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 15 straipsnį, nes nuo jos priėmimo praėjo mažiau nei 10 metų. |
| --- | --- |

—

jai negali būti taikoma senatis pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, 15 straipsnį, nes nuo jos priėmimo praėjo mažiau nei 10 metų.

| (193) | Todėl ONDD skirta SA Ducroire kapitalo dalis – 36,6 mln. EUR – apie kurią Komisijai nebuvo pranešta iš anksto, nuo pat pradžių yra neteisėta nauja pagalba. |
| --- | --- |

(193)

Todėl ONDD skirta SA Ducroire kapitalo dalis – 36,6 mln. EUR – apie kurią Komisijai nebuvo pranešta iš anksto, nuo pat pradžių yra neteisėta nauja pagalba.

V.3.   GALIMOS PAGALBOS SUDERINAMUMO SU VIDAUS RINKA ĮVERTINIMAS

| (194) | Komisija tikrina 3 priemonės suderinamumą su Komunikato dėl eksporto kredito draudimo nuostatomis, taikytinomis atitinkamam laikotarpiui. Naujasis Komunikatas valstybėms narėms dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui (toliau – Naujasis komunikatas dėl eksporto kredito draudimo), paskelbtas 2012 m. gruodžio 19 d., taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(194)

Komisija tikrina 3 priemonės suderinamumą su Komunikato dėl eksporto kredito draudimo nuostatomis, taikytinomis atitinkamam laikotarpiui. Naujasis Komunikatas valstybėms narėms dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui (toliau – Naujasis komunikatas dėl eksporto kredito draudimo), paskelbtas 2012 m. gruodžio 19 d., taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.

| (195) | Iš principo, pagal Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 3.2. ir 4.1 punktus, sutartyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos dėl valstybės pagalbos netaikomos parduotinos rizikos draudimui skiriamai pagalbai. Tokia pagalba neabejotinai iškraipo draudikų konkurenciją, bet svarbiausia, kad dėl to atsiranda „draudimo poliso garantuojamos apsaugos nuo parduotinos rizikos, kuri prieinama skirtingose valstybėse narėse, skirtumų, taip iškraipant konkurenciją tarp bendrovių valstybėse narėse ir netiesiogiai veikiant prekybą Bendrijos viduje, neatsižvelgiant į tai, ar tai susiję su Bendrijos eksportu už Bendrijos ribų. Sutarties 92 straipsnyje numatytos išimtys netaikomos pagalbai parduotinos rizikos draudimui. Tokios pagalbos žalinga įtaka Bendrijoje nusveria visą galimą atskirų valstybių narių arba Bendrijos suinteresuotumą eksporto rėmimu“ (88). Kitaip sakant, ši pagalba iš principo neatitinka nė vienos SESV 107 straipsnio 3 dalyje, ypač 107 straipsnio 3 dalies c punkte, numatytos išimties taikymo reikalavimų, nes pernelyg stipriai iškraipo konkurenciją vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(195)

Iš principo, pagal Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 3.2. ir 4.1 punktus, sutartyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos dėl valstybės pagalbos netaikomos parduotinos rizikos draudimui skiriamai pagalbai. Tokia pagalba neabejotinai iškraipo draudikų konkurenciją, bet svarbiausia, kad dėl to atsiranda „draudimo poliso garantuojamos apsaugos nuo parduotinos rizikos, kuri prieinama skirtingose valstybėse narėse, skirtumų, taip iškraipant konkurenciją tarp bendrovių valstybėse narėse ir netiesiogiai veikiant prekybą Bendrijos viduje, neatsižvelgiant į tai, ar tai susiję su Bendrijos eksportu už Bendrijos ribų. Sutarties 92 straipsnyje numatytos išimtys netaikomos pagalbai parduotinos rizikos draudimui. Tokios pagalbos žalinga įtaka Bendrijoje nusveria visą galimą atskirų valstybių narių arba Bendrijos suinteresuotumą eksporto rėmimu“ (88). Kitaip sakant, ši pagalba iš principo neatitinka nė vienos SESV 107 straipsnio 3 dalyje, ypač 107 straipsnio 3 dalies c punkte, numatytos išimties taikymo reikalavimų, nes pernelyg stipriai iškraipo konkurenciją vidaus rinkoje.

| (196) | Be to, tokia pagalba neatitinka sąlygų, kuriomis jai būtų galima taikyti SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytą (-as) išimtį (-is). Kaip nurodyta sprendime pradėti tyrimą, tokia pagalba negali būti laikoma pagalba įmonei sanuoti ar restruktūrizuoti pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (89), būtent dėl šių priežasčių:






  1) | Belgijos institucijos neįrodė, kad SA Ducroire atitiko reikalavimus tokiai pagalbai gauti, t. y. kad ji patyrė sunkumų pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Taip pat reikia pažymėti, kad pagal šių gairių 12 punktą įmonės, kurios laikomos naujai įsteigtomis, neatitinka reikalavimų, taikomų skiriant valstybės pagalbą įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti; |
| --- | --- | --- |

(196)

Be to, tokia pagalba neatitinka sąlygų, kuriomis jai būtų galima taikyti SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytą (-as) išimtį (-is). Kaip nurodyta sprendime pradėti tyrimą, tokia pagalba negali būti laikoma pagalba įmonei sanuoti ar restruktūrizuoti pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (89), būtent dėl šių priežasčių:

1)

Belgijos institucijos neįrodė, kad SA Ducroire atitiko reikalavimus tokiai pagalbai gauti, t. y. kad ji patyrė sunkumų pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Taip pat reikia pažymėti, kad pagal šių gairių 12 punktą įmonės, kurios laikomos naujai įsteigtomis, neatitinka reikalavimų, taikomų skiriant valstybės pagalbą įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti;

| 2) | pagalba nebuvo mažiausio reikiamo dydžio. Konkrečiai SA Ducroire skirtas kapitalas buvo pakankamai didelis, kad ši įmonė galėtų vykdyti pirkimus. Verslo plane, kuris 2004 m. buvo pateiktas vidaus pranešimų forma, nebuvo numatytas paties gavėjo įnašas; |
| --- | --- |

2)

pagalba nebuvo mažiausio reikiamo dydžio. Konkrečiai SA Ducroire skirtas kapitalas buvo pakankamai didelis, kad ši įmonė galėtų vykdyti pirkimus. Verslo plane, kuris 2004 m. buvo pateiktas vidaus pranešimų forma, nebuvo numatytas paties gavėjo įnašas;

| 3) | SA Ducroire verslo plane nebuvo numatyta konkurencijos iškraipymo mažinimo priemonių. |
| --- | --- |

3)

SA Ducroire verslo plane nebuvo numatyta konkurencijos iškraipymo mažinimo priemonių.

| (197) | Naujojo komunikato dėl eksporto kredito draudimo nuostatos negali pakeisti Komisijos vertinimo. |
| --- | --- |

(197)

Naujojo komunikato dėl eksporto kredito draudimo nuostatos negali pakeisti Komisijos vertinimo.

| (198) | Dėl to nagrinėjama priemonė negali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(198)

Dėl to nagrinėjama priemonė negali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį.

V.4.   ATSKIRO VALDYMO IR APSKAITOS VYKDYMO PAREIGA

| (199) | Pagal Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punktą, kadangi neparduotinos rizikos draudimo veiklai teikiama valstybės parama siekiant užtikrinti, kad su neparduotina rizika susijusiai veiklai skirtas kapitalas nepasitarnautų su parduotina rizika susijusiai veiklai ir neiškraipytų konkurencijos, draudimo įmonė privalo bent jau atskirai valdyti ir tvarkyti parduotinos rizikos draudimo ir neparduotinos rizikos draudimo apskaitą. |
| --- | --- |

(199)

Pagal Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punktą, kadangi neparduotinos rizikos draudimo veiklai teikiama valstybės parama siekiant užtikrinti, kad su neparduotina rizika susijusiai veiklai skirtas kapitalas nepasitarnautų su parduotina rizika susijusiai veiklai ir neiškraipytų konkurencijos, draudimo įmonė privalo bent jau atskirai valdyti ir tvarkyti parduotinos rizikos draudimo ir neparduotinos rizikos draudimo apskaitą.

| (200) | Pasak Belgijos institucijų, trumpalaikės rizikos draudimo veiklą SA Ducroire vykdo nuo 2005 m. sausio 1 d., kai jai buvo perduota esama veikla su esamu kapitalu (neskiriant pridėtinio kapitalo). Tarp kitko, Belgija mano, kad šis kapitalas buvo skirtas privačiam investuotojui priimtinomis sąlygomis. Pasak Belgijos institucijų, kadangi SA Ducroire negauna valstybės paramos net su neparduotina rizika susijusiai veiklai, atskira apskaita nebūtina. |
| --- | --- |

(200)

Pasak Belgijos institucijų, trumpalaikės rizikos draudimo veiklą SA Ducroire vykdo nuo 2005 m. sausio 1 d., kai jai buvo perduota esama veikla su esamu kapitalu (neskiriant pridėtinio kapitalo). Tarp kitko, Belgija mano, kad šis kapitalas buvo skirtas privačiam investuotojui priimtinomis sąlygomis. Pasak Belgijos institucijų, kadangi SA Ducroire negauna valstybės paramos net su neparduotina rizika susijusiai veiklai, atskira apskaita nebūtina.

| (201) | V.1.1.2 skirsnyje padaryta išvada, kad perduotai veiklai skirtas kapitalas sudarė [45–75] mln. EUR, taigi turėta papildomo [75–100] mln. EUR kapitalo, o iš jo [35–65] mln. EUR buvo de facto naudojami neparduotinos rizikos draudimui. Dėl to ši [35–65] mln. EUR suma nebuvo nagrinėjama svarstant galimą pagalbos teikimą. Taigi Belgijos institucijų argumentas, kad neparduotinos rizikos draudimui valstybės pagalba neteikiama turi būti atmestas, nes pavyko įrodyti, jog būta papildomo kapitalo, kuris iš dalies naudotas neparduotinos rizikos draudimui. Be to, 2004 m. finansinėse prognozėse numatytas tikėtinas visos SA Ducroire veiklos pelningumo koeficientas bus mažesnis už tuometinę nerizikingą palūkanų normą (90). Taigi tikėtina grąža buvo per maža, kad atitiktų rinkos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo reikalavimus. Todėl galima daryti išvadą, kad su neparduotina rizika susijusiai veiklai vykdyti toliau buvo naudojama valstybės parama. |
| --- | --- |

(201)

V.1.1.2 skirsnyje padaryta išvada, kad perduotai veiklai skirtas kapitalas sudarė [45–75] mln. EUR, taigi turėta papildomo [75–100] mln. EUR kapitalo, o iš jo [35–65] mln. EUR buvo de facto naudojami neparduotinos rizikos draudimui. Dėl to ši [35–65] mln. EUR suma nebuvo nagrinėjama svarstant galimą pagalbos teikimą. Taigi Belgijos institucijų argumentas, kad neparduotinos rizikos draudimui valstybės pagalba neteikiama turi būti atmestas, nes pavyko įrodyti, jog būta papildomo kapitalo, kuris iš dalies naudotas neparduotinos rizikos draudimui. Be to, 2004 m. finansinėse prognozėse numatytas tikėtinas visos SA Ducroire veiklos pelningumo koeficientas bus mažesnis už tuometinę nerizikingą palūkanų normą (90). Taigi tikėtina grąža buvo per maža, kad atitiktų rinkos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo reikalavimus. Todėl galima daryti išvadą, kad su neparduotina rizika susijusiai veiklai vykdyti toliau buvo naudojama valstybės parama.

| (202) | Kadangi neparduotinos rizikos draudimui buvo ir yra teikiama valstybės parama ir kadangi vykdė su parduotina rizika susijusią veiklą, SA Ducroire nuo pat įsteigimo turėjo atitikti Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punktą, kuriame nurodoma, jog siekiant išskirti, parduotinos rizikos draudimas ir neparduotinos rizikos draudimas turi būti valdomi ir jų apskaita tvarkoma atskirai. Naujajame komunikate dėl eksporto kredito draudimo ši pareiga irgi išliko (žr. Naujojo komunikato dėl eksporto kredito draudimo 15 punktą). |
| --- | --- |

(202)

Kadangi neparduotinos rizikos draudimui buvo ir yra teikiama valstybės parama ir kadangi vykdė su parduotina rizika susijusią veiklą, SA Ducroire nuo pat įsteigimo turėjo atitikti Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.3 punktą, kuriame nurodoma, jog siekiant išskirti, parduotinos rizikos draudimas ir neparduotinos rizikos draudimas turi būti valdomi ir jų apskaita tvarkoma atskirai. Naujajame komunikate dėl eksporto kredito draudimo ši pareiga irgi išliko (žr. Naujojo komunikato dėl eksporto kredito draudimo 15 punktą).

| (203) | Taigi SA Ducroire buvo ir yra saistoma šios pareigos. Todėl atskiras parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos draudimo valdymas ir apskaita turi būti įdiegta nedelsiant. Jeigu tai nebus padaryta, neparduotinos rizikos draudimui skirtos [35–65] mln. EUR paramos nebebus galima nelaikyti valstybės pagalba. Iš tikrųjų šiame sprendime padaryta išvada, kad ši [35–65] mln. EUR suma naudojama neparduotinos rizikos draudimui, pagrįsta tam tikromis prielaidomis, kurių atgaline tvarka atkuriant atskirą apskaitą iš dalies neįmanoma patikrinti (oficialiai SA Ducroire jokių atskirų sąskaitų neturėjo). Jeigu ateityje Komisijai vėl teks nagrinėti SA Ducroire kapitalo panaudojimo klausimą, tokią atgalinę rekonstrukciją ji laikys nepriimtina. Nustatant atskiro valdymo ir apskaitos pareigą siekiama, kad nebereikėtų užsiimti tokiu retrospektyviniu darbu, kuris neišvengiamai grindžiamas tam tikromis iš dalies nepatikrinamomis prielaidomis. |
| --- | --- |

(203)

Taigi SA Ducroire buvo ir yra saistoma šios pareigos. Todėl atskiras parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos draudimo valdymas ir apskaita turi būti įdiegta nedelsiant. Jeigu tai nebus padaryta, neparduotinos rizikos draudimui skirtos [35–65] mln. EUR paramos nebebus galima nelaikyti valstybės pagalba. Iš tikrųjų šiame sprendime padaryta išvada, kad ši [35–65] mln. EUR suma naudojama neparduotinos rizikos draudimui, pagrįsta tam tikromis prielaidomis, kurių atgaline tvarka atkuriant atskirą apskaitą iš dalies neįmanoma patikrinti (oficialiai SA Ducroire jokių atskirų sąskaitų neturėjo). Jeigu ateityje Komisijai vėl teks nagrinėti SA Ducroire kapitalo panaudojimo klausimą, tokią atgalinę rekonstrukciją ji laikys nepriimtina. Nustatant atskiro valdymo ir apskaitos pareigą siekiama, kad nebereikėtų užsiimti tokiu retrospektyviniu darbu, kuris neišvengiamai grindžiamas tam tikromis iš dalies nepatikrinamomis prielaidomis.

| (204) | Šis sprendimas ir konkrečiai apskaičiuota 36,6 mln. EUR suma grindžiami atskiros parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos draudimo veiklos apskaitos 2011 m. gruodžio 31 d. dokumentais (balansu ir pelno (nuostolio) ataskaita), kuriuos Belgijos institucijos pateikė 2012 m. gegužės mėn. Taigi nebūtų priimtina, kad atskiras valdymas ir apskaita būtų atliekami remiantis kitomis prielaidomis ir kitais metodais, nei naudoti sumoms nustatyti vykdant šią procedūrą. Konkrečiai būtų nepriimtina, jei neparduotinos rizikos draudimo veiklai būtų skirta mažiau kapitalo – ir daugiau lėšų būtų skirta parduotinos rizikos draudimui – nei nurodyta Belgijos institucijų 2012 m. gegužės mėn. pateiktame atskirame balanse. |
| --- | --- |

(204)

Šis sprendimas ir konkrečiai apskaičiuota 36,6 mln. EUR suma grindžiami atskiros parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos draudimo veiklos apskaitos 2011 m. gruodžio 31 d. dokumentais (balansu ir pelno (nuostolio) ataskaita), kuriuos Belgijos institucijos pateikė 2012 m. gegužės mėn. Taigi nebūtų priimtina, kad atskiras valdymas ir apskaita būtų atliekami remiantis kitomis prielaidomis ir kitais metodais, nei naudoti sumoms nustatyti vykdant šią procedūrą. Konkrečiai būtų nepriimtina, jei neparduotinos rizikos draudimo veiklai būtų skirta mažiau kapitalo – ir daugiau lėšų būtų skirta parduotinos rizikos draudimui – nei nurodyta Belgijos institucijų 2012 m. gegužės mėn. pateiktame atskirame balanse.

| (205) | Tarp kitko, Komisija pabrėžia, jog dėl to, kad nuo SA Ducroire įsteigimo nebuvo tvarkoma atskira apskaita, 3 priemonę tirti buvo gerokai sudėtingiau, todėl Komisijai teko analizę pagrįsti tam tikromis prielaidomis. Kadangi SA Ducroire turėjo vykdyti atskiros apskaitos pareigą, ji negalėtų prikišti Komisijai, kad ši rėmėsi tam tikromis prielaidomis ar kad analizuodama ji išplėtojo kompleksinį požiūrį. Netaikydama tokio kompleksinio požiūrio, Komisija faktiškai būtų galėjusi tiesiog pripažinti visą [75–100] mln. EUR sumą pranašumu pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(205)

Tarp kitko, Komisija pabrėžia, jog dėl to, kad nuo SA Ducroire įsteigimo nebuvo tvarkoma atskira apskaita, 3 priemonę tirti buvo gerokai sudėtingiau, todėl Komisijai teko analizę pagrįsti tam tikromis prielaidomis. Kadangi SA Ducroire turėjo vykdyti atskiros apskaitos pareigą, ji negalėtų prikišti Komisijai, kad ši rėmėsi tam tikromis prielaidomis ar kad analizuodama ji išplėtojo kompleksinį požiūrį. Netaikydama tokio kompleksinio požiūrio, Komisija faktiškai būtų galėjusi tiesiog pripažinti visą [75–100] mln. EUR sumą pranašumu pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

V.5.   PAREIGA NENAUDOTI NEPARDUOTINOS RIZIKOS DRAUDIMO PAGALBAI GRĄŽINTI

| (206) | Šiame sprendime Komisija pagalba nepripažino tos kapitalo dalies, kuri de facto naudota neparduotinos rizikos draudimui, nors ši kapitalo dalis buvo parama, neatitikusi privataus investuotojo kriterijaus. Taigi neparduotinos rizikos draudimo veiklai vykdyti naudota parama nėra įtraukta į su vidaus rinka nesuderinamos pagalbos sumą. Priimant šį sprendimą vadovautasi nuostata, kad nesuderinamos pagalbos grąžinimas turi būti finansuojamas iš parduotinos rizikos draudimo ir su juo susijusio kapitalo, nes tai vienintelė priemonė, padedanti atkurti konkurencijos sąlygas parduotinos rizikos draudimo rinkoje iki nesuderinamos pagalbos suteikimo. Kaip nurodyta pirmiau, grąžinimas turi būti atliekamas vykdant atskirą apskaitą, nuosekliai atsižvelgiant į 2012 m. gegužės mėn. pateiktus Belgijos institucijų komentarus. |
| --- | --- |

(206)

Šiame sprendime Komisija pagalba nepripažino tos kapitalo dalies, kuri de facto naudota neparduotinos rizikos draudimui, nors ši kapitalo dalis buvo parama, neatitikusi privataus investuotojo kriterijaus. Taigi neparduotinos rizikos draudimo veiklai vykdyti naudota parama nėra įtraukta į su vidaus rinka nesuderinamos pagalbos sumą. Priimant šį sprendimą vadovautasi nuostata, kad nesuderinamos pagalbos grąžinimas turi būti finansuojamas iš parduotinos rizikos draudimo ir su juo susijusio kapitalo, nes tai vienintelė priemonė, padedanti atkurti konkurencijos sąlygas parduotinos rizikos draudimo rinkoje iki nesuderinamos pagalbos suteikimo. Kaip nurodyta pirmiau, grąžinimas turi būti atliekamas vykdant atskirą apskaitą, nuosekliai atsižvelgiant į 2012 m. gegužės mėn. pateiktus Belgijos institucijų komentarus.

VI.   IŠVADOS

| (207) | Komisija konstatuoja, kad iš trijų priemonių, kurios buvo nagrinėtos pradedant oficialią tyrimo procedūrą, 1 ir 2 priemonės (valstybės garantija ir vidaus lėšų perkėlimas ONDD parduotinos rizikos draudimo veiklai finansuoti) nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Tačiau išnagrinėjus 3 priemonę galima daryti išvadą, kad buvo suteikta 36,6 mln. EUR pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Kadangi ONDD (Belgijos valstybės sąskaita) neteisėtai įgyvendino 3 priemonę, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, ir kadangi ši pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, ji turi būti sugrąžinta. Lėšos šiai pagalbai sugrąžinti turi būti gautos iš SA Ducroire vykdomos parduotinos rizikos draudimo veiklos. |
| --- | --- |

(207)

Komisija konstatuoja, kad iš trijų priemonių, kurios buvo nagrinėtos pradedant oficialią tyrimo procedūrą, 1 ir 2 priemonės (valstybės garantija ir vidaus lėšų perkėlimas ONDD parduotinos rizikos draudimo veiklai finansuoti) nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Tačiau išnagrinėjus 3 priemonę galima daryti išvadą, kad buvo suteikta 36,6 mln. EUR pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Kadangi ONDD (Belgijos valstybės sąskaita) neteisėtai įgyvendino 3 priemonę, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, ir kadangi ši pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, ji turi būti sugrąžinta. Lėšos šiai pagalbai sugrąžinti turi būti gautos iš SA Ducroire vykdomos parduotinos rizikos draudimo veiklos.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Belgijos suteikta garantija ONDD, kuri nenaudota ONDD parduotinos rizikos draudimo veiklai, nelaikoma valstybės pagalba.

2 straipsnis

Vidaus lėšų perkėlimas ONDD parduotinos rizikos draudimo veiklai finansuoti, kuris nebuvo įrodytas, nelaikomas valstybės pagalba.

3 straipsnis

Įmonei SA Ducroire ONDD skirtas pradinis kapitalo įnašas, kurio suma lygi 113,4 mln. EUR, nelaikomas valstybės pagalba.

4 straipsnis

Įmonei SA Ducroire ONDD skirtas pradinis kapitalo įnašas, kurio suma lygi 36,6 mln. EUR, pervestas 2004 m. rugsėjo 23 d., pažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, laikomas neteisėta valstybės pagalba ir pagal šią sutartį yra nesuderinamas su vidaus rinka.

5 straipsnis

1.   Belgija privalo tarpininkaujant ONDD susigrąžinti iš SA Ducroire 4 straipsnyje nurodytą pagalbos sumą. Belgija privalo pateikti išsamius duomenis – įskaitant apskaitą tikrinančios nepriklausomos audito įmonės liudijimą – įrodančius, kad pagalba buvo grąžinta panaudojant lėšas, gautas tiktai iš SA Ducroire vykdomos parduotinos rizikos draudimo veiklos.

2.   Turi būti mokamos palūkanos nuo susigrąžintinos sumos, pradedant nuo dienos, kai pagalba buvo suteikta SA Ducroire (2005 m. sausio 1 d.) iki jos susigrąžinimo dienos.

3.   Palūkanų bazė nustatoma pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių (91).

4.   Pagalba turi būti sugrąžinta nedelsiant ir veiksmingai.

6 straipsnis

Atskirą parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos veiklos valdymą ir atskirą jų apskaitą būtina įdiegti nedelsiant ir išlaikyti tol, kol bus skiriama valstybės parama neparduotinos rizikos draudimo veiklai. Atskiriant apskaitą turi būti atsižvelgiama į finansinius duomenis, Belgijos institucijų pateiktus 2012 m. gegužės mėn. Iš šios veiklos gautas kapitalas turi būti paskirstomas taip pat, kaip 2012 m. gegužės mėn. pateiktuose apskaitos dokumentuose.

7 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo šio sprendimo pranešimo Belgija pateikia Komisijai tokią informaciją:

| a) | visą pagrindinės pagalbos ir palūkanų sumą, kuri turi būti susigrąžinta iš SA Ducroire; |
| --- | --- |

a)

visą pagrindinės pagalbos ir palūkanų sumą, kuri turi būti susigrąžinta iš SA Ducroire;

| b) | išsamų priemonių, jau pritaikytų arba numatytų siekiant įgyvendinti šį sprendimą, aprašymą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, jau pritaikytų arba numatytų siekiant įgyvendinti šį sprendimą, aprašymą;

| c) | dokumentus, įrodančius, kad SA Ducroire buvo nurodyta grąžinti pagalbos sumą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, įrodančius, kad SA Ducroire buvo nurodyta grąžinti pagalbos sumą.

2.   Belgija nuolat informuoja Komisiją apie valstybės lygmens priemones, kurių imsis šiam sprendimui įgyvendinti, kol bus susigrąžinta visa 4 straipsnyje nurodyta pagalba. Komisijai paprašius ji nedelsdama suteikia jai visą informaciją apie priemones, kurių jau ėmėsi ir kurių numato imtis siekdama įvykdyti šį sprendimą. Ji taip pat pateikia išsamią informaciją apie iš SA Ducroire susigrąžintas pagalbos ir palūkanų sumas.

8 straipsnis

Belgija imasi reikalingų priemonių, kad šis sprendimas būtų įvykdytas per keturis mėnesius nuo pranešimo dienos.

9 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2013 m. kovo 20 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais. Abiejų straipsnių nuostatos iš esmės sutampa su ankstesnių straipsnių nuostatomis. Šiame sprendime nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius, jeigu jų yra, turi būti suvokiamos kaip nuorodos į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. SESV taip pat atlikta tam tikrų terminijos pakeitimų, pvz., terminas „Bendrija“ pakeistas terminu „Sąjunga“, „bendroji rinka“ – „vidaus rinka“, o „Pirmosios instancijos teismas“ – „Bendrasis teismas“. Šiame sprendime vartojami SESV nustatyti terminai.

1

(2)  OL C 163, 2011 6 1, p. 1.

2

(3)  Konfidenciali informacija.

3

(4)  OL C 163, 2011 6 1, p. 1.

4

(5)  OL C 281, 1997 9 17, p. 4. Nuo 2013 m. sausio 1 d. Komisija taiko naująjį Komunikatą valstybėms narėms dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui, paskelbtą 2012 m. gruodžio 19 d. (OL C 392, 2012 12 19, p. 1).

5

(6)  Skolininkai gali būti ir valstybiniai, ir nevalstybiniai.

6

(7)  Žr. Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 2.5 punktą.

7

(8)  Žr. 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pateiktų „Belgijos pastabų dėl Europos Komisijos 2011 m. vasario 24 d. sprendimo“ 8 priedo p. 60 ir 69.

8

(9)  Žr. sprendimo pradėti tyrimą 4.1.2.2.1 skirsnį.

9

(10)  Šis su neparduotina rizika susijęs kapitalas apima SA Ducroire kapitalą, perduodant trumpalaikės rizikos draudimo veiklą šiai įmonei naudotą drausti Rumunijoje ir Bulgarijoje įsisteigusiems skolininkams tenkančiai rizikai, kuri tuo metu buvo neparduotina, nes šios šalys į Europos Sąjungą įstojo 2007 m. sausio 1 d., t. y. po to, kai ši veikla buvo perduota SA Ducroire.

10

SA Ducroire

SA Ducroire

(11)  Žr. Komisijos 2005 m. gruodžio 21 d. sprendimą byloje N 531/2005 „Priemonės, susijusios su Banque Postale (pašto banko) įkūrimu“ (OL C 21, 2006 1 28, p. 2), kurio tekstas skelbiamas tinklalapyje http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf.

11

Banque Postale

(12)  Pasak Belgijos institucijų, ONDD dengė 1 zonos skolininkų riziką iki 1993 m. ([...], žr. 24 išnašą), o tada nustojo juos drausti. Net ir iki 1993 m. ONDD niekada neturėjo didelio parduotinos rizikos portfelio.

12

(13)  Žr. pavyzdį, pateiktą 2011 m. birželio 1 d.„Belgijos institucijų pastabų dėl Europos Komisijos 2011 m. vasario 24 d. sprendimo“ p. 13–14.

13

(14)  Bankų, finansų ir draudimo sektorių priežiūros komisija (CBFA) buvo sudaryta 2004 m. sausio 1 d., Draudimo priežiūros instituciją (OCA) įtraukus į Bankų ir finansų sektorių priežiūros komisiją (CBF).

14

(15)  Komisijos paaiškinimas: Belgijos institucijos remiasi pagalbos de minimis taisykle. SESV 108 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad Komisijai privaloma pranešti apie valstybės pagalbą, kad būtų nustatytas jos suderinamumas su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. De minimis taisyklėje sakoma, kad nuo tokios pareigos atleidžiama, jeigu pagalba buvo teikiama trejus metus ir jos suma neviršijo tam tikros viršutinės ribos. 1 ir 2 priemonių taikymo metu galiojusi viršutinė riba, nustatyta 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (OL L 10, 2001 1 13, p. 30), buvo 100 000 EUR.

15

de minimis

De minimis

de minimis

(16)  Žr. 14 išnašą.

16

(17)  Žr. 2008 m. vasario 12 d. Belgijos institucijų pateikto dokumento „Belgijos atsakymas į Europos Komisijos 2007 m. gruodžio 7 d. raštą“ p. 7. (Belgijos institucijos apie jį užsimena savo 2011 m. birželio 1 d. pateikto dokumento p. 14).

17

(18)  Žr. 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pateiktų „Belgijos pastabų dėl Europos Komisijos 2011 m. vasario 24 d. sprendimo“ p. 22–24.

18

(19)  Išsamų perkeltų balanso straipsnių aprašymą Belgijos institucijos išdėstė savo 2007 m. vasario 14 d. atsakymo į Komisijos 2007 m., sausio 17 d. raštą byloje CP 8/2007 (SA.22302) 3 puslapyje, jis taip pat pateikiamas sprendimo pradėti tyrimą 70 punkte.

19

(20)  OL L 77, 2002 3 20, p. 17–22.

20

(21)  Žr. 2011 m. gruodžio 5 d. Belgijos institucijų pateikto „Atsakymo į Europos Komisijos 2011 m. liepos 28 d. klausimyną“ p. 9–11 (išsamūs skaičiavimai buvo pateikti 2011 m. lapkričio 14 d.).

21

(22)  Moniteur belge (M.B.), 1939 m. spalio 4 d.

22

Moniteur belge

(23)  Ji susijusi su ONDD veikla, vykdoma savo sąskaita su valstybės garantija.

23

(24)  Žr. Belgijos institucijų 2011 m. gruodžio 5 d. pateikto „Atsakymo į Europos Komisijos 2011 m. liepos 28 d. klausimyną“ p. 16.

24

(25)  Žr. Belgijos institucijų 2011 m. gruodžio 5 d. pateikto „Atsakymo į Europos Komisijos 2011 m. liepos 28 d. klausimyną“ B14 priedą.

25

(26)  Žr. 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pateikto dokumento „Belgijos pastabos dėl Europos Komisijos 2011 m. vasario 24 d. sprendimo“ p. 10: „Remiantis ONDD vartojamomis kategorijomis, [...]“.

26

Remiantis ONDD vartojamomis kategorijomis,

(27)  Žr. 2011 m. birželio 1 d. pateiktų Belgijos institucijų „Belgijos pastabų dėl Europos Komisijos 2011 m. vasario 24 d. sprendimo“ 8 priedo p. 70 ir 13 priedą.

27

(28)  Žr. 2004 m. rugsėjo 28 d. strateginio pranešimo „Strateginės gairės, skirtos ONDD ir jos akcinei bendrovei“, kuris buvo pateiktas ONDD valdybai ir išdėstytas 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pateikto dokumento „Belgijos pastabos dėl Europos Komisijos 2011 m. vasario 24 d. sprendimo“ 10 priede, p. 28.

28

(29)  OL L 335, 2009 12 17, p. 1. Mokumo II direktyva įsigaliojo 2010 m. sausio 6 d.

29

(30)  Mokumo II direktyva įkūnija Europos draudimo sektoriaus reguliavimo reformą. Joje keliamas tikslas remiantis Bazelio II susitarimu geriau suderinti draudimo ir perdraudimo įmonėms privalomas turėti nuosavas lėšas su rizika, kurią jos patiria vykdydamos veiklą. Nuo Mokumo I direktyvos, kurioje buvo numatyta mokumo atsarga kaip tam tikra draudimo įmokų ir išmokų procentinė dalis, draudimo reguliavimo srityje pereita prie sudėtingesnių rizikos valdymo taisyklių: arba taikoma standartinė formulė, arba remiamasi tam tikru vidaus modeliu. Požiūrį, kai taikoma standartinė formulė, šiuo metu bandoma apibrėžti ir suderinti atliekant kiekybinio poveikio tyrimus (angl. Quantitative Impact Studies, toliau – KPT). Vykstančios konsultacijos padeda Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetui (angl. Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors arba CEIOPS) išbandyti numatomas apskaičiavimo formules ir sumas). Jeigu įmonė nori pasirinkti vidaus modelį, pagal vidaus modelį nustatant galutinį mokumo kapitalo reikalavimą (angl. Solvency Capital Requirement arba SCR) reikalingas priežiūros institucijos patvirtinimas.

30

Quantitative Impact Studies

Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors

Solvency Capital Requirement

(31)  Žr. Belgijos institucijų 2011 m. gruodžio 5 d. pateikto „Atsakymo į Europos Komisijos 2011 m. liepos 28 d. klausimyno“ p. 22.

31

(32)  Žr. Belgijos institucijų 2011 m. gruodžio 5 d. pateikto „Atsakymo į Europos Komisijos 2011 m. liepos 28 d. klausimyno“ p. 32.

32

(33)  Skliausteliuose: metinis augimas, kurio tikimasi pagal atitinkamą scenarijų.

33

(34)  Parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos kapitalo poreikiai nepridedami siekiant gauti galutinę sumą, nes 2004–2006 m. buvo taikoma 3 mln. EUR žemiausia riba, o 2007–2009 m. – 3,2 mln. EUR žemiausia riba.

34

(35)  Žr. Belgijos institucijų 2011 m. lapkričio 14 d. pateiktus dokumentus (Excel failai, puslapis „Kapitalas“). Pasirodo, KPT metodas 2005 su vidaus modeliavimu buvo taikytas vien siekiant nustatyti kapitalą, 2005 m. skirtą parduotinai ir neparduotinai rizikai padengti. Po 2005 m. kapitalas buvo nustatomas [...]. Reikia pažymėti, kad [...], ir dėl to 2005 m. pagal 1A ir 1B scenarijus gauti vienodi rezultatai. Belgijos institucijos tiktai nuo 2009 m. atsižvelgė į 50 mln. EUR neapmokėtąjį kapitalą. Būtent šiais skaičiais buvo remiamasi kitame skirsnyje apskaičiuojant nuosavybės vertybinių popierių grąžą (angl. return on equity).

35

Excel

return on equity

(36)  Komisija finansinėse prognozėse rado skaičiavimo klaidų. Konkrečiai skirtingos aprėpties draudimo veiklos rezultatų suma skiriasi nuo visos SA Ducroire draudimo veiklos rezultato sumos. Klaidos įsivėlė apskaičiuojant visos SA Ducroire draudimo veiklos rezultatą. Bet šie skirtumai stipriai nepaveikė kapitalo grąžos įvertinimo.

36

SA Ducroire

SA Ducroire

(37)  Žr. 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pateiktų „Belgijos pastabų dėl Europos Komisijos 2011 m. vasario 24 d. sprendimo“ 10 priedą.

37

(38)  Žr. Belgijos institucijų 2011 m. gruodžio 5 d. pateikto „Atsakymo į Europos Komisijos 2011 m. liepos 28 d. klausimyną“ p. 33.

38

(39)  Belgija pateikė tokius parduotinos rizikos skaičiavimus: 8 mln. EUR + [(100 mln. EUR–82 mln. EUR) × (8 mln. EUR/82 mln. EUR)]. Tokiu pat būdu apskaičiuota ir neparduotina rizika.

39

(40)  Žr. Belgijos institucijų 2011 m. lapkričio 14 d. pastabas (Excel failų „201105 P&L“ (2011-05 pelno (nuostolio) ataskaita) ir „Bilan Business Plan Scenario 1B“ (Verslo planas pagal 1B scenarijų), puslapius P&L_cessibles (parduotinos rizikos pelnas (nuostolis)) ir PL_non_cessibles (neparduotinos rizikos pelnas (nuostolis)).

40

Excel

P&L_cessibles

PL_non_cessibles

(41)  Pasirodo, metodas KPT 2005 taikant vidinį modeliavimą naudotas vien siekiant nustatyti 2005 m. parduotinai ir neparduotinai rizikai padengti skirtą kapitalą. 2006 ir 2007 m. kapitalas buvo nustatytas prie 2005 m. kapitalo pridedant prognozuotą laikotarpio pelną.

41

(42)  Žr. Belgijos institucijų 2011 m. gruodžio 5 d. pateikto „Atsakymo į Europos Komisijos 2011 m. liepos 28 d. klausimyną“ p. 38–39.

42

(43)  Žr. 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pateiktų „Belgijos pastabų dėl Europos Komisijos 2011 m. vasario 24 d. sprendimo“ p. 38.

43

(44)  Finansinio turto įvertinimo modelis.

44

(45)  Pasirinkti tik tie draudikai, kurių didžiausia veiklos dalis susijusi su parduotina rizika (t. y. pagal prieinamą informaciją, daugiau nei 50 proc. įmokų arba pozicijos rizikos).

45

(46)  Pakoreguota atsižvelgiant į nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjinį.

46

(47)  Pagrindas – pateikta geografinė informacija, pvz., pozicijos rizika, įmokos (įmonės pateikė skirtingus duomenis).

47

(48)  Tarptautinės kredito draudikų asociacijos.

48

(49)  Grynosios įmokos.

49

(50)  Nesvertinis vidurkis.

50

(51)  2004 metais arba artimoje ateityje.

51

(52)  Žr. 21 išnašą.

52

(53)  Žr. 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pateiktų „Belgijos pastabų dėl Europos Komisijos 2011 m. vasario 24 d. sprendimo“ p. 13–14.

53

(54)  Pagal Tarybos direktyvos 73/239/EEB (tuo metu galiojusios) 2.2d straipsnį ONDD neturėjo būti OCA patvirtinta, nes jos vykdomoms operacijoms buvo taikoma Belgijos valstybės garantija. Nuo tada be Belgijos valstybės garantijos vykdomai veiklai naudodama vadinamąją komercinę sąskaitą, ONDD nebebuvo atleista nuo tokios pareigos pagal 2.2d straipsnį ir turėjo gauti OCA patvirtinimą.

54

(55)  Žr. 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pateikto dokumento p. 15.

55

(56)  Žr. Komisijos 2005 m. gruodžio 21 d. sprendimą byloje N 531/2005 „Priemonės, susijusios su Banque Postale“ (Pašto banko) įkūrimu (OL C 21, 2006 1 28, p. 2), kurio tekstas skelbiamas tinklalapyje http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf.

56

Banque Postale

(57)  Žr. 28 išnašą.

57

(58)  Žr. 10 išnašą.

58

(59)  Žr. 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pateikto dokumento 4 priedą.

59

(60)  Žr. minėto pranešimo (pateikto Belgijos institucijų 2011 m. birželio 1 d. pastabų 8 priede) p. 62 ir 70.

60

(61)  Bankų, finansų ir draudimo sektorių priežiūros komisijos (CBFA) ataskaitos „Solvency 2 QIS 5“ (2011 m. kovo mėn.) p. 17 nurodoma, kad sugebėta pateikti labai nedaug informacijos apie vidaus modelių taikymą ir ypatybes, nes šie modeliai yra nuolat plėtojami. Beje, CBFA netgi nusprendė šiameetape nedaryti jokių išvadų. Tokie žodžiai reiškia, kad net privačios draudimo įmonės dar turi sunkumų kurdamos tam tikrai rizikai padengti reikalingo kapitalo apskaičiavimo vidaus modelius.

61

(62)  Žr. Belgijos institucijų 2011 m. birželio 1 d. pastabų 4 priedo p. 11 ir 13–16.

62

(63)  Apskaičiuota 2004 m. taikytu metodu, atsižvelgiant į prognozuotus grynuosius įsipareigojimus 2004 m. pabaigoje. Skaičiavimams naudoti duomenys pateikiami Belgijos institucijų 2011 m. birželio 1 d. pastabų 13 priedo p. 16.

63

(64)  Kaip paaiškinta 140 konstatuojamojoje dalyje, galima alternatyva – atmesti visą [45–75] mln. EUR sumą. Tačiau siekiant apskaičiuoti parduotinos rizikos veiklai skirtą papildomo [75–100] mln. EUR kapitalo dalį, būtina iki tol buvusį kapitalą paskirstyti parduotinai rizikai ir neparduotinai rizikai padengti. Taip yra dėl to, kad parduotinos ir neparduotinos rizikos veiklai naudotas kapitalas išskiriamas turint omenyje visą kapitalo sumą (žr. 2 lentelę ir 135 konstatuojamąją dalį).

64

(65)  Skaičiai gauti įsipareigojimus 2004 m. pabaigoje dauginant iš rizikos išlaikymo koeficiento (arba iš 100 proc. įsipareigojimų sumos atėmus perdraudimo perleidimo koeficientą). Duomenys pateikiami 2011 m. birželio 1 d. pateikto dokumento „Belgijos pastabos dėl Europos Komisijos 2011 m. vasario 24 d. sprendimo“ 13 priede „CBFA pateiktas 2005, 2006 ir 2007 m. finansinis planas“.

65

(66)  Kaip nurodyta pirmiau, 2004 m. vertindama SA Ducroire kapitalo poreikius, ONDD taikė metodą, grindžiamą grynųjų įsipareigojimų sumos ir tam tikros procentinės dalies sandauga (Kuko koeficientu). Kadangi taikydama šį metodą ONDD niekaip neišskyrė grynųjų įsipareigojimų, susijusių su rizika, tekusia skolininkams iš dešimties šalių, į Sąjungą įstojusių 2004 m., ir su kita neparduotina rizika susijusių grynųjų įsipareigojimų. Dėl to skaičiavimo metodas, kai kapitalo poreikis laikomas proporcingu grynųjų įsipareigojimų sumai (po perleidimo) nuosekliai atitinka ONDD požiūrį.

66

SA Ducroire

(67)  Kaip matyti iš 1 lentelės ir 96–98 konstatuojamųjų dalių, šis kapitalas buvo naudojamas padengti tik rizikai, kurią patyrė 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstoję skolininkai, ir kitai rizikai, kuri praktikoje buvo laikoma neparduotina.

67

(68)  1991 m. spalio 3 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C 261/89, 1991 m. Rink. p. I-4437, 8 punktas; 1994 m. rugsėjo 14 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-278/92–C-280/92, 1994 m. Rink. p. I-4013, 21 punktas; 1994 m. rugsėjo 14 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-42/93, 1994 m. Rink. p. I-4175, 13 punktas.

68

Italija prieš Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

(69)  Išskyrus ribotas su šios veiklos nutraukimu susijusias sąnaudas, kaip antai [...]. Galimas tokių išlaidų poveikio mastas negali padaryti įtakos Komisijos išvadoms.

69

(70)  Žr. 1999 m. lapkričio 10 d. Komisijos sprendimo 2000/600/EB, kuriuo suteikiamas sąlyginis leidimas Italijai teikti pagalbą valstybiniams Sicilijos bankams Banco di Sicilia ir Sicilcassa (OL L 256, 2000 10 10, p. 21), 58–61 konstatuojamąsias dalis.

70

Banco di Sicilia

Sicilcassa

Žr. Komisijos 2005 m. sprendimus dėl Vokietijos Landesbanken kapitalo restruktūrizavimo, kaip antai NN 71/2005, HSH Nordbank (OL L C 241, 2006 10 6, p. 12) ir NN 72/2005, Bayern LB (OL L C 242, 2006 10 7, p. 18).

Landesbanken

HSH Nordbank

Bayern LB

Taip pat žr. sprendimą Shetland Shellfish byloje (Komisijos sprendimas 2006/226/EB, OL L 81, 2006 3 18, p. 36), kuriuo Komisija atmetė dvi Šetlando salų institucijos ataskaitas, pateiktas siekiant investavimo, kuriose buvo pateikta preliminari pelno (nuostolio) ataskaita, preliminarus balansas ir preliminari 2000, 2001 ir 2002 m. pinigų srautų lentelė. Jungtinė Karalystė nurodė, kad atlikti tyrimai yra išankstiniai, o prielaidos, kuriomis remiamasi, „konservatyvios ir atsargios“, bet Komisija padarė išvadą, kad privatus investuotojas rinkos ekonomikoje jas būtų įvertinęs kaip nepakankamas neatsižvelgiant į tai, kad buvo aptariamos santykinai kuklios sumos.

Shetland Shellfish

(71)  2012 m. birželio 5 d. Sprendimo Komisija prieš EDF, C-124/10 P, 2012 m. Rink. p. I-0000, 82–86 ir 105 punktus.

71

Komisija prieš EDF,

(72)  Žr., pvz., 2003 m. kovo 6 d. Sprendimo „WestLB“, Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją, T-228/99 ir T-223/99, 2003 m. Rink. p. II-435, 255 punktą.

72

Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją

(73)  Žr., pvz., Komisijos sprendimą dėl banko Dexia restruktūrizavimo (2010 m. vasario 26 d. sprendimo byloje C 9/2009, OL L 274, 2010 10 19, p.54, 127 konstatuojamoji dalis), kuriuo Komisija atmetė suinteresuotųjų valstybių narių argumentą, kad rinkos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo kriterijus turėtų būti taikomas ne taip griežtai, nes Dexia kapitalą atkūrusieji viešieji subjektai buvo „įsitvirtinusieji“ banko akcininkai.

73

Dexia

Dexia

(74)  Žr. 1998 m. balandžio 30 d. Sprendimo Cityflyer Express prieš Komisiją, T-16/96, 1998 m. Rink. p. II-757, 76 punktą.

74

Cityflyer Express prieš Komisiją

(75)  Žr. 2004 m. rugsėjo 28 d. strateginio pranešimo „Strateginės gairės, skirtos ONDD ir jos akcinei bendrovei“, kuris buvo pateiktas ONDD valdybai ir išdėstytas 2011 m. birželio 1 d. Belgijos institucijų pateikto dokumento „Belgijos pastabos dėl Europos Komisijos 2011 m. vasario 24 d. sprendimo“ 10 priede, p. 28.

75

(76)  Šaltinis – Eurostatas.

76

(77)  1999 m. sausio 21 d. Sprendimo Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH ir Lech-Stahlwerke GmbH prieš Komisiją, T-129/95, T-2/96 ir T-97/96, 1999 m. Rink. p. II-17, 116–121 punktuose teismas nurodė, kad nors privačiajame sektoriuje patronuojančioji įmonė gali prisiimti savo patronuojamosios įmonės nuostolius, turi būti pakankama tikimybė, kad patronuojamoji bendrovė vėl taps pelninga. Iš tikrųjų privatus investuotojas neleistų sau po kelerių nuostolingų metų įnešti pridėtinio kapitalo, jeigu toks įnašas jam atsieitų brangiau nei patronuojamosios įmonės likvidavimas.

77

Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH ir Lech-Stahlwerke GmbH prieš Komisiją

Taip pat žr. pirmiau minėto Sprendimo Banco di Sicilia ir Sicilcassa 63–66 konstatuojamąsias dalis.

Banco di Sicilia

Sicilcassa

(78)  Žr. 24 išnašą.

78

(79)  Iš 2004 m. balandžio 20 d. ONDD valdybos posėdžio protokolo aiškėja, jog valdyba pageidavo, kad kiekvienas veiklos sektorius prisidėtų prie bendro rezultato (žr. 2011 m. birželio 1 d. dokumento 9 priedo p. 4.).

79

(80)  Konkrečiai – su dešimčia naujų valstybių narių susijusi rizika.

80

(81)  Parduotinos rizikos draudimo įmokų tarifas buvo padidintas (nuo 0,2 proc. iki 0,3 proc. draudžiamųjų sumų), todėl įmonės pajamos iš įmokų padidėjo trečdaliu. Prognozuotas nuostolingumas irgi buvo persvarstytas ir sumažintas.

81

(82)  Tokio padalijimo ir atlygio analogiją galima rasti kituose Komisijos sprendimuose dėl valstybės pagalbos. Žr., pvz., 2009 m. vasario 11 d. Komisijos sprendimo byloje NN 3/2009 „Amendments to the Public support measures to JSC Parex Banka“, 36–40 konstatuojamąsias dalis, OL C 147, 2009 6 27, p. 2. Reikia pažymėti, kad rizikos priedas priklauso nuo investicijos rizikingumo.

82

Amendments to the Public support measures to JSC Parex Banka

(83)  Po to, kai finansinis rezultatas buvo pakoreguotas padidinant, nes vertintas su parduotina rizika susijęs apmokėtasis kapitalas yra šiek tiek didesnis nei buvo įvertinusios Belgijos institucijos (atitinkamai [10–25] mln. EUR ir 9,8 mln. EUR).

83

(84)  Abejones vertinant įmonės, kuriai skirtas sprendimas, naudai, laikoma, kad tuometinis tikėtinos nerizikingų likvidžių vidutinės trukmės investicijų grąžos koeficientas atitiko 4–6 metų likusios trukmės valstybės obligacijų grąžos koeficientų vidurkį 2004 m. antrinėje rinkoje, t. y. 3,5 proc. Žr.

84

http://www.nbb.be/belgostat/GlobalDispatcher?TARGET=/TreeviewLinker&rowID=2685&prop=treeview&action=open&Lang=F#2685.

(85)  Briuselio regiono, Flandrijos ir Valonijos regiono.

85

(86)  1980 m. rugsėjo 17 d. Sprendimo Philip Morris, C-730/79, 1980 m. Rink. p. 2671, 11 ir 12 punktai.

86

Philip Morris

(87)  1988 m. liepos 13 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-102/87, 1988 m. Rink. p. 4067, 19 punktas.

87

Prancūzija prieš Komisiją

(88)  Žr. Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 3.2 punkto antrą ir trečią sakinius. Taip pat žr. Komunikato dėl eksporto kredito draudimo 4.1. punktą, pagal kurį „3.1 dalyje išvardytų rūšių valstybės [pagalbai] [...] negali būti taikoma išimtis pagal Sutartyje išdėstytas valstybės pagalbos taisykles“.

88

3.1 dalyje išvardytų rūšių valstybės [pagalbai] [...] negali būti taikoma išimtis pagal Sutartyje išdėstytas valstybės pagalbos taisykles

(89)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2–17.

89

(90)  Net neparduotinos rizikos draudimą nagrinėjant atskirai, grąža vis tiek būtų gerokai mažesnė už pačių Belgijos institucijų įvertintą kapitalo kainą.

90

(91)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

91

---

PRIEDAS

INFORMACIJA APIE GAUTAS, SUSIGRĄŽINTINAS IR JAU SUSIGRĄŽINTAS SUMAS

| Gavėjo tapatybė | Visa taikant pagalbos schemą gauta pagalbos suma (1) | Visa susigrąžintina suma (1)

  (Pagrindinė suma) | Visa jau susigrąžinta suma (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė suma | Palūkanos |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Gavėjo tapatybė

Visa taikant pagalbos schemą gauta pagalbos suma (1)

Visa susigrąžintina suma (1)

(Pagrindinė suma)

Visa jau susigrąžinta suma (1)

Pagrindinė suma

Palūkanos

---

(1)  Mln., nacionaline valiuta.

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 15.5.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/70

---

Viešoji versija (1)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 244/12/COL

2012 m. birželio 27 d.

dėl „Íslandsbanki“ suteiktos restruktūrizavimo pagalbos (Islandija)

ELPA priežiūros institucija (toliau – Priežiūros institucija),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 straipsnio 3 dalies b punktą ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į jo I dalies 1 straipsnio 3 dalį, II dalies 7 straipsnio 3 dalį ir II dalies 13 straipsnį,

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. spalio mėn. apsikeitus neoficialiais raštais ir spalio 6 d. Islandijos parlamentui (Altingui) priėmus Įstatymą Nr. 125/2008 dėl įgaliojimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt. (toliau – Nepaprastosios padėties įstatymas), kuriuo Islandijos valstybei buvo suteikti platūs įgaliojimai veikti bankų sektoriuje, 2008 m. spalio 10 d. Priežiūros institucijos pirmininkas parašė Islandijos valdžios institucijoms ir paprašė jai pranešti apie valstybės pagalbos priemones, priimtas pagal Nepaprastosios padėties įstatymą. Vėliau buvo nuolat palaikomas ryšys ir susirašinėjama: 2009 m. birželio 18 d. Priežiūros institucija nusiuntė Islandijos valdžios institucijoms raštą ir priminė, kad būtina pranešti apie bet kokias valstybės pagalbos priemones ir apie 3 protokolo 3 straipsnio neveikimo išlygą. Po tolesnio susirašinėjimo 2010 m. rugsėjo 15 d. Islandijos valdžios institucijos atgaline data pranešė apie valstybės pagalbą, susijusią su kai kurių banko „Glitnir“ operacijų atkūrimu ir naujo banko „Glitnir“ (kurio pavadinimas tuo metu jau buvo pakeistas į „Íslandsbanki“) įsteigimu ir kapitalizavimu (2). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. spalio mėn. apsikeitus neoficialiais raštais ir spalio 6 d. Islandijos parlamentui (Altingui) priėmus Įstatymą Nr. 125/2008 dėl įgaliojimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt. (toliau – Nepaprastosios padėties įstatymas), kuriuo Islandijos valstybei buvo suteikti platūs įgaliojimai veikti bankų sektoriuje, 2008 m. spalio 10 d. Priežiūros institucijos pirmininkas parašė Islandijos valdžios institucijoms ir paprašė jai pranešti apie valstybės pagalbos priemones, priimtas pagal Nepaprastosios padėties įstatymą. Vėliau buvo nuolat palaikomas ryšys ir susirašinėjama: 2009 m. birželio 18 d. Priežiūros institucija nusiuntė Islandijos valdžios institucijoms raštą ir priminė, kad būtina pranešti apie bet kokias valstybės pagalbos priemones ir apie 3 protokolo 3 straipsnio neveikimo išlygą. Po tolesnio susirašinėjimo 2010 m. rugsėjo 15 d. Islandijos valdžios institucijos atgaline data pranešė apie valstybės pagalbą, susijusią su kai kurių banko „Glitnir“ operacijų atkūrimu ir naujo banko „Glitnir“ (kurio pavadinimas tuo metu jau buvo pakeistas į „Íslandsbanki“) įsteigimu ir kapitalizavimu (2).

| (2) | 2010 m. gruodžio 15 d. raštu (3) ELPA priežiūros institucija (toliau – Priežiūros institucija) pranešė Islandijos valdžios institucijoms nusprendusi pradėti procedūrą, nustatytą 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalimi, dėl priemonių, kurių Islandijos valstybė ėmėsi siekdama atkurti kai kurias (buvusio) banko „Glitnir Bank hf“ (isl. „Glitnir banki hf“) operacijas ir įsteigti bei kapitalizuoti naują banką „New Glitnir Bank hf“ (isl. „Nyi Glitnir banki hf“), kurio pavadinimas dabar pakeistas į „Íslandsbanki“ (sprendimas pradėti procedūrą) (4). Priežiūros institucija taip pat paprašė per šešis mėnesius pateikti išsamų „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(2)

2010 m. gruodžio 15 d. raštu (3) ELPA priežiūros institucija (toliau – Priežiūros institucija) pranešė Islandijos valdžios institucijoms nusprendusi pradėti procedūrą, nustatytą 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalimi, dėl priemonių, kurių Islandijos valstybė ėmėsi siekdama atkurti kai kurias (buvusio) banko „Glitnir Bank hf“ (isl. „Glitnir banki hf“) operacijas ir įsteigti bei kapitalizuoti naują banką „New Glitnir Bank hf“ (isl. „Nyi Glitnir banki hf“), kurio pavadinimas dabar pakeistas į „Íslandsbanki“ (sprendimas pradėti procedūrą) (4). Priežiūros institucija taip pat paprašė per šešis mėnesius pateikti išsamų „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planą.

| (3) | 2011 m. kovo 24 d. elektroniniu raštu (5) suinteresuotosios šalys Priežiūros institucijai pateikė vieną pastabą. 2011 m. gegužės 25 d. ji buvo persiųsta Islandijos valdžios institucijoms. Tačiau Islandijos valdžios institucijos į šią pastabą neatsakė. |
| --- | --- |

(3)

2011 m. kovo 24 d. elektroniniu raštu (5) suinteresuotosios šalys Priežiūros institucijai pateikė vieną pastabą. 2011 m. gegužės 25 d. ji buvo persiųsta Islandijos valdžios institucijoms. Tačiau Islandijos valdžios institucijos į šią pastabą neatsakė.

| (4) | 2011 m. kovo 31 d. raštu Islandijos valdžios institucijos pateikė „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planą. Po „Byr“ įsigijimo 2011 m. lapkričio mėn. Islandijos valdžios institucijos 2012 m. vasario 22 d. pateikė naują „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planą (6). |
| --- | --- |

(4)

2011 m. kovo 31 d. raštu Islandijos valdžios institucijos pateikė „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planą. Po „Byr“ įsigijimo 2011 m. lapkričio mėn. Islandijos valdžios institucijos 2012 m. vasario 22 d. pateikė naują „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planą (6).

| (5) | 2011 m. liepos 11 d. ir 2012 m. vasario 13 d. Priežiūros institucija paprašė pateikti informacijos apie restruktūrizavimo planą. Islandijos valdžios institucijos į prašymą pateikti informacijos atsakė 2011 m. spalio 17 d. ir 2012 m. kovo 13 d. Galutinės įsipareigojimų versijos buvo pateiktos 2012 m. gegužės 16 d. ir 2012 m. birželio 6 d. (7). |
| --- | --- |

(5)

2011 m. liepos 11 d. ir 2012 m. vasario 13 d. Priežiūros institucija paprašė pateikti informacijos apie restruktūrizavimo planą. Islandijos valdžios institucijos į prašymą pateikti informacijos atsakė 2011 m. spalio 17 d. ir 2012 m. kovo 13 d. Galutinės įsipareigojimų versijos buvo pateiktos 2012 m. gegužės 16 d. ir 2012 m. birželio 6 d. (7).

| (6) | Be to, 2011 m. birželio 7 d. ir 2012 m. vasario 27–28 d. Priežiūros institucija susitiko su Islandijos valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

(6)

Be to, 2011 m. birželio 7 d. ir 2012 m. vasario 27–28 d. Priežiūros institucija susitiko su Islandijos valdžios institucijomis.

2.   PAGRINDINIAI FAKTAI

| (7) | Šiame skirsnyje Institucija aptars nuo 2008 m. spalio mėn. iki šiol įvykusius įvykius, faktus ir ekonominius, politinius bei teisinius pokyčius, susijusius su Islandijos finansų sistemos žlugimu bei atkūrimu, kurių reikia norint apibūdinti aplinkybes, kuriomis vertinamos konkrečios pagalbos priemonės. Prieš tai ji primins „Glitnir“ žlugimo chronologiją. |
| --- | --- |

(7)

Šiame skirsnyje Institucija aptars nuo 2008 m. spalio mėn. iki šiol įvykusius įvykius, faktus ir ekonominius, politinius bei teisinius pokyčius, susijusius su Islandijos finansų sistemos žlugimu bei atkūrimu, kurių reikia norint apibūdinti aplinkybes, kuriomis vertinamos konkrečios pagalbos priemonės. Prieš tai ji primins „Glitnir“ žlugimo chronologiją.

2.1.   banko „Glitnir“ žlugimas

| (8) | 2008 m. rugsėjo mėn. kelioms didžiosioms pasaulio finansų įstaigoms prasidėjo dideli sunkumai. Pačioje pasaulio finansų rinkas apėmusioje sumaištyje, po „Lehman Brothers“ bankroto 2008 m. rugsėjo mėn., trys didžiausi komerciniai Islandijos bankai, ankstesniais metais nepaprastai greitai plėtęsi, susidūrė su savo trumpalaikės skolos refinansavimo sunkumais, pradėta masiškai atsiiminėti indėlius. Rugsėjo 15 d. „Lehman Brothers“ pateikė prašymą dėl apsaugos nuo bankroto ir tą pačią dieną buvo paskelbta, kad „Bank of America“ turi perimti banką „Merrill Lynch“. |
| --- | --- |

(8)

2008 m. rugsėjo mėn. kelioms didžiosioms pasaulio finansų įstaigoms prasidėjo dideli sunkumai. Pačioje pasaulio finansų rinkas apėmusioje sumaištyje, po „Lehman Brothers“ bankroto 2008 m. rugsėjo mėn., trys didžiausi komerciniai Islandijos bankai, ankstesniais metais nepaprastai greitai plėtęsi, susidūrė su savo trumpalaikės skolos refinansavimo sunkumais, pradėta masiškai atsiiminėti indėlius. Rugsėjo 15 d. „Lehman Brothers“ pateikė prašymą dėl apsaugos nuo bankroto ir tą pačią dieną buvo paskelbta, kad „Bank of America“ turi perimti banką „Merrill Lynch“.

| (9) | Vieną iš didžiausių Jungtinės Karalystės bankų – HBOS – teko perimti bankui „Lloyds TSB“. Tuo metu „Glitnir“ susidūrė su esminiais veiklos finansavimo sunkumais. Dėl menko susidomėjimo teko atšaukti obligacijų emisiją, nepavyko užbaigti turto pardavimo ir vienas Vokietijos bankas atsisakė suteikti dvi 150 mln. EUR vertės paskolas. Žlugus „Lehman Brothers“, taip pat labai pablogėjo rinkos sąlygos. |
| --- | --- |

(9)

Vieną iš didžiausių Jungtinės Karalystės bankų – HBOS – teko perimti bankui „Lloyds TSB“. Tuo metu „Glitnir“ susidūrė su esminiais veiklos finansavimo sunkumais. Dėl menko susidomėjimo teko atšaukti obligacijų emisiją, nepavyko užbaigti turto pardavimo ir vienas Vokietijos bankas atsisakė suteikti dvi 150 mln. EUR vertės paskolas. Žlugus „Lehman Brothers“, taip pat labai pablogėjo rinkos sąlygos.

| (10) | 2008 m. rugsėjo 25 d.„Glitnir“ valdybos pirmininkas kreipėsi į Islandijos centrinį banką (ICB) ir jam pranešė, kad dėl paskolų, kurias reikėjo grąžinti spalio mėn., bankui artimiausiu metu pritrūks 600 mln. EUR. Rugsėjo 29 d. pranešta, kad Islandijos Vyriausybė bankui „Glitnir“ skirs 600 mln. EUR mainais už 75 % jo nuosavo kapitalo. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad 600 mln. EUR sudarė beveik ketvirtadalį Islandijos užsienio valiutos atsargų, „Glitnir“ jau kurį laiką turėjo refinansavimo problemų ir, remiantis viešai prieinama informacija, per artimiausius šešis mėnesius turėjo grąžinti 1,4 mlrd. EUR skolų, buvo galima daryti išvadą, kad pasiūlymas nebuvo patikimas (8). Kaip paaiškėjo vėliau, „Glitnir“ išleistų akcijų vertė per dieną krito nuo 200 mlrd. ISK iki 26 mlrd. ISK. |
| --- | --- |

(10)

2008 m. rugsėjo 25 d.„Glitnir“ valdybos pirmininkas kreipėsi į Islandijos centrinį banką (ICB) ir jam pranešė, kad dėl paskolų, kurias reikėjo grąžinti spalio mėn., bankui artimiausiu metu pritrūks 600 mln. EUR. Rugsėjo 29 d. pranešta, kad Islandijos Vyriausybė bankui „Glitnir“ skirs 600 mln. EUR mainais už 75 % jo nuosavo kapitalo. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad 600 mln. EUR sudarė beveik ketvirtadalį Islandijos užsienio valiutos atsargų, „Glitnir“ jau kurį laiką turėjo refinansavimo problemų ir, remiantis viešai prieinama informacija, per artimiausius šešis mėnesius turėjo grąžinti 1,4 mlrd. EUR skolų, buvo galima daryti išvadą, kad pasiūlymas nebuvo patikimas (8). Kaip paaiškėjo vėliau, „Glitnir“ išleistų akcijų vertė per dieną krito nuo 200 mlrd. ISK iki 26 mlrd. ISK.

| (11) | Ne tik užsienyje, bet ir pačioje Islandijoje buvo masiškai atsiimami indėliai iš Islandijos bankų. Šalies viduje atsiimamų indėlių kiekis pasiekė tokį mastą, kad vienu metu kilo grėsmė, jog Islandijos bankai ir Islandijos centrinis bankas pritrūks grynųjų pinigų. 2008 m. rugsėjo 30 d.„Moody's“ kredito reitingų agentūra sumažino „Glitnir“ kredito reitingą, dėl to bankui buvo pateikta dar daugiau reikalavimų vykdyti skolų grąžinimo įsipareigojimus. Be to, bankas turėjo įvykdyti įkaito vertės išlaikymo prievoles, kurių suma viršijo milijardą eurų. 2008 m. spalio 7 d.„Glitnir“ buvo priverstas prašyti, kad jo kontrolę perimtų Islandijos finansų priežiūros institucija (9). |
| --- | --- |

(11)

Ne tik užsienyje, bet ir pačioje Islandijoje buvo masiškai atsiimami indėliai iš Islandijos bankų. Šalies viduje atsiimamų indėlių kiekis pasiekė tokį mastą, kad vienu metu kilo grėsmė, jog Islandijos bankai ir Islandijos centrinis bankas pritrūks grynųjų pinigų. 2008 m. rugsėjo 30 d.„Moody's“ kredito reitingų agentūra sumažino „Glitnir“ kredito reitingą, dėl to bankui buvo pateikta dar daugiau reikalavimų vykdyti skolų grąžinimo įsipareigojimus. Be to, bankas turėjo įvykdyti įkaito vertės išlaikymo prievoles, kurių suma viršijo milijardą eurų. 2008 m. spalio 7 d.„Glitnir“ buvo priverstas prašyti, kad jo kontrolę perimtų Islandijos finansų priežiūros institucija (9).

2.2.   Finansų krizė ir pagrindinės Islandijos bankų nesėkmės priežastys

| (12) | Pranešime apie „Nyi Glitnir banki“ (vėliau – „Íslandsbanki“) suteiktą pagalbą Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad Islandijos bankų sektoriaus žlugimo priežastys ir būtinybė joms įsikišti buvo labai išsamiai išdėstytos ataskaitoje, kurią parengė Islandijos parlamento įsteigta Specialioji tyrimų komisija (10), turėjusi ištirti ir išanalizuoti trijų pagrindinių bankų žlugimą nulėmusius procesus. Priežiūros institucija toliau pateikia Komisijos išvadų santrauką, kurioje apibendrinamos nesėkmės priežastys, turėjusios didžiausią įtaką „Glitnir“ banko žlugimui. Informacija paimta iš Specialiosios tyrimų komisijos ataskaitos 2 skyriaus („Santrauka“) ir 21 skyriaus („Islandijos bankų žlugimo priežastys. Atsakomybė, klaidos ir aplaidumas“). |
| --- | --- |

(12)

Pranešime apie „Nyi Glitnir banki“ (vėliau – „Íslandsbanki“) suteiktą pagalbą Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad Islandijos bankų sektoriaus žlugimo priežastys ir būtinybė joms įsikišti buvo labai išsamiai išdėstytos ataskaitoje, kurią parengė Islandijos parlamento įsteigta Specialioji tyrimų komisija (10), turėjusi ištirti ir išanalizuoti trijų pagrindinių bankų žlugimą nulėmusius procesus. Priežiūros institucija toliau pateikia Komisijos išvadų santrauką, kurioje apibendrinamos nesėkmės priežastys, turėjusios didžiausią įtaką „Glitnir“ banko žlugimui. Informacija paimta iš Specialiosios tyrimų komisijos ataskaitos 2 skyriaus („Santrauka“) ir 21 skyriaus („Islandijos bankų žlugimo priežastys. Atsakomybė, klaidos ir aplaidumas“).

| (13) | 2007 m. visame pasaulyje pradėjęs mažėti finansų rinkų likvidumas galiausiai lėmė trijų pagrindinių Islandijos bankų, kurių verslo operacijos vis labiau priklausė nuo lėšų, pritraukiamų iš tarptautinių rinkų, žlugimą. Tačiau Islandijos bankų žlugimo priežastys yra sudėtingos ir jų daug. Specialioji tyrimų komisija tyrė priežastis, lėmusias pagrindinių bankų žlugimą. Pažymėtina, kad dauguma išvadų, taikomų visiems trims bankams, ir daug kitų išvadų yra tarpusavyje susijusios. Trumpa bankų veiklos nesėkmės priežasčių santrauka pateikiama toliau. |
| --- | --- |

(13)

2007 m. visame pasaulyje pradėjęs mažėti finansų rinkų likvidumas galiausiai lėmė trijų pagrindinių Islandijos bankų, kurių verslo operacijos vis labiau priklausė nuo lėšų, pritraukiamų iš tarptautinių rinkų, žlugimą. Tačiau Islandijos bankų žlugimo priežastys yra sudėtingos ir jų daug. Specialioji tyrimų komisija tyrė priežastis, lėmusias pagrindinių bankų žlugimą. Pažymėtina, kad dauguma išvadų, taikomų visiems trims bankams, ir daug kitų išvadų yra tarpusavyje susijusios. Trumpa bankų veiklos nesėkmės priežasčių santrauka pateikiama toliau.

Pernelyg didelė, netvari plėtra

| (14) | Specialioji tyrimų komisija padarė išvadą, kad per daugelį metų iki žlugimo bankai, išplėtę balansus ir paskolų portfelius, viršijo savo veiklos ir valdymo pajėgumus. Bendras trijų bankų turtas eksponentiškai padidėjo nuo 1,4 trilijono ISK (11) 2003 m. iki 14,4 trilijono ISK 2008 m. antrojo ketvirčio pabaigoje. Svarbu, kad didelę trijų bankų augimo dalį sudarė skolinimas šalims užsienyje, kuris smarkiai išaugo 2007 m. (12), būtent prasidėjus tarptautinei likvidumo krizei. Todėl Specialioji tyrimų komisija padarė išvadą, kad daugiausia skolinimo augimą lėmė paskolos įmonėms, kurios negavo kredito kitur. Ataskaitoje taip pat padaryta išvada, kad iš esmės rizikingesnė investicinė bankininkystė sudarė vis didesnę bankų veiklos dalį ir augimas padidino problemas. |
| --- | --- |

(14)

Specialioji tyrimų komisija padarė išvadą, kad per daugelį metų iki žlugimo bankai, išplėtę balansus ir paskolų portfelius, viršijo savo veiklos ir valdymo pajėgumus. Bendras trijų bankų turtas eksponentiškai padidėjo nuo 1,4 trilijono ISK (11) 2003 m. iki 14,4 trilijono ISK 2008 m. antrojo ketvirčio pabaigoje. Svarbu, kad didelę trijų bankų augimo dalį sudarė skolinimas šalims užsienyje, kuris smarkiai išaugo 2007 m. (12), būtent prasidėjus tarptautinei likvidumo krizei. Todėl Specialioji tyrimų komisija padarė išvadą, kad daugiausia skolinimo augimą lėmė paskolos įmonėms, kurios negavo kredito kitur. Ataskaitoje taip pat padaryta išvada, kad iš esmės rizikingesnė investicinė bankininkystė sudarė vis didesnę bankų veiklos dalį ir augimas padidino problemas.

Tarptautinėse rinkose esančių finansų mažėjimas

| (15) | Augti bankams labai padėjo prieiga prie tarptautinių finansų rinkų naudojantis gerais kredito reitingais, taip pat prieiga prie Europos rinkų pagal EEE susitarimą. 2005 m. Islandijos bankai gana palankiomis sąlygomis pasiskolino 14 mlrd. EUR užsienio skolos vertybinių popierių rinkose. Sumažėjus prieigai prie Europos skolos vertybinių popierių rinkos, bankai savo veiklą finansavo JAV rinkose, pasinaudodami Islandijos skolos vertybinių popierių paketais, kaip įkaitu užtikrintais skoliniais įsipareigojimais. Iki žlugimo bankų priklausomybė nuo trumpalaikio skolinimosi vis labiau didėjo, todėl kilo labai didelė refinansavimo rizika, kurią, Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, buvo galima numatyti. |
| --- | --- |

(15)

Augti bankams labai padėjo prieiga prie tarptautinių finansų rinkų naudojantis gerais kredito reitingais, taip pat prieiga prie Europos rinkų pagal EEE susitarimą. 2005 m. Islandijos bankai gana palankiomis sąlygomis pasiskolino 14 mlrd. EUR užsienio skolos vertybinių popierių rinkose. Sumažėjus prieigai prie Europos skolos vertybinių popierių rinkos, bankai savo veiklą finansavo JAV rinkose, pasinaudodami Islandijos skolos vertybinių popierių paketais, kaip įkaitu užtikrintais skoliniais įsipareigojimais. Iki žlugimo bankų priklausomybė nuo trumpalaikio skolinimosi vis labiau didėjo, todėl kilo labai didelė refinansavimo rizika, kurią, Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, buvo galima numatyti.

Bankų savininkų finansiniai svertai

| (16) | Visų didžiųjų Islandijos bankų pagrindiniai savininkai buvo tarp didžiausių skolininkų (13). Paskolos, kurias „Glitnir“ buvo suteikęs „Baugur“ grupės ir susijusių šalių, ypač FL grupės, pagrindiniams akcininkams, buvo gana didelės. 2007 m. pavasarį, „Baugur“ ir FL grupėms įsigijus gerokai daugiau banko akcijų, buvo paskirta nauja „Glitnir“ valdyba. 2007 m. antrajame pusmetyje ir 2008 m. pradžioje „Baugur“ ir su „Baugur“ susijusioms bendrovėms suteiktos paskolos beveik padvigubėjo ir kai skolinimas šiai grupei pasiekė aukščiausią tašką, sudarė 80 % banko nuosavo kapitalo (14). Toks skolinimas didžiausiems akcininkams augo nepaisant to, kad „Glitnir“ bankas jau turėjo likvidumo ir refinansavimo problemų. Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, kai kurie akcininkai galėjo neleistinai lengvai skolintis iš bankų kaip savininkai. Ji taip pat priėjo išvadą, jog buvo aiškių požymių, kad „Baugur“ ir FL grupė bandė įgyti pernelyg didelę įtaką banko vadovybei ir tapo neaiški riba tarp didžiausių akcininkų interesų ir banko interesų. Itin daug dėmesio pagrindiniams akcininkams buvo skiriama kitų akcininkų ir kreditorių sąskaita. Bankui žlugus, „Baugur“ grupei ir su ja susijusioms bendrovėms išduotos ir negrąžintos paskolos sudarė apytikriai 2 mlrd. EUR – apie 70 % jo nuosavo kapitalo. Specialiajai tyrimų komisijai taip pat abejonių kėlė bankų patronuojamųjų įmonių valdomų pinigų rinkos fondų, kurie pirko daug su bankų savininkais susijusių vertybinių popierių, veikla. „Glitnir Funds“, „Glitnir“ patronuojamoji bendrovė, 20 % viso savo kapitalo investavo į „Baugur“ ir FL grupės vertybinius popierius ir taip joms paskolino apie 300 mln. EUR. |
| --- | --- |

(16)

Visų didžiųjų Islandijos bankų pagrindiniai savininkai buvo tarp didžiausių skolininkų (13). Paskolos, kurias „Glitnir“ buvo suteikęs „Baugur“ grupės ir susijusių šalių, ypač FL grupės, pagrindiniams akcininkams, buvo gana didelės. 2007 m. pavasarį, „Baugur“ ir FL grupėms įsigijus gerokai daugiau banko akcijų, buvo paskirta nauja „Glitnir“ valdyba. 2007 m. antrajame pusmetyje ir 2008 m. pradžioje „Baugur“ ir su „Baugur“ susijusioms bendrovėms suteiktos paskolos beveik padvigubėjo ir kai skolinimas šiai grupei pasiekė aukščiausią tašką, sudarė 80 % banko nuosavo kapitalo (14). Toks skolinimas didžiausiems akcininkams augo nepaisant to, kad „Glitnir“ bankas jau turėjo likvidumo ir refinansavimo problemų. Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, kai kurie akcininkai galėjo neleistinai lengvai skolintis iš bankų kaip savininkai. Ji taip pat priėjo išvadą, jog buvo aiškių požymių, kad „Baugur“ ir FL grupė bandė įgyti pernelyg didelę įtaką banko vadovybei ir tapo neaiški riba tarp didžiausių akcininkų interesų ir banko interesų. Itin daug dėmesio pagrindiniams akcininkams buvo skiriama kitų akcininkų ir kreditorių sąskaita. Bankui žlugus, „Baugur“ grupei ir su ja susijusioms bendrovėms išduotos ir negrąžintos paskolos sudarė apytikriai 2 mlrd. EUR – apie 70 % jo nuosavo kapitalo. Specialiajai tyrimų komisijai taip pat abejonių kėlė bankų patronuojamųjų įmonių valdomų pinigų rinkos fondų, kurie pirko daug su bankų savininkais susijusių vertybinių popierių, veikla. „Glitnir Funds“, „Glitnir“ patronuojamoji bendrovė, 20 % viso savo kapitalo investavo į „Baugur“ ir FL grupės vertybinius popierius ir taip joms paskolino apie 300 mln. EUR.

Rizikos koncentracija

| (17) | Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad banko turto portfeliai buvo nepakankamai diversifikuoti ir šis klausimas buvo susijęs su neįprasta rizika pagrindiniams akcininkams. Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, Europos taisyklės dėl didelės rizikos buvo interpretuojamos siaurai, ypač akcininkų atžvilgiu, o bankas stengėsi jų išvengti. |
| --- | --- |

(17)

Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad banko turto portfeliai buvo nepakankamai diversifikuoti ir šis klausimas buvo susijęs su neįprasta rizika pagrindiniams akcininkams. Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, Europos taisyklės dėl didelės rizikos buvo interpretuojamos siaurai, ypač akcininkų atžvilgiu, o bankas stengėsi jų išvengti.

Nepakankamas nuosavas kapitalas

| (18) | Nors pranešimuose visada būdavo nurodyta, jog „Glitnir“ ir kitų dviejų didžiųjų Islandijos bankų kapitalo pakankamumo rodikliai visuomet šiek tiek aukštesni už įstatymais nustatytą minimumą, Specialioji tyrimų komisija nustatė, kad kapitalo pakankamumo rodikliai netiksliai atspindėjo finansinį bankų pajėgumą. Taip atsitiko dėl rizikos, kurią bankų nuosavų akcijų pozicijoms kėlė pirminiai įkaitai ir išankstiniai sandoriai dėl akcijų. Akcinis kapitalas, kurį įmonės finansavo pačios ir kurį Specialioji tyrimų komisija vadina nepakankamu nuosavu kapitalu (15), sudarė daugiau kaip 25 % banko kapitalo bazės (arba daugiau kaip 50 %, jei jis vertinamas lyginant su pagrindiniu kapitalo komponentu, t. y. akcininkų nuosavybe atėmus nematerialųjį turtą). Dar prisidėjo problemos, kilusios dėl rizikos, kurią lėmė tai, kad bankai turėjo vieni kitų akcijų. 2008 m. viduryje tiesioginio bankų savo akcijų finansavimo, taip pat kryžminio kitų bankų akcijų finansavimo suma siekė maždaug 400 mlrd. ISK, t. y. apie 70 % pagrindinio kapitalo komponento. Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, akcininkų nuosavybės finansavimo mastas, skolinantis iš pačios sistemos, buvo toks, kad kilo grėsmė sistemos stabilumui. Bankai laikė didelį kiekį savų akcijų kaip savo skolinimo įkaitą, todėl akcijų kainoms krintant jų paskolų portfelių kokybė smuko. Tai darė įtaką bankų veiklai ir dar labiau smukdė jų akcijų kainas. Reaguodami į tai (Specialioji tyrimų komisija taip mano remdamasi turima informacija), bankai mėgino dirbtinai sukurti neįprastą savų akcijų paklausą. |
| --- | --- |

(18)

Nors pranešimuose visada būdavo nurodyta, jog „Glitnir“ ir kitų dviejų didžiųjų Islandijos bankų kapitalo pakankamumo rodikliai visuomet šiek tiek aukštesni už įstatymais nustatytą minimumą, Specialioji tyrimų komisija nustatė, kad kapitalo pakankamumo rodikliai netiksliai atspindėjo finansinį bankų pajėgumą. Taip atsitiko dėl rizikos, kurią bankų nuosavų akcijų pozicijoms kėlė pirminiai įkaitai ir išankstiniai sandoriai dėl akcijų. Akcinis kapitalas, kurį įmonės finansavo pačios ir kurį Specialioji tyrimų komisija vadina nepakankamu nuosavu kapitalu (15), sudarė daugiau kaip 25 % banko kapitalo bazės (arba daugiau kaip 50 %, jei jis vertinamas lyginant su pagrindiniu kapitalo komponentu, t. y. akcininkų nuosavybe atėmus nematerialųjį turtą). Dar prisidėjo problemos, kilusios dėl rizikos, kurią lėmė tai, kad bankai turėjo vieni kitų akcijų. 2008 m. viduryje tiesioginio bankų savo akcijų finansavimo, taip pat kryžminio kitų bankų akcijų finansavimo suma siekė maždaug 400 mlrd. ISK, t. y. apie 70 % pagrindinio kapitalo komponento. Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, akcininkų nuosavybės finansavimo mastas, skolinantis iš pačios sistemos, buvo toks, kad kilo grėsmė sistemos stabilumui. Bankai laikė didelį kiekį savų akcijų kaip savo skolinimo įkaitą, todėl akcijų kainoms krintant jų paskolų portfelių kokybė smuko. Tai darė įtaką bankų veiklai ir dar labiau smukdė jų akcijų kainas. Reaguodami į tai (Specialioji tyrimų komisija taip mano remdamasi turima informacija), bankai mėgino dirbtinai sukurti neįprastą savų akcijų paklausą.

Bankų dydis

| (19) | 2001 m. bendras trijų pagrindinių bankų balansas buvo šiek tiek didesnis už metinį Islandijos bendrąjį vidaus produktą (BVP). Iki 2007 m. pabaigos bankai tapo tarptautiniais ir turėjo turto, kurio vertė devynis kartus viršijo Islandijos BVP. Specialiosios tyrimų tarnybos ataskaitoje pažymima, kad iki 2006 m. stebėtojai pranešdavo, jog bankų sistema viršijo Islandijos centrinio banko pajėgumą, ir abejojo, ar jis galėtų atlikti paskutinio skolintojo vaidmenį. 2007 m. pabaigoje Islandijos trumpalaikės skolos (daugiausia susidariusios dėl bankų finansavimo) buvo 15 kartų didesnės nei užsienio valiutos rezervai, o užsienio indėliai šiuose trijuose bankuose buvo 8 kartus didesni nei užsienio valiutos rezervai. Indėlininkų ir investuotojų garantinis fondas turėjo minimalius išteklius, palyginti su banko indėliais, kuriuos jis turėjo užtikrinti. Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad šie veiksniai galėjo lemti masinį banko indėlių atsiėmimą Islandijoje. |
| --- | --- |

(19)

2001 m. bendras trijų pagrindinių bankų balansas buvo šiek tiek didesnis už metinį Islandijos bendrąjį vidaus produktą (BVP). Iki 2007 m. pabaigos bankai tapo tarptautiniais ir turėjo turto, kurio vertė devynis kartus viršijo Islandijos BVP. Specialiosios tyrimų tarnybos ataskaitoje pažymima, kad iki 2006 m. stebėtojai pranešdavo, jog bankų sistema viršijo Islandijos centrinio banko pajėgumą, ir abejojo, ar jis galėtų atlikti paskutinio skolintojo vaidmenį. 2007 m. pabaigoje Islandijos trumpalaikės skolos (daugiausia susidariusios dėl bankų finansavimo) buvo 15 kartų didesnės nei užsienio valiutos rezervai, o užsienio indėliai šiuose trijuose bankuose buvo 8 kartus didesni nei užsienio valiutos rezervai. Indėlininkų ir investuotojų garantinis fondas turėjo minimalius išteklius, palyginti su banko indėliais, kuriuos jis turėjo užtikrinti. Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad šie veiksniai galėjo lemti masinį banko indėlių atsiėmimą Islandijoje.

Staigus bankų augimas, palyginti su teisine ir finansine infrastruktūra

| (20) | Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad atitinkamoms Islandijos priežiūros institucijoms trūko patikimumo, kuris būtinas, jei nėra pakankamai išteklių turinčio paskutinio skolintojo. Ataskaitoje daroma išvada, jog Finansų priežiūros institucijai ir Islandijos centriniam bankui trūko kompetencijos ir patirties reguliuoti bankus ekonomikos sunkmečiu, tačiau jie galėjo imtis veiksmų, kad sumažintų bankų pasiektą rizikos lygį. Pavyzdžiui, Finansų priežiūros institucija augo ne taip pat kaip bankai, o jos vykdoma reguliavimo veikla nebuvo adekvati sparčiai besivystančioms bankų operacijoms. Ataskaitoje taip pat kritikuojama Vyriausybė ir daroma išvada, kad valdžios institucijos turėjo imtis veiksmų ir sumažinti galimą bankų poveikį ekonomikai – reikėjo sumažinti jų dydį arba pareikalauti vieno ar daugiau bankų perkelti savo būstinę į užsienį (16). |
| --- | --- |

(20)

Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad atitinkamoms Islandijos priežiūros institucijoms trūko patikimumo, kuris būtinas, jei nėra pakankamai išteklių turinčio paskutinio skolintojo. Ataskaitoje daroma išvada, jog Finansų priežiūros institucijai ir Islandijos centriniam bankui trūko kompetencijos ir patirties reguliuoti bankus ekonomikos sunkmečiu, tačiau jie galėjo imtis veiksmų, kad sumažintų bankų pasiektą rizikos lygį. Pavyzdžiui, Finansų priežiūros institucija augo ne taip pat kaip bankai, o jos vykdoma reguliavimo veikla nebuvo adekvati sparčiai besivystančioms bankų operacijoms. Ataskaitoje taip pat kritikuojama Vyriausybė ir daroma išvada, kad valdžios institucijos turėjo imtis veiksmų ir sumažinti galimą bankų poveikį ekonomikai – reikėjo sumažinti jų dydį arba pareikalauti vieno ar daugiau bankų perkelti savo būstinę į užsienį (16).

Visos Islandijos ekonomikos disbalansas ir per didelė plėtra

| (21) | Specialiosios tyrimų komisijos ataskaitoje minimi įvykiai, susiję su platesniu ekonomikos kontekstu, kuris taip pat paveikė staigų bankų augimą ir prisidėjo prie nesubalansuoto dydžio ir finansinių paslaugų sektoriaus bei likusios ekonomikos dalies sąveikos. Ataskaitoje padaryta išvada, kad Vyriausybės politika (ypač fiskalinė) veikiausiai prisidėjo prie per didelės plėtros ir disbalanso ir kad Islandijos centrinio banko pinigų politika nebuvo pakankamai griežta. Islandijos būsto finansavimo fondo skolinimo taisyklių supaprastinimas ataskaitoje taip pat nurodomas kaip „viena didžiausių piniginio ir fiskalinio valdymo klaidų, padarytų iki bankų žlugimo“ (17). Be to, ataskaitoje kritiškai vertinamos tuometės itin lengvos bankų skolinimosi iš Islandijos centrinio banko sąlygos, nes Islandijos centrinio banko trumpalaikės garantuotos paskolos padidėjo nuo 30 mlrd. ISK 2005 m. rudenį iki 500 mlrd. ISK 2008 m. spalio pradžioje. |
| --- | --- |

(21)

Specialiosios tyrimų komisijos ataskaitoje minimi įvykiai, susiję su platesniu ekonomikos kontekstu, kuris taip pat paveikė staigų bankų augimą ir prisidėjo prie nesubalansuoto dydžio ir finansinių paslaugų sektoriaus bei likusios ekonomikos dalies sąveikos. Ataskaitoje padaryta išvada, kad Vyriausybės politika (ypač fiskalinė) veikiausiai prisidėjo prie per didelės plėtros ir disbalanso ir kad Islandijos centrinio banko pinigų politika nebuvo pakankamai griežta. Islandijos būsto finansavimo fondo skolinimo taisyklių supaprastinimas ataskaitoje taip pat nurodomas kaip „viena didžiausių piniginio ir fiskalinio valdymo klaidų, padarytų iki bankų žlugimo“ (17). Be to, ataskaitoje kritiškai vertinamos tuometės itin lengvos bankų skolinimosi iš Islandijos centrinio banko sąlygos, nes Islandijos centrinio banko trumpalaikės garantuotos paskolos padidėjo nuo 30 mlrd. ISK 2005 m. rudenį iki 500 mlrd. ISK 2008 m. spalio pradžioje.

Islandijos krona, užsienio sąskaitų disbalansas ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumai

| (22) | Ataskaitoje pažymima, kad 2006 m. Islandijos kronos vertė buvo netvariai didelė, Islandijos einamųjų sąskaitų deficitas buvo didesnis kaip 16 % BVP, o įsipareigojimai užsienio valiuta atėmus turtą siekė beveik visą metinį BVP. Taip buvo sudarytos sąlygos finansų krizei. 2007 m. pabaigoje kronos vertė buvo sumažėjusi, o kredito įsipareigojimų nevykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumai Islandijoje ir bankuose eksponentiškai didėjo. |
| --- | --- |

(22)

Ataskaitoje pažymima, kad 2006 m. Islandijos kronos vertė buvo netvariai didelė, Islandijos einamųjų sąskaitų deficitas buvo didesnis kaip 16 % BVP, o įsipareigojimai užsienio valiuta atėmus turtą siekė beveik visą metinį BVP. Taip buvo sudarytos sąlygos finansų krizei. 2007 m. pabaigoje kronos vertė buvo sumažėjusi, o kredito įsipareigojimų nevykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumai Islandijoje ir bankuose eksponentiškai didėjo.

2.3.   Priemonės, kurių imtasi bankų sektoriui atkurti

| (23) | Po trijų didžiausių komercinių bankų (įskaitant „Glitnir“) žlugimo 2008 m. spalio mėn. Islandijos valdžios institucijos susidūrė su precedento neturinčiu iššūkiu apsaugoti tolesnes bankų operacijas Islandijoje (18). Politika, kurios laikėsi Islandijos Vyriausybė, iš esmės nustatyta Nepaprastosios padėties įstatymu (19), Islandijos parlamento priimtu 2008 m. spalio 6 d. Įstatymu Finansų priežiūros institucijai suteikti specialieji įgaliojimai perimti finansų įmonių kontrolę ir reikiamai disponuoti jų turtu ir įsipareigojimais. Finansų ministras įgaliotas iždo vardu išmokėti lėšas steigiant naujas finansų įmones. Be to, nustatyta, kad finansų įmonių bankroto bylose pirmenybė teikiama indėlių, o ne kitiems reikalavimams. Vyriausybė paskelbė, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų skyriuose Islandijoje bus visiškai apsaugoti. |
| --- | --- |

(23)

Po trijų didžiausių komercinių bankų (įskaitant „Glitnir“) žlugimo 2008 m. spalio mėn. Islandijos valdžios institucijos susidūrė su precedento neturinčiu iššūkiu apsaugoti tolesnes bankų operacijas Islandijoje (18). Politika, kurios laikėsi Islandijos Vyriausybė, iš esmės nustatyta Nepaprastosios padėties įstatymu (19), Islandijos parlamento priimtu 2008 m. spalio 6 d. Įstatymu Finansų priežiūros institucijai suteikti specialieji įgaliojimai perimti finansų įmonių kontrolę ir reikiamai disponuoti jų turtu ir įsipareigojimais. Finansų ministras įgaliotas iždo vardu išmokėti lėšas steigiant naujas finansų įmones. Be to, nustatyta, kad finansų įmonių bankroto bylose pirmenybė teikiama indėlių, o ne kitiems reikalavimams. Vyriausybė paskelbė, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų skyriuose Islandijoje bus visiškai apsaugoti.

| (24) | Pagal šią politiką pirmiausia siekta apsaugoti pagrindines šalies bankų, mokėjimų ir atsiskaitymų sistemų funkcijas. Per pirmąsias savaites po žlugimo, bendradarbiaudama su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF), Islandijos Vyriausybė parengė ekonomikos programą, pagal kurią 2008 m. lapkričio 20 d. buvo patvirtintas Islandijos prašymas, kad fondas sudarytų dvejų metų rezervinį susitarimą, taip pat kad TVF suteiktų 2,1 mlrd. JAV dolerių (USD) paskolą, skirtą Islandijos valiutos atsargoms padidinti. Papildomas paskolas iki 3 mlrd. USD užtikrino kitos Skandinavijos šalys ir kai kurie kiti prekybos partneriai. Iš TVF paskolos 827 mln. USD buvo panaudoti iš karto, o likusi suma išmokėta aštuoniomis lygiomis dalimis pagal programos ketvirčių apžvalgas. |
| --- | --- |

(24)

Pagal šią politiką pirmiausia siekta apsaugoti pagrindines šalies bankų, mokėjimų ir atsiskaitymų sistemų funkcijas. Per pirmąsias savaites po žlugimo, bendradarbiaudama su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF), Islandijos Vyriausybė parengė ekonomikos programą, pagal kurią 2008 m. lapkričio 20 d. buvo patvirtintas Islandijos prašymas, kad fondas sudarytų dvejų metų rezervinį susitarimą, taip pat kad TVF suteiktų 2,1 mlrd. JAV dolerių (USD) paskolą, skirtą Islandijos valiutos atsargoms padidinti. Papildomas paskolas iki 3 mlrd. USD užtikrino kitos Skandinavijos šalys ir kai kurie kiti prekybos partneriai. Iš TVF paskolos 827 mln. USD buvo panaudoti iš karto, o likusi suma išmokėta aštuoniomis lygiomis dalimis pagal programos ketvirčių apžvalgas.

| (25) | TVF programa – plati stabilizavimo programa, kurioje dėmesys sutelktas į tris svarbiausius tikslus. Pirma – stabilizuoti kroną ir susigrąžinti pasitikėjimą ja, kad būtų suvaldyta neigiama krizės įtaka ekonomikai. Tarp naudotų priemonių buvo ir naujos kapitalo kontrolės priemonės, skirtos kapitalo nutekėjimui sustabdyti. Antra, programoje buvo numatyta išsami bankų restruktūrizavimo strategija, kurios galutinis tikslas – atgaivinti Islandijos finansų sistemos gyvybingumą ir apsaugoti šalies tarptautinius finansinius santykius. Tarp antraeilių tikslų buvo siekis užtikrinti objektyvų bankų turto vertės nustatymą, padidinti turto susigrąžinimą ir stiprinti priežiūrą. Trečia, šia programa siekta užtikrinti tvarius viešuosius finansus apribojant bankrutavusių bankų nuostolių padengimą valstybės lėšomis ir įgyvendinti vidutinės trukmės finansų konsolidavimo planą. |
| --- | --- |

(25)

TVF programa – plati stabilizavimo programa, kurioje dėmesys sutelktas į tris svarbiausius tikslus. Pirma – stabilizuoti kroną ir susigrąžinti pasitikėjimą ja, kad būtų suvaldyta neigiama krizės įtaka ekonomikai. Tarp naudotų priemonių buvo ir naujos kapitalo kontrolės priemonės, skirtos kapitalo nutekėjimui sustabdyti. Antra, programoje buvo numatyta išsami bankų restruktūrizavimo strategija, kurios galutinis tikslas – atgaivinti Islandijos finansų sistemos gyvybingumą ir apsaugoti šalies tarptautinius finansinius santykius. Tarp antraeilių tikslų buvo siekis užtikrinti objektyvų bankų turto vertės nustatymą, padidinti turto susigrąžinimą ir stiprinti priežiūrą. Trečia, šia programa siekta užtikrinti tvarius viešuosius finansus apribojant bankrutavusių bankų nuostolių padengimą valstybės lėšomis ir įgyvendinti vidutinės trukmės finansų konsolidavimo planą.

| (26) | Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad valdžios institucijų politikos galimybės yra ribotos dėl išskirtinių aplinkybių, susijusių su didelio masto bankų sistema ir su iždo finansiniu pajėgumu. Todėl pasirinkti sprendimai daug kuo skyrėsi nuo priemonių, naudotų kitų šalių, kuriose kilo grėsmė finansiniam stabilumui, Vyriausybių. |
| --- | --- |

(26)

Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad valdžios institucijų politikos galimybės yra ribotos dėl išskirtinių aplinkybių, susijusių su didelio masto bankų sistema ir su iždo finansiniu pajėgumu. Todėl pasirinkti sprendimai daug kuo skyrėsi nuo priemonių, naudotų kitų šalių, kuriose kilo grėsmė finansiniam stabilumui, Vyriausybių.

| (27) | Remiantis Nepaprastosios padėties įstatymu, trys dideli komerciniai bankai – „Glitnir“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupþing“ – buvo padalyti į senuosius ir naujuosius. Finansų ministras įsteigė tris akcines bendroves, kurios perėmė šalyje vykdomas senųjų bankų operacijas, ir paskyrė jų direktorių valdybas. Finansų priežiūros institucija perėmė senųjų bankų kontrolę, asignavo iš esmės jų vidaus turtą ir įsipareigojimus (indėlius) naujiesiems bankams, kurie tęsė bankų operacijas Islandijoje, o senųjų bankų priežiūra buvo pavesta atitinkamiems jų pertvarkymo komitetams (20). Užsienio turtas ir įsipareigojimai buvo daugiausia paskirti seniesiems bankams, kurie vėliau buvo likviduoti ir galiausiai nutraukė visas užsienio operacijas (21). |
| --- | --- |

(27)

Remiantis Nepaprastosios padėties įstatymu, trys dideli komerciniai bankai – „Glitnir“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupþing“ – buvo padalyti į senuosius ir naujuosius. Finansų ministras įsteigė tris akcines bendroves, kurios perėmė šalyje vykdomas senųjų bankų operacijas, ir paskyrė jų direktorių valdybas. Finansų priežiūros institucija perėmė senųjų bankų kontrolę, asignavo iš esmės jų vidaus turtą ir įsipareigojimus (indėlius) naujiesiems bankams, kurie tęsė bankų operacijas Islandijoje, o senųjų bankų priežiūra buvo pavesta atitinkamiems jų pertvarkymo komitetams (20). Užsienio turtas ir įsipareigojimai buvo daugiausia paskirti seniesiems bankams, kurie vėliau buvo likviduoti ir galiausiai nutraukė visas užsienio operacijas (21).

| (28) | 2008 m. lapkričio 14 d. trijų naujųjų bankų laikinuosiuose pradiniuose balansuose pateiktais skaičiavimais, bendras bankų turtas sudarė 2 886 mlrd. ISK, o valstybės suteiktas kapitalas – 385 mlrd. ISK. Bendra numatyta obligacijų, kurias naujieji bankai turėjo išleisti senųjų bankų naudai kaip mokestį už perduoto turto vertę, viršijančią įsipareigojimus, suma buvo 1 153 mlrd. ISK. Finansų priežiūros institucija pavedė „Deloitte LLP“ įvertinti perduoto turto ir įsipareigojimų vertę. Atliekant nepriklausomą vertinimą buvo nustatytos ne perduoto grynojo turto vertės, o tam tikros ribos. Taip pat paaiškėjo, kad bankų kreditoriai yra nepatenkinti vertinimu, kuris, jų manymu, nebuvo nešališkas, ir skundžiasi negalintys apginti savo interesų. Dėl šių problemų buvo pakeista atsiskaitymo tarp senųjų ir naujųjų bankų politika ir numatyta, kad šalys, užuot pasikliovusios nepriklausomo eksperto vertinimais, turėtų mėginti derybomis pasiekti susitarimus dėl perduoto grynojo turto vertės. |
| --- | --- |

(28)

2008 m. lapkričio 14 d. trijų naujųjų bankų laikinuosiuose pradiniuose balansuose pateiktais skaičiavimais, bendras bankų turtas sudarė 2 886 mlrd. ISK, o valstybės suteiktas kapitalas – 385 mlrd. ISK. Bendra numatyta obligacijų, kurias naujieji bankai turėjo išleisti senųjų bankų naudai kaip mokestį už perduoto turto vertę, viršijančią įsipareigojimus, suma buvo 1 153 mlrd. ISK. Finansų priežiūros institucija pavedė „Deloitte LLP“ įvertinti perduoto turto ir įsipareigojimų vertę. Atliekant nepriklausomą vertinimą buvo nustatytos ne perduoto grynojo turto vertės, o tam tikros ribos. Taip pat paaiškėjo, kad bankų kreditoriai yra nepatenkinti vertinimu, kuris, jų manymu, nebuvo nešališkas, ir skundžiasi negalintys apginti savo interesų. Dėl šių problemų buvo pakeista atsiskaitymo tarp senųjų ir naujųjų bankų politika ir numatyta, kad šalys, užuot pasikliovusios nepriklausomo eksperto vertinimais, turėtų mėginti derybomis pasiekti susitarimus dėl perduoto grynojo turto vertės.

| (29) | Buvo aišku, kad šalims bus sudėtinga susitarti dėl vertinimo, nes jis akivaizdžiai priklausė nuo įvairių prielaidų, dėl kurių šalys galėjo nesutarti. Valstybė siekė sudaryti susitarimus dėl bazinio įvertinimo, kuriuo būtų sukurtas tvirtas pradinio naujų bankų kapitalizavimo pamatas. Turto, viršijančio bazinį vertinimą, kainų rodiklius buvo galima priskirti kreditoriams sąlyginių obligacijų forma arba bankų rizikos kapitalo vertės padidėjimo forma, nes per derybas paaiškėjo, kad „Glitnir“ ir „Kaupþing“ pertvarkymų komitetai ir dauguma jų kreditorių gali norėti įsigyti naujųjų bankų turto ir tokiu būdu jie galėtų pasipelnyti iš galbūt padidėsiančių perduoto turto verčių. |
| --- | --- |

(29)

Buvo aišku, kad šalims bus sudėtinga susitarti dėl vertinimo, nes jis akivaizdžiai priklausė nuo įvairių prielaidų, dėl kurių šalys galėjo nesutarti. Valstybė siekė sudaryti susitarimus dėl bazinio įvertinimo, kuriuo būtų sukurtas tvirtas pradinio naujų bankų kapitalizavimo pamatas. Turto, viršijančio bazinį vertinimą, kainų rodiklius buvo galima priskirti kreditoriams sąlyginių obligacijų forma arba bankų rizikos kapitalo vertės padidėjimo forma, nes per derybas paaiškėjo, kad „Glitnir“ ir „Kaupþing“ pertvarkymų komitetai ir dauguma jų kreditorių gali norėti įsigyti naujųjų bankų turto ir tokiu būdu jie galėtų pasipelnyti iš galbūt padidėsiančių perduoto turto verčių.

| (30) | Visiškas trijų naujų bankų kapitalizavimas ir susitarimų su senųjų bankų kreditoriais pagrindas buvo paskelbtas 2009 m. liepos 20 d. Vyriausybė, kaip vienintelė trijų naujų bankų savininkė, su senųjų bankų pertvarkymo komitetais sudarė susitarimo projekto metmenis dėl būdų, kuriais bus gauta ir sumokėta kompensacija už grynojo turto perdavimą naujiesiems bankams. Dviejų naujųjų bankų, „Íslandsbanki“ ir „Nýja Kaupþing“ (kurio pavadinimas vėliau pakeistas į „Arion banki“), atžvilgiu buvo numatytos ir sąlyginės sutartys, pagal kurias senieji bankai turėjo pasirašyti didžiąją dalį akcijų naujuosiuose bankuose. |
| --- | --- |

(30)

Visiškas trijų naujų bankų kapitalizavimas ir susitarimų su senųjų bankų kreditoriais pagrindas buvo paskelbtas 2009 m. liepos 20 d. Vyriausybė, kaip vienintelė trijų naujų bankų savininkė, su senųjų bankų pertvarkymo komitetais sudarė susitarimo projekto metmenis dėl būdų, kuriais bus gauta ir sumokėta kompensacija už grynojo turto perdavimą naujiesiems bankams. Dviejų naujųjų bankų, „Íslandsbanki“ ir „Nýja Kaupþing“ (kurio pavadinimas vėliau pakeistas į „Arion banki“), atžvilgiu buvo numatytos ir sąlyginės sutartys, pagal kurias senieji bankai turėjo pasirašyti didžiąją dalį akcijų naujuosiuose bankuose.

| (31) | Remdamiesi pirmiau nurodytais preliminariais susitarimais, senųjų bankų pertvarkymo komitetai nusprendė 2009 m. spalio mėn. („Glitnir“) ir 2009 m. gruodžio mėn. („Kaupþing“ ir „Landsbanki Islands“) pasinaudoti sutartomis galimybėmis ir pasirašyti naujųjų bankų akcijas. 2009 m. gruodžio 18 d. Vyriausybė pranešė, kad banko atkūrimas baigtas, kad Islandijos valdžios institucijos sudarė susitarimus su naujaisiais bankais ir susitarimus su „Glitnir“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupþing“ pertvarkymo komitetais jų kreditorių vardu dėl atsiskaitymų, susijusių su turtu, kuris buvo perduotas iš senųjų bankų naujiesiems, ir kad naujieji bankai bus visiškai finansuojami. |
| --- | --- |

(31)

Remdamiesi pirmiau nurodytais preliminariais susitarimais, senųjų bankų pertvarkymo komitetai nusprendė 2009 m. spalio mėn. („Glitnir“) ir 2009 m. gruodžio mėn. („Kaupþing“ ir „Landsbanki Islands“) pasinaudoti sutartomis galimybėmis ir pasirašyti naujųjų bankų akcijas. 2009 m. gruodžio 18 d. Vyriausybė pranešė, kad banko atkūrimas baigtas, kad Islandijos valdžios institucijos sudarė susitarimus su naujaisiais bankais ir susitarimus su „Glitnir“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupþing“ pertvarkymo komitetais jų kreditorių vardu dėl atsiskaitymų, susijusių su turtu, kuris buvo perduotas iš senųjų bankų naujiesiems, ir kad naujieji bankai bus visiškai finansuojami.

| (32) | Kaip paaiškėjo vėliau, iždo įnašas į naujųjų bankų turtą buvo labai sumažintas: nuo pradžioje numatytų 385 mlrd. ISK iki 135 mlrd. ISK akcinio kapitalo forma, o dviejų iš trijų bankų atveju – „Íslandsbanki“ ir „Arion banki“ – maždaug 55 mlrd. ISK antrojo lygio kapitalo subordinuotųjų paskolų forma arba iš viso 190 mlrd. ISK. Be to, iždas „Íslandsbanki“ ir „Arion banki“ suteikė tam tikras likvidumo priemones. Senųjų bankų naujiesiems bankams suteiktas akcinis kapitalas iš viso sudarė maždaug 156 mlrd. ISK. Todėl bendra naujų bankų kapitalizavimo suma buvo maždaug 346 mlrd. ISK. Taigi sutartyse vietoje visiškos trijų bankų nuosavybės teisės buvo numatyta, kad valstybės turtas bus sumažintas maždaug iki 5 % „Íslandsbanki“ atveju, 13 % – „Arion banki“ atveju, 81 % – „Landsbankinn“ atveju. |
| --- | --- |

(32)

Kaip paaiškėjo vėliau, iždo įnašas į naujųjų bankų turtą buvo labai sumažintas: nuo pradžioje numatytų 385 mlrd. ISK iki 135 mlrd. ISK akcinio kapitalo forma, o dviejų iš trijų bankų atveju – „Íslandsbanki“ ir „Arion banki“ – maždaug 55 mlrd. ISK antrojo lygio kapitalo subordinuotųjų paskolų forma arba iš viso 190 mlrd. ISK. Be to, iždas „Íslandsbanki“ ir „Arion banki“ suteikė tam tikras likvidumo priemones. Senųjų bankų naujiesiems bankams suteiktas akcinis kapitalas iš viso sudarė maždaug 156 mlrd. ISK. Todėl bendra naujų bankų kapitalizavimo suma buvo maždaug 346 mlrd. ISK. Taigi sutartyse vietoje visiškos trijų bankų nuosavybės teisės buvo numatyta, kad valstybės turtas bus sumažintas maždaug iki 5 % „Íslandsbanki“ atveju, 13 % – „Arion banki“ atveju, 81 % – „Landsbankinn“ atveju.

| (33) | Nors šis senųjų bankų kreditorių įvykdytas dviejų iš trijų bankų perėmimas išsprendė didžiausius finansų sektoriaus atkūrimo klausimus ir padėjo sukurti tvirtesnį naujųjų bankų kapitalo pagrindą, liko daug trūkumų, kuriuos reikėjo ištaisyti. Nuo 2009 m. rudens bankai daugiausia pastangų skyrė vidaus klausimams spręsti – formavo bendrą operacijų strategiją ir ypač restruktūrizavo savo paskolų portfelius, kurie kėlė didžiausią riziką jų operacijoms ir ilgalaikiam gyvybingumui. Restruktūrizavimo procesas vyko sunkiai dėl įvairių sudėtingų veiksnių, įskaitant Aukščiausiojo Teismo sprendimus dėl Islandijos kronomis suteiktų, bet pagal užsienio valiutas indeksuotų paskolų neteisėtumo. Su „Íslandsbanki“ susiję šio restruktūrizavimo kausimai aptariami toliau. |
| --- | --- |

(33)

Nors šis senųjų bankų kreditorių įvykdytas dviejų iš trijų bankų perėmimas išsprendė didžiausius finansų sektoriaus atkūrimo klausimus ir padėjo sukurti tvirtesnį naujųjų bankų kapitalo pagrindą, liko daug trūkumų, kuriuos reikėjo ištaisyti. Nuo 2009 m. rudens bankai daugiausia pastangų skyrė vidaus klausimams spręsti – formavo bendrą operacijų strategiją ir ypač restruktūrizavo savo paskolų portfelius, kurie kėlė didžiausią riziką jų operacijoms ir ilgalaikiam gyvybingumui. Restruktūrizavimo procesas vyko sunkiai dėl įvairių sudėtingų veiksnių, įskaitant Aukščiausiojo Teismo sprendimus dėl Islandijos kronomis suteiktų, bet pagal užsienio valiutas indeksuotų paskolų neteisėtumo. Su „Íslandsbanki“ susiję šio restruktūrizavimo kausimai aptariami toliau.

Makroekonominė aplinka

| (34) | Po 2008 m. spalio mėn. įvykusio bankų žlugimo prasidėjo didelė ekonominė sumaištis. Islandijos finansų sistemos sunkumus didino smukęs pasitikėjimas jos valiuta. Krona gerokai nuvertėjo per pirmąjį 2008 m. ketvirtį ir dar kartą rudenį, prieš trijų komercinių bangų žlugimą ir po jo. Nepaisant kapitalo kontrolės priemonių, kurių imtasi 2008 m. rudenį, valiutos kurso svyravimas tęsėsi 2009 m (22). Ši maišatis sukėlė didelį Islandijos ekonomikos nuosmukį: 2009 m. BVP sumažėjo 6,8 %, o 2010 m. – 4 %. |
| --- | --- |

(34)

Po 2008 m. spalio mėn. įvykusio bankų žlugimo prasidėjo didelė ekonominė sumaištis. Islandijos finansų sistemos sunkumus didino smukęs pasitikėjimas jos valiuta. Krona gerokai nuvertėjo per pirmąjį 2008 m. ketvirtį ir dar kartą rudenį, prieš trijų komercinių bangų žlugimą ir po jo. Nepaisant kapitalo kontrolės priemonių, kurių imtasi 2008 m. rudenį, valiutos kurso svyravimas tęsėsi 2009 m (22). Ši maišatis sukėlė didelį Islandijos ekonomikos nuosmukį: 2009 m. BVP sumažėjo 6,8 %, o 2010 m. – 4 %.

| (35) | Viena iš ekonominės krizės pasekmių buvo staigiai išaugęs nedarbas (nuo 1,6 % 2008 m. iki 8 % 2009 m.), padidėjusi infliacija ir sumažėjęs realusis darbo užmokestis. Be to, labai išaugo bendrovių ir namų ūkių skola ir neveiksnių paskolų dalis bankų paskolų portfeliuose, taip pat finansinių sunkumų patiriančių įmonių, kurias perėmė naujieji bankai, skaičius. Didelės fiskalinės bankų sistemos restruktūrizavimo sąnaudos irgi lėmė didelį fiskalinio deficito ir viešojo sektoriaus skolos augimą. |
| --- | --- |

(35)

Viena iš ekonominės krizės pasekmių buvo staigiai išaugęs nedarbas (nuo 1,6 % 2008 m. iki 8 % 2009 m.), padidėjusi infliacija ir sumažėjęs realusis darbo užmokestis. Be to, labai išaugo bendrovių ir namų ūkių skola ir neveiksnių paskolų dalis bankų paskolų portfeliuose, taip pat finansinių sunkumų patiriančių įmonių, kurias perėmė naujieji bankai, skaičius. Didelės fiskalinės bankų sistemos restruktūrizavimo sąnaudos irgi lėmė didelį fiskalinio deficito ir viešojo sektoriaus skolos augimą.

| (36) | Po didelio nuosmukio Islandijos statistikos institucijos pateikti preliminarūs duomenys parodė 2011 m. antros pusės ir visų metų pokyčius – BVP augimas sudarė 3,1 %, palyginti su 2010 m. |
| --- | --- |

(36)

Po didelio nuosmukio Islandijos statistikos institucijos pateikti preliminarūs duomenys parodė 2011 m. antros pusės ir visų metų pokyčius – BVP augimas sudarė 3,1 %, palyginti su 2010 m.

| (37) | Ekonomika 2011 m. augo daugiausia dėl padidėjusios vidaus paklausos, ypač dėl 4 % išaugusio privataus namų ūkio vartojimo. Prisidėjo ir augantis uždarbis bei socialinės išmokos, taip pat kai kurios politikos iniciatyvos, kurių buvo imtasi norint palengvinti namų ūkių skolos mokėjimo naštą, įskaitant laikiną palūkanų subsidijavimą, paskolų mokėjimo įšaldymą ir ankstyvą privačių pensijų santaupų grąžinimą. Preliminarūs 2011 m. duomenys taip pat rodo lėtą iki tol buvusio itin menko investavimo augimą (23). Per pastaruosius trejus metus sumažėjo valdžios sektoriaus vartojimo lygis. |
| --- | --- |

(37)

Ekonomika 2011 m. augo daugiausia dėl padidėjusios vidaus paklausos, ypač dėl 4 % išaugusio privataus namų ūkio vartojimo. Prisidėjo ir augantis uždarbis bei socialinės išmokos, taip pat kai kurios politikos iniciatyvos, kurių buvo imtasi norint palengvinti namų ūkių skolos mokėjimo naštą, įskaitant laikiną palūkanų subsidijavimą, paskolų mokėjimo įšaldymą ir ankstyvą privačių pensijų santaupų grąžinimą. Preliminarūs 2011 m. duomenys taip pat rodo lėtą iki tol buvusio itin menko investavimo augimą (23). Per pastaruosius trejus metus sumažėjo valdžios sektoriaus vartojimo lygis.

| (38) | Po bendraisiais makroekonomikos duomenimis slypi svarbesni sektorių skirtumai. Žlugo ne tik finansų sektorius – labai susiaurėjo statybų ir daugelis kitų šalies gamybos ir paslaugų sektorių. Kita vertus, išaugo kai kurie eksporto sektoriai. Dėl mažo kronos kurso ir gana stabilių jūrų ir aliuminio produktų kainų užsienio valiuta prasidėjus ekonomikos krizei eksporto pajamos išaugo, taip pat padidėjo pajamos iš turizmo ir kitų paslaugų eksporto. Tuo pačiu metu labai smuko importo lygis, todėl 2010 m. prekybos balansas (24) laikinai maždaug 10 % viršijo BVP. Tačiau 2011 m. padidėjus vidaus paklausai importas vėl išaugo ir tai lėmė mažesnį teigiamą prekybos balansą – 8,2 % BVP. |
| --- | --- |

(38)

Po bendraisiais makroekonomikos duomenimis slypi svarbesni sektorių skirtumai. Žlugo ne tik finansų sektorius – labai susiaurėjo statybų ir daugelis kitų šalies gamybos ir paslaugų sektorių. Kita vertus, išaugo kai kurie eksporto sektoriai. Dėl mažo kronos kurso ir gana stabilių jūrų ir aliuminio produktų kainų užsienio valiuta prasidėjus ekonomikos krizei eksporto pajamos išaugo, taip pat padidėjo pajamos iš turizmo ir kitų paslaugų eksporto. Tuo pačiu metu labai smuko importo lygis, todėl 2010 m. prekybos balansas (24) laikinai maždaug 10 % viršijo BVP. Tačiau 2011 m. padidėjus vidaus paklausai importas vėl išaugo ir tai lėmė mažesnį teigiamą prekybos balansą – 8,2 % BVP.

| (39) | Islandijos statistikos institucijos 2012–2017 m. prognozės rodo, kad laipsniškas ekonomikos atsigavimas tęsis, o 2012 m. pasiektas 2,6 % augimas. Panašaus augimo lygio tikimasi visą prognozuojamą laikotarpį. Tačiau kai kurios prognozės kelia abejonių. Planuojamos didelio masto pramonės investicijos gali būti vėl atidėtos. Islandijos prekybos sąlygas neigiamai paveiktų užsitęsęs nuosmukis pagrindinėse prekybos šalyse, o tai lemtų mažesnį augimo tempą Islandijoje. Lėčiau, nei tikėtasi, mažėjanti namų ūkių ir įmonių skolos našta ir toliau ribos vidaus paklausą bei ekonomikos augimo perspektyvas. Augimui taip pat gali kliudyti nesibaigiantis kainų nestabilumas, susijęs su valiutos kurso svyravimu kapitalo kontrolės priemonių pašalinimo kontekste. |
| --- | --- |

(39)

Islandijos statistikos institucijos 2012–2017 m. prognozės rodo, kad laipsniškas ekonomikos atsigavimas tęsis, o 2012 m. pasiektas 2,6 % augimas. Panašaus augimo lygio tikimasi visą prognozuojamą laikotarpį. Tačiau kai kurios prognozės kelia abejonių. Planuojamos didelio masto pramonės investicijos gali būti vėl atidėtos. Islandijos prekybos sąlygas neigiamai paveiktų užsitęsęs nuosmukis pagrindinėse prekybos šalyse, o tai lemtų mažesnį augimo tempą Islandijoje. Lėčiau, nei tikėtasi, mažėjanti namų ūkių ir įmonių skolos našta ir toliau ribos vidaus paklausą bei ekonomikos augimo perspektyvas. Augimui taip pat gali kliudyti nesibaigiantis kainų nestabilumas, susijęs su valiutos kurso svyravimu kapitalo kontrolės priemonių pašalinimo kontekste.

2.4.   Finansų priežiūra ir reguliavimo sistemos gerinimas

| (40) | Finansų priežiūros institucija, atlikusi pradinį darbą, susijusį su naujųjų bankų steigimu ir iš senųjų bankų perkelto grynojo turto vertės įvertinimu, 2009 m. pavasarį atliko naujųjų bankų ir jų verslo planų, finansinių pajėgumų ir kapitalo reikalavimų vadinamuosiuose užbaigimo projektuose auditą. Jis buvo atliktas padedant tarptautinei konsultavimo vadybos klausimais įmonei „Oliver Wyman“. |
| --- | --- |

(40)

Finansų priežiūros institucija, atlikusi pradinį darbą, susijusį su naujųjų bankų steigimu ir iš senųjų bankų perkelto grynojo turto vertės įvertinimu, 2009 m. pavasarį atliko naujųjų bankų ir jų verslo planų, finansinių pajėgumų ir kapitalo reikalavimų vadinamuosiuose užbaigimo projektuose auditą. Jis buvo atliktas padedant tarptautinei konsultavimo vadybos klausimais įmonei „Oliver Wyman“.

| (41) | Užbaigusi auditą, Finansų priežiūros institucija suteikė bankams veiklos licencijas pagal įvairias sąlygas. Atsižvelgiant į turto portfelių kokybę ir numatomą ekonomikos padėties netikrumą, manyta, kad minėtiems trims bankams reikia nustatyti aukštesnius kapitalo reikalavimus nei įstatymuose numatytas minimumas. Todėl Finansų priežiūros institucija jiems nustatė 16 % kapitalo pakankamumo rodiklių minimumą ir 12 % pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklio minimumą. Reikalavimai turėjo būti vykdomi ne trumpiau kaip 3 metus, nebent Finansų priežiūros institucija, juos peržiūrėjusi, būtų nusprendusi kitaip. Taip pat buvo nustatytos likvidumo sąlygos, pagal kurias reikalauta, kad turimos likvidžios lėšos bet kuriuo metu sudarytų ne mažiau kaip 20 % indėlių, o grynieji pinigai arba grynųjų pinigų ekvivalentai – ne mažiau kaip 5 % indėlių. Be to, nustatyti reikalavimai dėl kitų klausimų, pvz., paskolų portfelių restruktūrizavimo, rizikos vertinimo, bendrojo valdymo ir nuosavybės. Panašius kapitalo reikalavimus Finansų priežiūros institucija nustatė ir kitoms finansų įmonėms. |
| --- | --- |

(41)

Užbaigusi auditą, Finansų priežiūros institucija suteikė bankams veiklos licencijas pagal įvairias sąlygas. Atsižvelgiant į turto portfelių kokybę ir numatomą ekonomikos padėties netikrumą, manyta, kad minėtiems trims bankams reikia nustatyti aukštesnius kapitalo reikalavimus nei įstatymuose numatytas minimumas. Todėl Finansų priežiūros institucija jiems nustatė 16 % kapitalo pakankamumo rodiklių minimumą ir 12 % pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklio minimumą. Reikalavimai turėjo būti vykdomi ne trumpiau kaip 3 metus, nebent Finansų priežiūros institucija, juos peržiūrėjusi, būtų nusprendusi kitaip. Taip pat buvo nustatytos likvidumo sąlygos, pagal kurias reikalauta, kad turimos likvidžios lėšos bet kuriuo metu sudarytų ne mažiau kaip 20 % indėlių, o grynieji pinigai arba grynųjų pinigų ekvivalentai – ne mažiau kaip 5 % indėlių. Be to, nustatyti reikalavimai dėl kitų klausimų, pvz., paskolų portfelių restruktūrizavimo, rizikos vertinimo, bendrojo valdymo ir nuosavybės. Panašius kapitalo reikalavimus Finansų priežiūros institucija nustatė ir kitoms finansų įmonėms.

| (42) | Ekonomikos stabilizavimo programoje, kuri buvo sudaryta konsultuojantis su TVF, buvo numatyta visos finansinių paslaugų reguliavimo sistemos peržiūra ir priežiūra, siekiant pagerinti apsaugą nuo finansų krizių ateityje. Vyriausybė pakvietė buvusį Suomijos finansų priežiūros institucijos generalinį direktorių Kaarlo Jännärį atlikti esamos reguliavimo sistemos ir priežiūros praktikos vertinimo. Tarp K. Jännärio pateiktų pagerinimo pasiūlymų buvo siūlymas sukurti Nacionalinį kredito registrą prie Finansų priežiūros institucijos, siekiant sistemoje sumažinti kreditų riziką. Jo ataskaitoje taip pat buvo siūloma nustatyti griežtesnes taisykles ir praktiką, susijusias su didele rizika ir skolinimu, taip pat atlikti daugiau patikrinimų vietoje, kad būtų galima patvirtinti ne vietoje vykdomos priežiūros duomenis ir ataskaitas, ypač susijusias su kredito rizika, likvidumo rizika ir užsienio valiutų rizika. Taip pat rekomenduota peržiūrėti ir pagerinti indėlių garantijos sistemą, atidžiai stebint įvykius ES. |
| --- | --- |

(42)

Ekonomikos stabilizavimo programoje, kuri buvo sudaryta konsultuojantis su TVF, buvo numatyta visos finansinių paslaugų reguliavimo sistemos peržiūra ir priežiūra, siekiant pagerinti apsaugą nuo finansų krizių ateityje. Vyriausybė pakvietė buvusį Suomijos finansų priežiūros institucijos generalinį direktorių Kaarlo Jännärį atlikti esamos reguliavimo sistemos ir priežiūros praktikos vertinimo. Tarp K. Jännärio pateiktų pagerinimo pasiūlymų buvo siūlymas sukurti Nacionalinį kredito registrą prie Finansų priežiūros institucijos, siekiant sistemoje sumažinti kreditų riziką. Jo ataskaitoje taip pat buvo siūloma nustatyti griežtesnes taisykles ir praktiką, susijusias su didele rizika ir skolinimu, taip pat atlikti daugiau patikrinimų vietoje, kad būtų galima patvirtinti ne vietoje vykdomos priežiūros duomenis ir ataskaitas, ypač susijusias su kredito rizika, likvidumo rizika ir užsienio valiutų rizika. Taip pat rekomenduota peržiūrėti ir pagerinti indėlių garantijos sistemą, atidžiai stebint įvykius ES.

| (43) | Vėliau Vyriausybė pateikė Islandijos parlamentui įstatymo projektą, kuris, be kita ko, buvo pagrįstas K. Jännärio pateiktais siūlymais ir nuo 2009 m. atliktais EEE finansinės veiklos teisės aktų daliniais pakeitimais. Jis buvo priimtas ir įsigaliojo 2010 m. liepos 1 d. kaip Įstatymas Nr. 75/2010. Naujuoju įstatymu buvo padaryta daug Finansų įmonių įstatymo dalinių pakeitimų. Vėliau padaryta keletas kitų finansų įmonių teisės aktų bei finansinių paslaugų reguliavimo ir priežiūros dalinių pakeitimų. Šie daliniai pakeitimai plačiau aptarti priede. |
| --- | --- |

(43)

Vėliau Vyriausybė pateikė Islandijos parlamentui įstatymo projektą, kuris, be kita ko, buvo pagrįstas K. Jännärio pateiktais siūlymais ir nuo 2009 m. atliktais EEE finansinės veiklos teisės aktų daliniais pakeitimais. Jis buvo priimtas ir įsigaliojo 2010 m. liepos 1 d. kaip Įstatymas Nr. 75/2010. Naujuoju įstatymu buvo padaryta daug Finansų įmonių įstatymo dalinių pakeitimų. Vėliau padaryta keletas kitų finansų įmonių teisės aktų bei finansinių paslaugų reguliavimo ir priežiūros dalinių pakeitimų. Šie daliniai pakeitimai plačiau aptarti priede.

2.5.   Svarbiausi ateities iššūkiai (25)

| (44) | Nepaisant didelių laimėjimų pertvarkant finansų sektorių, Islandija vis dar jaučia 2008 m. rudenį ištikusios finansų ir valiutos krizės pasekmes. Finansų krizė atskleidė įvairių finansų sistemos trūkumų, kuriuos privalu spręsti, jei norima susigrąžinti visuomenės pasitikėjimą. Akivaizdu, jog Islandija, kaip ir daugelis kitų sunkią finansų krizę išgyvenusių šalių, susiduria su įvairiais iššūkiais mėgindama keisti finansinių paslaugų teisinę ir veiklos aplinką, kad ateityje finansų sistema būtų perspektyvi, veiksminga ir kad kuo labiau sumažėtų kitų smūgių pasikartojimo sistemoje pavojus. |
| --- | --- |

(44)

Nepaisant didelių laimėjimų pertvarkant finansų sektorių, Islandija vis dar jaučia 2008 m. rudenį ištikusios finansų ir valiutos krizės pasekmes. Finansų krizė atskleidė įvairių finansų sistemos trūkumų, kuriuos privalu spręsti, jei norima susigrąžinti visuomenės pasitikėjimą. Akivaizdu, jog Islandija, kaip ir daugelis kitų sunkią finansų krizę išgyvenusių šalių, susiduria su įvairiais iššūkiais mėgindama keisti finansinių paslaugų teisinę ir veiklos aplinką, kad ateityje finansų sistema būtų perspektyvi, veiksminga ir kad kuo labiau sumažėtų kitų smūgių pasikartojimo sistemoje pavojus.

| (45) | Tiesioginiai iššūkiai, su kuriais šiuo metu susiduria Islandijos finansų įmonės, yra susiję su tuo, kad bankai veikia saugioje aplinkoje, kurioje taikomos kapitalo kontrolės priemonės ir visapusės indėlių garantijos. Bankai dabar turi pasirengti veikti ne tokioje saugioje aplinkoje, iš kurios kapitalo kontrolės priemonės bus pašalintos ir kurioje indėlių garantijoms vėl bus taikoma atitinkamomis ES ir EEE direktyvomis nustatyta tvarka (26). Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad įdiegiant naujas taisykles šiuo aspektu privalu būti itin atsargiems. |
| --- | --- |

(45)

Tiesioginiai iššūkiai, su kuriais šiuo metu susiduria Islandijos finansų įmonės, yra susiję su tuo, kad bankai veikia saugioje aplinkoje, kurioje taikomos kapitalo kontrolės priemonės ir visapusės indėlių garantijos. Bankai dabar turi pasirengti veikti ne tokioje saugioje aplinkoje, iš kurios kapitalo kontrolės priemonės bus pašalintos ir kurioje indėlių garantijoms vėl bus taikoma atitinkamomis ES ir EEE direktyvomis nustatyta tvarka (26). Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad įdiegiant naujas taisykles šiuo aspektu privalu būti itin atsargiems.

| (46) | Kitas didelis iššūkis yra būtinybė dar labiau pritaikyti teisinę ir reguliavimo sistemą, kad finansų sistema būtų tvirta ir veiksminga. Ši nuostata taip pat atitinka EEE ir tarptautinių teisės aktų raidą (27). |
| --- | --- |

(46)

Kitas didelis iššūkis yra būtinybė dar labiau pritaikyti teisinę ir reguliavimo sistemą, kad finansų sistema būtų tvirta ir veiksminga. Ši nuostata taip pat atitinka EEE ir tarptautinių teisės aktų raidą (27).

2.6.   Konkurencijos padėtis Islandijos finansų sektoriuje

| (47) | Remiantis pastaruoju metu iš Islandijos valdžios institucijų gauta informacija (28), po bankų žlugimo radikaliai pasikeitė konkurencija finansų rinkoje. Finansų įmonių skaičius sumažėjo, nes keletas taupomųjų ir komercinių bankų bei specializuotųjų skolintojų likviduojami arba sujungti su kitomis įmonėmis (29). Finansų įmonių skaičius toliau mažėja: 2011 m. kovo mėn. susijungė „Landsbankinn“ ir „SpKef“, 2011 m. gruodžio mėn. susijungė „Íslandsbanki“ ir „Byr“, 2012 m. birželio 20 d. Priežiūros institucija Sprendimu Nr. 226/12/COL patvirtino„Landsbankinn“ ir „Svarfdaelir“ taupomojo banko susijungimą. Mažėjant finansų įmonių skaičiui ir didesniems bankams perimant indėlius iš uždaromų bankų, padidėjo koncentracija vidaus rinkoje. Kita vertus, bendras naujųjų bankų EEE finansų rinkose skaičius yra kur kas mažesnis nei jų pirmtakų, nes buvo nutrauktos tarptautinės bankų operacijos. |
| --- | --- |

(47)

Remiantis pastaruoju metu iš Islandijos valdžios institucijų gauta informacija (28), po bankų žlugimo radikaliai pasikeitė konkurencija finansų rinkoje. Finansų įmonių skaičius sumažėjo, nes keletas taupomųjų ir komercinių bankų bei specializuotųjų skolintojų likviduojami arba sujungti su kitomis įmonėmis (29). Finansų įmonių skaičius toliau mažėja: 2011 m. kovo mėn. susijungė „Landsbankinn“ ir „SpKef“, 2011 m. gruodžio mėn. susijungė „Íslandsbanki“ ir „Byr“, 2012 m. birželio 20 d. Priežiūros institucija Sprendimu Nr. 226/12/COL patvirtino„Landsbankinn“ ir „Svarfdaelir“ taupomojo banko susijungimą. Mažėjant finansų įmonių skaičiui ir didesniems bankams perimant indėlius iš uždaromų bankų, padidėjo koncentracija vidaus rinkoje. Kita vertus, bendras naujųjų bankų EEE finansų rinkose skaičius yra kur kas mažesnis nei jų pirmtakų, nes buvo nutrauktos tarptautinės bankų operacijos.

| (48) | Be to, vidaus rinka labai susitraukė išnykus arba labai sumenkus kai kuriems rinkos segmentams. Beveik išnykus akcijų rinkai ir įdiegus kapitalo kontrolės priemones sumažėjo atliekamų operacijų skaičius akcijų ir valiutų rinkose, todėl tapo ribotos investavimo galimybės. Esant mažiausiam istoriniu požiūriu investicijų į ekonomiką lygiui ir bendrai dideliam namų ūkio ir įmonių įsiskolinimo lygiui, kredito poreikis yra menkas. Po žlugimo bankai telkė pastangas vidaus problemoms spręsti ir stengėsi restruktūrizuoti savo paskolų portfelius ir kai kuriuos didžiausius verslo klientus. |
| --- | --- |

(48)

Be to, vidaus rinka labai susitraukė išnykus arba labai sumenkus kai kuriems rinkos segmentams. Beveik išnykus akcijų rinkai ir įdiegus kapitalo kontrolės priemones sumažėjo atliekamų operacijų skaičius akcijų ir valiutų rinkose, todėl tapo ribotos investavimo galimybės. Esant mažiausiam istoriniu požiūriu investicijų į ekonomiką lygiui ir bendrai dideliam namų ūkio ir įmonių įsiskolinimo lygiui, kredito poreikis yra menkas. Po žlugimo bankai telkė pastangas vidaus problemoms spręsti ir stengėsi restruktūrizuoti savo paskolų portfelius ir kai kuriuos didžiausius verslo klientus.

| (49) | Iki finansų krizės taupomųjų bankų rinkoje bendrai turimi indėliai sudarė maždaug 20–25 %. Dabar ši dalis sumenko iki maždaug 2–4 %. Rinkos dalis, kurią taupomieji ir komerciniai bankai prarado išėję iš rinkos, atiteko trims didžiausiems komerciniams bankams – „Arion banki“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbanki“. Visi trys didieji bankai dabar sudaro maždaug 90–95 % rinkos vietoj ankstesnių 60–75 %, o „Landsbankinn“ rinkos dalis pagal šias ribas yra didžiausia. Be 10 regioninių taupomųjų bankų, šiuo metu užimančių maždaug 2–4 % rinkos, vienintelis kitas rinkos dalyvis yra restruktūrizuotas MP bankas (30), kurio rinkos dalis sudaro 1–5 %. |
| --- | --- |

(49)

Iki finansų krizės taupomųjų bankų rinkoje bendrai turimi indėliai sudarė maždaug 20–25 %. Dabar ši dalis sumenko iki maždaug 2–4 %. Rinkos dalis, kurią taupomieji ir komerciniai bankai prarado išėję iš rinkos, atiteko trims didžiausiems komerciniams bankams – „Arion banki“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbanki“. Visi trys didieji bankai dabar sudaro maždaug 90–95 % rinkos vietoj ankstesnių 60–75 %, o „Landsbankinn“ rinkos dalis pagal šias ribas yra didžiausia. Be 10 regioninių taupomųjų bankų, šiuo metu užimančių maždaug 2–4 % rinkos, vienintelis kitas rinkos dalyvis yra restruktūrizuotas MP bankas (30), kurio rinkos dalis sudaro 1–5 %.

| (50) | Taigi Islandijos finansų rinka yra aiškiai oligopolinė – trys didžiausios įmonės kartu galėtų užimti rinkoje dominuojančią padėtį. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, kurios nuomonės dėl konkurencijos padėties Islandijoje ir galimų priemonių Priežiūros institucija teiravosi, yra didelių kliūčių patekti į Islandijos bankų rinką. Tai kenkia konkurencijai. Taip pat kyla kai kurių kliūčių vartotojams, norintiems pakeisti banką. Be to, Islandijos valdžios institucijos pripažino, kad valiutų kursų rizika, susijusi su silpna ir neprekiaujama Islandijos valiuta krona, dar labiau apribojo konkurenciją ir atbaidė užsienio bankus ir įmones, norinčias patekti į Islandijos rinką. |
| --- | --- |

(50)

Taigi Islandijos finansų rinka yra aiškiai oligopolinė – trys didžiausios įmonės kartu galėtų užimti rinkoje dominuojančią padėtį. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, kurios nuomonės dėl konkurencijos padėties Islandijoje ir galimų priemonių Priežiūros institucija teiravosi, yra didelių kliūčių patekti į Islandijos bankų rinką. Tai kenkia konkurencijai. Taip pat kyla kai kurių kliūčių vartotojams, norintiems pakeisti banką. Be to, Islandijos valdžios institucijos pripažino, kad valiutų kursų rizika, susijusi su silpna ir neprekiaujama Islandijos valiuta krona, dar labiau apribojo konkurenciją ir atbaidė užsienio bankus ir įmones, norinčias patekti į Islandijos rinką.

| (51) | Islandijos konkurencijos institucija pastaruoju metu sutelkė dėmesį į ypatingą klausimą, susijusį su bankų operacijų ir jų bendradarbiavimo šioje srityje IT infrastruktūra. Tai susiję su finansų įstaigoms bendrai priklausančiu IT paslaugų teikėju Reiknistofa bankanna (Islandijos bankų duomenų centras, toliau – RB). Šį klausimą, svarbų vertinant šią bylą, kartu su kitais klausimais aptarė Priežiūros institucija, Islandijos valdžios institucijos ir bankai. |
| --- | --- |

(51)

Islandijos konkurencijos institucija pastaruoju metu sutelkė dėmesį į ypatingą klausimą, susijusį su bankų operacijų ir jų bendradarbiavimo šioje srityje IT infrastruktūra. Tai susiję su finansų įstaigoms bendrai priklausančiu IT paslaugų teikėju Reiknistofa bankanna (Islandijos bankų duomenų centras, toliau – RB). Šį klausimą, svarbų vertinant šią bylą, kartu su kitais klausimais aptarė Priežiūros institucija, Islandijos valdžios institucijos ir bankai.

| (52) | RB bendrai priklauso trims pagrindiniams Islandijos bankams, dviem taupomiesiems bankams, Islandijos taupomųjų bankų asociacijai ir trims pagrindiniams Islandijos mokėjimo kortelių tvarkytojams. „Landsbankinn“ priklauso 36,84 % RB akcijų, „Íslandsbanki“ – 29,48 %, o „Arion banki“ – 18,7 %. Tad trims komerciniams bankams bendrai priklauso 85,02 % RB akcijų. RB klientai yra savininkai, Islandijos centrinis bankas, kitos finansų įstaigos, Vyriausybė ir viešieji subjektai. Bankai šioje srityje daug bendradarbiauja, nes RB sukūrė Islandijos tarpuskaitos ir atsiskaitymų sistemą. RB taip pat teikia keletą pagrindinių bankininkystės paslaugų, kurios skirtos įvairiems nuomininkams ir jomis naudojasi dauguma Islandijos bankų. Be to, RB tvarko el. sąskaitų faktūrų ir el. mokėjimų sistemą, skirtą akcinėms bendrovėms ir vartotojams. |
| --- | --- |

(52)

RB bendrai priklauso trims pagrindiniams Islandijos bankams, dviem taupomiesiems bankams, Islandijos taupomųjų bankų asociacijai ir trims pagrindiniams Islandijos mokėjimo kortelių tvarkytojams. „Landsbankinn“ priklauso 36,84 % RB akcijų, „Íslandsbanki“ – 29,48 %, o „Arion banki“ – 18,7 %. Tad trims komerciniams bankams bendrai priklauso 85,02 % RB akcijų. RB klientai yra savininkai, Islandijos centrinis bankas, kitos finansų įstaigos, Vyriausybė ir viešieji subjektai. Bankai šioje srityje daug bendradarbiauja, nes RB sukūrė Islandijos tarpuskaitos ir atsiskaitymų sistemą. RB taip pat teikia keletą pagrindinių bankininkystės paslaugų, kurios skirtos įvairiems nuomininkams ir jomis naudojasi dauguma Islandijos bankų. Be to, RB tvarko el. sąskaitų faktūrų ir el. mokėjimų sistemą, skirtą akcinėms bendrovėms ir vartotojams.

| (53) | Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, dėl 2008 m. įvykusio žlugimo tapo ypač pažeidžiami mažesni bankai ir taupomieji bankai. Reikiamos IT paslaugos buvo ypač svarbios mažesnėms finansų įmonėms, nes jas galima vertinti kaip vieną iš kliūčių naujiems rinkos dalyviams patekti į rinką. Kuriant IT paslaugų didesnėms finansų įmonėms platformą labai prisidėjo RB, o taupomiesiems bankams ir mažesniems rinkos dalyviams – „Teris“. Pastaraisiais metais uždarius daug mažų finansų įmonių, „Teris“ neteko didelės dalies pajamų, todėl 2012 m. sausio mėn. ši įmonė pardavė RB kai kurias savo IT priemones. Pasak RB ir „Teris“, šiuo sandoriu, be kita ko, siekta užtikrinti IT paslaugų teikimo mažesnėms finansų įmonėms tęstinumą. |
| --- | --- |

(53)

Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, dėl 2008 m. įvykusio žlugimo tapo ypač pažeidžiami mažesni bankai ir taupomieji bankai. Reikiamos IT paslaugos buvo ypač svarbios mažesnėms finansų įmonėms, nes jas galima vertinti kaip vieną iš kliūčių naujiems rinkos dalyviams patekti į rinką. Kuriant IT paslaugų didesnėms finansų įmonėms platformą labai prisidėjo RB, o taupomiesiems bankams ir mažesniems rinkos dalyviams – „Teris“. Pastaraisiais metais uždarius daug mažų finansų įmonių, „Teris“ neteko didelės dalies pajamų, todėl 2012 m. sausio mėn. ši įmonė pardavė RB kai kurias savo IT priemones. Pasak RB ir „Teris“, šiuo sandoriu, be kita ko, siekta užtikrinti IT paslaugų teikimo mažesnėms finansų įmonėms tęstinumą.

| (54) | Islandijos konkurencijos institucija nagrinėjo du klausimus, susijusius su RB: pirma, ar bendrą nuosavybę ir bankų bendradarbiavimą su kitomis finansų įmonėmis RB forume reikėtų laikyti draudimo dėl ribojamosios veiklos pagal Islandijos konkurencijos įstatymo 10 straipsnį pažeidimu; antra, RB įvykdyto pagrindinio „Teris“ turto pirkimo suderinamumas vertinamas pagal to paties įstatymo nuostatas, taikomas įmonių susijungimui. Tačiau 2012 m. gegužės mėn. abu klausimai buvo išspręsti, RB sudarius susitarimą su savo savininkais ir su Islandijos konkurencijos institucija (31). |
| --- | --- |

(54)

Islandijos konkurencijos institucija nagrinėjo du klausimus, susijusius su RB: pirma, ar bendrą nuosavybę ir bankų bendradarbiavimą su kitomis finansų įmonėmis RB forume reikėtų laikyti draudimo dėl ribojamosios veiklos pagal Islandijos konkurencijos įstatymo 10 straipsnį pažeidimu; antra, RB įvykdyto pagrindinio „Teris“ turto pirkimo suderinamumas vertinamas pagal to paties įstatymo nuostatas, taikomas įmonių susijungimui. Tačiau 2012 m. gegužės mėn. abu klausimai buvo išspręsti, RB sudarius susitarimą su savo savininkais ir su Islandijos konkurencijos institucija (31).

| (55) | Be pirmiau minėtų klausimų, tiesiogiai susijusių su Islandijos finansų rinka, Islandijos konkurencijos institucija ypač pabrėžė būtinybę nedelsiant užbaigti veikiančių įmonių (32) pardavimą ir restruktūrizavimą. Daugelį veikiančių įmonių bankai (kaip šių įmonių kreditoriai) perėmė dėl per didelio įsiskolinimo po 2008 m. ekonomikos žlugimo. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, gali kilti interesų konfliktas, jei bankai tuo pačiu metu teiktų finansines paslaugas įmonėms ir valdytų įmones nuosavybės teise. Islandijos konkurencijos institucija laikosi nuomonės, kad tiesioginė ir netiesioginė bankų nuosavybė (33) yra labiausiai paplitusi ir pavojingiausia konkurencijos problema po finansų krizės, nes tai turi įtakos kone visoms Islandijos įmonėms ir pramonei. Islandijos konkurencijos institucijos nuomone, greičiau restruktūrizavus įmones, pagerėtų konkurencija finansų rinkoje. Jei bankams, kurie dalyvauja restruktūrizuojant savo verslo klientus, taikomi reikalavimai pateikti pranešimą pagal nacionalines įmonių susijungimo kontrolės nuostatas, Islandijos konkurencijos institucija tokiu atveju dažnai nustato bankų nuosavybės sąlygas. Tačiau rasti visapusį šios problemos sprendimą sudėtinga, nes ji iš esmės susijusi su dideliu Islandijos verslo sektoriaus įsiskolinimu. |
| --- | --- |

(55)

Be pirmiau minėtų klausimų, tiesiogiai susijusių su Islandijos finansų rinka, Islandijos konkurencijos institucija ypač pabrėžė būtinybę nedelsiant užbaigti veikiančių įmonių (32) pardavimą ir restruktūrizavimą. Daugelį veikiančių įmonių bankai (kaip šių įmonių kreditoriai) perėmė dėl per didelio įsiskolinimo po 2008 m. ekonomikos žlugimo. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, gali kilti interesų konfliktas, jei bankai tuo pačiu metu teiktų finansines paslaugas įmonėms ir valdytų įmones nuosavybės teise. Islandijos konkurencijos institucija laikosi nuomonės, kad tiesioginė ir netiesioginė bankų nuosavybė (33) yra labiausiai paplitusi ir pavojingiausia konkurencijos problema po finansų krizės, nes tai turi įtakos kone visoms Islandijos įmonėms ir pramonei. Islandijos konkurencijos institucijos nuomone, greičiau restruktūrizavus įmones, pagerėtų konkurencija finansų rinkoje. Jei bankams, kurie dalyvauja restruktūrizuojant savo verslo klientus, taikomi reikalavimai pateikti pranešimą pagal nacionalines įmonių susijungimo kontrolės nuostatas, Islandijos konkurencijos institucija tokiu atveju dažnai nustato bankų nuosavybės sąlygas. Tačiau rasti visapusį šios problemos sprendimą sudėtinga, nes ji iš esmės susijusi su dideliu Islandijos verslo sektoriaus įsiskolinimu.

| (56) | Savo pasiūlyme Priežiūros institucijai visi trys komerciniai bankai („Arion banki“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbankinn“) išreiškė nuomonę, kad nuo 2008 m. rudens Islandijos finansų rinkoje neįvyko jokių didelių konkurencijos sąlygų pasikeitimų, kurie turėtų kelti susirūpinimą. Rinkoje vyko veiksminga konkurencija, neužfiksuota jokių trijų didžiausių dalyvių slaptų susitarimų. Tirdama rinkos konkurencijos sąlygas Islandijos konkurencijos institucija neatsižvelgė į tam tikrus svarbius veiksnius, pavyzdžiui, į tai, jog užsienio bankai nuo seno ir vis dar aktyviai konkuruoja su Islandijos bankais dėl finansinių paslaugų teikimo didžiausiems klientams, pvz., įmonėms, užsiimančioms eksporto veikla (žuvininkystės įmonėms, daug energijos vartojančioms pramonės šakoms ir kt.), taip pat valstybės ir savivaldybių institucijoms. |
| --- | --- |

(56)

Savo pasiūlyme Priežiūros institucijai visi trys komerciniai bankai („Arion banki“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbankinn“) išreiškė nuomonę, kad nuo 2008 m. rudens Islandijos finansų rinkoje neįvyko jokių didelių konkurencijos sąlygų pasikeitimų, kurie turėtų kelti susirūpinimą. Rinkoje vyko veiksminga konkurencija, neužfiksuota jokių trijų didžiausių dalyvių slaptų susitarimų. Tirdama rinkos konkurencijos sąlygas Islandijos konkurencijos institucija neatsižvelgė į tam tikrus svarbius veiksnius, pavyzdžiui, į tai, jog užsienio bankai nuo seno ir vis dar aktyviai konkuruoja su Islandijos bankais dėl finansinių paslaugų teikimo didžiausiems klientams, pvz., įmonėms, užsiimančioms eksporto veikla (žuvininkystės įmonėms, daug energijos vartojančioms pramonės šakoms ir kt.), taip pat valstybės ir savivaldybių institucijoms.

| (57) | Tačiau šis požiūris prieštarauja Islandijos valdžios institucijų pasiūlyme išreikštai nuomonei, kuri išdėstyta pirmiau minėtoje ekonomikos reikalų ministro ataskaitoje Islandijos parlamentui, ir Islandijos konkurencijos institucijos nuomonei. Be to, kaip išdėstyta toliau, nepaisant kai kurių išlygų, susijusių su konkurencijos sąlygų analize, „Íslandsbanki“ nusprendė prisiimti tam tikrus įsipareigojimus, skirtus konkurencijos iškraipymui, susijusiam su teikiamomis pagalbos priemonėmis, riboti. Šie įsipareigojimai aprašyti priede. |
| --- | --- |

(57)

Tačiau šis požiūris prieštarauja Islandijos valdžios institucijų pasiūlyme išreikštai nuomonei, kuri išdėstyta pirmiau minėtoje ekonomikos reikalų ministro ataskaitoje Islandijos parlamentui, ir Islandijos konkurencijos institucijos nuomonei. Be to, kaip išdėstyta toliau, nepaisant kai kurių išlygų, susijusių su konkurencijos sąlygų analize, „Íslandsbanki“ nusprendė prisiimti tam tikrus įsipareigojimus, skirtus konkurencijos iškraipymui, susijusiam su teikiamomis pagalbos priemonėmis, riboti. Šie įsipareigojimai aprašyti priede.

3.   PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

3.1.   Gavėjas

| (58) | Kaip aprašyta pirmiau, „Glitnir“ žlugo 2008 m. kartu su kitais dviem dideliais Islandijos komerciniais bankais. Norėdamos užtikrinti šalies bankų sektoriaus veiklos tęstinumą, Islandijos valdžios institucijos ėmėsi tam tikrų priemonių, kad būtų atkurta tam tikra (senojo banko) „Glitnir banki hf“ veikla, pvz., buvo įsteigtas ir kapitalizuotas „Nyi Glitnir banki hf“ (dabar – „Íslandsbanki“). |
| --- | --- |

(58)

Kaip aprašyta pirmiau, „Glitnir“ žlugo 2008 m. kartu su kitais dviem dideliais Islandijos komerciniais bankais. Norėdamos užtikrinti šalies bankų sektoriaus veiklos tęstinumą, Islandijos valdžios institucijos ėmėsi tam tikrų priemonių, kad būtų atkurta tam tikra (senojo banko) „Glitnir banki hf“ veikla, pvz., buvo įsteigtas ir kapitalizuotas „Nyi Glitnir banki hf“ (dabar – „Íslandsbanki“).

3.1.1.   „Glitnir“ bankas

| (59) | Iki 2008 m. finansų krizės „Glitnir“ buvo trečias pagal dydį Islandijos bankas. 2008 m. birželio mėn. pabaigoje, prieš pat žlugimą, jo balansas sudarė 3 862 mlrd. ISK. Pagrindinės banko rinkos buvo Islandijoje ir Norvegijoje, kur jis siūlė įvairių finansinių paslaugų, pvz., įmonių bankininkystės, investicinės bankininkystės, kapitalo rinkų, investicijų valdymo ir mažmeninės bankininkystės paslaugas. „Glitnir“ taip pat veikė Suomijoje, Švedijoje, Danijoje, JK, Liuksemburge, JAV, Kanadoje, Kinijoje ir Rusijoje. Jis turėjo patronuojamųjų įmonių, svarbiausios iš jų: „Glitnir AB“ (Švedija), „Glitnir Bank Oyi“ (Suomija), „Glitnir Bank ASA“ (Norvegija), „Glitnir Bank Luxembourg SA“ ir „Glitinir Asset Management Luxembourg“. Banko tarptautinę plėtrą lėmė du specializuoti pramonės sektoriai: jūrų gėrybių produktų ir tvarios energetikos (34). Banko akcijos buvo įtrauktos į Islandijos OMX. |
| --- | --- |

(59)

Iki 2008 m. finansų krizės „Glitnir“ buvo trečias pagal dydį Islandijos bankas. 2008 m. birželio mėn. pabaigoje, prieš pat žlugimą, jo balansas sudarė 3 862 mlrd. ISK. Pagrindinės banko rinkos buvo Islandijoje ir Norvegijoje, kur jis siūlė įvairių finansinių paslaugų, pvz., įmonių bankininkystės, investicinės bankininkystės, kapitalo rinkų, investicijų valdymo ir mažmeninės bankininkystės paslaugas. „Glitnir“ taip pat veikė Suomijoje, Švedijoje, Danijoje, JK, Liuksemburge, JAV, Kanadoje, Kinijoje ir Rusijoje. Jis turėjo patronuojamųjų įmonių, svarbiausios iš jų: „Glitnir AB“ (Švedija), „Glitnir Bank Oyi“ (Suomija), „Glitnir Bank ASA“ (Norvegija), „Glitnir Bank Luxembourg SA“ ir „Glitinir Asset Management Luxembourg“. Banko tarptautinę plėtrą lėmė du specializuoti pramonės sektoriai: jūrų gėrybių produktų ir tvarios energetikos (34). Banko akcijos buvo įtrauktos į Islandijos OMX.

3.1.2.   „Íslandsbanki“

| (60) | „Glitnir“ veiklos perėmėjas „Íslandsbanki“ yra asmenims, namų ūkiams, įmonėms ir profesionaliems investuotojams Islandijoje kompleksinį finansinių paslaugų paketą siūlantis universalus bankas. Jo specializacija – dvi pramonės šakos: jūrų gėrybių produktų ir geoterminės energijos. Po susijungimo su „Byr“, banko turtas dabar sudaro apytikriai 800 mlrd. ISK. Jis turi maždaug 1 100 darbuotojų ir, vertinant pagal bendrą turtą, yra trečias pagal dydį Islandijos bankas. Bankininkystės produktai ir paslaugos skirstomi į keturias sritis: mažmeninė bankininkystė, įmonių bankininkystė, rinkos ir turto valdymas. „Íslandsbanki“ teigia, kad šiuose verslo segmentuose jis užima nuo [20] iki [40] % rinkos. |
| --- | --- |

(60)

„Glitnir“ veiklos perėmėjas „Íslandsbanki“ yra asmenims, namų ūkiams, įmonėms ir profesionaliems investuotojams Islandijoje kompleksinį finansinių paslaugų paketą siūlantis universalus bankas. Jo specializacija – dvi pramonės šakos: jūrų gėrybių produktų ir geoterminės energijos. Po susijungimo su „Byr“, banko turtas dabar sudaro apytikriai 800 mlrd. ISK. Jis turi maždaug 1 100 darbuotojų ir, vertinant pagal bendrą turtą, yra trečias pagal dydį Islandijos bankas. Bankininkystės produktai ir paslaugos skirstomi į keturias sritis: mažmeninė bankininkystė, įmonių bankininkystė, rinkos ir turto valdymas. „Íslandsbanki“ teigia, kad šiuose verslo segmentuose jis užima nuo [20] iki [40] % rinkos.

3.1.2.1.   Mažmeninė bankininkystė – Islandija

| (61) | Mažmeninės bankininkystės skyrius bankininkystės paslaugas teikia asmenims, namų ūkiams ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Šį skyrių sudaro „Íslandsbanki“ filialų tinklas, banko turtu pagrįsto finansavimo skyrius ir savarankiškai veikianti patronuojamoji įmonė „Kreditkort“, kuri yra viena pagrindinių kreditinių kortelių išdavėjų Islandijoje. |
| --- | --- |

(61)

Mažmeninės bankininkystės skyrius bankininkystės paslaugas teikia asmenims, namų ūkiams ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Šį skyrių sudaro „Íslandsbanki“ filialų tinklas, banko turtu pagrįsto finansavimo skyrius ir savarankiškai veikianti patronuojamoji įmonė „Kreditkort“, kuri yra viena pagrindinių kreditinių kortelių išdavėjų Islandijoje.

| (62) | Naujausi duomenys rodo, kad „Íslandsbanki“ užimama mažmeninės rinkos dalis sudaro [> 30] %. |
| --- | --- |

(62)

Naujausi duomenys rodo, kad „Íslandsbanki“ užimama mažmeninės rinkos dalis sudaro [> 30] %.

3.1.2.2.   Įmonių bankininkystė – Islandija

| (63) | Įmonių bankininkystės skyrius Islandijoje teikia paskolų ir kitas kreditavimo paskolas vidutinėms ir didelėms įmonėms, kurios paprastai vadinamos 300 didžiausių. Be to, „Corporate Solutions“, įmonių bankininkystės skyriaus padalinys, vadovauja įmonių didelių probleminių paskolų portfelio restruktūrizavimui. |
| --- | --- |

(63)

Įmonių bankininkystės skyrius Islandijoje teikia paskolų ir kitas kreditavimo paskolas vidutinėms ir didelėms įmonėms, kurios paprastai vadinamos 300 didžiausių. Be to, „Corporate Solutions“, įmonių bankininkystės skyriaus padalinys, vadovauja įmonių didelių probleminių paskolų portfelio restruktūrizavimui.

| (64) | Naujausi duomenys rodo, kad „Íslandsbanki“ užimama įmonių bankininkystės rinkos dalis sudaro [> 30] %. |
| --- | --- |

(64)

Naujausi duomenys rodo, kad „Íslandsbanki“ užimama įmonių bankininkystės rinkos dalis sudaro [> 30] %.

3.1.2.3.   Rinkos

| (65) | Rinkų skyrius siūlo visas įmonių finansų, vertybinių popierių, užsienio valiutos ir pinigų rinkos produktų paslaugas Islandijoje ir teikia įmonių finansų konsultavimo paslaugas JAV geoterminės energijos ir jūrų gėrybių produktų srityse. |
| --- | --- |

(65)

Rinkų skyrius siūlo visas įmonių finansų, vertybinių popierių, užsienio valiutos ir pinigų rinkos produktų paslaugas Islandijoje ir teikia įmonių finansų konsultavimo paslaugas JAV geoterminės energijos ir jūrų gėrybių produktų srityse.

| (66) | Naujausi duomenys rodo, kad „Íslandsbanki“ užimama privataus kapitalo rinkos (35) dalis sudaro [> 5] %, obligacijų rinkos dalis – [> 20] %, užsienio valiutos keitimo rinkos dalis – [> 30] %, įmonių finansų rinkos dalis – apytikriai [35–45] % (36). |
| --- | --- |

(66)

Naujausi duomenys rodo, kad „Íslandsbanki“ užimama privataus kapitalo rinkos (35) dalis sudaro [> 5] %, obligacijų rinkos dalis – [> 20] %, užsienio valiutos keitimo rinkos dalis – [> 30] %, įmonių finansų rinkos dalis – apytikriai [35–45] % (36).

3.1.2.4.   Turto valdymas – VÍB

| (67) | Turto valdymo skyrius įvairaus dydžio klientams teikia institucijų akcijų pardavimo, privačiosios bankininkystės (pasiturintiems klientams) ir privačiųjų investicijų (mažmenines) paslaugas ir trečiųjų šalių lėšas. Be to, VÍB per savarankiškai valdomą ir veikiančią patronuojamąją įmonę „Íslandssjóðir hf“ siūlo fondų valdymo ir administravimo paslaugas. |
| --- | --- |

(67)

Turto valdymo skyrius įvairaus dydžio klientams teikia institucijų akcijų pardavimo, privačiosios bankininkystės (pasiturintiems klientams) ir privačiųjų investicijų (mažmenines) paslaugas ir trečiųjų šalių lėšas. Be to, VÍB per savarankiškai valdomą ir veikiančią patronuojamąją įmonę „Íslandssjóðir hf“ siūlo fondų valdymo ir administravimo paslaugas.

| (68) | Naujausi duomenys rodo, kad „Íslandsbanki“ užimama įmonių ir institucijų akcijų rinkos dalis sudaro [> 30] %, mažmeninių investicinių paslaugų rinkos dalis – [> 30] %, privačios bankininkystės rinkų dalis – [> 25] %, savitarpio investicinių fondų rinkų rinkos dalis – [> 35] %, privačių pensijų paslaugų rinkos dalis – [> 15] % (37). |
| --- | --- |

(68)

Naujausi duomenys rodo, kad „Íslandsbanki“ užimama įmonių ir institucijų akcijų rinkos dalis sudaro [> 30] %, mažmeninių investicinių paslaugų rinkos dalis – [> 30] %, privačios bankininkystės rinkų dalis – [> 25] %, savitarpio investicinių fondų rinkų rinkos dalis – [> 35] %, privačių pensijų paslaugų rinkos dalis – [> 15] % (37).

3.2.   Senųjų ir naujųjų bankų palyginimas

3.2.1.   „Glitnir“ ir „Íslandsbanki“ (2008)

| | |
| --- | --- |

(69)

| (69) | Kalbant apie bankų veiklą ir dydį, tarp naujojo ir senojo bankų yra esminių skirtumų. „Íslandsbanki“ yra daugiausia vietos bankas, neturintis licencijos vykdyti bankininkystės veiklą užsienyje, o „Glitnir“ buvo 11 šalių veikęs tarptautinis bankas. „Íslandsbanki“ veikla apima keturis verslo segmentus: komercinės ir mažmeninės bankininkystės; turto valdymo; įmonių ir investicinės bankininkystės; iždo ir kapitalo rinkų. Visi jie skirti vidaus rinkai. Visų pirma „Íslandsbanki“ veiklos mastas kur kas mažesnis nei „Glitnir“: senojo banko balansas sudarė 3 862 mlrd. ISK, o naujojo banko balansas sudaro 631 mlrd. ISK, t. y. 84 % mažesnis. Senojo banko 2008 m. birželio mėn. balanso ir naujojo banko pradinio balanso palyginimas pateikiamas 1 lentelėje. |
| --- | --- |

Kalbant apie bankų veiklą ir dydį, tarp naujojo ir senojo bankų yra esminių skirtumų. „Íslandsbanki“ yra daugiausia vietos bankas, neturintis licencijos vykdyti bankininkystės veiklą užsienyje, o „Glitnir“ buvo 11 šalių veikęs tarptautinis bankas. „Íslandsbanki“ veikla apima keturis verslo segmentus: komercinės ir mažmeninės bankininkystės; turto valdymo; įmonių ir investicinės bankininkystės; iždo ir kapitalo rinkų. Visi jie skirti vidaus rinkai. Visų pirma „Íslandsbanki“ veiklos mastas kur kas mažesnis nei „Glitnir“: senojo banko balansas sudarė 3 862 mlrd. ISK, o naujojo banko balansas sudaro 631 mlrd. ISK, t. y. 84 % mažesnis. Senojo banko 2008 m. birželio mėn. balanso ir naujojo banko pradinio balanso palyginimas pateikiamas 1 lentelėje.

| (70) | „Glitnir“ siūlė įvairių finansavimo priemonių ir leido daug obligacijų, kuriomis buvo prekiaujama visame pasaulyje, o „Íslandsbanki“ finansavimas daugiausia pagrįstas indėliais. Tai ir tikėtinas nesugebėjimas gauti prieigą prie panašių finansavimo šaltinių (bent jau artimiausiu metu) riboja banko augimo galimybes. 1 diagramoje pateikiamas dviejų bankų pagrindinių rodiklių palyginimas rodo, kad yra didelių skirtumų (38).

  1 diagrama


  „Íslandsbanki“ duomenys steigimo metu ir „Glitnir“ 2008 m. antrojo ketvirčio duomenys, pasirinktieji skaičiai |
| --- | --- |

(70)

„Glitnir“ siūlė įvairių finansavimo priemonių ir leido daug obligacijų, kuriomis buvo prekiaujama visame pasaulyje, o „Íslandsbanki“ finansavimas daugiausia pagrįstas indėliais. Tai ir tikėtinas nesugebėjimas gauti prieigą prie panašių finansavimo šaltinių (bent jau artimiausiu metu) riboja banko augimo galimybes. 1 diagramoje pateikiamas dviejų bankų pagrindinių rodiklių palyginimas rodo, kad yra didelių skirtumų (38).

1 diagrama

„Íslandsbanki“ duomenys steigimo metu ir „Glitnir“ 2008 m. antrojo ketvirčio duomenys, pasirinktieji skaičiai

| (71) | Naujasis bankas taip pat turi kur kas mažiau darbuotojų. 2008 m. pirmajame pusmetyje „Glitnir“ vidutiniškai turėjo 2 174 etatinius darbuotojus, o „Íslandsbanki“ ir jo patronuojamosios įmonės 2009 m. pirmajame pusmetyje turėjo 1 110 darbuotojų (49 % skirtumas). Tų pačių laikotarpių veiklos šalies viduje skaičiai rodo tik tai, kad naujasis bankas samdė 242 darbuotojais mažiau nei „Glitnir“. |
| --- | --- |

(71)

Naujasis bankas taip pat turi kur kas mažiau darbuotojų. 2008 m. pirmajame pusmetyje „Glitnir“ vidutiniškai turėjo 2 174 etatinius darbuotojus, o „Íslandsbanki“ ir jo patronuojamosios įmonės 2009 m. pirmajame pusmetyje turėjo 1 110 darbuotojų (49 % skirtumas). Tų pačių laikotarpių veiklos šalies viduje skaičiai rodo tik tai, kad naujasis bankas samdė 242 darbuotojais mažiau nei „Glitnir“.

3.3.   Nacionalinis pagalbos priemonės teisinis pagrindas

| — | Įstatymas Nr. 125/2008 dėl įgaliojimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt., bendrai vadinamas Nepaprastosios padėties įstatymu |
| --- | --- |

—

Įstatymas Nr. 125/2008 dėl įgaliojimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt., bendrai vadinamas Nepaprastosios padėties įstatymu

| (72) | Nepaprastosios padėties įstatymu Finansų priežiūros institucijai buvo suteiktas įgaliojimas įsikišti „esant nepaprastoms sąlygoms“, vykdyti finansinių įstaigų akcininkų susirinkimų bei valdybų susirinkimų įgaliojimus ir priimti sprendimus dėl disponavimo jų turtu ir įsipareigojimais. Finansų priežiūros institucijai taip pat buvo suteikti įgaliojimai finansų įmonėms, kurias jie turėjo perimti, skirti pertvarkymų komitetus, turinčius akcininkų susirinkimų įgaliojimus. Uždarant įstaigą, pagal įstatymą pirmenybė teikiama indėlių savininkų reikalavimams ir indėlių garantijų sistemoms. Be to, įstatymu Islandijos finansų ministerijai suteikiama teisė steigti naujus bankus. Į Nepaprastosios padėties įstatymą įtraukti Finansų įmonių įstatymo Nr. 161/2002, Įstatymo Nr. 87/1998 dėl oficialiosios finansinės veiklos priežiūros, Įstatymo Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir kompensacijų investuotojams sistemos ir Būsto reikalų įstatymo Nr. 44/1998 daliniai pakeitimai.






  — | 2008 m. Papildomas valstybės biudžeto įstatymas (4 straipsnis) |
| --- | --- | --- |

(72)

Nepaprastosios padėties įstatymu Finansų priežiūros institucijai buvo suteiktas įgaliojimas įsikišti „esant nepaprastoms sąlygoms“, vykdyti finansinių įstaigų akcininkų susirinkimų bei valdybų susirinkimų įgaliojimus ir priimti sprendimus dėl disponavimo jų turtu ir įsipareigojimais. Finansų priežiūros institucijai taip pat buvo suteikti įgaliojimai finansų įmonėms, kurias jie turėjo perimti, skirti pertvarkymų komitetus, turinčius akcininkų susirinkimų įgaliojimus. Uždarant įstaigą, pagal įstatymą pirmenybė teikiama indėlių savininkų reikalavimams ir indėlių garantijų sistemoms. Be to, įstatymu Islandijos finansų ministerijai suteikiama teisė steigti naujus bankus. Į Nepaprastosios padėties įstatymą įtraukti Finansų įmonių įstatymo Nr. 161/2002, Įstatymo Nr. 87/1998 dėl oficialiosios finansinės veiklos priežiūros, Įstatymo Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir kompensacijų investuotojams sistemos ir Būsto reikalų įstatymo Nr. 44/1998 daliniai pakeitimai.

—

2008 m. Papildomas valstybės biudžeto įstatymas (4 straipsnis)

| — | 2009 m. Valstybės biudžeto įstatymas (6 straipsnis) |
| --- | --- |

—

2009 m. Valstybės biudžeto įstatymas (6 straipsnis)

3.4.   Pagalbos priemonės

| (73) | Islandijos valdžios institucijų įsikišimas po „Glitnir“ žlugimo aprašytas pirmiau ir išsamiau išdėstytas sprendime pradėti tyrimo procedūrą. Toliau trumpai išdėstoma įsikišimo esmė: 2008 m. spalio 7 d. Finansų priežiūros institucija perėmė „Glitnir“ kontrolę, o vidaus įsipareigojimai ir (didžioji dalis) vidaus turto buvo perduoti naujajam „Glitnir“ bankui. Senajam bankui ir (arba) jo kreditoriams dėl šio perdavimo turėjo būti kompensuojama išmokant skirtumo tarp turto ir įsipareigojimų sumą. Paaiškėjo, kad šį skirtumą nustatyti sudėtinga ir tam reikia daug laiko, todėl valstybė suteikė pradinį kapitalą ir įsipareigojo esant būtinybei suteikti daugiau kapitalo. Tada ji kapitalizavo banką, o vėliau, spalio mėnesį, galiausiai pasiekė susitarimą su senojo banko kreditoriais, dėl to valstybės kapitalo dalis banke sumažėjo nuo 100 % iki 5 %. Priežiūros institucija 2009 m. spalio 15 d. laiko data, nuo kurios prasidėjo 5 metų restruktūrizavimo laikotarpis, kuris tęsis iki 2014 m. spalio 15 d. |
| --- | --- |

(73)

Islandijos valdžios institucijų įsikišimas po „Glitnir“ žlugimo aprašytas pirmiau ir išsamiau išdėstytas sprendime pradėti tyrimo procedūrą. Toliau trumpai išdėstoma įsikišimo esmė: 2008 m. spalio 7 d. Finansų priežiūros institucija perėmė „Glitnir“ kontrolę, o vidaus įsipareigojimai ir (didžioji dalis) vidaus turto buvo perduoti naujajam „Glitnir“ bankui. Senajam bankui ir (arba) jo kreditoriams dėl šio perdavimo turėjo būti kompensuojama išmokant skirtumo tarp turto ir įsipareigojimų sumą. Paaiškėjo, kad šį skirtumą nustatyti sudėtinga ir tam reikia daug laiko, todėl valstybė suteikė pradinį kapitalą ir įsipareigojo esant būtinybei suteikti daugiau kapitalo. Tada ji kapitalizavo banką, o vėliau, spalio mėnesį, galiausiai pasiekė susitarimą su senojo banko kreditoriais, dėl to valstybės kapitalo dalis banke sumažėjo nuo 100 % iki 5 %. Priežiūros institucija 2009 m. spalio 15 d. laiko data, nuo kurios prasidėjo 5 metų restruktūrizavimo laikotarpis, kuris tęsis iki 2014 m. spalio 15 d.

| (74) | Toliau aprašomi tik tie valstybės įsikišimo aspektai, kurie yra pagalbos priemonės, susijusios su vertinimu, atliekamu pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. |
| --- | --- |

(74)

Toliau aprašomi tik tie valstybės įsikišimo aspektai, kurie yra pagalbos priemonės, susijusios su vertinimu, atliekamu pagal EEE susitarimo 61 straipsnį.

3.4.1.   Pirmojo lygio kapitalas

| (75) | Valstybė pirmojo lygio kapitalą suteikė du kartus – pirmą kartą, kai buvo įsteigtas „Nyi Glitnir banki“, antrą kartą – kai visiškai (ir atgaline data) kapitalizavo banką po susitarimo su senojo banko kreditoriais, pagal kurį ji pasiliko 5 % banko kapitalo. |
| --- | --- |

(75)

Valstybė pirmojo lygio kapitalą suteikė du kartus – pirmą kartą, kai buvo įsteigtas „Nyi Glitnir banki“, antrą kartą – kai visiškai (ir atgaline data) kapitalizavo banką po susitarimo su senojo banko kreditoriais, pagal kurį ji pasiliko 5 % banko kapitalo.

3.4.1.1.   Pradinis kapitalas

| (76) | Įsteigus naująjį „Íslandsbanki“ banką, valstybė suteikė 775 mln. ISK grynaisiais kaip pradinį kapitalą ir dar įsipareigojo naujajam bankui suteikti iki 110 mlrd. ISK mainais už visą jo turtą. Pirmasis skaičius atitinka mažiausią kapitalo lygį, kurio reikalaujama pagal Islandijos įstatymus norint įsteigti banką. Pastarasis skaičius buvo apskaičiuotas kaip 10 % įvertinus riziką atlikto tikėtino banko balanso pirminio vertinimo. Jis buvo įtrauktas į 2009 m. valstybės biudžetą kaip Vyriausybės lėšos, skiriamos nepaprastajai padėčiai finansų rinkoje ištaisyti. Šiuo kapitalo paskyrimu buvo siekiama suteikti atitinkamą banko veiksmingumo garantiją, kol bus išspręsti klausimai, susiję su galutiniu jo rekapitalizavimu, įskaitant jo pradinio balanso dydį, pagrįstą senajam bankui mokėtinos kompensacijos už perduotą turtą vertinimu. |
| --- | --- |

(76)

Įsteigus naująjį „Íslandsbanki“ banką, valstybė suteikė 775 mln. ISK grynaisiais kaip pradinį kapitalą ir dar įsipareigojo naujajam bankui suteikti iki 110 mlrd. ISK mainais už visą jo turtą. Pirmasis skaičius atitinka mažiausią kapitalo lygį, kurio reikalaujama pagal Islandijos įstatymus norint įsteigti banką. Pastarasis skaičius buvo apskaičiuotas kaip 10 % įvertinus riziką atlikto tikėtino banko balanso pirminio vertinimo. Jis buvo įtrauktas į 2009 m. valstybės biudžetą kaip Vyriausybės lėšos, skiriamos nepaprastajai padėčiai finansų rinkoje ištaisyti. Šiuo kapitalo paskyrimu buvo siekiama suteikti atitinkamą banko veiksmingumo garantiją, kol bus išspręsti klausimai, susiję su galutiniu jo rekapitalizavimu, įskaitant jo pradinio balanso dydį, pagrįstą senajam bankui mokėtinos kompensacijos už perduotą turtą vertinimu.

3.4.1.2.   Kapitalo injekcijos ir 5 % kapitalo dalies išlaikymas, kaip dalis susitarimo su senojo banko kreditoriais

| (77) | 2009 m. liepos 20 d. Islandijos Vyriausybė su „Glitnir“ pertvarkymo komitetu sudarė susitarimą dėl pirminio „Íslandsbanki“ kapitalizavimo ir dėl kompensacijos, kuri „Glitnir“ kreditoriams turėjo būti mokama mainais už iš „Glitnir“ perduotą daugiausia vidaus turtą ir indėlius, pagrindo (39). Pagal šį susitarimą valstybė įsipareigojo 2009 m. rugpjūčio 14 d.„Íslandsbanki“ bankui kaip papildomą kapitalą suteikti 64,2 mlrd. ISK, kad visas banko turimas kapitalas padidėtų iki 65 mlrd. ISK ir pirmojo lygio kapitalas atitiktų Finansų priežiūros institucijos nustatytą 12 % minimalų pakankamumo rodiklį. Susitarime buvo numatyti du galimi perduoto grynojo turto mokėjimo ir investicijų į nuosavą kapitalą būdai: „Glitnir“ galėjo nuspręsti pasirašyti „Íslandsbanki“ kontrolinį akcijų paketą ir už perduotą turtą gauti banko akcijų arba, tokio pasirašymo neužbaigus, Vyriausybės įvykdyta banko kapitalizacija būtų likusi galioti ir „Íslandsbanki“ ir toliau būtų priklausęs Vyriausybei. „Glitnir“ buvo nurodyta iki 2009 m. rugsėjo 30 d. pasirinkti vieną iš šių variantų. Vėliau šis laikotarpis buvo pratęstas iki 2009 m. spalio 15 d.2009 m. spalio 15 d. buvo pranešta, kad „Glitnir“ pertvarkymo komitetas kreditorių vardu nutarė perimti 95 % „Íslandsbanki“ akcinio kapitalo kaip kompensaciją už turtą, kuris iš senojo banko buvo perduotas naujajam bankui. Valstybė pasiliko likusius 5 %. |
| --- | --- |

(77)

2009 m. liepos 20 d. Islandijos Vyriausybė su „Glitnir“ pertvarkymo komitetu sudarė susitarimą dėl pirminio „Íslandsbanki“ kapitalizavimo ir dėl kompensacijos, kuri „Glitnir“ kreditoriams turėjo būti mokama mainais už iš „Glitnir“ perduotą daugiausia vidaus turtą ir indėlius, pagrindo (39). Pagal šį susitarimą valstybė įsipareigojo 2009 m. rugpjūčio 14 d.„Íslandsbanki“ bankui kaip papildomą kapitalą suteikti 64,2 mlrd. ISK, kad visas banko turimas kapitalas padidėtų iki 65 mlrd. ISK ir pirmojo lygio kapitalas atitiktų Finansų priežiūros institucijos nustatytą 12 % minimalų pakankamumo rodiklį. Susitarime buvo numatyti du galimi perduoto grynojo turto mokėjimo ir investicijų į nuosavą kapitalą būdai: „Glitnir“ galėjo nuspręsti pasirašyti „Íslandsbanki“ kontrolinį akcijų paketą ir už perduotą turtą gauti banko akcijų arba, tokio pasirašymo neužbaigus, Vyriausybės įvykdyta banko kapitalizacija būtų likusi galioti ir „Íslandsbanki“ ir toliau būtų priklausęs Vyriausybei. „Glitnir“ buvo nurodyta iki 2009 m. rugsėjo 30 d. pasirinkti vieną iš šių variantų. Vėliau šis laikotarpis buvo pratęstas iki 2009 m. spalio 15 d.2009 m. spalio 15 d. buvo pranešta, kad „Glitnir“ pertvarkymo komitetas kreditorių vardu nutarė perimti 95 % „Íslandsbanki“ akcinio kapitalo kaip kompensaciją už turtą, kuris iš senojo banko buvo perduotas naujajam bankui. Valstybė pasiliko likusius 5 %.

| (78) | Taip pat buvo sutarta, kad pertvarkymo komitetas (kreditoriai) valstybei kompensuos visas palūkanas (8,3 mlrd. ISK), susikaupusias už jos investiciją per laikotarpį, kai bankas priklausė Vyriausybei. Tai sudarė 12,8 % grąžą (13,9 % metinių palūkanų) ir taip buvo užbaigtas sandoris dėl iš „Glitnir“„Íslandsbanki“ bankui po bankų žlugimo 2008 m. perduoto turto. |
| --- | --- |

(78)

Taip pat buvo sutarta, kad pertvarkymo komitetas (kreditoriai) valstybei kompensuos visas palūkanas (8,3 mlrd. ISK), susikaupusias už jos investiciją per laikotarpį, kai bankas priklausė Vyriausybei. Tai sudarė 12,8 % grąžą (13,9 % metinių palūkanų) ir taip buvo užbaigtas sandoris dėl iš „Glitnir“„Íslandsbanki“ bankui po bankų žlugimo 2008 m. perduoto turto.

3.4.2.   Antrojo lygio kapitalo indėlis

| (79) | 2009 m. spalio 15 d. valstybė bankui taip pat suteikė subordinuotąją paskolą turto ir likvidumo pozicijai sustiprinti, kad būtų įvykdyti Finansų priežiūros institucijos nustatyti kapitalo reikalavimai. Subordinuotoji paskola suteikta eurais ir ją sudaro 25 mlrd. ISK antrojo lygio kapitalo. Ši priemonė „Íslandsbanki“ suteikia galimybę išleisti neužtikrintų subordinuotųjų vekselių. Vekselių laikotarpis yra dešimt metų nuo 2009 m. gruodžio 30 d. Priemonėje įdiegtos paskatos nebedalyvauti – po penkerių metų numatyta padidinti palūkanas. Pagal susitarimą metinė palūkanų norma per pirmus penkerius metus yra 400 bazinių punktų didesnė už EURIBOR (40), o laikotarpiu nuo penkerių iki dešimties metų po susitarimo sudarymo metinė palūkanų norma yra 500 bazinių punktų didesnė už EURIBOR. |
| --- | --- |

(79)

2009 m. spalio 15 d. valstybė bankui taip pat suteikė subordinuotąją paskolą turto ir likvidumo pozicijai sustiprinti, kad būtų įvykdyti Finansų priežiūros institucijos nustatyti kapitalo reikalavimai. Subordinuotoji paskola suteikta eurais ir ją sudaro 25 mlrd. ISK antrojo lygio kapitalo. Ši priemonė „Íslandsbanki“ suteikia galimybę išleisti neužtikrintų subordinuotųjų vekselių. Vekselių laikotarpis yra dešimt metų nuo 2009 m. gruodžio 30 d. Priemonėje įdiegtos paskatos nebedalyvauti – po penkerių metų numatyta padidinti palūkanas. Pagal susitarimą metinė palūkanų norma per pirmus penkerius metus yra 400 bazinių punktų didesnė už EURIBOR (40), o laikotarpiu nuo penkerių iki dešimties metų po susitarimo sudarymo metinė palūkanų norma yra 500 bazinių punktų didesnė už EURIBOR.

| (80) | Pirmiau aprašytos pirmojo lygio kapitalo priemonės ir antrojo lygio kapitalo įnašas 2009 m. spalio 15 d. užtikrino „Íslandsbanki“ banko gebėjimą įvykdyti Finansų priežiūros institucijos nustatytą 16 % kapitalo pakankamumo rodiklio reikalavimą. |
| --- | --- |

(80)

Pirmiau aprašytos pirmojo lygio kapitalo priemonės ir antrojo lygio kapitalo įnašas 2009 m. spalio 15 d. užtikrino „Íslandsbanki“ banko gebėjimą įvykdyti Finansų priežiūros institucijos nustatytą 16 % kapitalo pakankamumo rodiklio reikalavimą.

3.4.3.   Indėlių garantija

| (81) | Siekiant įvykdyti 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (41) ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų (42) reikalavimus, Islandijoje buvo priimtas Įstatymas Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir investuotojų kompensavimo sistemos ir kartu įsteigtas Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondas (TIF), kuris buvo finansuojamas metiniais bankų įnašais, skaičiuojamais pagal visus to banko indėlius. |
| --- | --- |

(81)

Siekiant įvykdyti 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (41) ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų (42) reikalavimus, Islandijoje buvo priimtas Įstatymas Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir investuotojų kompensavimo sistemos ir kartu įsteigtas Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondas (TIF), kuris buvo finansuojamas metiniais bankų įnašais, skaičiuojamais pagal visus to banko indėlius.

| (82) | Pasak Islandijos valdžios institucijų, siekiant suteikti visuomenei daugiau tikrumo ir pasitikėjimo dėl indėlių saugumo po ištikusios krizės, Islandijos Vyriausybės 2008 m. rudenį priimtose bankų gelbėjimo priemonėse taip pat buvo numatyta papildoma valstybės parama indėliams vidaus komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose, nepatenkanti į Įstatymo Nr. 98/1999, kuriuo įgyvendinama Direktyvoje 94/19/EB numatyta indėlių garantija ir Direktyvoje 97/9/EB numatyta investuotojų kompensacija, taikymo sritį. |
| --- | --- |

(82)

Pasak Islandijos valdžios institucijų, siekiant suteikti visuomenei daugiau tikrumo ir pasitikėjimo dėl indėlių saugumo po ištikusios krizės, Islandijos Vyriausybės 2008 m. rudenį priimtose bankų gelbėjimo priemonėse taip pat buvo numatyta papildoma valstybės parama indėliams vidaus komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose, nepatenkanti į Įstatymo Nr. 98/1999, kuriuo įgyvendinama Direktyvoje 94/19/EB numatyta indėlių garantija ir Direktyvoje 97/9/EB numatyta investuotojų kompensacija, taikymo sritį.

| (83) | 2008 m. spalio 6 d. Ministro Pirmininko tarnybos pareiškime sakoma: „Islandijos Vyriausybė pabrėžia, jog indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti“
   (43). Šį pareiškimą dabartinis Ministras Pirmininkas pakartojo 2009 m. vasario ir gruodžio mėn (44). Be to, jis minimas ketinimų rašte, kurį Islandijos Vyriausybė nusiuntė Tarptautiniam valiutos fondui (ir paskelbė Ekonomikos reikalų ministerijos ir TVF svetainėje) 2010 m. balandžio 7 d. (ir pakartotas kitame 2010 m. rugsėjo 13 d. ketinimų laiške). Rašte (kurį pasirašė Islandijos Ministras Pirmininkas, finansų ministras, ekonomikos reikalų ministras ir Islandijos centrinio banko valdytojas) teigiama: „Šiuo metu ir vėliau esame įsipareigoję visiškai apsaugoti indėlininkus, tačiau kai finansų stabilumas bus užtikrintas, ketiname laipsniškai naikinti šią bendrąją garantiją“ (45). Be to, vienoje iš 2011 m. Biudžeto įstatymo projekto straipsnio, susijusio su valstybės garantijomis, išnašų minimas Islandijos Vyriausybės pareiškimas, kad indėliams Islandijos bankuose taikoma valstybės garantija (46). |
| --- | --- |

(83)

2008 m. spalio 6 d. Ministro Pirmininko tarnybos pareiškime sakoma: „Islandijos Vyriausybė pabrėžia, jog indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti“
   (43). Šį pareiškimą dabartinis Ministras Pirmininkas pakartojo 2009 m. vasario ir gruodžio mėn (44). Be to, jis minimas ketinimų rašte, kurį Islandijos Vyriausybė nusiuntė Tarptautiniam valiutos fondui (ir paskelbė Ekonomikos reikalų ministerijos ir TVF svetainėje) 2010 m. balandžio 7 d. (ir pakartotas kitame 2010 m. rugsėjo 13 d. ketinimų laiške). Rašte (kurį pasirašė Islandijos Ministras Pirmininkas, finansų ministras, ekonomikos reikalų ministras ir Islandijos centrinio banko valdytojas) teigiama: „Šiuo metu ir vėliau esame įsipareigoję visiškai apsaugoti indėlininkus, tačiau kai finansų stabilumas bus užtikrintas, ketiname laipsniškai naikinti šią bendrąją garantiją“ (45). Be to, vienoje iš 2011 m. Biudžeto įstatymo projekto straipsnio, susijusio su valstybės garantijomis, išnašų minimas Islandijos Vyriausybės pareiškimas, kad indėliams Islandijos bankuose taikoma valstybės garantija (46).

| (84) | Neseniai padarytas ekonomikos reikalų ministro ir buvusio finansų ministro (2009–2011 m.) Steingrímuro Sigfússono pareiškimas Islandijos parlamento debatuose dėl Vyriausybės išlaidų, susijusių su „Landsbankinn“ atliekamu „SpKef“ banko perėmimu, dar labiau patvirtina, kas pasakyta pirmiau. Pasak ministro, negalima pamiršti, kad šiuo klausimu 2008 m. rudenį valstybė pareiškė, jog visi indėliai taupomuosiuose ir komerciniuose bankuose bus saugūs ir apsaugoti. „Nuo tada visi darbai visada buvo tuo (t. y. pareiškimu) grindžiami, ir, deja, tiesa, kad tai (t. y. „SpKef“ bankui mokėtini mokėjimai) bus viena iš didžiausių sąskaitų, pateiktų valstybei kaip išlaidos už visų Sudurneso gyventojų indėlių draudimą... ir visų „SpKef“ klientų Vestfirdiro ir vakarinėse bei šiaurės vakarų vietovėse... Netikiu, kad kas nors manė, jog su šių vietovių indėlių savininkais bus elgiamasi kitaip nei su kitais gyventojais, taigi šiuo atveju valstybė neturėjo didelio pasirinkimo“ (47). |
| --- | --- |

(84)

Neseniai padarytas ekonomikos reikalų ministro ir buvusio finansų ministro (2009–2011 m.) Steingrímuro Sigfússono pareiškimas Islandijos parlamento debatuose dėl Vyriausybės išlaidų, susijusių su „Landsbankinn“ atliekamu „SpKef“ banko perėmimu, dar labiau patvirtina, kas pasakyta pirmiau. Pasak ministro, negalima pamiršti, kad šiuo klausimu 2008 m. rudenį valstybė pareiškė, jog visi indėliai taupomuosiuose ir komerciniuose bankuose bus saugūs ir apsaugoti. „Nuo tada visi darbai visada buvo tuo (t. y. pareiškimu) grindžiami, ir, deja, tiesa, kad tai (t. y. „SpKef“ bankui mokėtini mokėjimai) bus viena iš didžiausių sąskaitų, pateiktų valstybei kaip išlaidos už visų Sudurneso gyventojų indėlių draudimą... ir visų „SpKef“ klientų Vestfirdiro ir vakarinėse bei šiaurės vakarų vietovėse... Netikiu, kad kas nors manė, jog su šių vietovių indėlių savininkais bus elgiamasi kitaip nei su kitais gyventojais, taigi šiuo atveju valstybė neturėjo didelio pasirinkimo“ (47).

| (85) | Pasak Islandijos Vyriausybės, papildoma indėlių garantija bus panaikinta prieš visiškai panaikinant kapitalo kontrolės priemones, o Islandijos valdžios institucijos teigia, kad šiuo metu tai numatoma padaryti 2013 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

(85)

Pasak Islandijos Vyriausybės, papildoma indėlių garantija bus panaikinta prieš visiškai panaikinant kapitalo kontrolės priemones, o Islandijos valdžios institucijos teigia, kad šiuo metu tai numatoma padaryti 2013 m. pabaigoje.

3.4.4.   Specialioji likvidumo priemonė

| (86) | Be to, Islandijos Vyriausybė 2009 m. rugsėjo 11 d., kaip naujojo banko akcijas įsigyjantiems kreditoriams taikomą sąlygą, su „Íslandsbanki“ sudarė dar vieną susitarimą, kuris turėjo įsigalioti „Glitnir“ pertvarkymo komitetui nusprendus pasinaudoti galimybe tapti didžiosios banko dalies savininku (48). Pagal šį susitarimą Finansų ministerija įsipareigoja paskolinti atperkamų Vyriausybės obligacijų mainais už konkrečiai nurodytą iki 25 mlrd. ISK vertės turtą pagal susitarime nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

(86)

Be to, Islandijos Vyriausybė 2009 m. rugsėjo 11 d., kaip naujojo banko akcijas įsigyjantiems kreditoriams taikomą sąlygą, su „Íslandsbanki“ sudarė dar vieną susitarimą, kuris turėjo įsigalioti „Glitnir“ pertvarkymo komitetui nusprendus pasinaudoti galimybe tapti didžiosios banko dalies savininku (48). Pagal šį susitarimą Finansų ministerija įsipareigoja paskolinti atperkamų Vyriausybės obligacijų mainais už konkrečiai nurodytą iki 25 mlrd. ISK vertės turtą pagal susitarime nurodytas sąlygas.

| (87) | Susitarime buvo numatytos tokios pagrindinės likvidumo užtikrinimo sąlygos:






  Didž. paskolos suma: | 25 mlrd. ISK. |
| --- | --- | --- |
| Laikotarpis: | iki 2012 m. rugsėjo mėn. |
| Kompensavimas: | 3,0 % už pirmąją 8 mlrd. ISK sumą; 3,5 % už kitą 8 mlrd. ISK sumą; 4,0 % už sumas, didesnes nei 16 mlrd. ISK. |
| Mokestis: | „Íslandsbanki“ privalo mokėti 0,5 % nuo paskolos sumos kiekvienu atveju, kai suteikiami nauji vertybiniai popieriai. |
| Priešpriešinė garantija: | „Íslandsbanki“ privalo užtikrinti iždo vertybinių popierių paskolos grąžinimą priešpriešine garantija – įvairios formos finansiniu turtu. |

(87)

Susitarime buvo numatytos tokios pagrindinės likvidumo užtikrinimo sąlygos:

Didž. paskolos suma:

25 mlrd. ISK.

Laikotarpis:

iki 2012 m. rugsėjo mėn.

Kompensavimas:

3,0 % už pirmąją 8 mlrd. ISK sumą; 3,5 % už kitą 8 mlrd. ISK sumą; 4,0 % už sumas, didesnes nei 16 mlrd. ISK.

Mokestis:

„Íslandsbanki“ privalo mokėti 0,5 % nuo paskolos sumos kiekvienu atveju, kai suteikiami nauji vertybiniai popieriai.

Priešpriešinė garantija:

„Íslandsbanki“ privalo užtikrinti iždo vertybinių popierių paskolos grąžinimą priešpriešine garantija – įvairios formos finansiniu turtu.

| (88) | Pasak Islandijos valdžios institucijų, šios likvidumo priemonės reikia dėl to, kad kreditoriams nusprendus „Íslandsbanki“ perimti savo nuosavybėn gerokai sumažėjo banko turimas atperkamas turtas ir kilo grėsmė, jog jis nebegalės vykdyti priežiūros reikalavimų, susijusių su likvidumo rezervais (49). Pasak Islandijos valdžios institucijų, tai yra papildoma priemonė, naudotina tik jei kiti likvidumo šaltiniai bus nepakankami. Priemonėje numatytos kainos ir sąlygų paskatos, kurios atgraso nuo jos taikymo, jei yra kitų galimybių. Priemone iki šiol nepasinaudota. |
| --- | --- |

(88)

Pasak Islandijos valdžios institucijų, šios likvidumo priemonės reikia dėl to, kad kreditoriams nusprendus „Íslandsbanki“ perimti savo nuosavybėn gerokai sumažėjo banko turimas atperkamas turtas ir kilo grėsmė, jog jis nebegalės vykdyti priežiūros reikalavimų, susijusių su likvidumo rezervais (49). Pasak Islandijos valdžios institucijų, tai yra papildoma priemonė, naudotina tik jei kiti likvidumo šaltiniai bus nepakankami. Priemonėje numatytos kainos ir sąlygų paskatos, kurios atgraso nuo jos taikymo, jei yra kitų galimybių. Priemone iki šiol nepasinaudota.

3.4.5.   „Straumur“ vertybinių popierių skolinimosi susitarimas

| (89) | 2009 m. kovo 9 d. Finansų priežiūros institucija, veikdama pagal Nepaprastosios padėties įstatymu jai suteiktus įgaliojimus, perėmė „Straumur–Burdaras Investment Bank hf.“ banko (toliau – „Straumur“) akcininkų įgaliojimus ir paskyrė pertvarkymo komitetą, kuris pakeitė banko direktorių valdybą (50). 2009 m. kovo 17 d., pasikonsultavusi su pertvarkymo komitetu, kreditoriais, Islandijos centriniu banku ir Finansų ministerija, Finansų priežiūros institucija „Straumur“ atsakomybę už indėlius perdavė „Íslandsbanki“ bankui (51). Mainais už tai „Straumur“ išleido savo turtu užtikrintą obligaciją, kaip mokestį už indėlių įsipareigojimų perėmimą. 2009 m. balandžio 3 d. buvo išleista 43 679 014 232 ISK obligacija, kuri turi būti išpirkta iki 2013 m. kovo 31 d. Obligacijai skaičiuojamos palūkanos: per pirmuosius dvylika mėnesių REIBOR (52) + 190 bazinių punktų, o vėliau, iki termino suėjimo dienos, jos sumažės iki REIBOR + 100 bazinių punktų. Tuo pačiu metu „Íslandsbanki“ ir Finansų ministerija sudarė vertybinių popierių skolinimosi susitarimą, pagal kurį Vyriausybė iš esmės užstatė atperkamus savo lakštus kaip „Straumur“ reikalavimo garantiją ir numatoma, jog mainais už tai „Íslandsbanki“ iš Islandijos centrinio banko gali gauti tokios apimties likvidumą, koks yra būtinas atsižvelgiant į „Íslandsbanki“ banko prisiimtą atsakomybę už „Straumur“ indėlius. |
| --- | --- |

(89)

2009 m. kovo 9 d. Finansų priežiūros institucija, veikdama pagal Nepaprastosios padėties įstatymu jai suteiktus įgaliojimus, perėmė „Straumur–Burdaras Investment Bank hf.“ banko (toliau – „Straumur“) akcininkų įgaliojimus ir paskyrė pertvarkymo komitetą, kuris pakeitė banko direktorių valdybą (50). 2009 m. kovo 17 d., pasikonsultavusi su pertvarkymo komitetu, kreditoriais, Islandijos centriniu banku ir Finansų ministerija, Finansų priežiūros institucija „Straumur“ atsakomybę už indėlius perdavė „Íslandsbanki“ bankui (51). Mainais už tai „Straumur“ išleido savo turtu užtikrintą obligaciją, kaip mokestį už indėlių įsipareigojimų perėmimą. 2009 m. balandžio 3 d. buvo išleista 43 679 014 232 ISK obligacija, kuri turi būti išpirkta iki 2013 m. kovo 31 d. Obligacijai skaičiuojamos palūkanos: per pirmuosius dvylika mėnesių REIBOR (52) + 190 bazinių punktų, o vėliau, iki termino suėjimo dienos, jos sumažės iki REIBOR + 100 bazinių punktų. Tuo pačiu metu „Íslandsbanki“ ir Finansų ministerija sudarė vertybinių popierių skolinimosi susitarimą, pagal kurį Vyriausybė iš esmės užstatė atperkamus savo lakštus kaip „Straumur“ reikalavimo garantiją ir numatoma, jog mainais už tai „Íslandsbanki“ iš Islandijos centrinio banko gali gauti tokios apimties likvidumą, koks yra būtinas atsižvelgiant į „Íslandsbanki“ banko prisiimtą atsakomybę už „Straumur“ indėlius.

| (90) | Pagal susitarimą „Íslandsbanki“ įsipareigoja valstybei grąžinti Vyriausybės obligacijas, kurių suma būtų lygi mokėjimams, banko gaunamus pagal „Straumur“ išleistas obligacijas. Šalys taip pat susitarė, kad jei „Íslandsbanki“ negautų visos už obligacijas priklausančios sumos ir valstybė nesumokėtų likusios skolos, negrąžintas Vyriausybės obligacijas „Íslandsbanki“ pasiliktų. Taigi „Íslandsbanki“ bankas „Straumur“ indėlių įsipareigojimus prisiėmė mainais už tokios pačios vertės Vyriausybės garantuotą turtą. |
| --- | --- |

(90)

Pagal susitarimą „Íslandsbanki“ įsipareigoja valstybei grąžinti Vyriausybės obligacijas, kurių suma būtų lygi mokėjimams, banko gaunamus pagal „Straumur“ išleistas obligacijas. Šalys taip pat susitarė, kad jei „Íslandsbanki“ negautų visos už obligacijas priklausančios sumos ir valstybė nesumokėtų likusios skolos, negrąžintas Vyriausybės obligacijas „Íslandsbanki“ pasiliktų. Taigi „Íslandsbanki“ bankas „Straumur“ indėlių įsipareigojimus prisiėmė mainais už tokios pačios vertės Vyriausybės garantuotą turtą.

| (91) | Kaip nurodyta pirmiau, „Straumur“ obligacijos išpirkimo terminas turėjo sueiti 2013 m. kovo 31 d. Tačiau obligacija jau buvo visiškai padengta ir Islandijos valstybės įsikišimo neprireikė. |
| --- | --- |

(91)

Kaip nurodyta pirmiau, „Straumur“ obligacijos išpirkimo terminas turėjo sueiti 2013 m. kovo 31 d. Tačiau obligacija jau buvo visiškai padengta ir Islandijos valstybės įsikišimo neprireikė.

3.4.6.   „Byr“ kapitalizacija, įsigijimas ir „Byr“ suteikta subordinuotoji paskola

| (92) | Kaip išsamiai aprašyta 2011 m. balandžio 13 d. Sprendime Nr. 126/11/COL (toliau – „Byr“ sprendimas), Islandijos Vyriausybė valstybės pagalbą kapitalo ir subordinuotosios paskolos forma suteikė „Byr“ bankui įsteigti. Šis bankas tęsė savo pirmtako „Byr“ taupomojo banko (toliau – senasis „Byr“) veiklą. Šiame procese (naujojo) „Byr“ akcininkais tapo senojo „Byr“ kreditoriai ir Islandijos valstybė, kuri suteikė kapitalą naujai bendrovei steigti. |
| --- | --- |

(92)

Kaip išsamiai aprašyta 2011 m. balandžio 13 d. Sprendime Nr. 126/11/COL (toliau – „Byr“ sprendimas), Islandijos Vyriausybė valstybės pagalbą kapitalo ir subordinuotosios paskolos forma suteikė „Byr“ bankui įsteigti. Šis bankas tęsė savo pirmtako „Byr“ taupomojo banko (toliau – senasis „Byr“) veiklą. Šiame procese (naujojo) „Byr“ akcininkais tapo senojo „Byr“ kreditoriai ir Islandijos valstybė, kuri suteikė kapitalą naujai bendrovei steigti.

| (93) | 2011 m. balandžio 13 d., kai buvo priimtas „Byr“ sprendimas, 2010 m. metinių ataskaitų dar nebuvo. Tačiau tuo metu „Byr“ vadovybė buvo įsitikinusi, kad „Byr“ sprendimu Priežiūros institucijos laikinai patvirtintos gelbėjimo priemonės bus pakankamos siekiant užtikrinti banko veiklą bent tol, kol Priežiūros institucijai bus pateiktas ilgalaikį gyvybingumą užtikrinantis restruktūrizavimo planas. Atliekant 2011 m. pirmojo pusmečio banko sąskaitų auditą tapo aišku, kad prireiks papildomo „Byr“ turto nurašymo. Dėl jo sumažėjo banko kapitalo pakankamumo rodiklis. |
| --- | --- |

(93)

2011 m. balandžio 13 d., kai buvo priimtas „Byr“ sprendimas, 2010 m. metinių ataskaitų dar nebuvo. Tačiau tuo metu „Byr“ vadovybė buvo įsitikinusi, kad „Byr“ sprendimu Priežiūros institucijos laikinai patvirtintos gelbėjimo priemonės bus pakankamos siekiant užtikrinti banko veiklą bent tol, kol Priežiūros institucijai bus pateiktas ilgalaikį gyvybingumą užtikrinantis restruktūrizavimo planas. Atliekant 2011 m. pirmojo pusmečio banko sąskaitų auditą tapo aišku, kad prireiks papildomo „Byr“ turto nurašymo. Dėl jo sumažėjo banko kapitalo pakankamumo rodiklis.

| (94) | Kaip išsamiai aprašyta 2011 m. spalio 19 d. Sprendime Nr. 325/11/COL (toliau – antrasis „Byr“ sprendimas), kapitalo trūkumo problemos nebuvo galima išspręsti, todėl „Byr“ buvo pasiūlytas parduoti. Įsigijimą, ypač „Íslandsbanki“ teisę šiam tikslui panaudoti valstybės pagalbą, Priežiūros institucija patvirtino antruoju „Byr“ sprendimu, nepažeisdama Priežiūros institucijos oficialios tyrimo procedūros, kuria siekta nustatyti, ar „Íslandsbanki“ suteikta pagalba buvo suderinama su EEE susitarimu, kuris vertinamas aptariamame sprendime. |
| --- | --- |

(94)

Kaip išsamiai aprašyta 2011 m. spalio 19 d. Sprendime Nr. 325/11/COL (toliau – antrasis „Byr“ sprendimas), kapitalo trūkumo problemos nebuvo galima išspręsti, todėl „Byr“ buvo pasiūlytas parduoti. Įsigijimą, ypač „Íslandsbanki“ teisę šiam tikslui panaudoti valstybės pagalbą, Priežiūros institucija patvirtino antruoju „Byr“ sprendimu, nepažeisdama Priežiūros institucijos oficialios tyrimo procedūros, kuria siekta nustatyti, ar „Íslandsbanki“ suteikta pagalba buvo suderinama su EEE susitarimu, kuris vertinamas aptariamame sprendime.

| (95) | Be to, Priežiūros institucija manė, kad galimybė naudotis subordinuotosios paskolos priemone pereinamuoju laikotarpiu, kol „Byr“ ir „Íslandsbanki“ bankams nebus įmanoma oficialiai susijungti, t. y. kol pagal nacionalinės teisės aktus „Byr“ bus laikomas atskiru juridiniu vienetu, yra suderinama su EEE susitarimu. Pasak Islandijos valdžios institucijų, subordinuotosios paskolos priemone nesinaudojo nei „Byr“, nei „Íslandsbanki“. |
| --- | --- |

(95)

Be to, Priežiūros institucija manė, kad galimybė naudotis subordinuotosios paskolos priemone pereinamuoju laikotarpiu, kol „Byr“ ir „Íslandsbanki“ bankams nebus įmanoma oficialiai susijungti, t. y. kol pagal nacionalinės teisės aktus „Byr“ bus laikomas atskiru juridiniu vienetu, yra suderinama su EEE susitarimu. Pasak Islandijos valdžios institucijų, subordinuotosios paskolos priemone nesinaudojo nei „Byr“, nei „Íslandsbanki“.

| (96) | Priežiūros institucija nurodė, kad galutinio šių priemonių įvertinimo rezultatai priklausė nuo susijungusių „Íslandsbanki“ ir „Byr“ bankų restruktūrizavimo plane pateiktos informacijos. Ją Islandijos Vyriausybė įsipareigojo pateikti ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo numatyto sandorio įgyvendinimo. Iš tiesų, kaip aprašyta pirmiau, susijungusio subjekto restruktūrizavimo planas buvo pateiktas laiku. Toliau pateikiamas Priežiūros institucijos atliktas jo vertinimas. |
| --- | --- |

(96)

Priežiūros institucija nurodė, kad galutinio šių priemonių įvertinimo rezultatai priklausė nuo susijungusių „Íslandsbanki“ ir „Byr“ bankų restruktūrizavimo plane pateiktos informacijos. Ją Islandijos Vyriausybė įsipareigojo pateikti ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo numatyto sandorio įgyvendinimo. Iš tiesų, kaip aprašyta pirmiau, susijungusio subjekto restruktūrizavimo planas buvo pateiktas laiku. Toliau pateikiamas Priežiūros institucijos atliktas jo vertinimas.

Restruktūrizavimo planas

| (97) | „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planą Islandijos valdžios institucijos pateikė 2011 m. kovo 31 d. Po „Byr“ įsigijimo šį planą Islandijos valdžios institucijos pataisė, atnaujino ir pakartotinai pateikė 2012 m. vasario 22 d. (toliau – restruktūrizavimo planas). Restruktūrizavimo planas 2012 m. sausio 14 d. buvo papildytas penkerių metų verslo planu (53) ir Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso (ICAAP) ataskaita (Finansų priežiūros institucijai ši ataskaita buvo pateikta 2012 m. balandžio 1 d.). |
| --- | --- |

(97)

„Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planą Islandijos valdžios institucijos pateikė 2011 m. kovo 31 d. Po „Byr“ įsigijimo šį planą Islandijos valdžios institucijos pataisė, atnaujino ir pakartotinai pateikė 2012 m. vasario 22 d. (toliau – restruktūrizavimo planas). Restruktūrizavimo planas 2012 m. sausio 14 d. buvo papildytas penkerių metų verslo planu (53) ir Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso (ICAAP) ataskaita (Finansų priežiūros institucijai ši ataskaita buvo pateikta 2012 m. balandžio 1 d.).

| (98) | Restruktūrizavimo ir penkerių metų verslo planuose sprendžiami esminiai gyvybingumo, naštos padalijimo ir konkurencijos iškraipymo apribojimo klausimai. Restruktūrizavimo plane numatyta, kad „Íslandsbanki“ daugiausia dėmesio skirs pagrindiniam verslui ir paskolų namų ūkiams ir įmonėms portfelių restruktūrizavimui. |
| --- | --- |

(98)

Restruktūrizavimo ir penkerių metų verslo planuose sprendžiami esminiai gyvybingumo, naštos padalijimo ir konkurencijos iškraipymo apribojimo klausimai. Restruktūrizavimo plane numatyta, kad „Íslandsbanki“ daugiausia dėmesio skirs pagrindiniam verslui ir paskolų namų ūkiams ir įmonėms portfelių restruktūrizavimui.

| (99) | Be to, Islandijos valdžios institucijos pateikė 2012 m. Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitą, kuria siekiama parodyti „Íslandsbanki“ gebėjimą veikti nepalankiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(99)

Be to, Islandijos valdžios institucijos pateikė 2012 m. Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitą, kuria siekiama parodyti „Íslandsbanki“ gebėjimą veikti nepalankiomis sąlygomis.

| (100) | Kaip nurodyta pirmiau, Priežiūros institucija mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis tęsis iki 2014 m. spalio 15 d. |
| --- | --- |

(100)

Kaip nurodyta pirmiau, Priežiūros institucija mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis tęsis iki 2014 m. spalio 15 d.

3.4.7.   Restruktūrizavimo plano aprašymas

| (101) | Islandijos valdžios institucijos ir bankas laikosi nuomonės, kad restruktūrizavus „Íslandsbanki“ bus užtikrinta galimybė jam vėl tapti tvirtu, pakankamai lėšų turinčiu banku, kuris pasižymi gerais kapitalo pakankamumo rodikliais ir gali toliau būti kredito teikėju realiajai ekonomikai. Jie teigia, kad tam pasiekti reikia imtis toliau nurodytų veiksmų:






  i) | mažinti balanso finansinį įsiskolinimą likviduojant senąjį banką ir įsteigiant naują banką; |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandijos valdžios institucijos ir bankas laikosi nuomonės, kad restruktūrizavus „Íslandsbanki“ bus užtikrinta galimybė jam vėl tapti tvirtu, pakankamai lėšų turinčiu banku, kuris pasižymi gerais kapitalo pakankamumo rodikliais ir gali toliau būti kredito teikėju realiajai ekonomikai. Jie teigia, kad tam pasiekti reikia imtis toliau nurodytų veiksmų:

i)

mažinti balanso finansinį įsiskolinimą likviduojant senąjį banką ir įsteigiant naują banką;

| ii) | pasiekti ir išlaikyti stiprią kapitalo pakankamumo poziciją; |
| --- | --- |

ii)

pasiekti ir išlaikyti stiprią kapitalo pakankamumo poziciją;

| iii) | pasiekti pakankamą pelningumą; |
| --- | --- |

iii)

pasiekti pakankamą pelningumą;

| iv) | pasiekti ir išlaikyti stiprią kapitalo likvidumo poziciją; |
| --- | --- |

iv)

pasiekti ir išlaikyti stiprią kapitalo likvidumo poziciją;

| v) | restruktūrizuoti namų ūkių ir verslo paskolų portfelį; |
| --- | --- |

v)

restruktūrizuoti namų ūkių ir verslo paskolų portfelį;

| vi) | patobulinti finansavimo strategiją; |
| --- | --- |

vi)

patobulinti finansavimo strategiją;

| vii) | pasiekti išlaidų veiksmingumą; |
| --- | --- |

vii)

pasiekti išlaidų veiksmingumą;

| viii) | pagerinti įmonės valdymą. |
| --- | --- |

viii)

pagerinti įmonės valdymą.

| (102) | Prieš išsamiau aprašant kiekvieną iš pirmiau nurodytų punktų, toliau trumpai išdėstomas banko požiūris į tai, kaip silpnybės, kurios prisidėjo prie „Glitnir“ žlugimo, yra aptariamos „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo plane. Pabrėžiama, kad nors „Íslandsbanki“ pagrindą sudaro „Glitnir“ šalies viduje vykdyta veikla, tai yra kitas bankas. Taip pat teigiama, kad buvo padaryta esminių pakeitimų, siekiant pašalinti silpnybes, kurios, kaip manoma, prisidėjo prie jo pirmtako žlugimo. Vieni iš svarbiausių pakeitimų buvo skolinimo susijusioms šalims taisyklių pataisos, skolinimo naudojant akcijas kaip užstatą uždraudimas, skolinimo užsienio valiuta (54) klientams, negaunantiems pajamų užsienio valiuta, uždraudimas ir apskritai griežtesnė paskolų patvirtinimo procedūra. Nors Islandijos rinkoje „Íslandsbanki“, kaip ir „Glitnir“, ketina teikti daug įvairių finansinių paslaugų, ikikrizinės ir pokrizinės bankininkystės skirtumai labiausiai susiję su „Íslandsbanki“ banko veiklos pobūdžiu (procesais, procedūromis, dokumentais, taisyklėmis ir reglamentais), o ne su jo siūlomų paslaugų ar produktų asortimentu. „Íslandsbanki“ požiūris šiuo klausimu trumpai išdėstytas 2 diagramoje.

  2 diagrama


  Ankstesnės silpnybės ir pakeitimai, kuriais siekiama jas pašalinti |
| --- | --- |

(102)

Prieš išsamiau aprašant kiekvieną iš pirmiau nurodytų punktų, toliau trumpai išdėstomas banko požiūris į tai, kaip silpnybės, kurios prisidėjo prie „Glitnir“ žlugimo, yra aptariamos „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo plane. Pabrėžiama, kad nors „Íslandsbanki“ pagrindą sudaro „Glitnir“ šalies viduje vykdyta veikla, tai yra kitas bankas. Taip pat teigiama, kad buvo padaryta esminių pakeitimų, siekiant pašalinti silpnybes, kurios, kaip manoma, prisidėjo prie jo pirmtako žlugimo. Vieni iš svarbiausių pakeitimų buvo skolinimo susijusioms šalims taisyklių pataisos, skolinimo naudojant akcijas kaip užstatą uždraudimas, skolinimo užsienio valiuta (54) klientams, negaunantiems pajamų užsienio valiuta, uždraudimas ir apskritai griežtesnė paskolų patvirtinimo procedūra. Nors Islandijos rinkoje „Íslandsbanki“, kaip ir „Glitnir“, ketina teikti daug įvairių finansinių paslaugų, ikikrizinės ir pokrizinės bankininkystės skirtumai labiausiai susiję su „Íslandsbanki“ banko veiklos pobūdžiu (procesais, procedūromis, dokumentais, taisyklėmis ir reglamentais), o ne su jo siūlomų paslaugų ar produktų asortimentu. „Íslandsbanki“ požiūris šiuo klausimu trumpai išdėstytas 2 diagramoje.

2 diagrama

Ankstesnės silpnybės ir pakeitimai, kuriais siekiama jas pašalinti

| (103) | Restruktūrizavimo ir penkerių metų verslo planai pagrįsti įvairiomis bendrosiomis ir ekonominėmis prielaidomis (55). Šios prielaidos sudaro pagrindinio scenarijaus ekonominį pamatą, kaip išdėstyta toliau. |
| --- | --- |

(103)

Restruktūrizavimo ir penkerių metų verslo planai pagrįsti įvairiomis bendrosiomis ir ekonominėmis prielaidomis (55). Šios prielaidos sudaro pagrindinio scenarijaus ekonominį pamatą, kaip išdėstyta toliau.

| (104) | Bendrosiose prielaidose nurodyta, kad:






  — | įmonių bankininkystės skyriaus restruktūrizavimas bus baigtas iki [...] m. pabaigos, o mažmeninės bankininkystės skyriaus – [...] m. Hipotekinių paskolų palūkanų tikslinimas bus baigtas [...] m. pabaigoje. Kaip aprašyta toliau, bus atitinkamai paskirstyta iš „Glitnir“ įsigyto portfelio diskonto amortizacija, |
| --- | --- | --- |

(104)

Bendrosiose prielaidose nurodyta, kad:

—

įmonių bankininkystės skyriaus restruktūrizavimas bus baigtas iki [...] m. pabaigos, o mažmeninės bankininkystės skyriaus – [...] m. Hipotekinių paskolų palūkanų tikslinimas bus baigtas [...] m. pabaigoje. Kaip aprašyta toliau, bus atitinkamai paskirstyta iš „Glitnir“ įsigyto portfelio diskonto amortizacija,

| — | [...] bankui suteiks papildomą [...] mlrd. ISK grąžą, |
| --- | --- |

—

[...] bankui suteiks papildomą [...] mlrd. ISK grąžą,

| — | kapitalo kontrolės priemonės bus atšauktos laipsniškai, |
| --- | --- |

—

kapitalo kontrolės priemonės bus atšauktos laipsniškai,

| — | skolinimui Islandijos kronomis pagrįstam finansavimui nebus taikomi jokie apribojimai. Nemanoma, kad 2012 m. skolinimu užsienio valiuta pagrįstas finansavimas viršys grąžinamas paskolas užsienio valiuta, kurių grąžinimo terminas jau suėjęs, tačiau manoma, kad finansavimas užsienio valiuta nuo 2012 m. taps labiau prieinamas. |
| --- | --- |

—

skolinimui Islandijos kronomis pagrįstam finansavimui nebus taikomi jokie apribojimai. Nemanoma, kad 2012 m. skolinimu užsienio valiuta pagrįstas finansavimas viršys grąžinamas paskolas užsienio valiuta, kurių grąžinimo terminas jau suėjęs, tačiau manoma, kad finansavimas užsienio valiuta nuo 2012 m. taps labiau prieinamas.

| (105) | Be to, „Íslandsbanki“ direktorių valdyba pasiūlė siekti tokių finansinių tikslų:






  — | Kapitalo grąža: nerizikinga norma + [...] %. Nerizikinga norma laikoma Centrinio banko einamosios sąskaitos norma (2011 m. gruodžio mėn. 3,75 %). Šis tikslas pagrįstas prielaida, kad pirmojo lygio kapitalo rodiklis sudaro [...] %. |
| --- | --- | --- |

(105)

Be to, „Íslandsbanki“ direktorių valdyba pasiūlė siekti tokių finansinių tikslų:

—

Kapitalo grąža: nerizikinga norma + [...] %. Nerizikinga norma laikoma Centrinio banko einamosios sąskaitos norma (2011 m. gruodžio mėn. 3,75 %). Šis tikslas pagrįstas prielaida, kad pirmojo lygio kapitalo rodiklis sudaro [...] %.

| — | Kapitalo pakankamumo rodiklis: [...] % [...]. |
| --- | --- |

—

Kapitalo pakankamumo rodiklis: [...] % [...].

| — | Pirmojo lygio kapitalo rodiklis: [...] % [...]. |
| --- | --- |

—

Pirmojo lygio kapitalo rodiklis: [...] % [...].

| (106) | Makroekonominėse prielaidose numatyta:






  — | Nors ekonomikos augimas 2012 m. ir vėliau tęsis, jis nebus toks stiprus, kaip anksčiau tikėtasi. Didėjant perkamajai galiai ir mažėjant nedarbo lygiui pagerės namų ūkių ekonominė padėtis. |
| --- | --- | --- |

(106)

Makroekonominėse prielaidose numatyta:

—

Nors ekonomikos augimas 2012 m. ir vėliau tęsis, jis nebus toks stiprus, kaip anksčiau tikėtasi. Didėjant perkamajai galiai ir mažėjant nedarbo lygiui pagerės namų ūkių ekonominė padėtis.

| — | 2013 m. ir vėliau infliacija tik šiek tiek viršys Islandijos centrinio banko užsibrėžtą lygį, t. y. nesieks 3 %. Ši prielaida galios su sąlyga, kad ISK kursas bus stabilus (laikotarpio pradžioje jis turėtų šiek tiek pakilti) ir darbo rinka bus subalansuota – vidutiniškai didės darbo užmokestis ir laipsniškai kils būsto kainos.










  Vidutiniai metiniai pokyčiai (%) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BVP augimas | 2,2 | 2,1 | 3,4 | 2,3 | 3,0 |
| Nedarbas | 6,6 | 6,0 | 5,4 | 5,0 | 4,4 |
| Infliacija | 4,4 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| Darbo užmokestis | 6,7 | 4,7 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |

—

2013 m. ir vėliau infliacija tik šiek tiek viršys Islandijos centrinio banko užsibrėžtą lygį, t. y. nesieks 3 %. Ši prielaida galios su sąlyga, kad ISK kursas bus stabilus (laikotarpio pradžioje jis turėtų šiek tiek pakilti) ir darbo rinka bus subalansuota – vidutiniškai didės darbo užmokestis ir laipsniškai kils būsto kainos.

Vidutiniai metiniai pokyčiai (%)

2012

2013

2014

2015

2016

BVP augimas

2,2

2,1

3,4

2,3

3,0

Nedarbas

6,6

6,0

5,4

5,0

4,4

Infliacija

4,4

2,9

2,8

2,7

2,6

Darbo užmokestis

6,7

4,7

4,8

5,0

4,8

Trumpalaikių palūkanų norma 2012 m. išliks nepakitusi ir sudarys apie 5 % (56), tačiau ekonomikai atsigaunant ims pamažu augti.

| — | Nors sąlygos darbo rinkoje gerės, nedarbas šiek tiek viršys prieš finansinę krizę buvusį lygį. Mažėjant nedarbui ims didėti darbo užmokestis. |
| --- | --- |

—

Nors sąlygos darbo rinkoje gerės, nedarbas šiek tiek viršys prieš finansinę krizę buvusį lygį. Mažėjant nedarbui ims didėti darbo užmokestis.

| — | Galiausiai daroma prielaida, kad per visą restruktūrizavimo laikotarpį Islandijos valiuta išliks ISK. Valiutos kontrolės priemonės nuo 2012 m. ir vėliau bus atšaukiamos laipsniškai. Tam tikri kapitalo judėjimo apribojimai išliks visą dešimtmetį. |
| --- | --- |

—

Galiausiai daroma prielaida, kad per visą restruktūrizavimo laikotarpį Islandijos valiuta išliks ISK. Valiutos kontrolės priemonės nuo 2012 m. ir vėliau bus atšaukiamos laipsniškai. Tam tikri kapitalo judėjimo apribojimai išliks visą dešimtmetį.

i)   Balanso finansinio įsiskolinimo mažinimas likviduojant senąjį banką ir įsteigiant naują banką

| (107) | Kaip minėta pirmiau, didžioji „Glitnir“ vidaus turto ir įsipareigojimų dalis per 2008 m. spalio mėn. buvo perduota „Íslandsbanki“ bankui. Dėl to didžioji didmeninės skolos dalis liko „Glitnir“ nuosavybė ir „Íslandsbanki“ niekada nebuvo tiek įsiskolinęs, kiek „Glitnir“. Tai reiškia, kad banko balanso finansinio įsiskolinimo problema iš esmės išspręsta jau 2008 m. spalio mėn., kaip numatyta restruktūrizavimo plane. |
| --- | --- |

(107)

Kaip minėta pirmiau, didžioji „Glitnir“ vidaus turto ir įsipareigojimų dalis per 2008 m. spalio mėn. buvo perduota „Íslandsbanki“ bankui. Dėl to didžioji didmeninės skolos dalis liko „Glitnir“ nuosavybė ir „Íslandsbanki“ niekada nebuvo tiek įsiskolinęs, kiek „Glitnir“. Tai reiškia, kad banko balanso finansinio įsiskolinimo problema iš esmės išspręsta jau 2008 m. spalio mėn., kaip numatyta restruktūrizavimo plane.

ii)   Stiprios kapitalo pakankamumo pozicijos pasiekimas ir išlaikymas

| (108) | Dėl pirmiau aprašytų kapitalizavimo priemonių ir po banko įsteigimo įvykusių pokyčių, ypač dėl pakartotinio turto vertinimo (kuris bus išsamiau aptartas toliau), „Íslandsbanki“ kapitalo pakankamumo rodikliai gerokai viršijo Finansų priežiūros institucijos nustatytus kapitalo reikalavimus, kaip nurodyta 2 lentelėje.

  2 lentelė


  2008–2011 m. kapitalo rodikliai, mln. ISK | 2008 12 31 | 2009 12 31 | 2010 12 31 | 2011 12 31 (57) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pirmojo lygio kapitalas | 68 030 | 91 996 | 120 993 | 120 530 |
| Antrojo lygio kapitalas | — | 24 843 | 21 251 | 21 937 |
| Visas kapitalas | 68 030 | 116 839 | 142 244 | 142 234 |
| Pagal riziką įvertintas turtas | 656 713 | 589 819 | 534 431 | 629 419 |
| Pirmojo lygio kapitalo rodiklis | 10,4 % | 15,6 % | 22,6 % | 19,1 % |
| Kapitalo pakankamumo rodiklis | 10,4 % | 19,8 % | 26,6 % | 22,6 |

(108)

Dėl pirmiau aprašytų kapitalizavimo priemonių ir po banko įsteigimo įvykusių pokyčių, ypač dėl pakartotinio turto vertinimo (kuris bus išsamiau aptartas toliau), „Íslandsbanki“ kapitalo pakankamumo rodikliai gerokai viršijo Finansų priežiūros institucijos nustatytus kapitalo reikalavimus, kaip nurodyta 2 lentelėje.

2 lentelė

2008–2011 m. kapitalo rodikliai, mln. ISK

2008 12 31

2009 12 31

2010 12 31

2011 12 31 (57)

Pirmojo lygio kapitalas

68 030

91 996

120 993

120 530

Antrojo lygio kapitalas

—

24 843

21 251

21 937

Visas kapitalas

68 030

116 839

142 244

142 234

Pagal riziką įvertintas turtas

656 713

589 819

534 431

629 419

Pirmojo lygio kapitalo rodiklis

10,4 %

15,6 %

22,6 %

19,1 %

Kapitalo pakankamumo rodiklis

10,4 %

19,8 %

26,6 %

22,6

| (109) | Be to, pagal kartu su restruktūrizavimo planu pateiktą Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitą, 2012–2016 m. laikotarpiu „Íslandsbanki“ prognozuoja toliau nurodytus kapitalo pakankamumo rodiklius, kaip nurodyta 3 lentelėje.

  3 lentelė


  2012–2016 m. kapitalo rodiklių ir pagal riziką įvertinto turto prognozė, mlrd. ISK | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagal riziką įvertintas turtas | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Pirmojo lygio kapitalo rodiklis | [20–25] % | [15–20] % | [10–20] % | [10–15] % | [10–15] % |
| Kapitalo pakankamumo rodiklis | [20–30] % | [15–25] % | [15–20] % | [10–20] % | [10–15] % |

(109)

Be to, pagal kartu su restruktūrizavimo planu pateiktą Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitą, 2012–2016 m. laikotarpiu „Íslandsbanki“ prognozuoja toliau nurodytus kapitalo pakankamumo rodiklius, kaip nurodyta 3 lentelėje.

3 lentelė

2012–2016 m. kapitalo rodiklių ir pagal riziką įvertinto turto prognozė, mlrd. ISK

2012

2013

2014

2015

2016

Pagal riziką įvertintas turtas

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Pirmojo lygio kapitalo rodiklis

[20–25] %

[15–20] %

[10–20] %

[10–15] %

[10–15] %

Kapitalo pakankamumo rodiklis

[20–30] %

[15–25] %

[15–20] %

[10–20] %

[10–15] %

| (110) | Iš šių skaičių matyti, jog „Íslandsbanki“ tikisi, kad restruktūrizavimo laikotarpiu ir vėliau jo kapitalo rodikliai gerokai viršys Finansų priežiūros institucijos nustatytus reikalavimus. [...] |
| --- | --- |

(110)

Iš šių skaičių matyti, jog „Íslandsbanki“ tikisi, kad restruktūrizavimo laikotarpiu ir vėliau jo kapitalo rodikliai gerokai viršys Finansų priežiūros institucijos nustatytus reikalavimus. [...]

iii)   Pakankamo pelningumo pasiekimas

| (111) | Kaip nurodyta restruktūrizavimo plane ir 4 lentelėje, „Íslandsbanki“ kapitalo grąžos lygis buvo gana didelis nuo pat banko įsteigimo 2008 m. (išskyrus 2011 m.) (58).

  4 lentelė


  Ankstesni kapitalo grąžos duomenys










  (%) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Kapitalo grąža | 17,2 | 30,0 | 28,5 | 1,5 |

(111)

Kaip nurodyta restruktūrizavimo plane ir 4 lentelėje, „Íslandsbanki“ kapitalo grąžos lygis buvo gana didelis nuo pat banko įsteigimo 2008 m. (išskyrus 2011 m.) (58).

4 lentelė

Ankstesni kapitalo grąžos duomenys

(%)

2008

2009

2010

2011

Kapitalo grąža

17,2

30,0

28,5

1,5

Be to, restruktūrizavimo plane restruktūrizavimo laikotarpiu ir vėliau numatyti toliau nurodyti kapitalo grąžos rodikliai (5 lentelė).

5 lentelė

Kapitalo grąžos prognozė

| (%) |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Kapitalo grąža | [5–15] | [10–20] | [5–15] | [5–15] | [5–15] |

(%)

2012

2013

2014

2015

2016

Kapitalo grąža

[5–15]

[10–20]

[5–15]

[5–15]

[5–15]

| (112) | Ši prognozė pagrįsta išsamesniu finansiniu planu, kuris pateikiamas restruktūrizavimo plane. Svarbiausi jo aspektai:






  — | Tikimasi, kad pelnas iš svarbiausių verslo segmentų sudarys [...]; tai iš esmės bus susiję su padidėjusiomis finansavimo išlaidomis ir diskontavimo pajamų nebuvimu 2014 m. ir vėliau. |
| --- | --- | --- |

(112)

Ši prognozė pagrįsta išsamesniu finansiniu planu, kuris pateikiamas restruktūrizavimo plane. Svarbiausi jo aspektai:

—

Tikimasi, kad pelnas iš svarbiausių verslo segmentų sudarys [...]; tai iš esmės bus susiję su padidėjusiomis finansavimo išlaidomis ir diskontavimo pajamų nebuvimu 2014 m. ir vėliau.

| — | Prognozuojama, kad iki 2016 m. rinkų verslo segmento pelnas padidės nuo [...] iki [...] ISK, daugiausia dėl didesnių mokesčių ir komisinių pajamų. |
| --- | --- |

—

Prognozuojama, kad iki 2016 m. rinkų verslo segmento pelnas padidės nuo [...] iki [...] ISK, daugiausia dėl didesnių mokesčių ir komisinių pajamų.

| — | Tikimasi, kad 2014 m. grynoji palūkanų marža [...] ir vėliau išliks stabili. |
| --- | --- |

—

Tikimasi, kad 2014 m. grynoji palūkanų marža [...] ir vėliau išliks stabili.

| — | Tikimasi, kad darbuotojų skaičius sumažės [...]. |
| --- | --- |

—

Tikimasi, kad darbuotojų skaičius sumažės [...].

| — | Tikimasi, kad išlaidų ir pajamų santykis sumažės nuo 75 % 2011 m. iki [...] % 2014 m. |
| --- | --- |

—

Tikimasi, kad išlaidų ir pajamų santykis sumažės nuo 75 % 2011 m. iki [...] % 2014 m.

| (113) | Pasak Islandijos valdžios institucijų, „Íslandsbanki“ bankui itin stabilių veiklos rezultatų nuo pat jo įsteigimo pavyko pasiekti iš dalies dėl to, kad paskolų portfelį iš „Glitnir“ bankas įsigijo su dideliu diskontu (59). Restruktūrizuojant paskolų portfelį šis diskontas sudarė ir sudarys labai svarbią banko pajamų dalį. Tačiau pagal prognozę iki restruktūrizavimo pabaigos diskontas bus visiškai nurašytas. |
| --- | --- |

(113)

Pasak Islandijos valdžios institucijų, „Íslandsbanki“ bankui itin stabilių veiklos rezultatų nuo pat jo įsteigimo pavyko pasiekti iš dalies dėl to, kad paskolų portfelį iš „Glitnir“ bankas įsigijo su dideliu diskontu (59). Restruktūrizuojant paskolų portfelį šis diskontas sudarė ir sudarys labai svarbią banko pajamų dalį. Tačiau pagal prognozę iki restruktūrizavimo pabaigos diskontas bus visiškai nurašytas.

| (114) | Siekdamos pagrįsti savo poziciją, Islandijos valdžios institucijos pateikė apskaičiavimą (6 lentelė), iš kurio matyti, kokie būtų buvę metiniai rezultatai, jei nebūtų buvę diskonto ir kitų nebūdingų straipsnių, pvz., dėl „Byr“ sandorio įvykdyto prestižo nurašymo.

  6 lentelė


  Pelnas, atskaičius nebūdingus straipsnius









  mln. ISK |
| --- | --- |
| | Metų pelnas | Nebūdingi straipsniai | Nebūdingų straipsnių grynasis pelnas |
| 2008 | 2 366 | – 1 543 | 14 909 |
| 2009 | 23 982 | 801 | 23 181 |
| 2010 | 29 369 | 14 507 | 14 862 |
| 2011 | 9 613 | – 11 074 | 20 687 |
| 2012 | (...) | (...) | (...) |
| 2013 | (...) | (...) | (...) |
| 2014 | (...) | — | (...) |
| 2015 | (...) | — | (...) |
| 2016 | (...) | — | (...) |

(114)

Siekdamos pagrįsti savo poziciją, Islandijos valdžios institucijos pateikė apskaičiavimą (6 lentelė), iš kurio matyti, kokie būtų buvę metiniai rezultatai, jei nebūtų buvę diskonto ir kitų nebūdingų straipsnių, pvz., dėl „Byr“ sandorio įvykdyto prestižo nurašymo.

6 lentelė

Pelnas, atskaičius nebūdingus straipsnius

mln. ISK

Metų pelnas

Nebūdingi straipsniai

Nebūdingų straipsnių grynasis pelnas

2008

2 366

– 1 543

14 909

2009

23 982

801

23 181

2010

29 369

14 507

14 862

2011

9 613

– 11 074

20 687

2012

(...)

(...)

(...)

2013

(...)

(...)

(...)

2014

(...)

—

(...)

2015

(...)

—

(...)

2016

(...)

—

(...)

| (115) | Pagal šiuos duomenis bankas būtų dirbęs pelningai ir dirbs pelningai per restruktūrizavimo laikotarpį, net jei diskontas nebūtų taikomas (60). Tačiau neaišku, ar šiuose duomenyse atsispindi abu pirmiau minėto didelio diskonto aspektai. |
| --- | --- |

(115)

Pagal šiuos duomenis bankas būtų dirbęs pelningai ir dirbs pelningai per restruktūrizavimo laikotarpį, net jei diskontas nebūtų taikomas (60). Tačiau neaišku, ar šiuose duomenyse atsispindi abu pirmiau minėto didelio diskonto aspektai.

iv)   Pasiekti ir išlaikyti stiprią kapitalo likvidumo poziciją

| (116) | Kai kalbama apie likvidumą, Finansų priežiūros institucija reikalauja, kad grynieji arba piniginis turtas sudarytų 5 % pagal pareikalavimą išmokamų indėlių ir bankai sugebėtų atlaikyti staigų 20 % indėlių atsiėmimą. Be to, Islandijos centrinis bankas nustato kredito įstaigų likvidumo (61) taisykles, pagal kurias kredito įstaigų likvidusis turtas ir įsipareigojimai klasifikuojami atsižvelgiant į tipą ir terminą, ir pagal riziką priskirtus vertinimus. Kredito įmonių turimas likvidusis turtas turi viršyti jų įsipareigojimus per kitų trijų mėnesių laikotarpį. Taisyklėse taip pat numatytas tam tikrų nepalankiausių sąlygų bandymas, pagal kurį taikomas diskontas įvairiems nuosavybės straipsniams, bet, viena vertus, laikant, kad visi įsipareigojimai privalo būti išmokėti suėjus terminui, kita vertus, kad kitų įsipareigojimų, pvz., indėlių, dalys privalo būti išmokėtos gavus skubų įspėjimą arba visai negavus įspėjimo. |
| --- | --- |

(116)

Kai kalbama apie likvidumą, Finansų priežiūros institucija reikalauja, kad grynieji arba piniginis turtas sudarytų 5 % pagal pareikalavimą išmokamų indėlių ir bankai sugebėtų atlaikyti staigų 20 % indėlių atsiėmimą. Be to, Islandijos centrinis bankas nustato kredito įstaigų likvidumo (61) taisykles, pagal kurias kredito įstaigų likvidusis turtas ir įsipareigojimai klasifikuojami atsižvelgiant į tipą ir terminą, ir pagal riziką priskirtus vertinimus. Kredito įmonių turimas likvidusis turtas turi viršyti jų įsipareigojimus per kitų trijų mėnesių laikotarpį. Taisyklėse taip pat numatytas tam tikrų nepalankiausių sąlygų bandymas, pagal kurį taikomas diskontas įvairiems nuosavybės straipsniams, bet, viena vertus, laikant, kad visi įsipareigojimai privalo būti išmokėti suėjus terminui, kita vertus, kad kitų įsipareigojimų, pvz., indėlių, dalys privalo būti išmokėtos gavus skubų įspėjimą arba visai negavus įspėjimo.

| (117) | Kaip pavaizduota A ir B pav., „Íslandsbanki“ banko likvidumo rezervai 2009, 2010 ir 2011 m. atitiko priežiūros reikalavimus.

  A ir B paveikslai


  „Íslandsbanki“ atitiktis likvidumo priežiūros reikalavimams |
| --- | --- |

(117)

Kaip pavaizduota A ir B pav., „Íslandsbanki“ banko likvidumo rezervai 2009, 2010 ir 2011 m. atitiko priežiūros reikalavimus.

A ir B paveikslai

„Íslandsbanki“ atitiktis likvidumo priežiūros reikalavimams

| (118) | Kaip pavaizduota C pav., 2010 ir 2011 m. „Íslandsbanki“ per tris ir šešis mėnesius mokėtinų įsipareigojimų likvidumo rodikliai gerėjo. Per dvylika mėnesių mokėtinų įsipareigojimų rodikliai keitėsi mažiau.
  (...)

  [„Íslandsbanki“ likvidumo rodiklių diagrama

  Vertės neatskleidžiamos dėl profesinės paslapties]

  C paveikslas


  Ankstesnių metų likvidumo rodikliai







  — | A likvidumo rodiklis rodo per tris mėnesius mokėtinų įsipareigojimų padengimą |
| --- | --- | --- |

(118)

Kaip pavaizduota C pav., 2010 ir 2011 m. „Íslandsbanki“ per tris ir šešis mėnesius mokėtinų įsipareigojimų likvidumo rodikliai gerėjo. Per dvylika mėnesių mokėtinų įsipareigojimų rodikliai keitėsi mažiau.

(...)

[„Íslandsbanki“ likvidumo rodiklių diagrama

Vertės neatskleidžiamos dėl profesinės paslapties]

C paveikslas

Ankstesnių metų likvidumo rodikliai

—

A likvidumo rodiklis rodo per tris mėnesius mokėtinų įsipareigojimų padengimą

| — | B likvidumo rodiklis rodo per šešis mėnesius mokėtinų įsipareigojimų padengimą |
| --- | --- |

—

B likvidumo rodiklis rodo per šešis mėnesius mokėtinų įsipareigojimų padengimą

| — | C likvidumo rodiklis rodo per dvylika mėnesių mokėtinų įsipareigojimų padengimą |
| --- | --- |

—

C likvidumo rodiklis rodo per dvylika mėnesių mokėtinų įsipareigojimų padengimą

| (119) | Toliau aptariama tikėtina „Íslandsbanki“ likvidumo pozicijos raida, ypač susiklosčius nepalankiausioms aplinkybėms. |
| --- | --- |

(119)

Toliau aptariama tikėtina „Íslandsbanki“ likvidumo pozicijos raida, ypač susiklosčius nepalankiausioms aplinkybėms.

v)   Ir namų ūkių, ir verslo paskolų portfelio restruktūrizavimo užbaigimas

| (120) | Prieš 2008 m. finansų krizę banko privatūs ir verslo klientai buvo daug prisiskolinę. Dėl krizės susitraukus ekonomikai ir ypač kritus nekilnojamojo turto kainoms, klientų įsiskolinimo lygis staiga išaugo: jie dažnai nebebuvo pajėgūs mokėti paskolų įmokų ir jų turto vertė tapo mažesnė už prisiimtų skolinių įsipareigojimų dydį. Be bendros grėsmės Islandijos ekonominei gerovei, staigus banko paskolų portfelio kokybės pablogėjimas kėlė didelę grėsmę banko gyvybingumui ateityje. Dėl to privačių ir verslo paskolų portfelio restruktūrizavimas (įsiskolinimo mažinimas), kaip numatyta restruktūrizavimo plane, tapo vienu iš „Íslandsbanki“ prioritetų. |
| --- | --- |

(120)

Prieš 2008 m. finansų krizę banko privatūs ir verslo klientai buvo daug prisiskolinę. Dėl krizės susitraukus ekonomikai ir ypač kritus nekilnojamojo turto kainoms, klientų įsiskolinimo lygis staiga išaugo: jie dažnai nebebuvo pajėgūs mokėti paskolų įmokų ir jų turto vertė tapo mažesnė už prisiimtų skolinių įsipareigojimų dydį. Be bendros grėsmės Islandijos ekonominei gerovei, staigus banko paskolų portfelio kokybės pablogėjimas kėlė didelę grėsmę banko gyvybingumui ateityje. Dėl to privačių ir verslo paskolų portfelio restruktūrizavimas (įsiskolinimo mažinimas), kaip numatyta restruktūrizavimo plane, tapo vienu iš „Íslandsbanki“ prioritetų.

| (121) | Pasak Islandijos valdžios institucijų, „Íslandsbanki“ parengė konkrečias skolos mažinimo programas ir kartu su valstybe ir kitais bankais įgyvendino bendrąsias skolos naštos mažinimo priemones (pvz., hipotekinėms paskoloms taikomą 110 % koregavimą) (62). |
| --- | --- |

(121)

Pasak Islandijos valdžios institucijų, „Íslandsbanki“ parengė konkrečias skolos mažinimo programas ir kartu su valstybe ir kitais bankais įgyvendino bendrąsias skolos naštos mažinimo priemones (pvz., hipotekinėms paskoloms taikomą 110 % koregavimą) (62).

| (122) | „Íslandsbanki“ bankas Priežiūros institucijai pateikė taikomų restruktūrizavimo metodų metmenis, parengtus pagal 2010 m. lapkričio mėn. surinktą informaciją. Buvo numatyti skirtingi bendrovių, namų ūkių ir asmenų skolų restruktūrizavimo būdai. Didesnėms bendrovėms parengti konkrečiai joms pritaikyti sprendimai, o mažosioms ir vidutinėms bendrovėms pasiūlyta pakoreguoti pagrindinę paskolos sumą ir (arba) likusios skolos sumą ir (arba) palūkanas, atsižvelgiant į bendrovės turto vertę arba laisvų pinigų srautus. |
| --- | --- |

(122)

„Íslandsbanki“ bankas Priežiūros institucijai pateikė taikomų restruktūrizavimo metodų metmenis, parengtus pagal 2010 m. lapkričio mėn. surinktą informaciją. Buvo numatyti skirtingi bendrovių, namų ūkių ir asmenų skolų restruktūrizavimo būdai. Didesnėms bendrovėms parengti konkrečiai joms pritaikyti sprendimai, o mažosioms ir vidutinėms bendrovėms pasiūlyta pakoreguoti pagrindinę paskolos sumą ir (arba) likusios skolos sumą ir (arba) palūkanas, atsižvelgiant į bendrovės turto vertę arba laisvų pinigų srautus.

| (123) | Namų ūkiams ir asmenims siūloma įvairių restruktūrizavimo galimybių, pvz., laikinas įmokų mokėjimo sustabdymas (angl. payment holidays), mokėjimo termino atidėjimas ir lanksčios mokėjimo schemos. |
| --- | --- |

(123)

Namų ūkiams ir asmenims siūloma įvairių restruktūrizavimo galimybių, pvz., laikinas įmokų mokėjimo sustabdymas (angl. payment holidays), mokėjimo termino atidėjimas ir lanksčios mokėjimo schemos.

| (124) | Siekdamas stebėti ir užtikrinti restruktūrizavimo pažangą, „Íslandsbanki“ taip pat parengė vadinamąjį restruktūrizavimo skydą (angl. Restructuring Dashboard). Jis buvo pateiktas Priežiūros institucijai. |
| --- | --- |

(124)

Siekdamas stebėti ir užtikrinti restruktūrizavimo pažangą, „Íslandsbanki“ taip pat parengė vadinamąjį restruktūrizavimo skydą (angl. Restructuring Dashboard). Jis buvo pateiktas Priežiūros institucijai.

| (125) | Pasak Islandijos valdžios institucijų, nepaisant kai kurių nenumatytų įvykių, pvz., Islandijos Aukščiausiojo Teismo neseniai priimto sprendimo dėl paskolų užsienio valiuta, „Íslandsbanki“ bankas įmonių paskolų portfelį baigs restruktūrizuoti iki 2012 m. pabaigos, o mažmeninės bankininkystės – 2013 m. Prognozuojama, kad hipotekinių paskolų palūkanos bus baigtos tikslinti 2014 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

(125)

Pasak Islandijos valdžios institucijų, nepaisant kai kurių nenumatytų įvykių, pvz., Islandijos Aukščiausiojo Teismo neseniai priimto sprendimo dėl paskolų užsienio valiuta, „Íslandsbanki“ bankas įmonių paskolų portfelį baigs restruktūrizuoti iki 2012 m. pabaigos, o mažmeninės bankininkystės – 2013 m. Prognozuojama, kad hipotekinių paskolų palūkanos bus baigtos tikslinti 2014 m. pabaigoje.

vi)   Finansavimo strategijos tobulinimas

| (126) | „Íslandsbanki“ indėlių bazė išliko gana stabili ir nuo banko įsteigimo sudaro maždaug 400 mlrd. ISK. 2011 m. pabaigoje dėl „Íslandsbanki“ susijungimo su „Byr“ ji padidėjo iki 535 mlrd. ISK. Šiuo metu indėliai sudaro beveik 80 % visų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

(126)

„Íslandsbanki“ indėlių bazė išliko gana stabili ir nuo banko įsteigimo sudaro maždaug 400 mlrd. ISK. 2011 m. pabaigoje dėl „Íslandsbanki“ susijungimo su „Byr“ ji padidėjo iki 535 mlrd. ISK. Šiuo metu indėliai sudaro beveik 80 % visų įsipareigojimų.

| (127) | 2010 ir 2011 m. banko indėlių ir paskolų santykis buvo apie 80 % arba didesnis. „Íslandsbanki“ daro prielaidą, kad, atsigaunant ekonomikai ir didėjant polinkiui rizikuoti, dėl šiuo metu taikomų mažų indėlių palūkanų normų kai kurie investuotojai dalį savo lėšų investuos ten, kur galės tikėtis didesnės grąžos. Dėl to bankas numato, kad iki 2016 m. indėlių ir paskolų santykis gali sumažėti iki apytikriai [...] %. Be to, manoma, kad indėliai užsienio valiuta sudarys [...]. „Íslandsbanki“ siekia palaipsniui diversifikuoti savo finansavimo priemonių derinį. |
| --- | --- |

(127)

2010 ir 2011 m. banko indėlių ir paskolų santykis buvo apie 80 % arba didesnis. „Íslandsbanki“ daro prielaidą, kad, atsigaunant ekonomikai ir didėjant polinkiui rizikuoti, dėl šiuo metu taikomų mažų indėlių palūkanų normų kai kurie investuotojai dalį savo lėšų investuos ten, kur galės tikėtis didesnės grąžos. Dėl to bankas numato, kad iki 2016 m. indėlių ir paskolų santykis gali sumažėti iki apytikriai [...] %. Be to, manoma, kad indėliai užsienio valiuta sudarys [...]. „Íslandsbanki“ siekia palaipsniui diversifikuoti savo finansavimo priemonių derinį.

| (128) | [...] (63). |
| --- | --- |

(128)

[...] (63).

| (129) | Kalbant apie finansavimo ISK poreikį, [...]. Kita vertus, „Íslandsbanki“ buvo pirmas Islandijos bankas, išleidęs padengtas obligacijas. Pirmosios emisijos data – 2011 m. gruodžio mėn., kai buvo išleista su VKI (64) susietos 4 mlrd. ISK obligacijos. Emisiją palankiai sutiko instituciniai investuotojai – buvo viršyta jos pasirašymo suma. „Íslandsbanki“ tikisi 2012 m. išleisti trumpalaikių vertybinių popierių ir dabartinę padengtų obligacijų emisiją padidinti iki 10 mlrd. ISK per metus. [...]. |
| --- | --- |

(129)

Kalbant apie finansavimo ISK poreikį, [...]. Kita vertus, „Íslandsbanki“ buvo pirmas Islandijos bankas, išleidęs padengtas obligacijas. Pirmosios emisijos data – 2011 m. gruodžio mėn., kai buvo išleista su VKI (64) susietos 4 mlrd. ISK obligacijos. Emisiją palankiai sutiko instituciniai investuotojai – buvo viršyta jos pasirašymo suma. „Íslandsbanki“ tikisi 2012 m. išleisti trumpalaikių vertybinių popierių ir dabartinę padengtų obligacijų emisiją padidinti iki 10 mlrd. ISK per metus. [...].

| (130) | Pagal restruktūrizavimo planą per aptariamą laikotarpį dėl finansavimo priemonių derinio pakeitimų padidės finansavimo išlaidos. Manoma, kad su vartotojų kainų indeksu susietų banko obligacijų derinio skolinimo išlaidos bazinę palūkanų normą viršys maždaug [...] baziniais punktais, neindeksuotų obligacijų – [...] baziniais punktais, indėlių – maždaug [...] baziniais punktais. |
| --- | --- |

(130)

Pagal restruktūrizavimo planą per aptariamą laikotarpį dėl finansavimo priemonių derinio pakeitimų padidės finansavimo išlaidos. Manoma, kad su vartotojų kainų indeksu susietų banko obligacijų derinio skolinimo išlaidos bazinę palūkanų normą viršys maždaug [...] baziniais punktais, neindeksuotų obligacijų – [...] baziniais punktais, indėlių – maždaug [...] baziniais punktais.

vii)   Išlaidų veiksmingumas

| (131) | Pagal restruktūrizavimo planą „Íslandsbanki“ ir toliau daug dėmesio skiria efektyviai ir racionaliai veiklai, kad kompensuotų didesnes infrastruktūros išlaidas, kurios išaugo dėl griežtesnės reguliavimo kontrolės ir didesnių mokesčių. Bankas teigia, kad 2011 m. buvo užbaigtas esminis išlaidų veiksmingumo didinimo darbas, tačiau pabrėžia, jog tai yra ilgalaikis tikslas, kurio siekiant būtina keisti procesus ir nuolat analizuoti. Pagal restruktūrizavimo planą ir 2012 m. daug dėmesio bus skiriama informuotumui apie išlaidas didinti, išlaidoms mažinti ir analizei: bus peržiūrimos ir, jei reikia, tobulinamos banko vidaus procedūros. Kaip nurodyta pirmiau, tikimasi, kad pritaikius šias priemones ir sumažinus darbuotojų skaičių išlaidų ir pajamų santykis sumažės nuo 75 % 2011 m. iki [...] % 2014 m. |
| --- | --- |

(131)

Pagal restruktūrizavimo planą „Íslandsbanki“ ir toliau daug dėmesio skiria efektyviai ir racionaliai veiklai, kad kompensuotų didesnes infrastruktūros išlaidas, kurios išaugo dėl griežtesnės reguliavimo kontrolės ir didesnių mokesčių. Bankas teigia, kad 2011 m. buvo užbaigtas esminis išlaidų veiksmingumo didinimo darbas, tačiau pabrėžia, jog tai yra ilgalaikis tikslas, kurio siekiant būtina keisti procesus ir nuolat analizuoti. Pagal restruktūrizavimo planą ir 2012 m. daug dėmesio bus skiriama informuotumui apie išlaidas didinti, išlaidoms mažinti ir analizei: bus peržiūrimos ir, jei reikia, tobulinamos banko vidaus procedūros. Kaip nurodyta pirmiau, tikimasi, kad pritaikius šias priemones ir sumažinus darbuotojų skaičių išlaidų ir pajamų santykis sumažės nuo 75 % 2011 m. iki [...] % 2014 m.

viii)   Įmonės valdymo ir rizikos valdymo tobulinimas

| (132) | „Íslandsbanki“ Priežiūros instituciją informavo, kad vienas iš jo prioritetų yra įmonės valdymo struktūrų ir procesų suderinimas su šalies ir tarptautine gerąja patirtimi. Dėl to „Íslandsbanki“ įsteigė Rizikos valdymo ir kredito kontrolės skyrių. Skyrius rūpinasi rizikos valdymo ir paskolų kontrolės klausimais; šis darbas integruotas į kasdienius visų banko skyrių procesus. 2011 m. „Íslandsbanki“ pirmą kartą kartu su metine ataskaita paskelbė išsamią Rizikos knygą (65). Rizikos knygoje, kuri bus leidžiama kasmet, pateikiama papildomos informacijos apie banko rizikos valdymo schemą, kapitalo struktūrą ir pakankamumą, pagrindinius rizikos atvejus ir rizikos vertinimo procesus. |
| --- | --- |

(132)

„Íslandsbanki“ Priežiūros instituciją informavo, kad vienas iš jo prioritetų yra įmonės valdymo struktūrų ir procesų suderinimas su šalies ir tarptautine gerąja patirtimi. Dėl to „Íslandsbanki“ įsteigė Rizikos valdymo ir kredito kontrolės skyrių. Skyrius rūpinasi rizikos valdymo ir paskolų kontrolės klausimais; šis darbas integruotas į kasdienius visų banko skyrių procesus. 2011 m. „Íslandsbanki“ pirmą kartą kartu su metine ataskaita paskelbė išsamią Rizikos knygą (65). Rizikos knygoje, kuri bus leidžiama kasmet, pateikiama papildomos informacijos apie banko rizikos valdymo schemą, kapitalo struktūrą ir pakankamumą, pagrindinius rizikos atvejus ir rizikos vertinimo procesus.

3.4.8.   Gebėjimas pasiekti gyvybingumą susiklosčius pagrindiniam ir nepalankiausių sąlygų scenarijui

| (133) | Restruktūrizavimo plane Islandijos valdžios institucijos pateikė Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaita pagrįstą „Íslandsbanki“ nepalankiausių sąlygų scenarijų, kuriuo siekiama parodyti „Íslandsbanki“ gebėjimą pasiekti ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(133)

Restruktūrizavimo plane Islandijos valdžios institucijos pateikė Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaita pagrįstą „Íslandsbanki“ nepalankiausių sąlygų scenarijų, kuriuo siekiama parodyti „Íslandsbanki“ gebėjimą pasiekti ilgalaikį gyvybingumą.

3.4.8.1.   Pagrindinis scenarijus

| (134) | Restruktūrizavimo planas, kaip aprašyta pirmiau, įskaitant prielaidas, kuriomis jis pagrįstas, sudaro pagrindinį scenarijų. |
| --- | --- |

(134)

Restruktūrizavimo planas, kaip aprašyta pirmiau, įskaitant prielaidas, kuriomis jis pagrįstas, sudaro pagrindinį scenarijų.

3.4.8.2.   Nepalankiausių sąlygų scenarijus

| (135) | Restruktūrizavimo plano 5.9.3 skyriuje „Íslandsbanki“ remiasi Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitoje, kuri 2012 m. balandžio 1 d. buvo pateikta Islandijos valdžios institucijoms, pateiktu nepalankiausių sąlygų scenarijumi. |
| --- | --- |

(135)

Restruktūrizavimo plano 5.9.3 skyriuje „Íslandsbanki“ remiasi Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitoje, kuri 2012 m. balandžio 1 d. buvo pateikta Islandijos valdžios institucijoms, pateiktu nepalankiausių sąlygų scenarijumi.

| (136) | Pagrindinėse 2012 m. Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitos išvadose teigiama, kad „Íslandsbanki“ kapitalizacija gerokai viršija būtiniausius vidaus ir išorės reikalavimus ir yra didesnė už lygį, kuris gali būti laikomas ilgalaikiu banko, veikiančio įprastinėmis verslo sąlygomis, tikslu. Ataskaitoje nurodoma, jog minimalaus vidaus kapitalo reikalavimai ir pagal dabartinę Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitą atlikto bandymo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo, kad penkerių metų verslo plane numatytas dividendų išmokėjimas atrodo racionalus. |
| --- | --- |

(136)

Pagrindinėse 2012 m. Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitos išvadose teigiama, kad „Íslandsbanki“ kapitalizacija gerokai viršija būtiniausius vidaus ir išorės reikalavimus ir yra didesnė už lygį, kuris gali būti laikomas ilgalaikiu banko, veikiančio įprastinėmis verslo sąlygomis, tikslu. Ataskaitoje nurodoma, jog minimalaus vidaus kapitalo reikalavimai ir pagal dabartinę Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitą atlikto bandymo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo, kad penkerių metų verslo plane numatytas dividendų išmokėjimas atrodo racionalus.

| (137) | Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitoje nurodoma, kad kiekvienais metais priimant sprendimą dėl dividendų išmokėjimo turėtų būti remiamasi naujausia kapitalo pakankamumo analize ir atsižvelgiama į banko likvidumo būklę. |
| --- | --- |

(137)

Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitoje nurodoma, kad kiekvienais metais priimant sprendimą dėl dividendų išmokėjimo turėtų būti remiamasi naujausia kapitalo pakankamumo analize ir atsižvelgiama į banko likvidumo būklę.

| (138) | Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitoje nurodoma, kad minimalus banko kapitalo pakankamumo rodiklis yra nuo [...] % iki [...] % pagal riziką įvertinto turto. Minimalus reikiamo kapitalo kiekis 2012 m. pabaigoje sudarys [...] mlrd. ISK, iš jų [...] mlrd. ISK reikalaujama pagal 2a ramstį dėl rizikos veiksnių, kurie neįtraukti į 1 ramstį arba pagal jį nėra pakankamai įvertinti. Tačiau banko kapitalo pakankamumo rodiklis 2011 m. pabaigoje iš tiesų sudarė 22,6 %. Bandymo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo, jog dalį kapitalo perviršio bankas turi išlaikyti tam, kad galėtų įveikti galimas nepalankias aplinkybes, tačiau sprendimas kapitalo perviršį laipsniškai išmokėti dividendų pavidalu yra pagrįstas. Kapitalas, kurį būtina turėti norint įveikti nepalankiausias aplinkybes, 2012 m. pradžioje sudarė [...] mlrd. ISK, o kapitalo perviršis 2012 m. pabaigoje sudarys [...] mlrd. ISK, kaip nurodyta 7 lentelėje.

  7 lentelė


  Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitos apžvalga










  Mlrd. ISK |
| --- | --- |
| | 1 ramstis (66) | 2a ramstis (67) | 2b ramstis | Reikalaujamas kapitalo pakankamumo rodiklis |
| | Minimalus reikalavimas | Papildomas reikalavimas | Bandymas nepalankiausiomis sąlygomis | Visi lygiai |
| Kredito rizika | (...) | (...) | | (...) |
| Rinkos rizika | (...) | (...) | | (...) |
| Veiklos rizika | (...) | | | (...) |
| Koncentracijos rizika | | (...) | | (...) |
| Pagal 1 ir 2a ramsčius reikalaujamas minimalus kapitalas | (...) | (...) | | (...) |
| Bandymas nepalankiausiomis sąlygomis | | | (...) | (...) |
| Reikalaujamas kapitalo pakankamumo rodiklis | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kapitalo pakankamumo rodiklis (2012 m. pabaigoje) | | | | (...) |
| Kapitalo perteklius | | | | (...) |

(138)

Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitoje nurodoma, kad minimalus banko kapitalo pakankamumo rodiklis yra nuo [...] % iki [...] % pagal riziką įvertinto turto. Minimalus reikiamo kapitalo kiekis 2012 m. pabaigoje sudarys [...] mlrd. ISK, iš jų [...] mlrd. ISK reikalaujama pagal 2a ramstį dėl rizikos veiksnių, kurie neįtraukti į 1 ramstį arba pagal jį nėra pakankamai įvertinti. Tačiau banko kapitalo pakankamumo rodiklis 2011 m. pabaigoje iš tiesų sudarė 22,6 %. Bandymo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo, jog dalį kapitalo perviršio bankas turi išlaikyti tam, kad galėtų įveikti galimas nepalankias aplinkybes, tačiau sprendimas kapitalo perviršį laipsniškai išmokėti dividendų pavidalu yra pagrįstas. Kapitalas, kurį būtina turėti norint įveikti nepalankiausias aplinkybes, 2012 m. pradžioje sudarė [...] mlrd. ISK, o kapitalo perviršis 2012 m. pabaigoje sudarys [...] mlrd. ISK, kaip nurodyta 7 lentelėje.

7 lentelė

Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitos apžvalga

Mlrd. ISK

1 ramstis (66)

2a ramstis (67)

2b ramstis

Reikalaujamas kapitalo pakankamumo rodiklis

Minimalus reikalavimas

Papildomas reikalavimas

Bandymas nepalankiausiomis sąlygomis

Visi lygiai

Kredito rizika

(...)

(...)

(...)

Rinkos rizika

(...)

(...)

(...)

Veiklos rizika

(...)

(...)

Koncentracijos rizika

(...)

(...)

Pagal 1 ir 2a ramsčius reikalaujamas minimalus kapitalas

(...)

(...)

(...)

Bandymas nepalankiausiomis sąlygomis

(...)

(...)

Reikalaujamas kapitalo pakankamumo rodiklis

(...)

(...)

(...)

(...)

Kapitalo pakankamumo rodiklis (2012 m. pabaigoje)

(...)

Kapitalo perteklius

(...)

| (139) | Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitoje „Íslandsbanki“ įvertino dėl kredito rizikos, rinkos (prekybos knygos ir bankinės knygos) rizikos, veiklos rizikos, verslo rizikos (dėl padidėjusių finansavimo išlaidų ir mažesnio, nei planuota, veiklos sąnaudų sumažinimo ir [...] % mažesnio rinkos pajamų augimo) ir dėl teisinės ir politinės rizikos (pvz., dėl neseniai priimto Aukščiausiojo Teismo sprendimo dėl paskolų užsienio valiuta poveikio, nesugebėjimo atgauti papildomų įmonių (jūrų gėrybių sektoriaus) portfelio paskolų) ir dėl kitų teisinės ir politinės rizikos veiksnių atsirandančius galimus suminius nuostolius. |
| --- | --- |

(139)

Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitoje „Íslandsbanki“ įvertino dėl kredito rizikos, rinkos (prekybos knygos ir bankinės knygos) rizikos, veiklos rizikos, verslo rizikos (dėl padidėjusių finansavimo išlaidų ir mažesnio, nei planuota, veiklos sąnaudų sumažinimo ir [...] % mažesnio rinkos pajamų augimo) ir dėl teisinės ir politinės rizikos (pvz., dėl neseniai priimto Aukščiausiojo Teismo sprendimo dėl paskolų užsienio valiuta poveikio, nesugebėjimo atgauti papildomų įmonių (jūrų gėrybių sektoriaus) portfelio paskolų) ir dėl kitų teisinės ir politinės rizikos veiksnių atsirandančius galimus suminius nuostolius.

| (140) | Be to, „Íslandsbanki“ atliko banko likvidumo rodiklio bandymą nepalankiausiomis sąlygomis. Tai darydamas „Íslandsbanki“ taikė vieną pagrindinį nepalankiausių sąlygų scenarijų (68) ir vieną sudėtingesnį nepalankiausių sąlygų scenarijų. Įvairiu nepalankiausių sąlygų lygiu buvo testuojami skirtingi grynųjų pinigų įplaukų ir išplaukų šaltiniai. Rezultatai rodo, kad bankas gerai pasirengęs įveikti nenumatytus likvidumo sunkumus. |
| --- | --- |

(140)

Be to, „Íslandsbanki“ atliko banko likvidumo rodiklio bandymą nepalankiausiomis sąlygomis. Tai darydamas „Íslandsbanki“ taikė vieną pagrindinį nepalankiausių sąlygų scenarijų (68) ir vieną sudėtingesnį nepalankiausių sąlygų scenarijų. Įvairiu nepalankiausių sąlygų lygiu buvo testuojami skirtingi grynųjų pinigų įplaukų ir išplaukų šaltiniai. Rezultatai rodo, kad bankas gerai pasirengęs įveikti nenumatytus likvidumo sunkumus.

3.4.9.   Išėjimo strategija/grąžinimas valstybei

| (141) | Kaip aprašyta pirmiau, antrojo lygio kapitalo įnašo trukmė yra 10 metų nuo 2009 m. gruodžio mėn. Kompensavimo atžvilgiu nustatyta sąlyga po 5 metų (t. y. 2014 m.) atlikti padidinimą nuo 400 bazinių punktų iki 500 bazinių punktų per EURIBOR. Pasak Islandijos valdžios institucijų, šis didinimas turėtų veikti kaip paskata bankui, turinčiam nuo to laiko grąžinti šį kapitalą. |
| --- | --- |

(141)

Kaip aprašyta pirmiau, antrojo lygio kapitalo įnašo trukmė yra 10 metų nuo 2009 m. gruodžio mėn. Kompensavimo atžvilgiu nustatyta sąlyga po 5 metų (t. y. 2014 m.) atlikti padidinimą nuo 400 bazinių punktų iki 500 bazinių punktų per EURIBOR. Pasak Islandijos valdžios institucijų, šis didinimas turėtų veikti kaip paskata bankui, turinčiam nuo to laiko grąžinti šį kapitalą.

| (142) | Kalbant apie 5 % nuosavybės dalį, kurią valstybė tebeturi „Íslandsbanki“ banke, Vyriausybės turtą finansų įmonėse tvarko Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovė (ISFI) (69). Pagal 2012 m. valstybės biudžetą Vyriausybė turi įgaliojimus parduoti savo šiuo metu taupomuosiuose bankuose turimą dalį, bet kol kas nepriimtas joks sprendimas dėl valstybės turto trijuose didžiuosiuose komerciniuose bankuose pardavimo. Tačiau atsakingi ministrai įsteigė darbo grupę akcijų komerciniuose bankuose perdavimo galimybėms ištirti. Vyriausybė nurodė neketinanti sumažinti savo „Landsbankinn“ akcijų daugiau negu dabartiniai du trečdaliai akcinio kapitalo, tačiau turimos „Íslandsbanki“ ir „Arion banki“ kapitalo dalys gali būti netrukus pasiūlytos parduoti arba parduotos su bankais, jei dauguma savininkų nuspręstų juos parduoti, įvykdžius tam tikras būtinas sąlygas (70). |
| --- | --- |

(142)

Kalbant apie 5 % nuosavybės dalį, kurią valstybė tebeturi „Íslandsbanki“ banke, Vyriausybės turtą finansų įmonėse tvarko Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovė (ISFI) (69). Pagal 2012 m. valstybės biudžetą Vyriausybė turi įgaliojimus parduoti savo šiuo metu taupomuosiuose bankuose turimą dalį, bet kol kas nepriimtas joks sprendimas dėl valstybės turto trijuose didžiuosiuose komerciniuose bankuose pardavimo. Tačiau atsakingi ministrai įsteigė darbo grupę akcijų komerciniuose bankuose perdavimo galimybėms ištirti. Vyriausybė nurodė neketinanti sumažinti savo „Landsbankinn“ akcijų daugiau negu dabartiniai du trečdaliai akcinio kapitalo, tačiau turimos „Íslandsbanki“ ir „Arion banki“ kapitalo dalys gali būti netrukus pasiūlytos parduoti arba parduotos su bankais, jei dauguma savininkų nuspręstų juos parduoti, įvykdžius tam tikras būtinas sąlygas (70).

| (143) | Speciali likvidumo priemonė teikiama tik iki 2012 m. rugsėjo mėn. ir ja dar nepasinaudota. Islandijos valdžios institucijos artimiausiu metu, prieš kapitalo kontrolės priemonių panaikinimą, planuoja atšaukti Vyriausybės pareiškimą dėl bendrosios indėlių garantijos. |
| --- | --- |

(143)

Speciali likvidumo priemonė teikiama tik iki 2012 m. rugsėjo mėn. ir ja dar nepasinaudota. Islandijos valdžios institucijos artimiausiu metu, prieš kapitalo kontrolės priemonių panaikinimą, planuoja atšaukti Vyriausybės pareiškimą dėl bendrosios indėlių garantijos.

| (144) | Kalbant apie „Straumur“ susitarimą, nors obligacijos išpirkimo terminas turėjo sueiti 2013 m. kovo mėn. pabaigoje, ją „Straumur“ visiškai padengė 2012 m. pradžioje. Nuo tada valstybė neprisiima pagrindinio turto pakankamumo rizikos. |
| --- | --- |

(144)

Kalbant apie „Straumur“ susitarimą, nors obligacijos išpirkimo terminas turėjo sueiti 2013 m. kovo mėn. pabaigoje, ją „Straumur“ visiškai padengė 2012 m. pradžioje. Nuo tada valstybė neprisiima pagrindinio turto pakankamumo rizikos.

4.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ IR „BYR“ SPRENDIMUOSE LAIKINAI PATVIRTINTOS PRIEMONĖS

| (145) | Sprendime pradėti procedūrą Priežiūros institucija pateikė preliminarią išvadą, kad Islandijos valstybės priemonės „Íslandsbanki“ bankui kapitalizuoti, taip pat likvidumo priemonė yra susijusi su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. Be to, negalima paneigti, kad valstybės pagalba suteikta suteikus indėlių garantiją ir sudarius „Straumur“ susitarimą. Sprendime pradėti procedūrą nebuvo numatytos su „Byr“ įsigijimu susijusios pagalbos priemonės, kurias Priežiūros institucija laikinai patvirtino „Byr“ sprendimais. Šiame sprendime Priežiūros institucija pateiks galutinę nuomonę apie šias priemones, kurios ir toliau turi įtakos esamam vertinimui. |
| --- | --- |

(145)

Sprendime pradėti procedūrą Priežiūros institucija pateikė preliminarią išvadą, kad Islandijos valstybės priemonės „Íslandsbanki“ bankui kapitalizuoti, taip pat likvidumo priemonė yra susijusi su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. Be to, negalima paneigti, kad valstybės pagalba suteikta suteikus indėlių garantiją ir sudarius „Straumur“ susitarimą. Sprendime pradėti procedūrą nebuvo numatytos su „Byr“ įsigijimu susijusios pagalbos priemonės, kurias Priežiūros institucija laikinai patvirtino „Byr“ sprendimais. Šiame sprendime Priežiūros institucija pateiks galutinę nuomonę apie šias priemones, kurios ir toliau turi įtakos esamam vertinimui.

| (146) | Dėl sprendime pradėti procedūrą įvertintų priemonių suderinamumo Priežiūros institucija mano, kad galutinai apsispręsti galima tik remiantis restruktūrizavimo planu, kuris nebuvo pateiktas, kai Priežiūros institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą 2010 m. gruodžio 15 d. Ypač dėl to, kad restruktūrizavimo plano nėra, nors praėjo daugiau kaip vieni metai nuo „Íslandsbanki“ įsteigimo, Priežiūros institucija išreiškė abejones dėl pagalbos suderinamumo. |
| --- | --- |

(146)

Dėl sprendime pradėti procedūrą įvertintų priemonių suderinamumo Priežiūros institucija mano, kad galutinai apsispręsti galima tik remiantis restruktūrizavimo planu, kuris nebuvo pateiktas, kai Priežiūros institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą 2010 m. gruodžio 15 d. Ypač dėl to, kad restruktūrizavimo plano nėra, nors praėjo daugiau kaip vieni metai nuo „Íslandsbanki“ įsteigimo, Priežiūros institucija išreiškė abejones dėl pagalbos suderinamumo.

4.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (147) | Priežiūros institucija gavo senojo banko kreditorių vardu pateiktą pareiškimą, kuriame jie pabrėžia, kad turėtų būti laikomi suinteresuotomis šalimis ir nurodo galbūt atsiųsią daugiau pastabų vėlesniu etapu. |
| --- | --- |

(147)

Priežiūros institucija gavo senojo banko kreditorių vardu pateiktą pareiškimą, kuriame jie pabrėžia, kad turėtų būti laikomi suinteresuotomis šalimis ir nurodo galbūt atsiųsią daugiau pastabų vėlesniu etapu.

4.2.   Islandijos valdžios institucijų pastabos

| (148) | Islandijos valdžios institucijos sutinka, kad priemonės, kurių imtasi steigiant „Nyi Glitnir banki“ (dabar – „Íslandsbanki“), yra valstybės pagalba. Islandijos institucijų nuomone, priemonės yra suderinamos su galiojančiu EEE susitarimu, remiantis šio susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, nes jos yra būtinos, proporcingos ir tinkamos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui šalinti. Islandijos institucijų nuomone, pritaikytos priemonės visais atžvilgiais atitinka principus, kurie išdėstyti Priežiūros institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose. Jos taip pat teigia, kad pagalba yra būtina ir ribojama iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(148)

Islandijos valdžios institucijos sutinka, kad priemonės, kurių imtasi steigiant „Nyi Glitnir banki“ (dabar – „Íslandsbanki“), yra valstybės pagalba. Islandijos institucijų nuomone, priemonės yra suderinamos su galiojančiu EEE susitarimu, remiantis šio susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, nes jos yra būtinos, proporcingos ir tinkamos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui šalinti. Islandijos institucijų nuomone, pritaikytos priemonės visais atžvilgiais atitinka principus, kurie išdėstyti Priežiūros institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose. Jos taip pat teigia, kad pagalba yra būtina ir ribojama iki mažiausios būtinos sumos.

| (149) | Be to, Islandijos valdžios institucijos pabrėžia, kad buvę „Glitnir“ akcininkai prarado visas akcijas ir negavo kompensacijos iš valstybės, kad pagalba gerai pritaikyta neigiamam šalutiniam poveikiui, kurį patiria konkurentai, sumažinti ir kad paskolų (antrojo lygio kapitalo) sąlygos lygintinos su rinkos normomis. |
| --- | --- |

(149)

Be to, Islandijos valdžios institucijos pabrėžia, kad buvę „Glitnir“ akcininkai prarado visas akcijas ir negavo kompensacijos iš valstybės, kad pagalba gerai pritaikyta neigiamam šalutiniam poveikiui, kurį patiria konkurentai, sumažinti ir kad paskolų (antrojo lygio kapitalo) sąlygos lygintinos su rinkos normomis.

| (150) | Islandijos valdžios institucijos nemano, kad indėlių garantija yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(150)

Islandijos valdžios institucijos nemano, kad indėlių garantija yra valstybės pagalba.

4.3.   Islandijos valdžios institucijų įsipareigojimai

| (151) | Islandijos valdžios institucijos pateikė keletą įsipareigojimų, kurių dauguma susiję su konkurencijos iškraipymu, atsiradusiu dėl vertinamosios pagalbos. Šie įsipareigojimai nurodyti priede. |
| --- | --- |

(151)

Islandijos valdžios institucijos pateikė keletą įsipareigojimų, kurių dauguma susiję su konkurencijos iškraipymu, atsiradusiu dėl vertinamosios pagalbos. Šie įsipareigojimai nurodyti priede.

II.   VERTINIMAS

1.   ESAMA VALSTYBĖS PAGALBA

| (152) | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis išdėstyta taip:
  „Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(152)

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis išdėstyta taip:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“

| (153) | Priežiūros institucija vertins šias priemones (71):






  — | pradinį veiklos kapitalą, kurį Islandijos valstybė suteikė naujiesiems bankams, |
| --- | --- | --- |

(153)

Priežiūros institucija vertins šias priemones (71):

—

pradinį veiklos kapitalą, kurį Islandijos valstybė suteikė naujiesiems bankams,

| — | (laikiną) visą valstybės atliktą naujųjų bankų kapitalizavimą, |
| --- | --- |

—

(laikiną) visą valstybės atliktą naujųjų bankų kapitalizavimą,

| — | valstybės pasiliktus 5 % rizikos kapitalo, kurie liko perdavus „Glitnir“ kreditoriams 95 % naujojo banko rizikos kapitalo, |
| --- | --- |

—

valstybės pasiliktus 5 % rizikos kapitalo, kurie liko perdavus „Glitnir“ kreditoriams 95 % naujojo banko rizikos kapitalo,

| — | valstybės suteiktą antrojo lygio kapitalą naujajam bankui subordinuotosios skolos forma. |
| --- | --- |

—

valstybės suteiktą antrojo lygio kapitalą naujajam bankui subordinuotosios skolos forma.

Nurodytos priemonės toliau bendrai vadinamos kapitalizavimo priemonėmis. Priežiūros institucija taip pat įvertins:

| — | specialiosios likvidumo priemonės susitarimą, |
| --- | --- |

—

specialiosios likvidumo priemonės susitarimą,

| — | Islandijos Vyriausybės pareiškimą suteikti visišką garantiją šalies indėliams visuose Islandijos bankuose, |
| --- | --- |

—

Islandijos Vyriausybės pareiškimą suteikti visišką garantiją šalies indėliams visuose Islandijos bankuose,

| — | „Straumur“ susitarimą. |
| --- | --- |

—

„Straumur“ susitarimą.

| (154) | Priežiūros institucija taip pat primena, kad antrajame „Byr“ sprendime „Íslandsbanki“ banką ji nurodė kaip galimą „Byr“ suteiktos pagalbos gavėją, ypač kai kalbama apie subordinuotosios paskolos priemonę, kuria buvo galima pasinaudoti tol, kol „Byr“ negalėjo susijungti su „Íslandsbanki“. Be to, Priežiūros institucija dar kartą pabrėžia, kad laikinai patvirtintas „Byr“, dabar jau sujungto su „Íslandsbanki“, gelbėjimo priemones sudaro valstybės pagalba, kurios galutinis suderinamumas priklauso nuo susijungusio subjekto verslo plano. |
| --- | --- |

(154)

Priežiūros institucija taip pat primena, kad antrajame „Byr“ sprendime „Íslandsbanki“ banką ji nurodė kaip galimą „Byr“ suteiktos pagalbos gavėją, ypač kai kalbama apie subordinuotosios paskolos priemonę, kuria buvo galima pasinaudoti tol, kol „Byr“ negalėjo susijungti su „Íslandsbanki“. Be to, Priežiūros institucija dar kartą pabrėžia, kad laikinai patvirtintas „Byr“, dabar jau sujungto su „Íslandsbanki“, gelbėjimo priemones sudaro valstybės pagalba, kurios galutinis suderinamumas priklauso nuo susijungusio subjekto verslo plano.

1.1.   Esami valstybės ištekliai

| (155) | Kaip nurodyta Priežiūros institucijos preliminariojoje išvadoje, pateiktoje sprendime pradėti procedūrą, akivaizdu, kad kapitalizavimo priemonės finansuojamos iš valstybės išteklių, kuriuos teikia Islandijos iždas. Valstybės ištekliai taip pat akivaizdžiai panaudoti likvidumo priemonėje, kurią naudoja „Íslandsbanki“. „Straumur“ susitarimo atžvilgiu valstybė prisiėmė riziką, kad „Straumur“ turto gali nepakakti perduotiems „Straumur“ įsipareigojimams (indėliams) padengti. Iš esmės ji užtikrino padengsianti trūkumą. Tokiu būdu (galbūt) būtų perduoti valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(155)

Kaip nurodyta Priežiūros institucijos preliminariojoje išvadoje, pateiktoje sprendime pradėti procedūrą, akivaizdu, kad kapitalizavimo priemonės finansuojamos iš valstybės išteklių, kuriuos teikia Islandijos iždas. Valstybės ištekliai taip pat akivaizdžiai panaudoti likvidumo priemonėje, kurią naudoja „Íslandsbanki“. „Straumur“ susitarimo atžvilgiu valstybė prisiėmė riziką, kad „Straumur“ turto gali nepakakti perduotiems „Straumur“ įsipareigojimams (indėliams) padengti. Iš esmės ji užtikrino padengsianti trūkumą. Tokiu būdu (galbūt) būtų perduoti valstybės ištekliai.

| (156) | Indėlių garantijos atžvilgiu Priežiūros institucija nuo pradžių pabrėžia, kad jos vertinimas ribotas ir sietinas tik su pirmiau aprašyta papildoma indėlių garantija. Iš esmės ją sudaro Islandijos Vyriausybės pareiškimai, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti. |
| --- | --- |

(156)

Indėlių garantijos atžvilgiu Priežiūros institucija nuo pradžių pabrėžia, kad jos vertinimas ribotas ir sietinas tik su pirmiau aprašyta papildoma indėlių garantija. Iš esmės ją sudaro Islandijos Vyriausybės pareiškimai, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti.

| (157) | Šis vertinimas neprieštarauja Priežiūros institucijos nuomonei dėl Įstatymo Nr. 98/1999 ir Islandijos Vyriausybės ir Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondo veiksmų krizės metu suderinamumo su EEE teisės aktais, ypač su Direktyva 94/19/EB. Dėl direktyvų 97/9/EB ir 94/19/EB įgyvendinimo Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šios priemonės tam tikra dalimi yra valstybės pagalba, o valstybės išteklių naudojimas siekiant įvykdyti įpareigojimus pagal EEE teisės aktus apskritai nekeltų keblumų pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. Todėl šis sprendimas nesusijęs su tomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(157)

Šis vertinimas neprieštarauja Priežiūros institucijos nuomonei dėl Įstatymo Nr. 98/1999 ir Islandijos Vyriausybės ir Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondo veiksmų krizės metu suderinamumo su EEE teisės aktais, ypač su Direktyva 94/19/EB. Dėl direktyvų 97/9/EB ir 94/19/EB įgyvendinimo Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šios priemonės tam tikra dalimi yra valstybės pagalba, o valstybės išteklių naudojimas siekiant įvykdyti įpareigojimus pagal EEE teisės aktus apskritai nekeltų keblumų pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. Todėl šis sprendimas nesusijęs su tomis priemonėmis.

| (158) | Priežiūros institucija sprendime pradėti procedūrą nurodė toliau tirsianti, ar pirmiau aprašyti Islandijos valstybės pareiškimai yra pakankamai tikslūs, tvirti, besąlygiškai ir teisiškai privalomi, pvz., įsipareigojimai valstybės ištekliais (72). Vertindama, ar šių kriterijų laikomasi, Priežiūros institucija pažymi, kad šie pareiškimai yra neatšaukiamas įsipareigojimas viešaisiais ištekliais – tai įrodo Islandijos valstybės didžiausios pastangos apsaugoti indėlininkus: ji ne tik pakeitė indėlininkų pirmenybės tvarką nemokių įmonių turto atžvilgiu (kai nebūtų naudojami valstybės ištekliai), bet ir aiškiai parodė neleisianti indėlininkams patirti jokių nuostolių. Vyriausybės bendroji garantija, teikiama visiems indėliams šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose, taip pat skiriasi nuo bet kokios indėlių garantijos sistemos, kuri pagrįsta EEE įstatymais, nes apsauga taikoma neribojant sumos ir bankai niekaip finansiškai neprisideda ir nepasipelno iš šios priemonės. |
| --- | --- |

(158)

Priežiūros institucija sprendime pradėti procedūrą nurodė toliau tirsianti, ar pirmiau aprašyti Islandijos valstybės pareiškimai yra pakankamai tikslūs, tvirti, besąlygiškai ir teisiškai privalomi, pvz., įsipareigojimai valstybės ištekliais (72). Vertindama, ar šių kriterijų laikomasi, Priežiūros institucija pažymi, kad šie pareiškimai yra neatšaukiamas įsipareigojimas viešaisiais ištekliais – tai įrodo Islandijos valstybės didžiausios pastangos apsaugoti indėlininkus: ji ne tik pakeitė indėlininkų pirmenybės tvarką nemokių įmonių turto atžvilgiu (kai nebūtų naudojami valstybės ištekliai), bet ir aiškiai parodė neleisianti indėlininkams patirti jokių nuostolių. Vyriausybės bendroji garantija, teikiama visiems indėliams šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose, taip pat skiriasi nuo bet kokios indėlių garantijos sistemos, kuri pagrįsta EEE įstatymais, nes apsauga taikoma neribojant sumos ir bankai niekaip finansiškai neprisideda ir nepasipelno iš šios priemonės.

| (159) | Kad Islandijos Vyriausybė suvokia savo pareikštą įsipareigojimą, rodo valstybės įsikišimas į finansų sektorių, kuris vyksta nuo 2008 m. spalio mėn. ir kurį skatino noras gerbti savo pareiškimus. Įsikišimui priskiriamos ir priemonės dengti finansų įmonių indėlius, pvz., trijų komercinių bankų įsteigimas, SPRON indėlių perdavimas „Arion banki“, „Straumur“ indėlių perdavimas „Íslandsbanki“, Islandijos centrinio banko perimti „Sparisjódabanki Íslands“ 5 taupomųjų bankų indėliai, indėlių perkėlimas iš „Byr“ taupomojo banko į „Byr hf“, indėlių perkėlimas iš „Keflavík“ taupomojo banko į „SpKef“ ir valstybės atsakomybės prisiėmimas už „SpKef“ indėlius įvykus priverstiniam susijungimui su „Landsbankinn“. |
| --- | --- |

(159)

Kad Islandijos Vyriausybė suvokia savo pareikštą įsipareigojimą, rodo valstybės įsikišimas į finansų sektorių, kuris vyksta nuo 2008 m. spalio mėn. ir kurį skatino noras gerbti savo pareiškimus. Įsikišimui priskiriamos ir priemonės dengti finansų įmonių indėlius, pvz., trijų komercinių bankų įsteigimas, SPRON indėlių perdavimas „Arion banki“, „Straumur“ indėlių perdavimas „Íslandsbanki“, Islandijos centrinio banko perimti „Sparisjódabanki Íslands“ 5 taupomųjų bankų indėliai, indėlių perkėlimas iš „Byr“ taupomojo banko į „Byr hf“, indėlių perkėlimas iš „Keflavík“ taupomojo banko į „SpKef“ ir valstybės atsakomybės prisiėmimas už „SpKef“ indėlius įvykus priverstiniam susijungimui su „Landsbankinn“.

| (160) | Iš tiesų Islandijos valdžios institucijos, remdamosi keletu valstybės pagalbos atvejų, kuriuos šiuo metu tiria Priežiūros institucija ir kurių keletas minėta pirmiau, teigė, kad atitinkama pasirinkta priemonė buvo mažiausiai finansiškai apsunkinanti galimybė Islandijos valstybei, vykdančiai pasižadėjimą visiškai apsaugoti indėlininkus. |
| --- | --- |

(160)

Iš tiesų Islandijos valdžios institucijos, remdamosi keletu valstybės pagalbos atvejų, kuriuos šiuo metu tiria Priežiūros institucija ir kurių keletas minėta pirmiau, teigė, kad atitinkama pasirinkta priemonė buvo mažiausiai finansiškai apsunkinanti galimybė Islandijos valstybei, vykdančiai pasižadėjimą visiškai apsaugoti indėlininkus.

| (161) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad turima teisiškai privaloma, tiksli, nesąlygiška ir tvirta priemonė. Todėl, remdamasi šiuo pagrindu, Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pareiškimai, jog indėliai – visiškai apsaugoti, yra įsipareigojimas valstybės ištekliais pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. |
| --- | --- |

(161)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad turima teisiškai privaloma, tiksli, nesąlygiška ir tvirta priemonė. Todėl, remdamasi šiuo pagrindu, Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pareiškimai, jog indėliai – visiškai apsaugoti, yra įsipareigojimas valstybės ištekliais pagal EEE susitarimo 61 straipsnį.

1.2.   Pirmenybė, teikiama tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai

1.2.1.   Pranašumas

| (162) | Pirma, pagalbos priemonės privalo suteikti naujajam bankui lengvatas, kuriomis jis atleidžiamas nuo mokesčių, paprastai mokamų iš jo biudžeto. Priežiūros institucija, laikydamasi preliminarios išvados, kurią padarė sprendime pradėti procedūrą, toliau mano, kad kiekviena kapitalizavimo priemonė suteikia naujajam bankui pranašumą, nes suteiktas kapitalas nebūtų prieinamas bankui be valstybės įsikišimo. |
| --- | --- |

(162)

Pirma, pagalbos priemonės privalo suteikti naujajam bankui lengvatas, kuriomis jis atleidžiamas nuo mokesčių, paprastai mokamų iš jo biudžeto. Priežiūros institucija, laikydamasi preliminarios išvados, kurią padarė sprendime pradėti procedūrą, toliau mano, kad kiekviena kapitalizavimo priemonė suteikia naujajam bankui pranašumą, nes suteiktas kapitalas nebūtų prieinamas bankui be valstybės įsikišimo.

| (163) | Nustatydama, ar investicija į įmonę, pavyzdžiui, taikant kapitalo injekciją, yra pranašumas, Priežiūros institucija taiko rinkos ekonomikos investuotojų principą ir vertina, ar privatus investuotojas, kurio dydis palygintinas su įprastomis rinkos sąlygomis veikiančios viešosios įstaigos dydžiu, būtų daręs tokią investiciją (73). Dėl kapitalizavimo priemonių, teikiamų sunkumus patiriantiems bankams nuo finansų krizės pradžios, Europos Komisija (daugeliu atveju nuo finansų krizės pradžios (74)) ir Priežiūros institucija (75) laikosi bendro požiūrio, kad valstybės bankų rekapitalizavimas prilygsta valstybės pagalbai, kilus tokiai sumaiščiai ir vyraujant netikrumui, kokie būdingi finansų rinkoms nuo 2008 m. rudens. Šis bendras požiūris ypač taikomas 2008 m. ir 2009 m. Islandijos finansų rinkoms, kai žlugo visa sistema. Todėl Priežiūros institucija mano, kad kapitalizavimo priemonės suteikia „Íslandsbanki“ pranašumą, nepaisant galutinio 95 % naujojo banko kapitalo perdavimo (daugiausia privataus sektoriaus) kreditoriams. Kapitalizuojant „Íslandsbanki“, privatų kapitalą suteikė tik senojo banko kreditoriai, kurie tik siekia sumažinti savo nuostolius (76). |
| --- | --- |

(163)

Nustatydama, ar investicija į įmonę, pavyzdžiui, taikant kapitalo injekciją, yra pranašumas, Priežiūros institucija taiko rinkos ekonomikos investuotojų principą ir vertina, ar privatus investuotojas, kurio dydis palygintinas su įprastomis rinkos sąlygomis veikiančios viešosios įstaigos dydžiu, būtų daręs tokią investiciją (73). Dėl kapitalizavimo priemonių, teikiamų sunkumus patiriantiems bankams nuo finansų krizės pradžios, Europos Komisija (daugeliu atveju nuo finansų krizės pradžios (74)) ir Priežiūros institucija (75) laikosi bendro požiūrio, kad valstybės bankų rekapitalizavimas prilygsta valstybės pagalbai, kilus tokiai sumaiščiai ir vyraujant netikrumui, kokie būdingi finansų rinkoms nuo 2008 m. rudens. Šis bendras požiūris ypač taikomas 2008 m. ir 2009 m. Islandijos finansų rinkoms, kai žlugo visa sistema. Todėl Priežiūros institucija mano, kad kapitalizavimo priemonės suteikia „Íslandsbanki“ pranašumą, nepaisant galutinio 95 % naujojo banko kapitalo perdavimo (daugiausia privataus sektoriaus) kreditoriams. Kapitalizuojant „Íslandsbanki“, privatų kapitalą suteikė tik senojo banko kreditoriai, kurie tik siekia sumažinti savo nuostolius (76).

| (164) | Panašios nuostatos laikomasi tada, kai taikoma speciali likvidumo priemonė, dėl kurios buvo susitarta ir kuri buvo įtraukta į valstybės pagalbos priemonių paketą, siekiant atkurti žlugusio banko operacijas naujai suformuotame banke ir paskatinti žlugusio banko kreditorius įnešti turto. Akivaizdu, jog valstybė įsikišo todėl, kad nebuvo aišku, ar gali būti užtikrintas pakankamas „Íslandsbanki“ likvidumas rinkoje. Todėl, užuot veikusi kaip privatus investuotojas, valstybė veikė vietoje privačių rinkos dalyvių, kurie vengė skolinti finansų įmonėms. Taigi Priežiūros institucija patvirtina preliminarią išvadą, kurią padarė sprendime pradėti procedūrą, ir specialią likvidumo priemonę vertina kaip „Íslandsbanki“ bankui suteiktą pranašumą. |
| --- | --- |

(164)

Panašios nuostatos laikomasi tada, kai taikoma speciali likvidumo priemonė, dėl kurios buvo susitarta ir kuri buvo įtraukta į valstybės pagalbos priemonių paketą, siekiant atkurti žlugusio banko operacijas naujai suformuotame banke ir paskatinti žlugusio banko kreditorius įnešti turto. Akivaizdu, jog valstybė įsikišo todėl, kad nebuvo aišku, ar gali būti užtikrintas pakankamas „Íslandsbanki“ likvidumas rinkoje. Todėl, užuot veikusi kaip privatus investuotojas, valstybė veikė vietoje privačių rinkos dalyvių, kurie vengė skolinti finansų įmonėms. Taigi Priežiūros institucija patvirtina preliminarią išvadą, kurią padarė sprendime pradėti procedūrą, ir specialią likvidumo priemonę vertina kaip „Íslandsbanki“ bankui suteiktą pranašumą.

| (165) | Dėl „Straumur“ banko turto ir įsipareigojimų perdavimo – „Straumur“ susitarimo – Priežiūros institucija teigiamai pažymi, kad viso sandorio tikslas yra suteikti „Íslandsbanki“ bankui kompensaciją, kurios suma būtų lygi tik perduotų įsipareigojimų sumai. Tačiau visa „Straumur“ turto rizika yra mažesnės vertės nei perduoti indėliai, o įpareigojimas atlyginti bet kokį galimą trūkumą priskirtas valstybei. Tad atrodo, kad „Íslandsbanki“, neskaitant tam tikrų pajamų, gaunamų per obligacijos palūkanų mokėjimus, gali įgyti verslo įvaizdžio vertę ir papildomų rinkos dalių, neprisiimdamas jokios rizikos. Priežiūros institucija daro išvadą, kad tai yra pranašumas. |
| --- | --- |

(165)

Dėl „Straumur“ banko turto ir įsipareigojimų perdavimo – „Straumur“ susitarimo – Priežiūros institucija teigiamai pažymi, kad viso sandorio tikslas yra suteikti „Íslandsbanki“ bankui kompensaciją, kurios suma būtų lygi tik perduotų įsipareigojimų sumai. Tačiau visa „Straumur“ turto rizika yra mažesnės vertės nei perduoti indėliai, o įpareigojimas atlyginti bet kokį galimą trūkumą priskirtas valstybei. Tad atrodo, kad „Íslandsbanki“, neskaitant tam tikrų pajamų, gaunamų per obligacijos palūkanų mokėjimus, gali įgyti verslo įvaizdžio vertę ir papildomų rinkos dalių, neprisiimdamas jokios rizikos. Priežiūros institucija daro išvadą, kad tai yra pranašumas.

| (166) | Galiausiai Priežiūros institucija taip pat turi įvertinti, ar papildoma indėlių garantija "Íslandsbanki" ir Islandijos bankams yra bendrai suteikiamas pranašumas. Šiuo klausimu Priežiūros institucija pažymi, kad kai Islandijos institucijos pirmą kartą pareiškė, jog indėliams bus suteikta garantija, nebuvo visiškai aišku, kaip ši garantija veiks praktiškai, ypač kokį poveikį toks įsikišimas turės bankui, kuris nebegalės įvykdyti finansinių įsipareigojimų indėlininkams. Taip pat atrodo, kad tokiam bankui būtų leidžiama žlugti, bet Islandijos valstybė užtikrintų (pavyzdžiui, perduodama indėlius kitam bankui ir padengdama turto trūkumą), kad indėliai būtų visiškai apmokėti ir indėlininkai visada turėtų prieigą prie visos savo indėlių sumos. |
| --- | --- |

(166)

Galiausiai Priežiūros institucija taip pat turi įvertinti, ar papildoma indėlių garantija "Íslandsbanki" ir Islandijos bankams yra bendrai suteikiamas pranašumas. Šiuo klausimu Priežiūros institucija pažymi, kad kai Islandijos institucijos pirmą kartą pareiškė, jog indėliams bus suteikta garantija, nebuvo visiškai aišku, kaip ši garantija veiks praktiškai, ypač kokį poveikį toks įsikišimas turės bankui, kuris nebegalės įvykdyti finansinių įsipareigojimų indėlininkams. Taip pat atrodo, kad tokiam bankui būtų leidžiama žlugti, bet Islandijos valstybė užtikrintų (pavyzdžiui, perduodama indėlius kitam bankui ir padengdama turto trūkumą), kad indėliai būtų visiškai apmokėti ir indėlininkai visada turėtų prieigą prie visos savo indėlių sumos.

| (167) | Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad konkretus būdas, kuriuo valstybė veiktų vykdydama neribotos šalies indėlių garantijos įsipareigojimus, yra antraeilės svarbos klausimas. Svarbu tai, kad ji prisiėmė įpareigojimą neribotai kištis, jei bankas neišmokėtų indėlių. |
| --- | --- |

(167)

Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad konkretus būdas, kuriuo valstybė veiktų vykdydama neribotos šalies indėlių garantijos įsipareigojimus, yra antraeilės svarbos klausimas. Svarbu tai, kad ji prisiėmė įpareigojimą neribotai kištis, jei bankas neišmokėtų indėlių.

| (168) | Priežiūros institucijos požiūriu, ši neribota garantija palanki „Íslandsbanki“ bankui: pirma, taip suteikiamas vertingas konkurencinis pranašumas – neribota valstybės garantija, o tokiu būdu sudaroma svarbi apsaugos sistema – pranašumas prieš alternatyvias investavimo galimybes ir tiekėjus. Tai rodo pavyzdys iš neseniai ekonomikos reikalų ministro pateiktos ataskaitoje, kurioje rašoma: „Islandijos finansų įmonės šiuo metu veikia saugioje aplinkoje su kapitalo kontrolės priemonėmis ir bendrosiomis indėlių garantijomis. Esant tokioms sąlygoms, banko indėliai iš esmės yra vienintelė saugi galimybė Islandijos santaupų savininkams“ (77). |
| --- | --- |

(168)

Priežiūros institucijos požiūriu, ši neribota garantija palanki „Íslandsbanki“ bankui: pirma, taip suteikiamas vertingas konkurencinis pranašumas – neribota valstybės garantija, o tokiu būdu sudaroma svarbi apsaugos sistema – pranašumas prieš alternatyvias investavimo galimybes ir tiekėjus. Tai rodo pavyzdys iš neseniai ekonomikos reikalų ministro pateiktos ataskaitoje, kurioje rašoma: „Islandijos finansų įmonės šiuo metu veikia saugioje aplinkoje su kapitalo kontrolės priemonėmis ir bendrosiomis indėlių garantijomis. Esant tokioms sąlygoms, banko indėliai iš esmės yra vienintelė saugi galimybė Islandijos santaupų savininkams“ (77).

| (169) | Antra, regis, akivaizdu, kad jei tokios garantijos nebūtų, „Íslandsbanki“ bankas lengviau nukentėtų nuo masinio indėlių atsiėmimo, kaip atsitiko jo pirmtakams (78). Todėl tikėtina, kad bankui būtų tekę mokėti didesnes palūkanų normas (kompensuojant riziką), siekiant pritraukti ar net paprasčiausiai išlaikyti tam tikrą indėlių dalį, jei nebūtų buvę papildomos neribotos indėlių garantijos, kurią prisiėmė Islandijos valstybė. Taigi Priežiūros institucija daro išvadą, kad indėlių garantija bankui suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(169)

Antra, regis, akivaizdu, kad jei tokios garantijos nebūtų, „Íslandsbanki“ bankas lengviau nukentėtų nuo masinio indėlių atsiėmimo, kaip atsitiko jo pirmtakams (78). Todėl tikėtina, kad bankui būtų tekę mokėti didesnes palūkanų normas (kompensuojant riziką), siekiant pritraukti ar net paprasčiausiai išlaikyti tam tikrą indėlių dalį, jei nebūtų buvę papildomos neribotos indėlių garantijos, kurią prisiėmė Islandijos valstybė. Taigi Priežiūros institucija daro išvadą, kad indėlių garantija bankui suteikiamas pranašumas.

1.2.2.   Atrankumas

| (170) | Antra, pagalbos priemonė turi būti atranki ir teikiama pagal pirmenybę „tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“. Kapitalizavimo priemonės, likvidumo priemonė ir „Straumur“ susitarimas yra atrankios priemonės, nes jos naudingos tik „Íslandsbanki“. |
| --- | --- |

(170)

Antra, pagalbos priemonė turi būti atranki ir teikiama pagal pirmenybę „tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“. Kapitalizavimo priemonės, likvidumo priemonė ir „Straumur“ susitarimas yra atrankios priemonės, nes jos naudingos tik „Íslandsbanki“.

| (171) | Be to, valstybės parama gali būti atranki net tokiomis aplinkybėmis, kuriomis vienas arba daugiau ekonomikos sektorių gauna naudą, o kiti jos negauna, todėl Priežiūros institucija valstybės garantiją indėliams, kuri naudinga Islandijos bankų sektoriui, laiko iš esmės atrankia. Ši išvada taip pat daroma remiantis pirmiau išdėstytomis nuostatomis, pagal kurias bankams teikiama pirmenybė prieš kitas įmones, siūlančias kitokias pinigų taupymo ir investavimo galimybes. |
| --- | --- |

(171)

Be to, valstybės parama gali būti atranki net tokiomis aplinkybėmis, kuriomis vienas arba daugiau ekonomikos sektorių gauna naudą, o kiti jos negauna, todėl Priežiūros institucija valstybės garantiją indėliams, kuri naudinga Islandijos bankų sektoriui, laiko iš esmės atrankia. Ši išvada taip pat daroma remiantis pirmiau išdėstytomis nuostatomis, pagal kurias bankams teikiama pirmenybė prieš kitas įmones, siūlančias kitokias pinigų taupymo ir investavimo galimybes.

1.3.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai tarp susitariančiųjų šalių

| (172) | Priemonės sustiprina „Íslandsbanki“ poziciją, palyginti su konkurentais (arba potencialiais konkurentais) Islandijoje ir kitose EEE valstybėse. „Íslandsbanki“ yra įmonė, veikianti finansų rinkose, kaip aprašyta pirmiau, atvirose tarptautinei konkurencijai EEE erdvėje. Nors Islandijos finansų rinkos šiuo metu gana izoliuotos, ypač dėl kapitalo kontrolės priemonių, tarpvalstybinė prekyba veikia (ir vis dar turi potencialą), tad tikėtina, kad prekyba greitai išaugs, kai tik bus panaikintos kapitalo kontrolės priemonės. Todėl į visas vertinamas priemones privaloma žiūrėti kaip į iškreipiančias konkurenciją ir veikiančias prekybą tarp EEE susitarimą pasirašiusių šalių (79). |
| --- | --- |

(172)

Priemonės sustiprina „Íslandsbanki“ poziciją, palyginti su konkurentais (arba potencialiais konkurentais) Islandijoje ir kitose EEE valstybėse. „Íslandsbanki“ yra įmonė, veikianti finansų rinkose, kaip aprašyta pirmiau, atvirose tarptautinei konkurencijai EEE erdvėje. Nors Islandijos finansų rinkos šiuo metu gana izoliuotos, ypač dėl kapitalo kontrolės priemonių, tarpvalstybinė prekyba veikia (ir vis dar turi potencialą), tad tikėtina, kad prekyba greitai išaugs, kai tik bus panaikintos kapitalo kontrolės priemonės. Todėl į visas vertinamas priemones privaloma žiūrėti kaip į iškreipiančias konkurenciją ir veikiančias prekybą tarp EEE susitarimą pasirašiusių šalių (79).

1.4.   Išvada

| (173) | Taigi Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pritaikytos priemonės kapitalizuojant naująjį banką, taip pat likvidumo priemonė, indėlių garantija ir „Straumur“ susitarimas yra susiję su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį. Priežiūros institucija primena, kad prie tokios pačios išvados ji priėjo „Byr“ sprendimuose dėl „Byr“ suteiktų kapitalizavimo priemonių. |
| --- | --- |

(173)

Taigi Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pritaikytos priemonės kapitalizuojant naująjį banką, taip pat likvidumo priemonė, indėlių garantija ir „Straumur“ susitarimas yra susiję su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį. Priežiūros institucija primena, kad prie tokios pačios išvados ji priėjo „Byr“ sprendimuose dėl „Byr“ suteiktų kapitalizavimo priemonių.

2.   PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

| (174) | Pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „ELPA priežiūros institucijai turi būti pranešta, suteikiant jai pakankamai laiko pastaboms pateikti, apie bet kokius planus suteikti arba pakeisti pagalbą (...). Susijusios valstybės netaikys pasiūlytų priemonių, kol nebus įvykdyta procedūra ir pasiektas galutinis sprendimas“. |
| --- | --- |

(174)

Pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „ELPA priežiūros institucijai turi būti pranešta, suteikiant jai pakankamai laiko pastaboms pateikti, apie bet kokius planus suteikti arba pakeisti pagalbą (...). Susijusios valstybės netaikys pasiūlytų priemonių, kol nebus įvykdyta procedūra ir pasiektas galutinis sprendimas“.

| (175) | Islandijos valdžios institucijos nepranešė Priežiūros institucijai apie pagalbos priemones, kurios įtrauktos į sprendimą pradėti procedūrą, prieš jas įgyvendinant. Todėl Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valdžios institucijos nevykdė įpareigojimų pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį, taigi šių priemonių suteikimas buvo neteisėtas. |
| --- | --- |

(175)

Islandijos valdžios institucijos nepranešė Priežiūros institucijai apie pagalbos priemones, kurios įtrauktos į sprendimą pradėti procedūrą, prieš jas įgyvendinant. Todėl Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valdžios institucijos nevykdė įpareigojimų pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį, taigi šių priemonių suteikimas buvo neteisėtas.

3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

| (176) | Pirminėje pastaboje Priežiūros institucija pažymi, kad „Íslandsbanki“ yra naujas juridinis subjektas, įsteigtas 2008 m., tačiau veiklos šalies viduje atžvilgiu jis akivaizdžiai veikia kaip „Glitnir“ ekonominės veiklos perėmėjas, nes šiuos du subjektus sieja ekonominis tęstinumas. Ekonominė veikla, kurią „Íslandsbanki“ vykdo nuo 2008 m. rudens, negalėjo būti tęsiama be pagalbos, todėl Priežiūros institucija laiko banką įmone, patiriančia sunkumų. |
| --- | --- |

(176)

Pirminėje pastaboje Priežiūros institucija pažymi, kad „Íslandsbanki“ yra naujas juridinis subjektas, įsteigtas 2008 m., tačiau veiklos šalies viduje atžvilgiu jis akivaizdžiai veikia kaip „Glitnir“ ekonominės veiklos perėmėjas, nes šiuos du subjektus sieja ekonominis tęstinumas. Ekonominė veikla, kurią „Íslandsbanki“ vykdo nuo 2008 m. rudens, negalėjo būti tęsiama be pagalbos, todėl Priežiūros institucija laiko banką įmone, patiriančia sunkumų.

| (177) | Be to, vertinamosios priemonės yra gelbėjimo ir restruktūrizavimo priemonės. Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Priežiūros institucija veikiausiai būtų laikinai pritarusi priemonėms, kaip suderinamai sanavimo pagalbai, jei jai būtų pranešta iki jas pritaikant ir iki susiformuojant apie jas galutinę nuomonę, pagrįstą restruktūrizavimo planu. Tačiau laiku negavusi pranešimo Priežiūros institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą ir pareikalavo pateikti restruktūrizavimo planą. Kaip nurodyta pirmiau, galutinis šių priemonių suderinamumas priklauso nuo to, ar restruktūrizavimo planas atitinka Priežiūros institucijos taikomus valstybės pagalbos rekomendacijų sunkumus patiriančioms įmonėms kriterijus. |
| --- | --- |

(177)

Be to, vertinamosios priemonės yra gelbėjimo ir restruktūrizavimo priemonės. Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Priežiūros institucija veikiausiai būtų laikinai pritarusi priemonėms, kaip suderinamai sanavimo pagalbai, jei jai būtų pranešta iki jas pritaikant ir iki susiformuojant apie jas galutinę nuomonę, pagrįstą restruktūrizavimo planu. Tačiau laiku negavusi pranešimo Priežiūros institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą ir pareikalavo pateikti restruktūrizavimo planą. Kaip nurodyta pirmiau, galutinis šių priemonių suderinamumas priklauso nuo to, ar restruktūrizavimo planas atitinka Priežiūros institucijos taikomus valstybės pagalbos rekomendacijų sunkumus patiriančioms įmonėms kriterijus.

3.1.   Teisinis atitikties įvertinimo pagrindas: EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalis ir Priežiūros institucijos restruktūrizavimo rekomendacijos

| (178) | Nors valstybės pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms, pvz., „Íslandsbanki“ bankui, paprastai vertinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, Priežiūros institucija, remdamasi susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, gali leisti suteikti valstybės pagalbą, „siekiant pašalinti rimtą EB valstybės narės arba ELPA valstybės ekonomikos sutrikimą“. Kaip nurodyta Bankų gairių 8 dalyje (80), Priežiūros institucija dar kartą, remdamasi teismų praktika ir Europos Komisijos sprendimų priėmimo tvarka, patvirtina, kad EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktui reikalingas ribojamasis aiškinimas, ką galima laikyti rimtu ELPA valstybės ekonomikos sutrikimu. |
| --- | --- |

(178)

Nors valstybės pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms, pvz., „Íslandsbanki“ bankui, paprastai vertinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, Priežiūros institucija, remdamasi susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, gali leisti suteikti valstybės pagalbą, „siekiant pašalinti rimtą EB valstybės narės arba ELPA valstybės ekonomikos sutrikimą“. Kaip nurodyta Bankų gairių 8 dalyje (80), Priežiūros institucija dar kartą, remdamasi teismų praktika ir Europos Komisijos sprendimų priėmimo tvarka, patvirtina, kad EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktui reikalingas ribojamasis aiškinimas, ką galima laikyti rimtu ELPA valstybės ekonomikos sutrikimu.

| (179) | Kaip išsamiai išdėstyta pirmiau, Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad Islandijos finansų sistema 2008 m. spalio mėn. patyrė sistemos krizę, kuri lėmė didžiausių jos bankų ir didžiausių taupomųjų bankų žlugimą vos per kelias dienas. Bendra žlugusių finansų įmonių rinkos dalis daugelyje Islandijos finansų rinkos segmentų viršijo 90 %. Sunkumus padidino žlugęs pasitikėjimas šalies valiuta. Islandijos realiąją ekonomiką finansų krizė paveikė labai smarkiai. Nors nuo krizės pradžios praėjo daugiau kaip treji metai, Islandijos finansų sistemoje vis dar sumaištis. Padėtis nuo 2008 m. labai pagerėjo ir akivaizdu, kad tuo metu, kai priemonės buvo taikomos, jos buvo skirtos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui šalinti. |
| --- | --- |

(179)

Kaip išsamiai išdėstyta pirmiau, Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad Islandijos finansų sistema 2008 m. spalio mėn. patyrė sistemos krizę, kuri lėmė didžiausių jos bankų ir didžiausių taupomųjų bankų žlugimą vos per kelias dienas. Bendra žlugusių finansų įmonių rinkos dalis daugelyje Islandijos finansų rinkos segmentų viršijo 90 %. Sunkumus padidino žlugęs pasitikėjimas šalies valiuta. Islandijos realiąją ekonomiką finansų krizė paveikė labai smarkiai. Nors nuo krizės pradžios praėjo daugiau kaip treji metai, Islandijos finansų sistemoje vis dar sumaištis. Padėtis nuo 2008 m. labai pagerėjo ir akivaizdu, kad tuo metu, kai priemonės buvo taikomos, jos buvo skirtos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui šalinti.

| (180) | Todėl manoma, kad šiuo atveju taikytinas EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(180)

Todėl manoma, kad šiuo atveju taikytinas EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktas.

Pranešimo apie restruktūrizavimą taikymas

| (181) | Priežiūros institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose dėl gyvybingumo sugrąžinimo ir restruktūrizavimo priemonių finansų sektoriuje dabartinės krizės metu pagal valstybės pagalbos taisykles įvertinimo (81) (toliau – Restruktūrizavimo rekomendacijos) nustatomos valstybės pagalbos taisyklės, taikomos restruktūrizuojant finansų įstaigas dabartinės krizės metu. Pagal Restruktūrizavimo rekomendacijas, siekiant įvykdyti EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto nuostatas, restruktūrizuojant finansų įstaigą dabartinės finansų krizės kontekste turi būti:






  i) | grąžinamas gyvybingumas bankui; |
| --- | --- | --- |

(181)

Priežiūros institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose dėl gyvybingumo sugrąžinimo ir restruktūrizavimo priemonių finansų sektoriuje dabartinės krizės metu pagal valstybės pagalbos taisykles įvertinimo (81) (toliau – Restruktūrizavimo rekomendacijos) nustatomos valstybės pagalbos taisyklės, taikomos restruktūrizuojant finansų įstaigas dabartinės krizės metu. Pagal Restruktūrizavimo rekomendacijas, siekiant įvykdyti EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto nuostatas, restruktūrizuojant finansų įstaigą dabartinės finansų krizės kontekste turi būti:

i)

grąžinamas gyvybingumas bankui;

| ii) | numatytas pakankamas naudos gavėjo įnašas (naštos pasidalijimas); |
| --- | --- |

ii)

numatytas pakankamas naudos gavėjo įnašas (naštos pasidalijimas);

| iii) | panaudota pakankamai priemonių, ribojančių konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

iii)

panaudota pakankamai priemonių, ribojančių konkurencijos iškraipymą.

| (182) | Taigi Priežiūros institucija, remdamasi pateiktu „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planu, kuris taip pat atspindi „Byr“ įsigijimą, toliau vertins, ar šie kriterijai vykdomi ir ar tokiu būdu pirmiau aprašytos pagalbos priemonės bei Priežiūros institucijos „Byr“ sprendime nurodytos pagalbos priemonės yra suderinama restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(182)

Taigi Priežiūros institucija, remdamasi pateiktu „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planu, kuris taip pat atspindi „Byr“ įsigijimą, toliau vertins, ar šie kriterijai vykdomi ir ar tokiu būdu pirmiau aprašytos pagalbos priemonės bei Priežiūros institucijos „Byr“ sprendime nurodytos pagalbos priemonės yra suderinama restruktūrizavimo pagalba.

3.2.   Gyvybingumo atkūrimas

| (183) | Atkurti ilgalaikį restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumą – pagrindinis tokios pagalbos tikslas, o įvertinimas, ar to bus pasiekta teikiant tokią restruktūrizavimo pagalbą, yra svarbus aspektas nustatant jos suderinamumą. |
| --- | --- |

(183)

Atkurti ilgalaikį restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumą – pagrindinis tokios pagalbos tikslas, o įvertinimas, ar to bus pasiekta teikiant tokią restruktūrizavimo pagalbą, yra svarbus aspektas nustatant jos suderinamumą.

| (184) | Kaip nurodyta pirmiau, sumaištis Islandijos ekonomikoje 2008 m. rudens pradžioje, taikomos nepaprastosios priemonės, pvz., kapitalo kontrolės priemonės, besivystanti reguliavimo aplinka ir vis dar neaiški makroekonominė prognozė, nepaisant šiokio tokio pastaruoju metu atsiradusio stabilumo, ypač turint omenyje besitęsiančius euro zonos ekonominius sunkumus, sunkina galimybes bankų veiklą vykdyti taip, kad jie dirbtų pelningai ir užtikrintų ilgalaikį gyvybingumą. Priežiūros institucija nuo pradžių pabrėžia, kad šias aplinkybes reikia turėti omenyje atliekant toliau nurodytą vertinimą. |
| --- | --- |

(184)

Kaip nurodyta pirmiau, sumaištis Islandijos ekonomikoje 2008 m. rudens pradžioje, taikomos nepaprastosios priemonės, pvz., kapitalo kontrolės priemonės, besivystanti reguliavimo aplinka ir vis dar neaiški makroekonominė prognozė, nepaisant šiokio tokio pastaruoju metu atsiradusio stabilumo, ypač turint omenyje besitęsiančius euro zonos ekonominius sunkumus, sunkina galimybes bankų veiklą vykdyti taip, kad jie dirbtų pelningai ir užtikrintų ilgalaikį gyvybingumą. Priežiūros institucija nuo pradžių pabrėžia, kad šias aplinkybes reikia turėti omenyje atliekant toliau nurodytą vertinimą.

| (185) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 straipsnyje nurodyta, kad EEE valstybė turėtų pateikti konkretų ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame būtų suteikiama visa informacija apie verslo modelį ir kuriuo būtų atkuriamas banko ilgalaikis gyvybingumas. Restruktūrizavimo rekomendacijų 10 dalyje reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų nustatytos banko sunkumų priežastys, banko silpnybės ir nurodyta, kaip pasiūlytomis restruktūrizavimo priemonėmis bus pašalintos esminės banko problemos. |
| --- | --- |

(185)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 straipsnyje nurodyta, kad EEE valstybė turėtų pateikti konkretų ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame būtų suteikiama visa informacija apie verslo modelį ir kuriuo būtų atkuriamas banko ilgalaikis gyvybingumas. Restruktūrizavimo rekomendacijų 10 dalyje reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų nustatytos banko sunkumų priežastys, banko silpnybės ir nurodyta, kaip pasiūlytomis restruktūrizavimo priemonėmis bus pašalintos esminės banko problemos.

| (186) | „Íslandsbanki“ sunkumų priežastys, kaip aprašyta pirmiau, išdėstytos restruktūrizavimo plane, taip pat Specialiosios tyrimų komisijos ataskaitoje. Vienos iš svarbiausių ataskaitoje nustatytų banko priežasčių buvo per didelė ir netvari plėtra, banko savininkų turimo turto ir skolos santykis, rizikos koncentracija, menki nuosavi ištekliai ir banko dydis, palyginti su Islandijos ekonomika. Be to, „Glitnir“ plėtra buvo pagrįsta už skolintas lėšas sudaromais išpirkimo sandoriais (LBO) (82) ir komercinėmis nekilnojamojo turto rinkomis užsienyje. Taip pat šis bankas daugiausia priklausė nuo trumpalaikio didmeninio finansavimo, prisiėmė labai didelę riziką skolindamas savo savininkams ir turėjo dideles atskiras pozicijas. |
| --- | --- |

(186)

„Íslandsbanki“ sunkumų priežastys, kaip aprašyta pirmiau, išdėstytos restruktūrizavimo plane, taip pat Specialiosios tyrimų komisijos ataskaitoje. Vienos iš svarbiausių ataskaitoje nustatytų banko priežasčių buvo per didelė ir netvari plėtra, banko savininkų turimo turto ir skolos santykis, rizikos koncentracija, menki nuosavi ištekliai ir banko dydis, palyginti su Islandijos ekonomika. Be to, „Glitnir“ plėtra buvo pagrįsta už skolintas lėšas sudaromais išpirkimo sandoriais (LBO) (82) ir komercinėmis nekilnojamojo turto rinkomis užsienyje. Taip pat šis bankas daugiausia priklausė nuo trumpalaikio didmeninio finansavimo, prisiėmė labai didelę riziką skolindamas savo savininkams ir turėjo dideles atskiras pozicijas.

Reguliuojamosios gyvybingumo priemonės

| (187) | Nors „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo plane aptarta daug banko silpnybių, kaip nurodyta pirmiau, Priežiūros institucija mano, kad „Glitnir“ nesėkmę ir Islandijos finansų pramonės žlugimą taip pat lėmė keletas Islandijai būdingų veiksnių, susijusių su nedideliu jos dydžiu ir reguliavimo bei priežiūros trūkumais, kuriuos pabrėžė Specialioji tyrimų komisija. Todėl ilgalaikis „Íslandsbanki“, kaip ir bet kurio kito Islandijos banko, gyvybingumas priklauso ne vien nuo banko lygiu pritaikytų priemonių, bet ir nuo to, ar tie priežiūros ir reguliavimo trūkumai yra pašalinti. |
| --- | --- |

(187)

Nors „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo plane aptarta daug banko silpnybių, kaip nurodyta pirmiau, Priežiūros institucija mano, kad „Glitnir“ nesėkmę ir Islandijos finansų pramonės žlugimą taip pat lėmė keletas Islandijai būdingų veiksnių, susijusių su nedideliu jos dydžiu ir reguliavimo bei priežiūros trūkumais, kuriuos pabrėžė Specialioji tyrimų komisija. Todėl ilgalaikis „Íslandsbanki“, kaip ir bet kurio kito Islandijos banko, gyvybingumas priklauso ne vien nuo banko lygiu pritaikytų priemonių, bet ir nuo to, ar tie priežiūros ir reguliavimo trūkumai yra pašalinti.

| (188) | Kaip paaiškinta priede, šiuo požiūriu Priežiūros institucija teigiamai vertina reguliavimo ir priežiūros sistemos dalinius pakeitimus, kuriuos padarė Islandijos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(188)

Kaip paaiškinta priede, šiuo požiūriu Priežiūros institucija teigiamai vertina reguliavimo ir priežiūros sistemos dalinius pakeitimus, kuriuos padarė Islandijos valdžios institucijos.

| (189) | Pirmiausia buvo išplėsti Finansų priežiūros institucijos įgaliojimai, be kita ko, suteikus naujų įpareigojimų, susijusių su didelėmis atskiromis pozicijomis ir su jomis susijusia rizika. Taip, Priežiūros institucijos nuomone, pašalintas vienas iš veiksnių, lėmusių finansų žlugimą. |
| --- | --- |

(189)

Pirmiausia buvo išplėsti Finansų priežiūros institucijos įgaliojimai, be kita ko, suteikus naujų įpareigojimų, susijusių su didelėmis atskiromis pozicijomis ir su jomis susijusia rizika. Taip, Priežiūros institucijos nuomone, pašalintas vienas iš veiksnių, lėmusių finansų žlugimą.

| (190) | Antra, laikinais aukštais kapitalo pakankamumo reikalavimais ir keliomis nuostatomis, susijusiomis su turto įkeitimo lygiu, ypač draudimu teikti kreditą įkeičiant savo akcijas, siekiama užtikrinti, kad Islandijos bankai negalėtų dar kartą sukurti silpnos kapitalo pozicijos. Priežiūros institucijos nuomone, šios priemonės pagerins Islandijos bankų atsparumą. |
| --- | --- |

(190)

Antra, laikinais aukštais kapitalo pakankamumo reikalavimais ir keliomis nuostatomis, susijusiomis su turto įkeitimo lygiu, ypač draudimu teikti kreditą įkeičiant savo akcijas, siekiama užtikrinti, kad Islandijos bankai negalėtų dar kartą sukurti silpnos kapitalo pozicijos. Priežiūros institucijos nuomone, šios priemonės pagerins Islandijos bankų atsparumą.

| (191) | Trečia, įgyvendintos įvairios priemonės, susijusios su direktorių ir valdybos narių tinkamumu, taip pat jų atlyginimu. Be to, skolinimui susijusioms šalims (pvz., savininkams) imtos taikytos griežtesnės taisyklės, o Finansų priežiūros institucija dabar gali uždrausti bankui vykdyti konkrečią veiklą, jei mato pagrindą tai daryti. Taip pat pakeistos nepriklausomos ir vidinės apskaitos taisyklės, pavyzdžiui, sutrumpintas laikotarpis, kuriuo nepriklausomas apskaitininkas gali dirbti tam pačiam bankui. Priežiūros institucija teigiamai vertina šias priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias įvykių pasikartojimui ir kurios susijusios su savininkais bei aukštais vykdomosios valdžios pareigūnais. Be to, šios priemonės padidina išorinės rizikos stebėseną – visa tai mažina grėsmę banko gyvybingumui. |
| --- | --- |

(191)

Trečia, įgyvendintos įvairios priemonės, susijusios su direktorių ir valdybos narių tinkamumu, taip pat jų atlyginimu. Be to, skolinimui susijusioms šalims (pvz., savininkams) imtos taikytos griežtesnės taisyklės, o Finansų priežiūros institucija dabar gali uždrausti bankui vykdyti konkrečią veiklą, jei mato pagrindą tai daryti. Taip pat pakeistos nepriklausomos ir vidinės apskaitos taisyklės, pavyzdžiui, sutrumpintas laikotarpis, kuriuo nepriklausomas apskaitininkas gali dirbti tam pačiam bankui. Priežiūros institucija teigiamai vertina šias priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias įvykių pasikartojimui ir kurios susijusios su savininkais bei aukštais vykdomosios valdžios pareigūnais. Be to, šios priemonės padidina išorinės rizikos stebėseną – visa tai mažina grėsmę banko gyvybingumui.

| (192) | Ketvirta, pasak Islandijos valdžios institucijų, jau minėtą finansų priežiūros institucijos galimybę riboti bankų veiklą taip pat paskatino didelio masto indėlių priėmimas Islandijos bankuose iki krizės, regis, bent jau pagreitinęs jų patirtą nesėkmę. Be to, naujosios likvidumo ir užsienio valiutos balanso taisyklės (83), Priežiūros institucijos nuomone, taip pat sudaro tam tikrus apribojimus, susijusius su bankų galimybe pritraukti neproporcingai dideles užsienio indėlių sumas, jei tai gali padaryti banko verslą trapesnį ir pažeidžiamesnį dėl užsienio valiutos keitimo ir likvidumo rizikų. Priežiūros institucija sveikina Islandijos valdžios institucijų atsaką į šio pobūdžio reguliavimo priemonių nesėkmę. |
| --- | --- |

(192)

Ketvirta, pasak Islandijos valdžios institucijų, jau minėtą finansų priežiūros institucijos galimybę riboti bankų veiklą taip pat paskatino didelio masto indėlių priėmimas Islandijos bankuose iki krizės, regis, bent jau pagreitinęs jų patirtą nesėkmę. Be to, naujosios likvidumo ir užsienio valiutos balanso taisyklės (83), Priežiūros institucijos nuomone, taip pat sudaro tam tikrus apribojimus, susijusius su bankų galimybe pritraukti neproporcingai dideles užsienio indėlių sumas, jei tai gali padaryti banko verslą trapesnį ir pažeidžiamesnį dėl užsienio valiutos keitimo ir likvidumo rizikų. Priežiūros institucija sveikina Islandijos valdžios institucijų atsaką į šio pobūdžio reguliavimo priemonių nesėkmę.

„Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planas

| (193) | Kalbant apie restruktūrizavimo planą ir priemones banko lygiu, „Íslandsbanki“ iš esmės grįžo prie labiau tradicinės bankininkystės modelio (bankininkystė šalies viduje, jūrų gėrybių produktų ir geoterminės energijos pramonė), kuris daugiausia bus finansuojamas per klientų indėlius. |
| --- | --- |

(193)

Kalbant apie restruktūrizavimo planą ir priemones banko lygiu, „Íslandsbanki“ iš esmės grįžo prie labiau tradicinės bankininkystės modelio (bankininkystė šalies viduje, jūrų gėrybių produktų ir geoterminės energijos pramonė), kuris daugiausia bus finansuojamas per klientų indėlius.

| (194) | Indėlių ir paskolų santykis ir toliau mažės nuo maždaug 80 % iki [...] % restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje [...]. |
| --- | --- |

(194)

Indėlių ir paskolų santykis ir toliau mažės nuo maždaug 80 % iki [...] % restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje [...].

| (195) | Be to, kaip nurodyta pirmiau, palyginti su „Glitnir“, „Íslandsbanki“ nuo įsteigimo momento buvo kur kas mažiau įsiskolinęs, o didžioji dalis didmeninės skolos lieka „Glitnir“ nuosavybė, todėl pagal restruktūrizavimo planą jis tik labai nedaug priklausys nuo tarptautinių rinkų refinansavimo neužtikrintos skolos atžvilgiu. |
| --- | --- |

(195)

Be to, kaip nurodyta pirmiau, palyginti su „Glitnir“, „Íslandsbanki“ nuo įsteigimo momento buvo kur kas mažiau įsiskolinęs, o didžioji dalis didmeninės skolos lieka „Glitnir“ nuosavybė, todėl pagal restruktūrizavimo planą jis tik labai nedaug priklausys nuo tarptautinių rinkų refinansavimo neužtikrintos skolos atžvilgiu.

| (196) | Kaip paaiškėjo, finansavimo priklausomybė nuo didmeninių rinkų buvo iš viena pagrindinių „Glitnir“ žlugimo priežasčių. „Íslandsbanki“ finansavimas iki šiol daugiausia buvo grindžiamas indėliais ir nuosavybe, bet restruktūrizavimo plane numatyta šiek tiek sumažinti indėlių svarbą nuo 80 % iki [...] % visų įsipareigojimų. „Íslandsbanki“ ketina šį skirtumą padengti išleisdamas padengtų obligacijų emisiją šalies rinkoje. Jam jau pavyko sėkmingai išplatinti 4 mlrd. ISK vertės padengtų obligacijų 2011 m. gruodžio mėn. ir [...]. |
| --- | --- |

(196)

Kaip paaiškėjo, finansavimo priklausomybė nuo didmeninių rinkų buvo iš viena pagrindinių „Glitnir“ žlugimo priežasčių. „Íslandsbanki“ finansavimas iki šiol daugiausia buvo grindžiamas indėliais ir nuosavybe, bet restruktūrizavimo plane numatyta šiek tiek sumažinti indėlių svarbą nuo 80 % iki [...] % visų įsipareigojimų. „Íslandsbanki“ ketina šį skirtumą padengti išleisdamas padengtų obligacijų emisiją šalies rinkoje. Jam jau pavyko sėkmingai išplatinti 4 mlrd. ISK vertės padengtų obligacijų 2011 m. gruodžio mėn. ir [...].

| (197) | [...]. „Íslandsbanki“ nuomone, nors nepadengtų Islandijos vertybinių popierių paklausa tarp investuotojų šiuo metu maža, ji gali išaugti panaikinus neribotą indėlių garantiją. Remdamasi Islandijos valdžios institucijų pateiktais faktais, Priežiūros institucija mano, kad banko finansavimo padėtis bus tvirta iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Atsižvelgdama į netikrumą, susijusį su indėlių garantija ir kapitalo kontrolės priemonėmis, taip pat į nevienareikšmę būsimą (Vyriausybės) skolos rinkų plėtrą, ji negali daryti išvados, kad „Íslandsbanki“ finansavimo strategija galiausiai bus įgyvendinta taip, kaip numatyta. Tačiau restruktūrizavimo laikotarpiu matoma didelė priklausomybė nuo indėlių ir padengtų obligacijų, o didelė tų tipų skolos dalis priklauso nuo balanso. Dėl šios priežasties Priežiūros institucija sutinka, kad nedideli finansavimo strategijos pokyčiai, kurių galiausiai gali prireikti, nekels grėsmės banko gyvybingumui. |
| --- | --- |

(197)

[...]. „Íslandsbanki“ nuomone, nors nepadengtų Islandijos vertybinių popierių paklausa tarp investuotojų šiuo metu maža, ji gali išaugti panaikinus neribotą indėlių garantiją. Remdamasi Islandijos valdžios institucijų pateiktais faktais, Priežiūros institucija mano, kad banko finansavimo padėtis bus tvirta iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Atsižvelgdama į netikrumą, susijusį su indėlių garantija ir kapitalo kontrolės priemonėmis, taip pat į nevienareikšmę būsimą (Vyriausybės) skolos rinkų plėtrą, ji negali daryti išvados, kad „Íslandsbanki“ finansavimo strategija galiausiai bus įgyvendinta taip, kaip numatyta. Tačiau restruktūrizavimo laikotarpiu matoma didelė priklausomybė nuo indėlių ir padengtų obligacijų, o didelė tų tipų skolos dalis priklauso nuo balanso. Dėl šios priežasties Priežiūros institucija sutinka, kad nedideli finansavimo strategijos pokyčiai, kurių galiausiai gali prireikti, nekels grėsmės banko gyvybingumui.

| (198) | Kalbant apie turtą, susijusį su balansu, rizikingiausias tarptautinis turtas (pvz., užsienio šalyse esančio komercinio nekilnojamojo turto vertybiniai popieriai) taip pat buvo „Glitnir“ nuosavybė. Todėl balansas sumažėjo 85 %. Taigi svarbiausia „Glitnir“ verslo modelio silpnybė – priklausomybė nuo rizikingo tarptautinio turto neatlikus tinkamo rizikos vertinimo ir ribotos rinkos žinios – buvo pašalinta. Priežiūros institucija pritaria sprendimui, kad pagal restruktūrizavimo planą bankas neįsitrauks į panašų verslą ateityje ir daugiausia dėmesio skirs tradiciniam pagrindiniam verslui. |
| --- | --- |

(198)

Kalbant apie turtą, susijusį su balansu, rizikingiausias tarptautinis turtas (pvz., užsienio šalyse esančio komercinio nekilnojamojo turto vertybiniai popieriai) taip pat buvo „Glitnir“ nuosavybė. Todėl balansas sumažėjo 85 %. Taigi svarbiausia „Glitnir“ verslo modelio silpnybė – priklausomybė nuo rizikingo tarptautinio turto neatlikus tinkamo rizikos vertinimo ir ribotos rinkos žinios – buvo pašalinta. Priežiūros institucija pritaria sprendimui, kad pagal restruktūrizavimo planą bankas neįsitrauks į panašų verslą ateityje ir daugiausia dėmesio skirs tradiciniam pagrindiniam verslui.

| (199) | Akivaizdu, kad po įsteigimo, ypač po „Byr“ įsigijimo, bankas išaugo. Tačiau, kaip matyti iš restruktūrizavimo plano, tai neturi esminės įtakos „Íslandsbanki“ verslo modeliui, nes „Byr“ atsikratė didžiosios dalies vidaus turto, kuris pasižymėjo panašiomis savybėmis, kaip ir „Íslandsbanki“ portfelyje esantis turtas. Bet kuriuo atveju Priežiūros institucija mano, kad įvykdžius pardavimą, kuris aptariamas toliau, „Íslandsbanki“ bus lengviau visą dėmesį sutelkti pagrindiniam verslui. |
| --- | --- |

(199)

Akivaizdu, kad po įsteigimo, ypač po „Byr“ įsigijimo, bankas išaugo. Tačiau, kaip matyti iš restruktūrizavimo plano, tai neturi esminės įtakos „Íslandsbanki“ verslo modeliui, nes „Byr“ atsikratė didžiosios dalies vidaus turto, kuris pasižymėjo panašiomis savybėmis, kaip ir „Íslandsbanki“ portfelyje esantis turtas. Bet kuriuo atveju Priežiūros institucija mano, kad įvykdžius pardavimą, kuris aptariamas toliau, „Íslandsbanki“ bus lengviau visą dėmesį sutelkti pagrindiniam verslui.

| (200) | Didelis su turto portfeliu susijęs iššūkis bankui tebėra iš „Glitnir“ perimtų paskolų restruktūrizavimas. Šiuo požiūriu Priežiūros institucija teigiamai vertina restruktūrizavimo procesą, kuris yra pagrindinis banko prioritetas, kaip rodo daug bendrų ir specialių pasiūlymų, banko pateiktų pernelyg įsiskolinusiems savo klientams. Nors procesas nevyko taip sklandžiai, kaip iš pradžių tikėtasi, pasiekta jau nemažai. Pavyzdžiui, 2012 m. vasario 8 d. įvairiais būdais restruktūrizuota 2 680 bendrovių ir, pasak Islandijos valdžios institucijų, didžioji jų dalis po restruktūrizavimo galėjo grąžinti skolas. |
| --- | --- |

(200)

Didelis su turto portfeliu susijęs iššūkis bankui tebėra iš „Glitnir“ perimtų paskolų restruktūrizavimas. Šiuo požiūriu Priežiūros institucija teigiamai vertina restruktūrizavimo procesą, kuris yra pagrindinis banko prioritetas, kaip rodo daug bendrų ir specialių pasiūlymų, banko pateiktų pernelyg įsiskolinusiems savo klientams. Nors procesas nevyko taip sklandžiai, kaip iš pradžių tikėtasi, pasiekta jau nemažai. Pavyzdžiui, 2012 m. vasario 8 d. įvairiais būdais restruktūrizuota 2 680 bendrovių ir, pasak Islandijos valdžios institucijų, didžioji jų dalis po restruktūrizavimo galėjo grąžinti skolas.

| (201) | Priežiūros institucija mano, kad tai rodo „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo metodų patikimumą. Be to, pagal bankų restruktūrizavimo skyde pateiktus duomenis galimybė, kad bankas pasieks tikslą užbaigti įmonių paskolų portfelio restruktūrizavimą iki 2012 m. pabaigos ir mažmeninių paskolų portfelio restruktūrizavimą iki 2013 m., atrodo tikroviška. Apskritai, jei Islandijos arba užsienio makroekonominėje aplinkoje neįvyks nenumatytų įvykių, Priežiūros institucijos nuomone, vėliausiai restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje „Íslandsbanki“ turės palyginti gerą balansą ir gerus rezultatus rodančius paskolų portfelius. |
| --- | --- |

(201)

Priežiūros institucija mano, kad tai rodo „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo metodų patikimumą. Be to, pagal bankų restruktūrizavimo skyde pateiktus duomenis galimybė, kad bankas pasieks tikslą užbaigti įmonių paskolų portfelio restruktūrizavimą iki 2012 m. pabaigos ir mažmeninių paskolų portfelio restruktūrizavimą iki 2013 m., atrodo tikroviška. Apskritai, jei Islandijos arba užsienio makroekonominėje aplinkoje neįvyks nenumatytų įvykių, Priežiūros institucijos nuomone, vėliausiai restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje „Íslandsbanki“ turės palyginti gerą balansą ir gerus rezultatus rodančius paskolų portfelius.

| (202) | Kaip nurodyta pirmiau, menkas „Glitnir“ kapitalizavimas buvo vienas iš veiksnių, lėmusių jo žlugimą. „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo plane numatyta, kad per visą restruktūrizavimo laikotarpį banko kapitalo pakankamumo rodiklis išliks gerokai aukštesnis nei Finansų priežiūros institucijos reikalaujamas 16 % minimumas. Šis rodiklis gerokai viršija būsimą Bazelio III 10,5 % minimumą. Aukštą kriterijų kapitalo pakankamumo rodiklis atitiks net pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų, kurį „Íslandsbanki“ pateikė kartu su prie restruktūrizavimo plano pridėta šių metų Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaita. Iš tiesų pagal restruktūrizavimo planą „Íslandsbanki“ sieks padidinti pelną mažindamas kapitalo pakankamumo rodiklį ir pradėdamas išmokėti dividendus (84). Priežiūros institucijos manymu, pasitikėjimo suteikia tai, kad net pagal „Íslandsbanki“ pateiktą nepalankiausių sąlygų scenarijų, kuris pagrįstas gerai apgalvotais parametrais, bankas išlaiko [...] mlrd. ISK kapitalo perteklių, kuris pirmiau aprašytomis veiklos sąlygomis „Íslandsbanki“ bankui padės įveikti nenumatytus sunkumus. |
| --- | --- |

(202)

Kaip nurodyta pirmiau, menkas „Glitnir“ kapitalizavimas buvo vienas iš veiksnių, lėmusių jo žlugimą. „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo plane numatyta, kad per visą restruktūrizavimo laikotarpį banko kapitalo pakankamumo rodiklis išliks gerokai aukštesnis nei Finansų priežiūros institucijos reikalaujamas 16 % minimumas. Šis rodiklis gerokai viršija būsimą Bazelio III 10,5 % minimumą. Aukštą kriterijų kapitalo pakankamumo rodiklis atitiks net pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų, kurį „Íslandsbanki“ pateikė kartu su prie restruktūrizavimo plano pridėta šių metų Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaita. Iš tiesų pagal restruktūrizavimo planą „Íslandsbanki“ sieks padidinti pelną mažindamas kapitalo pakankamumo rodiklį ir pradėdamas išmokėti dividendus (84). Priežiūros institucijos manymu, pasitikėjimo suteikia tai, kad net pagal „Íslandsbanki“ pateiktą nepalankiausių sąlygų scenarijų, kuris pagrįstas gerai apgalvotais parametrais, bankas išlaiko [...] mlrd. ISK kapitalo perteklių, kuris pirmiau aprašytomis veiklos sąlygomis „Íslandsbanki“ bankui padės įveikti nenumatytus sunkumus.

| (203) | Banko likvidumo pozicijos atžvilgiu Priežiūros institucija pažymi, jog esama situacija pagal restruktūrizavimo planą atrodo pakankamai tvirta ir nėra požymių, kad padėtis galėtų labai pablogėti per restruktūrizavimo laikotarpį. Be to, Priežiūros institucijos manymu, atliktas banko likvidumo rodiklio nepalankiausių sąlygų bandymas Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitos kontekste rodo, kad bankas gerai pasirengęs nepalankiems įvykiams, todėl galima daryti išvadą, jog „Íslandsbanki“ likvidumo padėtis yra gera. |
| --- | --- |

(203)

Banko likvidumo pozicijos atžvilgiu Priežiūros institucija pažymi, jog esama situacija pagal restruktūrizavimo planą atrodo pakankamai tvirta ir nėra požymių, kad padėtis galėtų labai pablogėti per restruktūrizavimo laikotarpį. Be to, Priežiūros institucijos manymu, atliktas banko likvidumo rodiklio nepalankiausių sąlygų bandymas Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitos kontekste rodo, kad bankas gerai pasirengęs nepalankiems įvykiams, todėl galima daryti išvadą, jog „Íslandsbanki“ likvidumo padėtis yra gera.

| (204) | Kaip aprašyta pirmiau, Priežiūros institucija taip pat pritaria atliktiems įmonės ir rizikos valdymo pakeitimams, kuriais pašalinta „Glitnir“ verslo silpnybė ir kurie leis objektyviau ir profesionaliau vertinti banko veiklos riziką. |
| --- | --- |

(204)

Kaip aprašyta pirmiau, Priežiūros institucija taip pat pritaria atliktiems įmonės ir rizikos valdymo pakeitimams, kuriais pašalinta „Glitnir“ verslo silpnybė ir kurie leis objektyviau ir profesionaliau vertinti banko veiklos riziką.

| (205) | Pelningumo atžvilgiu restruktūrizavimo rekomendacijose taip pat numatyta, kad restruktūrizavimo plane turėtų būti parodyta, kokiu būdu bankas kaip galėdamas greičiau susigrąžintų ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos. Ypač bankas turėtų sugebėti generuoti atitinkamą kapitalo grąžą ir padengti visas savo įprastos veiklos sąnaudas ir vykdyti atitinkamus reguliavimo reikalavimus. Konkrečiai restruktūrizavimo rekomendacijų 13 punkte nurodyta, kad ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas, kai bankas gali padengti visas savo išlaidas, įskaitant pablogėjimą ir finansines išlaidas, ir suteikti atitinkamą kapitalo grąžą, atsižvelgdamas į banko rizikos pobūdį. |
| --- | --- |

(205)

Pelningumo atžvilgiu restruktūrizavimo rekomendacijose taip pat numatyta, kad restruktūrizavimo plane turėtų būti parodyta, kokiu būdu bankas kaip galėdamas greičiau susigrąžintų ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos. Ypač bankas turėtų sugebėti generuoti atitinkamą kapitalo grąžą ir padengti visas savo įprastos veiklos sąnaudas ir vykdyti atitinkamus reguliavimo reikalavimus. Konkrečiai restruktūrizavimo rekomendacijų 13 punkte nurodyta, kad ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas, kai bankas gali padengti visas savo išlaidas, įskaitant pablogėjimą ir finansines išlaidas, ir suteikti atitinkamą kapitalo grąžą, atsižvelgdamas į banko rizikos pobūdį.

| (206) | Kaip jau minėta, šiuo atveju Priežiūros institucija primena, kad ekonominė aplinka, kurioje veikia „Íslandsbanki“, keisis visų bankų atžvilgiu. Turėdama tai omenyje Priežiūros institucija yra patenkinta restruktūrizavimo plane prognozuojamu pelningumu, kuris, nepaisant didelio kapitalo pakankamumo rodiklio, bus adekvatus ir didžiąją dalį restruktūrizavimo laikotarpio ir vėliau daugiausia viršys „Íslandsbanki“ užsibrėžtus tikslus. Nuo 2009 m. iki 2014 m. kapitalo grąža svyruos nuo [...] % iki [...] %. Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, [...] svyravimas daugiausia atsiranda dėl nebūdingų straipsnių, pvz., dėl perkainojimo prieaugių, gautų iš turto, kuris buvo perkeltas iš „Glitnir“, ir, kita vertus, dėl nurašymų, atliktų dėl neseniai priimto Aukščiausiojo Teismo sprendimo dėl paskolų užsienio valiuta ir „Byr“ įsigijimo. Pagal restruktūrizavimo planą numatoma, kad tokių nebūdingų straipsnių po 2013 m. nepasitaikys. Tikimasi, kad kapitalo grąža nuo 2014 iki 2016 m. padidės nuo [...] % iki [...] %. Iš Islandijos valdžios institucijų pateikto skaičiavimo, pagrįsto pelno ir nuostolio ataskaita, iš kurios tokie nebūdingi straipsniai buvo išbraukti, matyti, kad bankas iki šiol dirbo pelningai ir jo pelningumas nuo 2008 iki 2016 m. išliks gana stabilus. Šią išvadą patvirtina ir pirmiau minėta Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovė. Nors neaišku, ar šie skaičiavimai visiškai atspindi dėl didelio diskonto gautus prieaugius, Priežiūros institucija pažymi, kad po 2013 m., kai, kaip prognozuojama, diskontas bus visiškai nurašytas, pagal restruktūrizavimo planą banko metinis pelnas sudarys nuo [...] iki [...] mlrd. ISK. |
| --- | --- |

(206)

Kaip jau minėta, šiuo atveju Priežiūros institucija primena, kad ekonominė aplinka, kurioje veikia „Íslandsbanki“, keisis visų bankų atžvilgiu. Turėdama tai omenyje Priežiūros institucija yra patenkinta restruktūrizavimo plane prognozuojamu pelningumu, kuris, nepaisant didelio kapitalo pakankamumo rodiklio, bus adekvatus ir didžiąją dalį restruktūrizavimo laikotarpio ir vėliau daugiausia viršys „Íslandsbanki“ užsibrėžtus tikslus. Nuo 2009 m. iki 2014 m. kapitalo grąža svyruos nuo [...] % iki [...] %. Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, [...] svyravimas daugiausia atsiranda dėl nebūdingų straipsnių, pvz., dėl perkainojimo prieaugių, gautų iš turto, kuris buvo perkeltas iš „Glitnir“, ir, kita vertus, dėl nurašymų, atliktų dėl neseniai priimto Aukščiausiojo Teismo sprendimo dėl paskolų užsienio valiuta ir „Byr“ įsigijimo. Pagal restruktūrizavimo planą numatoma, kad tokių nebūdingų straipsnių po 2013 m. nepasitaikys. Tikimasi, kad kapitalo grąža nuo 2014 iki 2016 m. padidės nuo [...] % iki [...] %. Iš Islandijos valdžios institucijų pateikto skaičiavimo, pagrįsto pelno ir nuostolio ataskaita, iš kurios tokie nebūdingi straipsniai buvo išbraukti, matyti, kad bankas iki šiol dirbo pelningai ir jo pelningumas nuo 2008 iki 2016 m. išliks gana stabilus. Šią išvadą patvirtina ir pirmiau minėta Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovė. Nors neaišku, ar šie skaičiavimai visiškai atspindi dėl didelio diskonto gautus prieaugius, Priežiūros institucija pažymi, kad po 2013 m., kai, kaip prognozuojama, diskontas bus visiškai nurašytas, pagal restruktūrizavimo planą banko metinis pelnas sudarys nuo [...] iki [...] mlrd. ISK.

| (207) | Kai kurie reikšmingiausi finansinio planavimo, kuriuo remiantis parengtas restruktūrizavimo planas, aspektai ir išsamesni duomenys minėti pirmiau, pvz., restruktūrizavimo metu mažėjantis pelnas iš pagrindinių verslo segmentų – įmonių ir mažmeninės bankininkystės. Priežiūros institucija mano, kad iš esmės juos lemia diskonto nurašymas ir tai atspindi didėjančias finansavimo išlaidas (dėl didesnio įsipareigojimų diversifikavimo, kai padidėja ilgesnio grąžinimo termino skolų dalis) ir grynosios palūkanų maržos mažėjimą nuo dabartinio 4,4 % lygio iki [...] %. Priežiūros institucijos nuomone, būtų apdairu nesiremti didėjančiomis šių segmentų pajamomis. Iš tiesų tikėtina, kad finansavimo išlaidos šiek tiek didės (pagal restruktūrizavimo planą jos turėtų didėti ne daugiau kaip [...] baziniais punktais). Kalbant apie palūkanų normos maržą, Priežiūros institucija pažymi, kad net jei ji, kaip tikimasi, sumažės iki [...] %, palyginti su kitomis šalimis, vis tiek išliks gana didelė (85). Pasak Islandijos valdžios institucijų, toks ar didesnis maržos lygis išsilaikė per kelis pastaruosius dešimtmečius ir jį lemia, be kitų veiksnių, didelė palūkanų norma Islandijoje, mažesnė hipotekinių paskolų dalis paskolų portfelyje ir mažesnis bankų dydis. Priežiūros institucija mano, kad šie paaiškinimai yra pagrįsti ir todėl šis finansinio planavimo aspektas yra gana tikėtinas. |
| --- | --- |

(207)

Kai kurie reikšmingiausi finansinio planavimo, kuriuo remiantis parengtas restruktūrizavimo planas, aspektai ir išsamesni duomenys minėti pirmiau, pvz., restruktūrizavimo metu mažėjantis pelnas iš pagrindinių verslo segmentų – įmonių ir mažmeninės bankininkystės. Priežiūros institucija mano, kad iš esmės juos lemia diskonto nurašymas ir tai atspindi didėjančias finansavimo išlaidas (dėl didesnio įsipareigojimų diversifikavimo, kai padidėja ilgesnio grąžinimo termino skolų dalis) ir grynosios palūkanų maržos mažėjimą nuo dabartinio 4,4 % lygio iki [...] %. Priežiūros institucijos nuomone, būtų apdairu nesiremti didėjančiomis šių segmentų pajamomis. Iš tiesų tikėtina, kad finansavimo išlaidos šiek tiek didės (pagal restruktūrizavimo planą jos turėtų didėti ne daugiau kaip [...] baziniais punktais). Kalbant apie palūkanų normos maržą, Priežiūros institucija pažymi, kad net jei ji, kaip tikimasi, sumažės iki [...] %, palyginti su kitomis šalimis, vis tiek išliks gana didelė (85). Pasak Islandijos valdžios institucijų, toks ar didesnis maržos lygis išsilaikė per kelis pastaruosius dešimtmečius ir jį lemia, be kitų veiksnių, didelė palūkanų norma Islandijoje, mažesnė hipotekinių paskolų dalis paskolų portfelyje ir mažesnis bankų dydis. Priežiūros institucija mano, kad šie paaiškinimai yra pagrįsti ir todėl šis finansinio planavimo aspektas yra gana tikėtinas.

| (208) | Dar vienas svarbus būsimą pelningumą lemiantis veiksnys pagal restruktūrizavimo planą yra didesnės pajamos iš mokesčių ir komisinių, kurios [...] planuojamu laikotarpiu turėtų padidėti [...]. Šis pajamų padidėjimas lems [...] ISK pelną 2016 m. Islandijos valdžios institucijos teigia, kad šios prognozės yra tikėtinos, nes komisinių mokesčių pajamas teikiantis verslas, pvz., su vertybinių popierių birža susiję sandoriai ir užsienio valiutos prekyba, įvykus žlugimui ir pritaikius kapitalo kontrolės priemones sustojo. Tačiau, pasak Islandijos valdžios institucijų, realu tikėtis, kad vertybinių popierių biržos apyvarta gerokai išaugs ir 2013 m. pabaigoje turėtų būti panaikintos kapitalo kontrolės priemonės, todėl Priežiūros institucija neabejoja šių duomenų pagrįstumu. |
| --- | --- |

(208)

Dar vienas svarbus būsimą pelningumą lemiantis veiksnys pagal restruktūrizavimo planą yra didesnės pajamos iš mokesčių ir komisinių, kurios [...] planuojamu laikotarpiu turėtų padidėti [...]. Šis pajamų padidėjimas lems [...] ISK pelną 2016 m. Islandijos valdžios institucijos teigia, kad šios prognozės yra tikėtinos, nes komisinių mokesčių pajamas teikiantis verslas, pvz., su vertybinių popierių birža susiję sandoriai ir užsienio valiutos prekyba, įvykus žlugimui ir pritaikius kapitalo kontrolės priemones sustojo. Tačiau, pasak Islandijos valdžios institucijų, realu tikėtis, kad vertybinių popierių biržos apyvarta gerokai išaugs ir 2013 m. pabaigoje turėtų būti panaikintos kapitalo kontrolės priemonės, todėl Priežiūros institucija neabejoja šių duomenų pagrįstumu.

| (209) | Be pelno ir nuostolių plano pajamų dalies, bankas ėmėsi kelių pirmiau aprašytų iniciatyvų, norėdamas sumažinti išlaidas ir padidinti jų veiksmingumą, taip pat beveik 10 % sumažino darbuotojų skaičių – tai išlaidų ir pajamų santykį turėtų iš viso sumažinti nuo 75 % iki [...] % 2014 m. Priežiūros institucija palankiai vertina šias pastangas, nes, palyginti su kitomis šalimis, dabartinis santykis yra gana didelis. Priežiūros institucija taip pat mano, kad, kaip matyti iš restruktūrizavimo plano, tikėtina, jog šį tikslą bus galima pasiekti, nes užbaigus iš „Glitnir“ paveldėto portfelio restruktūrizavimą ir, kaip tikimasi, sumažėjus priežiūros darbo krūviui bus galima sumažinti darbuotojų skaičių ir padidinti banko veiklos efektyvumą. |
| --- | --- |

(209)

Be pelno ir nuostolių plano pajamų dalies, bankas ėmėsi kelių pirmiau aprašytų iniciatyvų, norėdamas sumažinti išlaidas ir padidinti jų veiksmingumą, taip pat beveik 10 % sumažino darbuotojų skaičių – tai išlaidų ir pajamų santykį turėtų iš viso sumažinti nuo 75 % iki [...] % 2014 m. Priežiūros institucija palankiai vertina šias pastangas, nes, palyginti su kitomis šalimis, dabartinis santykis yra gana didelis. Priežiūros institucija taip pat mano, kad, kaip matyti iš restruktūrizavimo plano, tikėtina, jog šį tikslą bus galima pasiekti, nes užbaigus iš „Glitnir“ paveldėto portfelio restruktūrizavimą ir, kaip tikimasi, sumažėjus priežiūros darbo krūviui bus galima sumažinti darbuotojų skaičių ir padidinti banko veiklos efektyvumą.

| (210) | Be to, kas pasakyta pirmiau, taip pat matyti, kad restruktūrizavimo planas pagrįstas daugeliu kitų prielaidų. Priežiūros institucija siekė kruopščiai ištirti tas, kurios atrodo svarbiausios ir turi didžiausią įtaką būsimam „Íslandsbanki“ gyvybingumui. Kalbant apie makroekonomines prielaidas, matyti, kad jos daugiausia atitinka TVF ir Islandijos statistikos institucijos prognozes, pavyzdžiui, kai kalbama apie BVP augimą ir nedarbo lygį. Regis, bendros prielaidos, kuriomis grindžiamas restruktūrizavimo planas, daromos pakankamai atsargiai, kad atsižvelgus į pirmiau Priežiūros institucijos išdėstytas nuostatas būtų galima daryti išvadą, jog restruktūrizavimo priemonės, kurių ėmėsi bankas, yra pakankamos, užtikrina ilgalaikį gyvybingumą, apsaugo nuo netikėtų ir nepalankių, nenumatyto masto ir nenumatytas pasekmes sukeliančių įvykių. |
| --- | --- |

(210)

Be to, kas pasakyta pirmiau, taip pat matyti, kad restruktūrizavimo planas pagrįstas daugeliu kitų prielaidų. Priežiūros institucija siekė kruopščiai ištirti tas, kurios atrodo svarbiausios ir turi didžiausią įtaką būsimam „Íslandsbanki“ gyvybingumui. Kalbant apie makroekonomines prielaidas, matyti, kad jos daugiausia atitinka TVF ir Islandijos statistikos institucijos prognozes, pavyzdžiui, kai kalbama apie BVP augimą ir nedarbo lygį. Regis, bendros prielaidos, kuriomis grindžiamas restruktūrizavimo planas, daromos pakankamai atsargiai, kad atsižvelgus į pirmiau Priežiūros institucijos išdėstytas nuostatas būtų galima daryti išvadą, jog restruktūrizavimo priemonės, kurių ėmėsi bankas, yra pakankamos, užtikrina ilgalaikį gyvybingumą, apsaugo nuo netikėtų ir nepalankių, nenumatyto masto ir nenumatytas pasekmes sukeliančių įvykių.

| (211) | Atsižvelgdama į pirmiau nurodytus elementus, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad restruktūrizavimo plane numatyta pakankamai elementų, padedančių susigrąžinti ilgalaikį banko gyvybingumą, ir galima daryti išvadą, jog Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 straipsnio nuostatų yra laikomasi. |
| --- | --- |

(211)

Atsižvelgdama į pirmiau nurodytus elementus, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad restruktūrizavimo plane numatyta pakankamai elementų, padedančių susigrąžinti ilgalaikį banko gyvybingumą, ir galima daryti išvadą, jog Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 straipsnio nuostatų yra laikomasi.

3.3.   Nuosavas įnašas/naštos pasidalijimas

| (212) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 22 straipsnis išdėstytas taip: „Siekiant apriboti konkurencijos iškraipymą ir pašalinti neatsakingo elgesio riziką, pagalbą reikėtų riboti iki būtiniausios, o pagalbos gavėjas turėtų pats atitinkamu įnašu prisidėti prie restruktūrizavimo išlaidų. Bankas ir jo kapitalo savininkai turėtų kiek galėdami savo ištekliais prisidėti prie restruktūrizavimo. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad išgelbėtieji bankai prisiimtų atitinkamą atsakomybę už savo ankstesnio elgesio pasekmes ir būtų sudarytos atitinkamos jų būsimo elgesio paskatos.“ |
| --- | --- |

(212)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 22 straipsnis išdėstytas taip: „Siekiant apriboti konkurencijos iškraipymą ir pašalinti neatsakingo elgesio riziką, pagalbą reikėtų riboti iki būtiniausios, o pagalbos gavėjas turėtų pats atitinkamu įnašu prisidėti prie restruktūrizavimo išlaidų. Bankas ir jo kapitalo savininkai turėtų kiek galėdami savo ištekliais prisidėti prie restruktūrizavimo. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad išgelbėtieji bankai prisiimtų atitinkamą atsakomybę už savo ankstesnio elgesio pasekmes ir būtų sudarytos atitinkamos jų būsimo elgesio paskatos.“

| (213) | Šiuo atveju Priežiūros institucija primena nagrinėjamo atvejo lemiamą aspektą. Kai „Íslandsbanki“ buvo įsteigtas pasinaudojant „Glitnir“ veikla šalyje, „Glitnir“ akcininkų investicijos buvo visiškai išeikvotos ir, kiek įmanoma, taip jie prisidėjo restruktūrizuojant „Íslandsbanki“. Be to, „Glitnir“ kreditoriai turėjo prisiimti didelių nuostolių (86) ar bent savo investicijos riziką, priklausančią nuo „Íslandsbanki“ pelningumo. Todėl, kalbant apie „Glitnir“ savininkus ir kreditorius, naštos pasidalijimo kriterijus yra optimaliai pritaikytas, o neatsakingo elgesio rizikos klausimas išspręstas. |
| --- | --- |

(213)

Šiuo atveju Priežiūros institucija primena nagrinėjamo atvejo lemiamą aspektą. Kai „Íslandsbanki“ buvo įsteigtas pasinaudojant „Glitnir“ veikla šalyje, „Glitnir“ akcininkų investicijos buvo visiškai išeikvotos ir, kiek įmanoma, taip jie prisidėjo restruktūrizuojant „Íslandsbanki“. Be to, „Glitnir“ kreditoriai turėjo prisiimti didelių nuostolių (86) ar bent savo investicijos riziką, priklausančią nuo „Íslandsbanki“ pelningumo. Todėl, kalbant apie „Glitnir“ savininkus ir kreditorius, naštos pasidalijimo kriterijus yra optimaliai pritaikytas, o neatsakingo elgesio rizikos klausimas išspręstas.

| (214) | Be to, kas pasakyta pirmiau, Priežiūros institucija turi įvertinti, ar teikiant valstybės pagalbą „Íslandsbanki“ buvo apsiribota tik būtiniausia pagalba. |
| --- | --- |

(214)

Be to, kas pasakyta pirmiau, Priežiūros institucija turi įvertinti, ar teikiant valstybės pagalbą „Íslandsbanki“ buvo apsiribota tik būtiniausia pagalba.

| (215) | Kalbant apie kapitalizavimo priemones, kol susitarimu su „Glitnir“ kreditoriais valstybės dalis buvo sumažinta iki 5 %, pirminio „Íslandsbanki“ kapitalizuoto turto vos pakako, kad būtų įvykdyti Finansų priežiūros institucijos nustatyti kapitalo reikalavimai. 2009 m. sudarius susitarimą „Glitnir“ įsigijo „Íslandsbanki“, o „Íslandsbanki“ bankui suteikus antrojo lygio kapitalą kapitalo pakankamumo rodiklis pasiekė maždaug 19 % ir 3 procentiniais punktais viršijo Finansų priežiūros institucijos nustatytą mažiausią rodiklį. Šiame kontekste Priežiūros institucija pažymi, kad kapitalo rodiklis daugiausia priklauso nuo to, ar tiksliai atliktas turto, kuris buvo perduotas iš „Glitnir“„Íslandsbanki“ bankui, vertinimas. Be to, reikia turėti omenyje, kad Islandijos ekonomikos prognozė sudaryta vyraujant netikrumui. Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta pirmiau, Priežiūros institucija mano, kad Islandijos valstybės „Íslandsbanki“ bankui suteikto kapitalo suma buvo tik būtiniausia, nes ją sudarė ne daugiau kaip įprastas minimumas pridėjus pagrįstas atsargas. |
| --- | --- |

(215)

Kalbant apie kapitalizavimo priemones, kol susitarimu su „Glitnir“ kreditoriais valstybės dalis buvo sumažinta iki 5 %, pirminio „Íslandsbanki“ kapitalizuoto turto vos pakako, kad būtų įvykdyti Finansų priežiūros institucijos nustatyti kapitalo reikalavimai. 2009 m. sudarius susitarimą „Glitnir“ įsigijo „Íslandsbanki“, o „Íslandsbanki“ bankui suteikus antrojo lygio kapitalą kapitalo pakankamumo rodiklis pasiekė maždaug 19 % ir 3 procentiniais punktais viršijo Finansų priežiūros institucijos nustatytą mažiausią rodiklį. Šiame kontekste Priežiūros institucija pažymi, kad kapitalo rodiklis daugiausia priklauso nuo to, ar tiksliai atliktas turto, kuris buvo perduotas iš „Glitnir“„Íslandsbanki“ bankui, vertinimas. Be to, reikia turėti omenyje, kad Islandijos ekonomikos prognozė sudaryta vyraujant netikrumui. Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta pirmiau, Priežiūros institucija mano, kad Islandijos valstybės „Íslandsbanki“ bankui suteikto kapitalo suma buvo tik būtiniausia, nes ją sudarė ne daugiau kaip įprastas minimumas pridėjus pagrįstas atsargas.

| (216) | Šios išvados nepaneigia faktas, jog „Íslandsbanki“ kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau išaugo tiek, kad 2011 m. bankas galėjo padengti kito banko – „Byr“ – kapitalo trūkumą. Šis kapitalo pakankamumo rodiklis daugiausia padidėjo dėl turto, kuris buvo perduotas iš „Glitnir“„Íslandsbanki“ bankui, apskaitinės vertės prirašymo. Nebuvo galima tiksliai nuspėti, jog tai nutiks, o faktas, kad kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau taip padidėjo, Priežiūros institucijos nuomone, nesuteikia pagrindo manyti, kad valstybė nuo pradžių per daug padidino „Íslandsbanki“ kapitalą (87). |
| --- | --- |

(216)

Šios išvados nepaneigia faktas, jog „Íslandsbanki“ kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau išaugo tiek, kad 2011 m. bankas galėjo padengti kito banko – „Byr“ – kapitalo trūkumą. Šis kapitalo pakankamumo rodiklis daugiausia padidėjo dėl turto, kuris buvo perduotas iš „Glitnir“„Íslandsbanki“ bankui, apskaitinės vertės prirašymo. Nebuvo galima tiksliai nuspėti, jog tai nutiks, o faktas, kad kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau taip padidėjo, Priežiūros institucijos nuomone, nesuteikia pagrindo manyti, kad valstybė nuo pradžių per daug padidino „Íslandsbanki“ kapitalą (87).

| (217) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 26 dalyje numatyta, kad restruktūrizavimo pagalbą gaunantys bankai „turėtų sugebėti atlyginti už kapitalą, taip pat dividendų ir mokėtinos subordinuotosios skolos atkarpų forma, iš pelno, kurį generuoja jų veikla.“ |
| --- | --- |

(217)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 26 dalyje numatyta, kad restruktūrizavimo pagalbą gaunantys bankai „turėtų sugebėti atlyginti už kapitalą, taip pat dividendų ir mokėtinos subordinuotosios skolos atkarpų forma, iš pelno, kurį generuoja jų veikla.“

| (218) | Šiame kontekste verta prisiminti, kad valstybė gavo beveik 14 % metinę kapitalo, kuris jau buvo išpirktas 2009 m. rudenį, grąžą. 5 % dalies, kurią valstybė išlaikė, pakankamos grąžos prognozė taip pat atrodo teikianti vilčių, turint omenyje, kad „Íslandsbanki“ nuo įsteigimo apskritai veikia gerai. |
| --- | --- |

(218)

Šiame kontekste verta prisiminti, kad valstybė gavo beveik 14 % metinę kapitalo, kuris jau buvo išpirktas 2009 m. rudenį, grąžą. 5 % dalies, kurią valstybė išlaikė, pakankamos grąžos prognozė taip pat atrodo teikianti vilčių, turint omenyje, kad „Íslandsbanki“ nuo įsteigimo apskritai veikia gerai.

| (219) | Tačiau taip pat reikėtų pabrėžti, kad atlygis už antrojo lygio kapitalą yra nukrypimas nuo Priežiūros institucijos rekapitalizavimo gairių (88). Kaip teisingai nurodė Islandijos valdžios institucijos, reikiamą kompensaciją pagal Rekapitalizavimo gaires sudaro apytikriai 15,7 % (8 % Vyriausybės finansavimo išlaidų, 5,7 % „Glitnir“ kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumai iki krizės ir papildomas 2 % mokestis). Atlygis, kurį „Íslandsbanki“ moka – EURIBOR pridėjus pridėtinius 4 % – labai neatitinka šio lyginamojo dydžio. Pagal Rekapitalizavimo gairių 25 dalį nukrypimą nuo atitinkamo ex ante naštos pasidalijimo (t. y. tinkamo atlygio) galima, be kita ko, pateisinti didelės apimties restruktūrizavimu, taip pat priemonėmis konkurencijos iškraipymui riboti. Kaip bus parodyta toliau, Priežiūros institucija mano, jog „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo mastas yra pakankamai didelis, kad ši sąlyga būtų įvykdyta. |
| --- | --- |

(219)

Tačiau taip pat reikėtų pabrėžti, kad atlygis už antrojo lygio kapitalą yra nukrypimas nuo Priežiūros institucijos rekapitalizavimo gairių (88). Kaip teisingai nurodė Islandijos valdžios institucijos, reikiamą kompensaciją pagal Rekapitalizavimo gaires sudaro apytikriai 15,7 % (8 % Vyriausybės finansavimo išlaidų, 5,7 % „Glitnir“ kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumai iki krizės ir papildomas 2 % mokestis). Atlygis, kurį „Íslandsbanki“ moka – EURIBOR pridėjus pridėtinius 4 % – labai neatitinka šio lyginamojo dydžio. Pagal Rekapitalizavimo gairių 25 dalį nukrypimą nuo atitinkamo ex ante naštos pasidalijimo (t. y. tinkamo atlygio) galima, be kita ko, pateisinti didelės apimties restruktūrizavimu, taip pat priemonėmis konkurencijos iškraipymui riboti. Kaip bus parodyta toliau, Priežiūros institucija mano, jog „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo mastas yra pakankamai didelis, kad ši sąlyga būtų įvykdyta.

| (220) | Nors „Straumur“ apsikeitimo susitarimas, kaip aprašyta pirmiau, turi valstybės pagalbos elementų, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad jis sudarytas tokiu būdu, kuriuo siekiama apriboti ar net pašalinti tiesioginį „Íslandsbanki“ pranašumą. Susitarimu iš esmės nuspręsta dėl suderėtos kompensacijos „Íslandsbanki“ bankui mainais už prisiimamus „Straumur“ indėlių įsipareigojimus ir tikėtina, kad „Íslandsbanki“ įsigyja perduotus įsipareigojimus atitinkantį turtą. Priežiūros institucija nemano, kad ši pagalba yra labai svarbi atliekant naštos pasidalijimo vertinimą. |
| --- | --- |

(220)

Nors „Straumur“ apsikeitimo susitarimas, kaip aprašyta pirmiau, turi valstybės pagalbos elementų, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad jis sudarytas tokiu būdu, kuriuo siekiama apriboti ar net pašalinti tiesioginį „Íslandsbanki“ pranašumą. Susitarimu iš esmės nuspręsta dėl suderėtos kompensacijos „Íslandsbanki“ bankui mainais už prisiimamus „Straumur“ indėlių įsipareigojimus ir tikėtina, kad „Íslandsbanki“ įsigyja perduotus įsipareigojimus atitinkantį turtą. Priežiūros institucija nemano, kad ši pagalba yra labai svarbi atliekant naštos pasidalijimo vertinimą.

| (221) | Galiausiai dėl indėlių garantijos Priežiūros institucija sprendime pradėti procedūrą jau nurodė, kad turint omenyje tuometes nepaprastas aplinkybes ji galėtų sudaryti proporcingas priemones finansiniam stabilumui Islandijoje apsaugoti. Tačiau akivaizdu, kad tokia pagalba negali būti patvirtinta neribotam laikui. |
| --- | --- |

(221)

Galiausiai dėl indėlių garantijos Priežiūros institucija sprendime pradėti procedūrą jau nurodė, kad turint omenyje tuometes nepaprastas aplinkybes ji galėtų sudaryti proporcingas priemones finansiniam stabilumui Islandijoje apsaugoti. Tačiau akivaizdu, kad tokia pagalba negali būti patvirtinta neribotam laikui.

| (222) | Todėl, kad ši valstybės pagalba būtų laikoma ribota ir tik būtiniausia, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, jog ją būtina nutraukti, kai tik bus galimybė. Taigi Priežiūros institucija pritaria Islandijos valdžios institucijų ketinimui iki kapitalo kontrolės priemonių panaikinimo, todėl, pagal dabartinius planus, ne vėliau kaip iki 2013 m. pabaigos, panaikinti indėlių garantijos sistemą. |
| --- | --- |

(222)

Todėl, kad ši valstybės pagalba būtų laikoma ribota ir tik būtiniausia, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, jog ją būtina nutraukti, kai tik bus galimybė. Taigi Priežiūros institucija pritaria Islandijos valdžios institucijų ketinimui iki kapitalo kontrolės priemonių panaikinimo, todėl, pagal dabartinius planus, ne vėliau kaip iki 2013 m. pabaigos, panaikinti indėlių garantijos sistemą.

| (223) | Atsižvelgdama į tai, jog kapitalo kontrolės priemonių gali nepavykti panaikinti laiku, ir manydama, kad gyvybingas bankas turėtų sugebėti konkuruoti rinkoje be apsaugos, kurią teikia tokia bendroji indėlių garantija, Priežiūros institucija indėlių garantiją leis taikyti iki 2014 m. pabaigos (89). Vėliau indėlių apsauga turėtų būti reguliuojama tik taikytinais EEE teisės aktais, susijusiais su indėlių garantijomis. |
| --- | --- |

(223)

Atsižvelgdama į tai, jog kapitalo kontrolės priemonių gali nepavykti panaikinti laiku, ir manydama, kad gyvybingas bankas turėtų sugebėti konkuruoti rinkoje be apsaugos, kurią teikia tokia bendroji indėlių garantija, Priežiūros institucija indėlių garantiją leis taikyti iki 2014 m. pabaigos (89). Vėliau indėlių apsauga turėtų būti reguliuojama tik taikytinais EEE teisės aktais, susijusiais su indėlių garantijomis.

| (224) | Remdamasi pirmiau minėtais elementais, Priežiūros institucija daro išvadą, jog „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planu užtikrinama, kad pagalba būtų ribota ir tik būtiniausia ir kad pagalbos gavėjas, akcininkai ir jo pirmtako banko skolininkai, dideliu mastu dalyvautų dalijantis našta. Tad restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų 3 straipsnį. |
| --- | --- |

(224)

Remdamasi pirmiau minėtais elementais, Priežiūros institucija daro išvadą, jog „Íslandsbanki“ restruktūrizavimo planu užtikrinama, kad pagalba būtų ribota ir tik būtiniausia ir kad pagalbos gavėjas, akcininkai ir jo pirmtako banko skolininkai, dideliu mastu dalyvautų dalijantis našta. Tad restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų 3 straipsnį.

3.4.   Konkurencijos iškraipymo ribojimas

| (225) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 4 straipsnio 29–32 dalyse nustatyta:
  „Finansų stabilumas išlieka pagrindiniu finansų sektoriaus pagalbos tikslu esant sistemos krizei, bet trumpalaikis sistemos stabilumo apsaugojimas neturėtų padaryti ilgalaikės žalos sąlygoms, kurios vienodai taikomos visiems, ir konkuruojančioms rinkoms. Šiame kontekste priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas dėl valstybės pagalbos, yra labai svarbios. [...] Priemonės, skirtos konkurencijos iškraipymui riboti, turėtų būti individualiai pritaikytos šalinti iškraipymus, nustatytus rinkose, kuriose veikia pagalbą gaunantis bankas, atgavęs gyvybingumą po restruktūrizacijos, ir tuo pačiu metu atitikti bendrą politiką ir principus. Priežiūros institucija tokių priemonių poreikio vertinimą pradeda nuo veiklos dydžio, masto ir taikymo srities – kokią veiklą konkretus bankas vykdys įgyvendinęs tikėtiną restruktūrizavimo planą, kaip nustatyta šio skyriaus 2 straipsnyje – vertinimo. [...] Tokių priemonių pobūdis ir forma priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, pagalbos dydžio ir sąlygų bei aplinkybių, kuriomis ji suteikta; antra, rinkos arba rinkų, kuriose veiks pagalbą gaunantis bankas, charakteristikų.
  Pirmo kriterijaus atžvilgiu iškraipymą ribojančios priemonės bus labai įvairios ir priklausys nuo pagalbos sumos, naštos pasidalijimo laipsnio ir įkainių lygio. Apskritai, jei naštos pasidalijimas ir nuosavas įnašas didesnis, neatsakingo elgesio rizikos neigiamos pasekmės yra mažesnės.
  Kalbant apie antrąjį kriterijų, Priežiūros institucija išnagrinės tikėtiną pagalbos poveikį rinkoms, kuriose veikia pagalbą gaunantis bankas po restruktūrizavimo. Pirmiausia bus nustatytas banko dydis ir santykinė svarba jo rinkai ar rinkoms, kai jis tampa gyvybingas. Priemonės bus individualiai taikomos pagal rinkos charakteristikas, siekiant užtikrinti veiksmingos konkurencijos išsaugojimą. [...] Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės neturėtų kenkti banko galimybėms susigrąžinti gyvybingumą.“ |
| --- | --- |

(225)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 4 straipsnio 29–32 dalyse nustatyta:

„Finansų stabilumas išlieka pagrindiniu finansų sektoriaus pagalbos tikslu esant sistemos krizei, bet trumpalaikis sistemos stabilumo apsaugojimas neturėtų padaryti ilgalaikės žalos sąlygoms, kurios vienodai taikomos visiems, ir konkuruojančioms rinkoms. Šiame kontekste priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas dėl valstybės pagalbos, yra labai svarbios. [...] Priemonės, skirtos konkurencijos iškraipymui riboti, turėtų būti individualiai pritaikytos šalinti iškraipymus, nustatytus rinkose, kuriose veikia pagalbą gaunantis bankas, atgavęs gyvybingumą po restruktūrizacijos, ir tuo pačiu metu atitikti bendrą politiką ir principus. Priežiūros institucija tokių priemonių poreikio vertinimą pradeda nuo veiklos dydžio, masto ir taikymo srities – kokią veiklą konkretus bankas vykdys įgyvendinęs tikėtiną restruktūrizavimo planą, kaip nustatyta šio skyriaus 2 straipsnyje – vertinimo. [...] Tokių priemonių pobūdis ir forma priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, pagalbos dydžio ir sąlygų bei aplinkybių, kuriomis ji suteikta; antra, rinkos arba rinkų, kuriose veiks pagalbą gaunantis bankas, charakteristikų.

Pirmo kriterijaus atžvilgiu iškraipymą ribojančios priemonės bus labai įvairios ir priklausys nuo pagalbos sumos, naštos pasidalijimo laipsnio ir įkainių lygio. Apskritai, jei naštos pasidalijimas ir nuosavas įnašas didesnis, neatsakingo elgesio rizikos neigiamos pasekmės yra mažesnės.

Kalbant apie antrąjį kriterijų, Priežiūros institucija išnagrinės tikėtiną pagalbos poveikį rinkoms, kuriose veikia pagalbą gaunantis bankas po restruktūrizavimo. Pirmiausia bus nustatytas banko dydis ir santykinė svarba jo rinkai ar rinkoms, kai jis tampa gyvybingas. Priemonės bus individualiai taikomos pagal rinkos charakteristikas, siekiant užtikrinti veiksmingos konkurencijos išsaugojimą. [...] Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės neturėtų kenkti banko galimybėms susigrąžinti gyvybingumą.“

| (226) | Iš to, kas pasakyta pirmiau, matyti, kad pagalbos dydis, ypač santykinis, ir rinkos charakteristikos yra lemiami veiksniai Priežiūros institucijai atliekant vertinimą, ar priemonės yra tinkamos konkurencijos iškraipymui apriboti. Tačiau taip pat aišku, kad tokios priemonės turi nekenkti restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumui, o konkurencijos klausimai turi būti sprendžiami atsižvelgiant į pagrindinį finansinio stabilumo dabartinės krizės metu tikslą. |
| --- | --- |

(226)

Iš to, kas pasakyta pirmiau, matyti, kad pagalbos dydis, ypač santykinis, ir rinkos charakteristikos yra lemiami veiksniai Priežiūros institucijai atliekant vertinimą, ar priemonės yra tinkamos konkurencijos iškraipymui apriboti. Tačiau taip pat aišku, kad tokios priemonės turi nekenkti restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumui, o konkurencijos klausimai turi būti sprendžiami atsižvelgiant į pagrindinį finansinio stabilumo dabartinės krizės metu tikslą.

| (227) | Atsižvelgdama į pirmiau nurodytas teisės sistemos aplinkybes, Priežiūros institucija toliau išdėstys nuostatas, kurias ji laiko esminėmis atliekant konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių vertinimą. |
| --- | --- |

(227)

Atsižvelgdama į pirmiau nurodytas teisės sistemos aplinkybes, Priežiūros institucija toliau išdėstys nuostatas, kurias ji laiko esminėmis atliekant konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių vertinimą.

| (228) | Pirma ir svarbiausia, Priežiūros institucijos nuomone, atsižvelgiant į konkrečią padėtį Islandijos finansų rinkose ir į ekonomikos sąlygas, kaip aprašyta pirmesniuose skyriuose, būtina atidžiai įvertinti rinkos sąlygas ir konkurencijos aplinką. Taikant priemones, ribojančias konkurencijos iškraipymą, turėtų būti atsižvelgiama į esamas sudėtingas aplinkybes, taip pat jomis turėtų būti užtikrinama, kad trumpalaikis ir ilgalaikis konkurencijos iškraipymas būtų tik minimalus. |
| --- | --- |

(228)

Pirma ir svarbiausia, Priežiūros institucijos nuomone, atsižvelgiant į konkrečią padėtį Islandijos finansų rinkose ir į ekonomikos sąlygas, kaip aprašyta pirmesniuose skyriuose, būtina atidžiai įvertinti rinkos sąlygas ir konkurencijos aplinką. Taikant priemones, ribojančias konkurencijos iškraipymą, turėtų būti atsižvelgiama į esamas sudėtingas aplinkybes, taip pat jomis turėtų būti užtikrinama, kad trumpalaikis ir ilgalaikis konkurencijos iškraipymas būtų tik minimalus.

| (229) | Antra, kaip nurodyta pirmiau naštos pasidalijimo straipsnyje, spręstas didžiausio galimo buvusių „Glitnir“ savininkų įnašo ir iki tam tikro lygio „Glitnir“ kreditorių klausimas. Taigi papildomų konkurencijos priemonių poreikis yra apribotas. |
| --- | --- |

(229)

Antra, kaip nurodyta pirmiau naštos pasidalijimo straipsnyje, spręstas didžiausio galimo buvusių „Glitnir“ savininkų įnašo ir iki tam tikro lygio „Glitnir“ kreditorių klausimas. Taigi papildomų konkurencijos priemonių poreikis yra apribotas.

| (230) | Trečia, turint omenyje atitinkamos rinkos charakteristikas, kaip aprašyta pirmiau, Islandijos finansų sistemos žlugimas ir vėlesnis Islandijos valdžios institucijų įsikišimas, įskaitant „Íslandsbanki“ įsteigimą „Glitnir“ veiklos šalyje pagrindu, lėmė didesnę finansinių paslaugų koncentraciją Islandijos rinkoje ir labai padidino trijų didžiausių bankų – „Íslandsbanki“, „Arion banki“ ir „Landsbankinn“ – turimą rinkos dalį. Be šių rinkos dalyvių, liko tik keletas nedidelių rinkos dalyvių, o tikimybė, kad artimiausiu metu į rinką pateks naujas dalyvis, yra itin maža ne tik dėl jau minėtų kliūčių patekti į rinką ir dėl mažo jos dydžio, bet ypač dėl kapitalo kontrolės priemonių. „Íslandsbanki“ užima labai svarbią padėtį šioje sutelktoje rinkoje, jam priklauso daugiau kaip [...] % rinkos reikšmingiausiuose ir ekonomiškai svarbiuose jos segmentuose. |
| --- | --- |

(230)

Trečia, turint omenyje atitinkamos rinkos charakteristikas, kaip aprašyta pirmiau, Islandijos finansų sistemos žlugimas ir vėlesnis Islandijos valdžios institucijų įsikišimas, įskaitant „Íslandsbanki“ įsteigimą „Glitnir“ veiklos šalyje pagrindu, lėmė didesnę finansinių paslaugų koncentraciją Islandijos rinkoje ir labai padidino trijų didžiausių bankų – „Íslandsbanki“, „Arion banki“ ir „Landsbankinn“ – turimą rinkos dalį. Be šių rinkos dalyvių, liko tik keletas nedidelių rinkos dalyvių, o tikimybė, kad artimiausiu metu į rinką pateks naujas dalyvis, yra itin maža ne tik dėl jau minėtų kliūčių patekti į rinką ir dėl mažo jos dydžio, bet ypač dėl kapitalo kontrolės priemonių. „Íslandsbanki“ užima labai svarbią padėtį šioje sutelktoje rinkoje, jam priklauso daugiau kaip [...] % rinkos reikšmingiausiuose ir ekonomiškai svarbiuose jos segmentuose.

| (231) | Ketvirta, dėl krizės kilo kelios labai konkrečios problemos, pvz., nepaprastai didelis tiesioginės ir netiesioginės didelių bankų nuosavybės lygis realiojoje ekonomikoje ir de facto esanti bankininkystės IT paslaugų (RB) monopolija. Dauguma šių įmonių priklauso trims didžiausiems bankams. |
| --- | --- |

(231)

Ketvirta, dėl krizės kilo kelios labai konkrečios problemos, pvz., nepaprastai didelis tiesioginės ir netiesioginės didelių bankų nuosavybės lygis realiojoje ekonomikoje ir de facto esanti bankininkystės IT paslaugų (RB) monopolija. Dauguma šių įmonių priklauso trims didžiausiems bankams.

| (232) | Penkta, „Íslandsbanki“ gautos pagalbos santykinis dydis yra didelis. Šiuo klausimu Priežiūros institucija pažymi, kad iš pradžių visą banko kapitalą suteikė valstybė. Be to, bankui buvo naudingos įvairios pagalbos priemonės – „Straumur“ susitarimas, speciali likvidumo priemonė ir indėlių garantija. Tačiau „Íslandsbanki“, bent jau pagal tarptautinius standartus, išlieka nedideliu banku. |
| --- | --- |

(232)

Penkta, „Íslandsbanki“ gautos pagalbos santykinis dydis yra didelis. Šiuo klausimu Priežiūros institucija pažymi, kad iš pradžių visą banko kapitalą suteikė valstybė. Be to, bankui buvo naudingos įvairios pagalbos priemonės – „Straumur“ susitarimas, speciali likvidumo priemonė ir indėlių garantija. Tačiau „Íslandsbanki“, bent jau pagal tarptautinius standartus, išlieka nedideliu banku.

| (233) | Šešta, bankui įsigijus „Byr“ atsirado papildomų konkurencijos priemonių poreikis. Antrajame „Byr“ susitarime Priežiūros institucija reikalavo, kad į būsimą restruktūrizavimo planą būtų įtrauktos priemonės, užtikrinančios Islandijos finansų rinkai naudą iš veiksmingos konkurencijos ateityje ir padedančios spręsti konkurencijos Islandijos finansų rinkoje problemas, kurias iškėlė Priežiūros institucija. |
| --- | --- |

(233)

Šešta, bankui įsigijus „Byr“ atsirado papildomų konkurencijos priemonių poreikis. Antrajame „Byr“ susitarime Priežiūros institucija reikalavo, kad į būsimą restruktūrizavimo planą būtų įtrauktos priemonės, užtikrinančios Islandijos finansų rinkai naudą iš veiksmingos konkurencijos ateityje ir padedančios spręsti konkurencijos Islandijos finansų rinkoje problemas, kurias iškėlė Priežiūros institucija.

| (234) | Tokiomis aplinkybėmis Priežiūros institucija pažymi, kad imamasi arba bus imtasi keleto priemonių siekiant apriboti konkurencijos iškraipymą, atsirandantį dėl valstybės pagalbos, suteiktos „Íslandsbanki“ bankui. |
| --- | --- |

(234)

Tokiomis aplinkybėmis Priežiūros institucija pažymi, kad imamasi arba bus imtasi keleto priemonių siekiant apriboti konkurencijos iškraipymą, atsirandantį dėl valstybės pagalbos, suteiktos „Íslandsbanki“ bankui.

i)   Priemonės ir reguliavimo pokyčiai, kurių ėmėsi arba pagal kuriuos įsipareigojo Islandijos valdžios institucijos

| (235) | Islandijos Vyriausybė konkrečiai prisiėmė du įsipareigojimus (žr. priedą), Priežiūros institucijos nuomone, galinčius padėti kuriant reguliavimo aplinką, kurioje pirmenybė teikiama finansų rinkos konkurencijai. |
| --- | --- |

(235)

Islandijos Vyriausybė konkrečiai prisiėmė du įsipareigojimus (žr. priedą), Priežiūros institucijos nuomone, galinčius padėti kuriant reguliavimo aplinką, kurioje pirmenybė teikiama finansų rinkos konkurencijai.

| (236) | Pirma, yra sudaryta darbo grupė, kuri peržiūrės Įstatymą Nr. 36/1978 dėl žyminio mokesčio ir konkrečiai ištirs, ar reikia panaikinti žyminį mokestį, taikomą obligacijoms, kurias išleido fiziniai asmenys, atlikdami perkėlimą iš vieno banko kitam (pvz., kai fiziniai asmenys perkelia savo paskolas iš vienos paskolos institucijos į kitą). Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad dabartinis įstatymas, kuriuo, be kita ko, klientai įpareigojami mokėti atitinkamos obligacijos sumos žyminį mokestį (90), jei keičia skolintoją, gali sudaryti kliūtį konkurencijai ir neatsiejamai susieti klientus su esamomis ilgalaikių paskolų sutartimis. Todėl Priežiūros institucija teigiamai vertina įsipareigojimą peržiūrėti šį įstatymą. |
| --- | --- |

(236)

Pirma, yra sudaryta darbo grupė, kuri peržiūrės Įstatymą Nr. 36/1978 dėl žyminio mokesčio ir konkrečiai ištirs, ar reikia panaikinti žyminį mokestį, taikomą obligacijoms, kurias išleido fiziniai asmenys, atlikdami perkėlimą iš vieno banko kitam (pvz., kai fiziniai asmenys perkelia savo paskolas iš vienos paskolos institucijos į kitą). Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad dabartinis įstatymas, kuriuo, be kita ko, klientai įpareigojami mokėti atitinkamos obligacijos sumos žyminį mokestį (90), jei keičia skolintoją, gali sudaryti kliūtį konkurencijai ir neatsiejamai susieti klientus su esamomis ilgalaikių paskolų sutartimis. Todėl Priežiūros institucija teigiamai vertina įsipareigojimą peržiūrėti šį įstatymą.

| (237) | Antra, Priežiūros institucija pažymi, kad pagal Islandijos parlamento 2012 m. kovo 21 d. priimtą rezoliuciją Vyriausybė paskirs komitetą ir įgalios jį peržiūrėti vartotojų apsaugą finansų rinkoje. Taip pat bus suteiktas specialus įgaliojimas peržiūrėti galimybes lengviau atlikti banko keitimą ir sumažinti keitimo išlaidas, o komitetas bus įpareigotas šiuo klausimu artimai bendradarbiauti su Islandijos konkurencijos institucija. Komitetas turi pateikti ataskaitą ne vėliau kaip 2013 m. sausio 15 d. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad atidesnis vertinimas galiausiai pasitarnautų konkurencijai. Iki tol konkretus „Íslandsbanki“ įsipareigojimas, aptartas toliau, turėtų suteikti galimybę lengviau atlikti banko keitimą ir todėl padidės konkurencija. |
| --- | --- |

(237)

Antra, Priežiūros institucija pažymi, kad pagal Islandijos parlamento 2012 m. kovo 21 d. priimtą rezoliuciją Vyriausybė paskirs komitetą ir įgalios jį peržiūrėti vartotojų apsaugą finansų rinkoje. Taip pat bus suteiktas specialus įgaliojimas peržiūrėti galimybes lengviau atlikti banko keitimą ir sumažinti keitimo išlaidas, o komitetas bus įpareigotas šiuo klausimu artimai bendradarbiauti su Islandijos konkurencijos institucija. Komitetas turi pateikti ataskaitą ne vėliau kaip 2013 m. sausio 15 d. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad atidesnis vertinimas galiausiai pasitarnautų konkurencijai. Iki tol konkretus „Íslandsbanki“ įsipareigojimas, aptartas toliau, turėtų suteikti galimybę lengviau atlikti banko keitimą ir todėl padidės konkurencija.

| (238) | Kalbant apie Priežiūros institucijos nustatytus konkurencijos klausimus, susijusius su RB, Priežiūros institucija palankiai vertina susitarimą, kurį šiuo klausimu sudarė Islandijos konkurencijos institucija ir RB savininkai, įskaitant tris didžiausius bankus. Taip stengiamasi užtikrinti nediskriminacinę prieigą prie svarbiausios IT infrastruktūros už pagrįstą kainą mažiems rinkos dalyviams ir galimiems naujiems dalyviams. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad „Byr“ susitarime ir kitur jos iškelti klausimai tinkamai išspręsti šiuo susitarimu ir nebūtina sprendime šį klausimą nagrinėti toliau. |
| --- | --- |

(238)

Kalbant apie Priežiūros institucijos nustatytus konkurencijos klausimus, susijusius su RB, Priežiūros institucija palankiai vertina susitarimą, kurį šiuo klausimu sudarė Islandijos konkurencijos institucija ir RB savininkai, įskaitant tris didžiausius bankus. Taip stengiamasi užtikrinti nediskriminacinę prieigą prie svarbiausios IT infrastruktūros už pagrįstą kainą mažiems rinkos dalyviams ir galimiems naujiems dalyviams. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad „Byr“ susitarime ir kitur jos iškelti klausimai tinkamai išspręsti šiuo susitarimu ir nebūtina sprendime šį klausimą nagrinėti toliau.

| (239) | Galiausiai Priežiūros institucija pažymi nuo 2008 m. atliktus reguliavimo pakeitimus, aptartus priede. Kalbant apie konkurencijos klausimus, ypač svarbus Įstatyme Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių įterptas 22 straipsnis. Jame pateikiamos nuostatos, kuriomis ribojama finansų įmonių veikla, nepatenkanti į jų veiklos licencijos taikymo sritį. Pagal šią taisyklę tokią veiklą galima vykdyti tik laikinai ir siekiant sudaryti sandorius arba reorganizuoti klientų veiklą. Šiuo klausimu privaloma nusiųsti motyvuotą pranešimą Finansų priežiūros institucijai, o finansų įmonėms yra nustatyti terminai, kada turi būti užbaigta jų klientų reorganizacija ir perimto turto perdavimas. |
| --- | --- |

(239)

Galiausiai Priežiūros institucija pažymi nuo 2008 m. atliktus reguliavimo pakeitimus, aptartus priede. Kalbant apie konkurencijos klausimus, ypač svarbus Įstatyme Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių įterptas 22 straipsnis. Jame pateikiamos nuostatos, kuriomis ribojama finansų įmonių veikla, nepatenkanti į jų veiklos licencijos taikymo sritį. Pagal šią taisyklę tokią veiklą galima vykdyti tik laikinai ir siekiant sudaryti sandorius arba reorganizuoti klientų veiklą. Šiuo klausimu privaloma nusiųsti motyvuotą pranešimą Finansų priežiūros institucijai, o finansų įmonėms yra nustatyti terminai, kada turi būti užbaigta jų klientų reorganizacija ir perimto turto perdavimas.

| (240) | Priežiūros institucija laiko šį pakeitimą tinkamu reguliuojamojo pobūdžio atsaku į neproporcingai didelės finansų įmonių nuosavybės realiojoje ekonomikoje klausimą. Šia nuostata bent jau apsisaugoma, kad tokia padėtis netaptų nuolatinė – tokios aplinkybės tiesiogiai susiklostė dėl skolos keitimo į turtą (ir panašių sandorių), kuriuos sudarė per daug įsiskolinusios įmonės prasidėjus krizei. Kadangi jis skirtas vienam iš skubiausiai spręstinų konkurencijos klausimų, susijusių su valstybės pagalba trims bankams, Priežiūros institucija atitinkamai atsižvelgia į jį šiame vertinime. |
| --- | --- |

(240)

Priežiūros institucija laiko šį pakeitimą tinkamu reguliuojamojo pobūdžio atsaku į neproporcingai didelės finansų įmonių nuosavybės realiojoje ekonomikoje klausimą. Šia nuostata bent jau apsisaugoma, kad tokia padėtis netaptų nuolatinė – tokios aplinkybės tiesiogiai susiklostė dėl skolos keitimo į turtą (ir panašių sandorių), kuriuos sudarė per daug įsiskolinusios įmonės prasidėjus krizei. Kadangi jis skirtas vienam iš skubiausiai spręstinų konkurencijos klausimų, susijusių su valstybės pagalba trims bankams, Priežiūros institucija atitinkamai atsižvelgia į jį šiame vertinime.

ii)   Konkrečiai su „Íslandsbanki“ susijusios priemonės

| (241) | Priežiūros institucija pabrėžia, kad „Íslandsbanki“ dydis ir užimama rinkos dalis yra tik nedidelė dalis „Glitnir“ dydžio, nes visas turtas buvo sumažintas 84 %, kaip aprašyta pirmiau, ir „Íslandsbanki“, kitaip nei „Glitnir“, veikia tik Islandijos rinkoje. Nors sumažinimas daugiausia nulemtas tarptautinių „Glitnir“ operacijų likvidavimo, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šis procesas ypač svarbus konkurencijos iškraipymo atžvilgiu, nes kaip tik rizikinga „Glitnir“ veikla užsienyje lėmė jo žlugimą ir praeityje iškreipė EEE finansų rinkas (91). |
| --- | --- |

(241)

Priežiūros institucija pabrėžia, kad „Íslandsbanki“ dydis ir užimama rinkos dalis yra tik nedidelė dalis „Glitnir“ dydžio, nes visas turtas buvo sumažintas 84 %, kaip aprašyta pirmiau, ir „Íslandsbanki“, kitaip nei „Glitnir“, veikia tik Islandijos rinkoje. Nors sumažinimas daugiausia nulemtas tarptautinių „Glitnir“ operacijų likvidavimo, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šis procesas ypač svarbus konkurencijos iškraipymo atžvilgiu, nes kaip tik rizikinga „Glitnir“ veikla užsienyje lėmė jo žlugimą ir praeityje iškreipė EEE finansų rinkas (91).

| (242) | Be to, Priežiūros institucija palankiai vertina „Íslandsbanki“ įsipareigojimus (žr. priedą) įvykdyti su [...] susijusį [...] pardavimą, kad dar labiau sumažėtų užimama šalies rinkos dalis. Priežiūros institucija, remdamasi restruktūrizavimo planu ir atsižvelgdama į tai, kad vertinant EEE kriterijais „Íslandsbanki“ yra mažas bankas, pritaria „Íslandsbanki“ požiūriui, jog tolesnės struktūrinės priemonės galėtų kelti grėsmę banko ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo galimybėms (92). |
| --- | --- |

(242)

Be to, Priežiūros institucija palankiai vertina „Íslandsbanki“ įsipareigojimus (žr. priedą) įvykdyti su [...] susijusį [...] pardavimą, kad dar labiau sumažėtų užimama šalies rinkos dalis. Priežiūros institucija, remdamasi restruktūrizavimo planu ir atsižvelgdama į tai, kad vertinant EEE kriterijais „Íslandsbanki“ yra mažas bankas, pritaria „Íslandsbanki“ požiūriui, jog tolesnės struktūrinės priemonės galėtų kelti grėsmę banko ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo galimybėms (92).

| (243) | Priežiūros institucija atsižvelgia į „Íslandsbanki“ įsipareigojimą iki 2014 m. spalio 15 d. neįsigyti finansų įstaigų, išskyrus atvejus, kai jis bus iš anksto gavęs Priežiūros institucijos pritarimą. Tai reiškia, kad jei finansinio stabilumo sumetimais nekils būtinybė atlikti kitus sujungimus, galima užkirsti kelią didesnei Islandijos finansų rinkos koncentracijai dėl „Íslandsbanki“ įsigijimų. Šiuo įsipareigojimu taip pat užtikrinama, kad „Íslandsbanki“ suteikta pagalba būtų panaudota atkuriant jo gyvybingumą ir nebūtų naudojama jo konsolidacijai ir tolesnei plėtrai Islandijos rinkoje. Tas pats pasakytina apie „Íslandsbanki“ įsipareigojimą, pagal kurį iki 2014 m. spalio 15 d. bankas neįgyvendins sutarties sąlygų ir nepriims naujų sutarties sąlygų, pagal kurias būtų galimos ypatingos palūkanų normų sąlygos, jei išlaikomas minimalus verslo lygis banke, ir apie įsipareigojimą, pagal kurį bankas savo paslaugas parduos nesinaudodamas valstybės parama, suteikiančia konkurencinį pranašumą. |
| --- | --- |

(243)

Priežiūros institucija atsižvelgia į „Íslandsbanki“ įsipareigojimą iki 2014 m. spalio 15 d. neįsigyti finansų įstaigų, išskyrus atvejus, kai jis bus iš anksto gavęs Priežiūros institucijos pritarimą. Tai reiškia, kad jei finansinio stabilumo sumetimais nekils būtinybė atlikti kitus sujungimus, galima užkirsti kelią didesnei Islandijos finansų rinkos koncentracijai dėl „Íslandsbanki“ įsigijimų. Šiuo įsipareigojimu taip pat užtikrinama, kad „Íslandsbanki“ suteikta pagalba būtų panaudota atkuriant jo gyvybingumą ir nebūtų naudojama jo konsolidacijai ir tolesnei plėtrai Islandijos rinkoje. Tas pats pasakytina apie „Íslandsbanki“ įsipareigojimą, pagal kurį iki 2014 m. spalio 15 d. bankas neįgyvendins sutarties sąlygų ir nepriims naujų sutarties sąlygų, pagal kurias būtų galimos ypatingos palūkanų normų sąlygos, jei išlaikomas minimalus verslo lygis banke, ir apie įsipareigojimą, pagal kurį bankas savo paslaugas parduos nesinaudodamas valstybės parama, suteikiančia konkurencinį pranašumą.

| (244) | Kaip aprašyta pirmiau, Islandijos finansų rinkoje šiuo metu susiklosčiusi bet kokiam bankui sudėtinga veiklos aplinka. Tai galima matyti ir iš šiuo metu beveik visiškai nerodomo užsienio įmonių noro patekti į šią rinką. Priežiūros institucija palankiai vertina „Íslandsbanki“ įsipareigojimus, susijusius su banko keitimo palengvinimu, ir pagrindinių mokėjimų tvarkymo bei pinigų skirstymo paslaugų teikimu. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šios priemonės kartu su trijų didžiųjų bankų ir Islandijos konkurencijos institucijos susitarimu dėl RB, kuris paminėtas pirmiau, užtikrina galimybę mažesniems dalyviams gauti prieigą prie svarbiausios infrastruktūros ir paslaugų už pagrįstas kainas, o dideli dalyviai negali užtverti šios prieigos. Priežiūros institucijos nuomone, taip sumažės kliūčių į rinką patekti būsimiems (potencialiems) rinkos dalyviams, bus leista esamiems mažesniems dalyviams plėsti savo rinkos dalis, jei jie gebės pasiūlyti geresnes paslaugas nei didesni konkurentai. Be to, priemonės, skirtos keitimui palengvinti, paskatins stipresnę konkurenciją tarp esamų didelių dalyvių ir galėtų padėti užkirsti kelią galimo kolektyvinio dominavimo padėties susidarymui arba padėti ją pašalinti. |
| --- | --- |

(244)

Kaip aprašyta pirmiau, Islandijos finansų rinkoje šiuo metu susiklosčiusi bet kokiam bankui sudėtinga veiklos aplinka. Tai galima matyti ir iš šiuo metu beveik visiškai nerodomo užsienio įmonių noro patekti į šią rinką. Priežiūros institucija palankiai vertina „Íslandsbanki“ įsipareigojimus, susijusius su banko keitimo palengvinimu, ir pagrindinių mokėjimų tvarkymo bei pinigų skirstymo paslaugų teikimu. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šios priemonės kartu su trijų didžiųjų bankų ir Islandijos konkurencijos institucijos susitarimu dėl RB, kuris paminėtas pirmiau, užtikrina galimybę mažesniems dalyviams gauti prieigą prie svarbiausios infrastruktūros ir paslaugų už pagrįstas kainas, o dideli dalyviai negali užtverti šios prieigos. Priežiūros institucijos nuomone, taip sumažės kliūčių į rinką patekti būsimiems (potencialiems) rinkos dalyviams, bus leista esamiems mažesniems dalyviams plėsti savo rinkos dalis, jei jie gebės pasiūlyti geresnes paslaugas nei didesni konkurentai. Be to, priemonės, skirtos keitimui palengvinti, paskatins stipresnę konkurenciją tarp esamų didelių dalyvių ir galėtų padėti užkirsti kelią galimo kolektyvinio dominavimo padėties susidarymui arba padėti ją pašalinti.

| (245) | Galiausiai „Íslandsbanki“, kai tik galės parduoti veikiančiose įmonėse valdomas akcijas, perimtas vykdant restruktūrizavimą pagal Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių 22 straipsnį, įsipareigoja laikytis šioje nuostatoje nurodytos procedūros bei terminų ir nuolat teikti savo arba patronuojamosios įmonės svetainėje naujausią informaciją apie parduodamas patronuojamąsias įmones ir akcijas. Priežiūros institucija palankiai vertina „Íslandsbanki“ įsipareigojimą kuo greičiau parduoti visas įmones ir akcijas, kurios nesusijusios su jo pagrindiniu verslu, ne tik dėl gyvybingumo interesų. Nors Priežiūros institucija laiko savaime suprantamu dalyku, kad bankas turi vykdyti šalies teisės aktais nustatytus įpareigojimus, pvz., Įstatymo dėl finansų įmonių 22 straipsnį, ji pabrėžia šį įsipareigojimą ir atkreipia Islandijos valdžios institucijų bei naudos gavėjų dėmesį į tai, kad nacionalinių teisės aktų pažeidimas šiuo atveju taip pat gali būti laikomas piktnaudžiavimu pagalba. Be to, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad dėl būtinybės pateikti informaciją apie numatomą pardavimą ir išpardavimą banko svetainėje atsirado daugiau skaidrumo, susijusio su esama nuosavybės padėtimi Islandijos ekonomikoje. Tai bent iš dalies išsprendžia šią konkrečią konkurencijos problemą, dabar būdingą Islandijos rinkoms. |
| --- | --- |

(245)

Galiausiai „Íslandsbanki“, kai tik galės parduoti veikiančiose įmonėse valdomas akcijas, perimtas vykdant restruktūrizavimą pagal Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių 22 straipsnį, įsipareigoja laikytis šioje nuostatoje nurodytos procedūros bei terminų ir nuolat teikti savo arba patronuojamosios įmonės svetainėje naujausią informaciją apie parduodamas patronuojamąsias įmones ir akcijas. Priežiūros institucija palankiai vertina „Íslandsbanki“ įsipareigojimą kuo greičiau parduoti visas įmones ir akcijas, kurios nesusijusios su jo pagrindiniu verslu, ne tik dėl gyvybingumo interesų. Nors Priežiūros institucija laiko savaime suprantamu dalyku, kad bankas turi vykdyti šalies teisės aktais nustatytus įpareigojimus, pvz., Įstatymo dėl finansų įmonių 22 straipsnį, ji pabrėžia šį įsipareigojimą ir atkreipia Islandijos valdžios institucijų bei naudos gavėjų dėmesį į tai, kad nacionalinių teisės aktų pažeidimas šiuo atveju taip pat gali būti laikomas piktnaudžiavimu pagalba. Be to, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad dėl būtinybės pateikti informaciją apie numatomą pardavimą ir išpardavimą banko svetainėje atsirado daugiau skaidrumo, susijusio su esama nuosavybės padėtimi Islandijos ekonomikoje. Tai bent iš dalies išsprendžia šią konkrečią konkurencijos problemą, dabar būdingą Islandijos rinkoms.

| (246) | Remdamasi viskuo, kas pasakyta pirmiau, ypač atsižvelgdama į ypatingą Islandijos padėtį ir savo nuomonę, kad pirmiau aprašytomis priemonėmis sprendžiamos pagrindinės konkurencijos problemos, kurias Priežiūros institucija nustatė bendradarbiaudama su Islandijos konkurencijos institucija, ir atsižvelgdama į pagrindinį finansų stabilumo tikslą Priežiūros institucija daro išvadą, jog įsipareigojimais konkurencijos iškraipymai apribojami pakankamai. Taigi restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo gairių 4 straipsnį. |
| --- | --- |

(246)

Remdamasi viskuo, kas pasakyta pirmiau, ypač atsižvelgdama į ypatingą Islandijos padėtį ir savo nuomonę, kad pirmiau aprašytomis priemonėmis sprendžiamos pagrindinės konkurencijos problemos, kurias Priežiūros institucija nustatė bendradarbiaudama su Islandijos konkurencijos institucija, ir atsižvelgdama į pagrindinį finansų stabilumo tikslą Priežiūros institucija daro išvadą, jog įsipareigojimais konkurencijos iškraipymai apribojami pakankamai. Taigi restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo gairių 4 straipsnį.

4.   IŠVADA

| (247) | Atsižvelgus į anksčiau minėtą vertinimą ir restruktūrizavimo planą, kurį pateikė Islandijos valdžios institucijos dėl „Íslandsbanki“, Priežiūros institucijos abejonės, išreikštos sprendime pradėti procedūrą, dėl „Íslandsbanki“ pagalbos priemonių pobūdžio ir suderinamumo sumažėjo. Todėl Priežiūros institucija patvirtina pagalbos priemones kaip restruktūrizavimo pagalbą, atitinkančią EEE susitarimą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jei Islandija ir „Íslandsbanki“ vykdo įsipareigojimus, kaip nurodyta priede. |
| --- | --- |

(247)

Atsižvelgus į anksčiau minėtą vertinimą ir restruktūrizavimo planą, kurį pateikė Islandijos valdžios institucijos dėl „Íslandsbanki“, Priežiūros institucijos abejonės, išreikštos sprendime pradėti procedūrą, dėl „Íslandsbanki“ pagalbos priemonių pobūdžio ir suderinamumo sumažėjo. Todėl Priežiūros institucija patvirtina pagalbos priemones kaip restruktūrizavimo pagalbą, atitinkančią EEE susitarimą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jei Islandija ir „Íslandsbanki“ vykdo įsipareigojimus, kaip nurodyta priede.

PRIIMA ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pradinis veiklos kapitalas, (laikinas) visiškas valstybės vykdomas kapitalizavimas, valstybės pasiliekami 5 % akcinio kapitalo ir antrojo lygio kapitalas, suteiktas bankui „Íslandsbanki“, taip pat specialioji likvidumo priemonė, neribota indėlių garantija ir „Straumur“ susitarimas yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

1 straipsnyje išvardytos priemonės yra neteisėta valstybės pagalba nuo jų įgyvendinimo dienos iki šio sprendimo dienos dėl Islandijos valdžios institucijų neįvykdyto reikalavimo pateikti Priežiūros institucijai pranešimą prieš įgyvendinant pagalbą pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

3 straipsnis

1 straipsnyje išvardytos priemonės ir Sprendime Nr. 126/11/COL išvardytos „Byr“ skirtos priemonės yra suderinamos su EEE susitarimu pagal jo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jei vykdomi įsipareigojimai, kaip nurodyta priede. Leidimas taikyti neribotą indėlių garantiją nustoja galioti 2014 m. pabaigoje.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijos Respublikai.

5 straipsnis

Sprendimo tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 27 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Oda Helen SLETNES

Pirmininkė

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kolegijos narė

---

(1)  Šis dokumentas pateikiamas tik informaciniais tikslais. Šioje viešojoje versijoje kai kuri informacija nepateikiama, kad nebūtų atskleisti konfidencialūs duomenys. Ji žymima [...] arba nekonfidencialiu atitinkamų skaičių intervalu laužtiniuose skliaustuose.

1

(2)  Žr. 3 išnašoje nurodytą sprendimą pradėti procedūrą, kuriame pateikiamas išsamus procedūros aprašas.

2

(3)  Priežiūros institucijos sprendimas Nr. 494/10/COL, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra dėl valstybės pagalbos kai kurioms (buvusio) „Glitnir Bank hf“ operacijoms atkurti ir „New Glitnir Bank hf“ (dabar „Íslandsbanki“) įsteigti bei kapitalizuoti, OL C 41, 2011 2 10, p. 51, ir Oficialiojo leidinio EEE priedas Nr. 7, 2011 2 10, p. 50.

3

(4)  Daugiau informacijos apie Priežiūros institucijos sprendimo Nr. 494/10/COL priėmimo procedūrą pateikiama šio sprendimo procedūrinėje dalyje.

4

(5)  Suinteresuotųjų šalių pataisyta 2012 m. gegužės 25 d.

5

(6)  Žr. Priežiūros institucijos sprendimą Nr. 325/11/COL dėl „Islandsbanki“ vykdomo „Byr“ įsigijimo ir dėl laikino leidimo taikyti „Byr hf“ suteiktą subordinuotųjų paskolų priemonę pratęsimo, OL C 16, 2012 1 19, p. 10, ir Oficialiojo leidinio EEE priedą Nr. 3, 2012 1 19, p 1.

6

(7)  Dėl konkurencinės padėties Islandijos bankų sektoriuje ir galimų konkurencijos problemų sprendimo priemonių klausimo Priežiūros institucija bendradarbiavo su Islandijos konkurencijos institucija (ICA).

7

(8)  Žr. Specialiosios tyrimų komisijos Islandijos parlamentui pateiktos ataskaitos 2 skyrių „Ataskaitos pagrindinių išvadų santrauka“, p. 13. Ataskaita pateikiama adresu http://sic.althingi.is/pdf/RNAvef-Kafli2Enska.pdf.

8

(9)  Tą pačią dieną buvo pradėtas ir „Landsbanki“ likvidavimo administravimas. Po dviejų dienų, 2008 10 09, pradėtas „Kaupþing“ banko likvidavimo administravimas.

9

(10)  Specialiąją tyrimų komisiją sudarė Aukščiausiojo Teismo teisėjas Pállas Hreinssonas, Islandijos parlamento ombudsmenas Tryggvis Gunnarssonas ir JAV Jeilio universiteto dėstytoja ir asocijuotoji profesorė dr. Sigríður Benediktsdóttir. Visa ataskaita pateikiama islandų kalba adresu http://rna.althingi.is/, o į anglų kalbą išverstos dalys (įskaitant santrauką ir skyrių, kuriame išdėstytos bankų žlugimo priežastys) pateikiamos adresu http://sic.althingi.is/.

10

(11)  Islandijos krona.

11

(12)  Skolinimas užsienio šalims per šešis mėnesius išaugo 11,4 mlrd. EUR – nuo 9,3 mlrd. iki 20,7 mlrd. EUR.

12

(13)  Ataskaitos 21.2.1.2 skyrius (6 puslapis).

13

(14)  Padėtį dar labiau apsunkino didžiausių Islandijos investicinių bendrovių užsienio kreditoriai, kurie, sumažėjus įkaitų vertei, ėmė teikti reikalavimus vykdyti įkaito vertės išlaikymo prievolę. Dėl to trys pagrindiniai bankai perėmė finansavimą, kad būtų galima grąžinti skolas užsienio bankams.

14

(15)  Ataskaitos 21.2.1.4 skyrius.

15

(16)  Iš tiesų tuometinės koalicinės Vyriausybės nustatyta politika siekta skatinti didesnį augimą ir skatinti bankus išlaikyti savo būstines Islandijoje.

16

(17)  Ataskaitos 2 skyrius, 5 puslapis.

17

(18)  Daugiau bendros informacijos apie Islandijos valdžios institucijų taikytas priemones žr. 2011 m. gegužės mėn. finansų ministro ataskaitoje parlamentui dėl komercinių bankų atgaivinimo (isl. Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), kuri pateikiama adresu http://www.althingi.is/altext/-139/s/pdf/1213.pdf.

18

Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna

(19)  Įstatymas Nr. 125/2008 dėl įgaliojimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt.

19

(20)  Taip pat žr. Finansų priežiūros institucijos 2009 m. metinę ataskaitą nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2009 m. birželio mėn.), kuri pateikiama adresu http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

20

(21)  Kitos finansų įmonių perėmimo operacijos buvo atliktos vėliau. 2009 m. kovo mėn. Finansų priežiūros institucija perėmė trijų finansų įmonių – „Straumur-Burdaras“, Reikjaviko taupomąjį banką (SPRON) ir „Sparisjodabanki Íslands“ („Icebank“) – operacijų kontrolę ir priėmė sprendimą dėl šių įmonių turto ir įsipareigojimų perdavimo. Su „Straumur“ kreditoriais sudarytas susitarimas dėl dalinio skolos grąžinimo vėliau buvo patvirtintas, o SPRON ir „Sparisjodabanki“ buvo likviduoti. Kitas finansų įmones taip pat labai smarkiai paveikė trijų pagrindinių komercinių bankų žlugimas ir finansų rinkose vyraujantis netikrumas. 2010 m. viešai administruota dar daugiau finansų įmonių. Pvz., 2010 m. kovo mėn. Finansų priežiūros institucija paskyrė Keblaviko taupomojo banko laikinąją direktorių valdybą. 2010 m. balandžio mėn. Finansų priežiūros institucija perėmė Keblaviko taupomojo banko ir taupomojo banko „Byr“ kontrolę ir nustatė, kad jų operacijas atitinkamai perims naujos finansų įmonės „SpKef“ taupomasis bankas ir „Byr hf“. Paaiškėjo, kad šių naujų įmonių finansinė padėtis buvo blogesnė, nei iš pradžių manyta, todėl vėliau Finansų priežiūros institucijos sprendimu „SpKef“ buvo sujungtas su „Landsbankinn“, o „Byr hf.“ sujungtas su „Íslandsbanki“ po „Byr“ akcijų konkurso. 2009 m. į Islandijos valdžios institucijas buvo dar kartą kreiptasi dėl „Saga Capital“ investicinio banko finansinių sunkumų, o 2011 m. – dėl Būsto finansavimo fondo finansinių sunkumų.

21

(22)  Staigaus blogėjimo mastą rodo, pavyzdžiui, tai, kad euro ir Islandijos kronos valiutų keitimo kursų mėnesio vidurkis išaugo nuo 90,71 ISK 2007 m. gruodžio mėn. iki 184,64 ISK 2009 m. lapkričio mėn.

22

(23)  2009–2011 m. laikotarpiu investicijos sudarė tik 13–14 % BVP.

23

(24)  Prekybos balansas rodo skirtumą tarp prekių bei paslaugų eksporto ir importo pajamų. Į jį neįtrauktas pirminių pajamų, gautų iš užsienio, balansas, kuris per pastaruosius metus, ypač nuo 2008 m., buvo neigiamas. Tai reiškia, kad nepaisant teigiamo prekybos balanso Islandijos bendra einamoji sąskaita per pastaruosius metus buvo neigiama, nors ir labai sumažėjo nuo 2009 m.

24

(25)  Šiuo klausimu žr., pvz., 2012 m. kovo mėn. ekonomikos reikalų ministro ataskaitą Islandijos parlamentui „Būsima Islandijos finansų sistemos struktūra“. Pasak ministerijos, ši ataskaita vertinama kaip katalizatorius pradedant kompetentingą diskusiją šiuo svarbiu klausimu: nors joje nėra iki galo suformuluotų pasiūlymų, tačiau nušviečiami pagrindiniai klausimai ir perspektyvos, atsižvelgiant į tarptautinius įvykius. Ataskaita pateikta adresu http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

25

(26)  Įprastų sąlygų grąžinimas indėliams susijęs ne tik su valstybės paramos tokioms garantijoms nutraukimu, bet ir su Nepaprastosios padėties įstatymo nuostatų peržiūra, nes likviduojant finansų įmones indėliams, kuriems taikomos įstatymu numatytos indėlių garantijos, teikiama pirmenybė. Tai gana patikima garantija indėlininkams, ypač todėl, kad žmonės dar puikiai prisimena 2008 m. bankų žlugimą. Kita vertus, ši nuostata yra kliūtis bankams, norintiems diversifikuoti finansavimo tvarką.

26

(27)  Žr. 25 išnašoje nurodytos ekonomikos reikalų ministro ataskaitos 9 skyrių. Pristatydamas ataskaitą ekonomikos reikalų ministras taip pat pavedė bankininkystės ekspertų grupei, kurioje buvo ir užsienio ekspertų, parengti pasiūlymus dėl visos Islandijos finansų rinkos išsamios teisinės ir reguliavimo sistemos. Kaip nurodyta toje pačioje ataskaitoje, Islandijos valdžios institucijos numato ištirti ir kitas būsimas galimybes, įskaitant galimybę atskirti investicinių ir komercinių bankų veiklą, priimti finansinio stabilumo teisės aktus ir padaryti finansinių paslaugų reguliavimo institucijų atsakomybės padalijimo dalinių pakeitimų. Iš Islandijos institucijų pareiškimų taip pat aišku, kad išlieka būtinybė atlikti monetarinės politikos sistemos peržiūrą, esant ar nesant tikimybei, jog Islandija taps Europos Sąjungos nare, numatyti kitas galimybes pagerinti ekonomikos valdymą ir užtikrinti, kad priežiūros vykdytojai suvoktų klausimo esmę ir veiksmingai taikytų tinkamiausias makrolygio priemones.

27

(28)  Žr. ekonomikos reikalų ministro ataskaitos Islandijos parlamentui „Islandijos finansų sistemos ateitis“ 6 skyrių. Ataskaita pateikta adresu http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

28

(29)  2008 m. rudenį kelios finansų įmonės išnyko iš rinkos (neskaitant senųjų didelių komercinių bankų „Glitnir“, „Kaupþing“ ir „Landsbanki“): „Sparisjóðabanki Íslands“ (buvęs „Icebank“), Reikjaviko taupomasis bankas (SPRON), „Sparisjóður Mýrasýslu“ (Mirasyslos taupomasis bankas, SPM), VBS investicinis bankas ir „Askar Capital“ investicinis bankas. Taip pat labai sumažėjo „Straumur-Burdaras“ investicinio banko ir „Saga Capital“ investicinio banko atliekamų operacijų skaičius.

29

(30)  2011 m. balandžio 11 d. banko akcininkų susirinkime buvo patvirtinta (senojo) MP banko operacijų Islandijoje ir Lietuvoje pardavimo sutartis, o daugiau kaip 40 naujų akcininkų investavo 5,5 mlrd. ISK į naujas banko akcijas. Kitos banko operacijos liko buvusiam savininkui ir buvo perduotos naujam juridiniam subjektui „EA fjárfestingarfélag hf“. Daugiau informacijos pateikiama 2011 m. balandžio 11 d. MP banko pranešimuose spaudai, kuriuos galima rasti šiais adresais: https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 ir https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510.

30

(31)  Pagal šį sandorį RB ir jo savininkai sutarė dėl keleto įsipareigojimų, skirtų apsisaugoti nuo konkurencijos iškraipymo, atsirandančio dėl RB operacijų ir jo savininkų bendradarbiavimo. Įsipareigojimuose, be kita ko, numatyta, kad RB veikia pagal bendras verslo sąlygas nepriklausomai nuo savo savininkų ir daugumą RB valdybos turi sudaryti nuo savininkų nepriklausomi specialistai, prieiga prie sistemų ir RB teikiamų paslaugų turi būti suteikta nediskriminuojant, o RB teikiamų paslaugų sąlygos turi būti vienodos, nesvarbu, ar klientas yra RB akcininkas, ar ne. Esami RB savininkai įsipareigojo reguliariai teikti parduoti dalį turimų RB akcijų, kad galimybė įsigyti RB nuosavybės būtų suteikta ir ne finansų įmonėms. Tokie kvietimai turi būti teikiami ne rečiau kaip kas antrus metus iki tol, kol ne mažiau kaip trečdalis visų RB akcijų bus parduota šalims, kurios nėra esami akcininkai, arba jos bus teikiamos parduoti per akcijų platinimą.

31

(32)  Islandijos konkurencijos institucija vartoja terminą „veikiančios įmonės“ bankų turtui paprastai ne finansų versle, kurį bankai įsigijo restruktūrizuodami savo paskolų portfelius per skolos keitimą į turtą ir atvirkščiai. Taip pat Priežiūros institucija vartoja terminą „veikianti įmonė“ realiosios ekonomikos įmonėms, kurios nepriklauso banko pagrindiniam verslui finansų rinkose, apibrėžti.

32

(33)  Šiuo atžvilgiu Priežiūros institucija daro išvadą, kad netiesioginė nuosavybė yra galima bankų įtaka įmonėms ir jų kontrolė, atsirandanti dėl didelio jų įsiskolinimo bankui.

33

(34)  „Glitnir“ 2007 m. metinė ataskaita, p. 40. Ataskaita pateikta adresu http://tools.euroland.com/arinhtml/is-isb/2007/ar_eng_2007/. „Glitnir“ 2007 m. konsoliduotosios finansinės ataskaitos pateiktos adresu http://en.sff.is/media/auglysingar/Glitnir_-Annual_Report_2007.pdf.

34

(35)  Remiantis 2011 m. pastovias pajamas teikiančių rinkos investicijų duomenimis, „Íslandsbanki“ yra antras pagal užimamą rinkos dalį NASDAQ OMX ICE bankas.

35

(36)  Didžioji dalis sandorių, lemiančių banko užimamą šio verslo segmento rinkos dalį, nėra viešai skelbiami, todėl tai tėra Islandijos valdžios institucijų pateikti tiksliausi įverčiai.

36

(37)  Didžioji dalis sandorių, lemiančių banko užimamą šio verslo segmento rinkos dalį, nėra viešai skelbiami, todėl tai tėra Islandijos valdžios institucijų pateikti tiksliausi įverčiai.

37

(38)  Diagramos sudarytos remiantis „Glitnir“ 2008 m. pirmojo pusmečio ir „Íslandsbanki“ 2009 m. pirmojo pusmečio duomenimis.

38

(39)  Ne itin reikšmingų susitarimo pakeitimų padaryta 2009 m. liepos 31 d., 2009 m. rugpjūčio 14 d. ir 2009 m. rugsėjo 4 d. Galutinis susitarimas pasirašytas 2009 m. rugsėjo 13 d.

39

(40)  Tarpbankinė skolinimo eurais palūkanų norma.

40

(41)  OL L 84, 1997 3 26, p. 22.

41

(42)  OL L 135, 1994 5 31, p. 5.

42

(43)  Pranešimo vertimas į anglų kalbą pateikiamas adresu http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033.

43

(44)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842.

44

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Ekonomikos reikalų ministras taip pat jį neseniai paminėjo savo interviu „Viðskiptablaðið“, 2010 12 02, p. 8: „Kai ateis laikas, [deklaracija] bus atšaukta. Indėlių apsaugos garantijos neketiname taikyti neribotą laiką. Tačiau sprendimas dėl jos atšaukimo laiko priklausys nuo to, kada įsigalios alternatyvi ir veiksminga indėlių sistema ir kada finansų sistema visiškai išspręs savo problemas.“ (Priežiūros institucijos vertimas)

„Kai ateis laikas, [deklaracija] bus atšaukta. Indėlių apsaugos garantijos neketiname taikyti neribotą laiką. Tačiau sprendimas dėl jos atšaukimo laiko priklausys nuo to, kada įsigalios alternatyvi ir veiksminga indėlių sistema ir kada finansų sistema visiškai išspręs savo problemas.“

(45)  Atitinkama pastraipa pateikiama laiško 16 skirsnyje (6 psl.): http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf.

45

(46)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm [Mbl 2012 06 10].

46

(47)  Neoficialus Priežiūros institucijos atliktas pareiškimo vertimas, paskelbtas 2012 m. birželio 10 d.„Morgunblaðið“ (www.mbl.is).

47

(48)  Be to, atsižvelgiant į tam tikras Finansų priežiūros institucijos pateiktas pastabas, 2010 m. sausio 13 d. buvo pasirašytas priedėlis ir 2010 07 19 sudarytas naujas susitarimas.

48

(49)  Kaip minėta pirmiau, pagal vieną iš Finansų priežiūros institucijos sąlygų buvo reikalaujama, kad grynieji arba piniginis turtas sudarytų 5 % pagal pareikalavimą išmokamų indėlių ir bankai sugebėtų atlaikyti staigų 20 % indėlių atsiėmimą.

49

(50)  Sprendimo tekstas anglų kalba pateikiamas adresu http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6055.

50

(51)  Sprendimo tekstas anglų kalba pateikiamas adresu http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6077.

51

(52)  REIBOR (angl. Reykjavik Interbank Offered Rate) yra trumpalaikėms paskoloms taikoma tarpbankinė palūkanų norma, kurią naudoja Islandijos komerciniai ir taupomieji bankai. Metodas panašus į LIBOR, kuri daugelyje šalių naudojama kaip kintamųjų palūkanų paskolų bazinė norma, tačiau Islandijos bankai REIBOR (su priemoka) taiko Islandijos valiuta (kronomis) teikiamoms kintamųjų palūkanų paskoloms.

52

Reykjavik Interbank Offered Rate

(53)  Penkerių metų verslo planas taip pat buvo papildytas penkerių metų verslo plano pagrindinių pakeitimų dokumentu, kuris buvo parengtas 2012 m. kovo 27 d. valdybos posėdžiui ir aptartas ICAAP ataskaitoje.

53

(54)  Angl. FX-lending. Šiuo terminu paprastai įvardijama apdrausta paskola ne skolininko šalies valiuta (angl. „covered foreign currency loan“).

54

FX-lending

(55)  Ekonomines prielaidas, kuriomis pagrįstos prognozės, parengė banko tyrimų skyrius. Bendrąsias prielaidas parengė atitinkamų skyrių vadovai ir vyresnieji darbuotojai, o pasirašė banko vykdomoji valdyba.

55

(56)  Nuo 2012 m. gegužės 16 d. Islandijos centrinis bankas užstatu garantuotoms septynių dienų paskoloms yra nustatęs 5,5 % palūkanų normą.

56

(57)  Tuo metu, kai pateiktas restruktūrizavimo planas, dar nebuvo baigtos rengti 2011 m. finansinės ataskaitos, todėl galutiniame restruktūrizavimo plane naudoti 2011 m. rugsėjo 30 d. duomenys. Priežiūros institucija duomenis atnaujino po to, kai buvo paskelbta 2011 m. „Íslandsbanki“ finansinė ataskaita.

57

(58)  Kapitalo grąža 2011 m. sumažėjo dėl 2012 m. vasario 15 d. Aukščiausiojo Teismo sprendimo dėl paskolų užsienio valiuta ir dėl prestižo nurašymo, kuris buvo įvykdytas po susijungimo su „Byr“.

58

(59)  Pasak Islandijos valdžios institucijų, didelį diskontą sudarė du aspektai: vertės sumažėjimas ir diskontas. Vertės sumažėjimas atspindi skirtumą tarp reikalaujamos sumos ir numatomo paskolų susigrąžinimo. Be to, įsigytasis paskolų portfelis nebuvo įkainotas pagal rinkos kursą ir diskontas atspindi skirtumą tarp sutartinių palūkanų normų ir rinkos kurso.

59

(60)  Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovės 2011 m. ataskaitoje (kurioje aptariama banko veikla 2010 m.) daroma panaši išvada; pagal šią ataskaitą „Íslandsbanki“ pagrindinės veiklos pelnas yra netgi didesnis. Žr. http://www.bankasysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf.

60

(61)  Žr. 2006 m. balandžio 25 d. Islandijos centrinio banko likvidumo rodiklių taisykles Nr. 317, kurios pateikiamos adresu http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713.

61

(62)  Pagrindiniai Islandijos bankai sutiko perskaičiuoti visų pernelyg įsiskolinusių klientų hipotekines paskolas taip, kad hipotekinės paskolos pagrindinė suma sudarytų 110 % registruotosios turto vertės.

62

(63)  „Íslandsbanki“ pabrėžė, kad dėl Islandijoje teikiamos pirmenybės indėliams apribojama galimybė leisti įkaitu neužtikrintus skolinius įsipareigojimus [...].

63

(64)  Vartotojų kainų indeksas.

64

(65)  Rizikos knyga pateikiama banko svetainėje adresu www.Íslandsbanki.is/riskbook.

65

(66)  Pirmasis kapitalo reikalavimų vertinimo etapas pagrįstas 1 ramsčio skaičiavimais.

66

(67)  Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitoje nurodoma, kad pagal 2 (2a ir 2b) ramsčius apskaičiuoti tokie papildomo kapitalo reikalavimai:

67

| a. | Kitų rūšių rizika ir rizika, kurią 1 ramsčio priemonės ne visiškai padengia: dėl kitų rizikos veiksnių arba dėl 1 ramsčio rizikos veiksnių sumažinimo 2a ramstyje, be 1 ramstyje nurodyto minimalaus kapitalo reikalavimo, gali būti nustatytas papildomo kapitalo reikalavimas. Pagal 1 ir 2a ramsčius nustatyti kapitalo reikalavimai sudaro bankui taikomą pagrindinio kapitalo reikalavimą. |
| --- | --- |

a.

Kitų rūšių rizika ir rizika, kurią 1 ramsčio priemonės ne visiškai padengia: dėl kitų rizikos veiksnių arba dėl 1 ramsčio rizikos veiksnių sumažinimo 2a ramstyje, be 1 ramstyje nurodyto minimalaus kapitalo reikalavimo, gali būti nustatytas papildomo kapitalo reikalavimas. Pagal 1 ir 2a ramsčius nustatyti kapitalo reikalavimai sudaro bankui taikomą pagrindinio kapitalo reikalavimą.

| b. | Likvidaus kapitalo sumažinimas dėl bandymo nepalankiausiomis sąlygomis ir dėl strateginių tikslų: pagrindinio kapitalo reikalavimai nustatomi pagal „įprastas verslo sąlygas“. Tačiau bankas privalo užtikrinti, kad jo kapitalas būtų pakankamas bankui veikti nepalankiausiomis rinkos sąlygomis ir banko verslo strategijai įgyvendinti ateityje. Todėl bankui gali prireikti kapitalo atsargos, kad galėtų veikti nepalankiausiomis rinkos sąlygomis ir užtikrinti planuojamą augimą. Siekiant apskaičiuoti reikiamos kapitalo atsargos dydį, pagal banko rizikos modelį ir verslo strategiją atliekamas banko verslo plano bandymas nepalankiausiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

b.

Likvidaus kapitalo sumažinimas dėl bandymo nepalankiausiomis sąlygomis ir dėl strateginių tikslų: pagrindinio kapitalo reikalavimai nustatomi pagal „įprastas verslo sąlygas“. Tačiau bankas privalo užtikrinti, kad jo kapitalas būtų pakankamas bankui veikti nepalankiausiomis rinkos sąlygomis ir banko verslo strategijai įgyvendinti ateityje. Todėl bankui gali prireikti kapitalo atsargos, kad galėtų veikti nepalankiausiomis rinkos sąlygomis ir užtikrinti planuojamą augimą. Siekiant apskaičiuoti reikiamos kapitalo atsargos dydį, pagal banko rizikos modelį ir verslo strategiją atliekamas banko verslo plano bandymas nepalankiausiomis sąlygomis.

(68)  Banko vidiniai likvidumo rodikliai rodo nepalankią situaciją, o ne įprastas verslo sąlygas.

68

(69)  Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovė yra valstybinė įstaiga, turinti nepriklausomą direktorių valdybą, kuri teikia ataskaitas finansų ministrui. Ši bendrovė įsteigta Įstatymu Nr. 88/2009, kuris įsigaliojo 2009 m. rugpjūčio mėn. Ji turi įvykdyti įsipareigojimus per penkerius metus nuo įsteigimo. Bendrovė turtą tvarko pagal teisės aktus, gerąją valdymo ir verslo patirtį ir valstybės nuosavybės politiką. Ji siekia atgaivinti ir pertvarkyti dinamišką šalies finansų rinką, taip pat skatinti veiksmingą konkurenciją rinkoje ir užtikrinti visų sprendimų, susijusių su valstybės dalyvavimu finansinėje veikloje, skaidrumą.

69

(70)  Šiose būtinose sąlygose visų pirma aptariami netikrumai, atsirandantys dėl neseniai priimtų Aukščiausiojo Teismo sprendimų dėl paskolų užsienio valiuta ir dėl reikalavimo tinkamai likviduoti nemokių senųjų bankų turtą. Žr. ataskaitos „Būsima Islandijos finansų sistemos struktūra“ 9.7 skyrių. Ataskaita pateikiama adresu http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

70

(71)  Išsamiai aprašyta šio sprendimo 3 skyriuje.

71

(72)  Šiuo klausimu žr. 2010 m. Bendrojo Teismo sprendimą sujungtose bylose T-425/04, T-444/04, T-450/04 ir T-456/04 Prancūzija ir kt. prieš Komisiją, Rink. p. II-02099, 283 punktas (apeliacinis procesas).

72

Prancūzija ir kt. prieš Komisiją

(73)  Pvz., žr. 2003 m. Sprendimą WestLB, T-228/99, Rink. p. II-435.

73

WestLB

(74)  Pvz., žr. 2008 m. spalio 10 d. Komisijos sprendimą byloje NN 51/2008 Danijos bankų garantijos sistema, 32 punktą, ir 2008 10 21 Komisijos sprendimą byloje C 10/2008 IKB, 74 punktą.

74

Danijos bankų garantijos sistema

IKB

(75)  Žr. 2009 m. gegužės 8 d. Priežiūros institucijos sprendimą Nr. 205/09/COL dėl laikino iš esmės patikimų bankų rekapitalizavimo siekiant paskatinti finansinį stabilumą ir realiosios ekonomikos kreditavimą Norvegijoje, schemos, kuris pateikiamas adresu http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1.

75

(76)  Žr. panašią į šį atvejį nuostatą, kurios Europos Komisija laikosi dėl investicijų, kurias teikia sunkumų turinčios įmonės tiekėjai; Komisijos sprendimas Nr. C 4/10 (ex NN 64/09) "Pagalba įmonei „Trèves“ (Prancūzija).

76

(77)  2012 m. kovo mėn. ekonomikos reikalų ministro pranešimo „Islandijos finansų sistemos ateitis“, skirto Islandijos parlamentui, 9.6 skyrius. Pranešimas pateikiamas adresu http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

77

(78)  Šiuo klausimu Priežiūros institucija pažymi, kad Islandijos centrinio banko valdytojas 2010 m. antrosios pusės banko finansų stabilumo ataskaitos įžangoje pateikia pastabą, jog „finansų įstaigų kapitalizavimas šiuo metu yra apsaugotas kapitalo kontrolės priemonėmis ir Vyriausybės pareikšta indėlių garantija“. Žr. http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, p. 5. Taip pat žr. Komisijos sprendimo NN 48/2008 „Airijos bankų garantijos sistema“ 46 ir 47 punktus: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; ir Sprendimą NN 51/2008 „Danijos bankų garantijos sistema“ http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf.

78

(79)  Šiuo klausimu žr. 1980 m. Sprendimą „Phillip Morris“ prieš Komisiją,730/79, Rink. p. 2671.

79

„Phillip Morris“ prieš Komisiją

(80)  Žr. Priežiūros institucijos valstybės pagalbos rekomendacijų VIII dalį „Laikinos taisyklės, susijusios su finansų krize. Valstybės pagalbos taisyklių taikymas priemonėms, kurių imtasi finansų įstaigų atžvilgiu dabartinės pasaulinės finansų krizės kontekste“. Ši informacija pateikiama adresu http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

80

(81)  Gyvybingumo sugrąžinimo ir restruktūrizavimo priemonių finansų sektoriuje dabartinės krizės metu pagal valstybės pagalbos taisykles vertinimas, kurį 2009 m. lapkričio 25 d. priėmė Priežiūros institucija pagal VII skyrių „Laikinos taisyklės, susijusios su finansų krize“, su papildymu, padarytu 2012 m. finansų krizės rekomendacijose. Jos pateikiamos Priežiūros institucijos svetainėje http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

81

(82)  Akcijų išpirkimas skolintomis lėšomis (angl. „leveraged buyouts“).

82

(83)  Naujosios Užsienio valiutos balanso taisyklės, kurias priėmė Islandijos centrinis bankas, įsigaliojo 2011 m. sausio 1 d. Šiomis taisyklėmis siekiama apriboti užsienio valiutos riziką neleidžiant viršyti nustatytų užsienio valiutos balansų ribų. Vienas iš svarbiausių ankstesnių taisyklių pakeitimų yra tai, kad leistina atskirų valiutų atvira užsienio valiutos pozicija buvo sumažinta nuo 20 % iki 15 % turto, o leistinas visas užsienio valiutos balansas – nuo 30 % iki 15 %. Tapo išsamesnis nei iki tol pranešimas apie užsienio valiutos balansą – užsienio valiuta denominuotas turtas ir įsipareigojimai klasifikuojami pagal tipą: paskolos, obligacijos, nuosavybės vertybiniai popieriai, investicinių fondų akcijos, indėliai, palūkanų teikiantys susitarimai, įsiskolinimai Centriniam bankui ir kt. Jei užsienio valiutos balansas nukrypsta nuo taisyklėmis nustatytų ribų, susijusi finansų įmonė privalo imtis veiksmų, kad panaikintų šį skirtumą daugiausia per tris darbo dienas. Jei finansų įmonės priemonėmis to padaryti nepavyksta, Islandijos centrinis bankas gali skaičiuoti periodines baudas. Islandijos centrinis bankas taip pat ėmėsi kitų veiksmų, kad apribotų užsienio valiutos nesubalansuotumą, pavyzdžiui, sudaromas apsikeitimo valiutomis susitarimas su vienu iš komercinių bankų, taip pat perkama užsienio valiuta. Pasak Islandijos centrinio banko, šios priemonės skatina didesnį finansų stabilumą ir palaiko Islandijos centrinio banko neskolintos užsienio valiutos atsargas.

83

(84)  Tačiau Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitoje „Íslandsbanki“ pabrėžia, kad kiekvienais metais priimant sprendimus dėl dividendų išmokėjimo bus remiamasi naujausia kapitalo pakankamumo analize ir atsižvelgiama į banko likvidumo būklę.

84

(85)  Plg. Islandijos centrinio banko Finansinio stabilumo ataskaitą 2011:2, kurioje nurodoma, kad palūkanų norma Islandijoje yra du ar tris kartus didesnė nei kitose Šiaurės šalyse.

85

(86)  Remiantis esamais vertinimais, nuostoliai gali sudaryti 70–75 % paskolų, kurias jie yra suteikę „Glitnir“; pvz., žr. http://glitnirbank.com/press-room/tilkynningar-a-islensku/448-athugasemdfraslidastjorn.html.

86

(87)  Iš tiesų valstybės atliktas „Íslandsbanki“ kapitalizavimas buvo tiesiogiai grindžiamas skirtumu tarp pirminio turto vertinimo bei perduotų įsipareigojimų ir Finansų priežiūros institucijos nustatytu kapitalo poreikiu.

87

(88)  „Finansų įstaigų rekapitalizavimas dabartinės finansų krizės sąlygomis: pagalbos apribojimas iki reikiamo minimumo ir apsauga nuo neteisėto konkurencijos iškraipymo“ (Rekapitalizavimo gairės), OL L 17, 2011 1 20 ir EEE priedas Nr. 3. Šios gairės taip pat pateiktos Priežiūros institucijos svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

88

(89)  2014 m. pabaigoje baigsis visų Islandijos bankų, dėl kurių pradėtas oficialus tyrimas, restruktūrizavimo laikotarpiai.

89

(90)  Žyminiai mokesčiai yra skirtingi ir priklauso nuo susijusio teisinio dokumento tipo, bet paprastai skaičiuojama 15 ISK už kiekvieną pradėtą tūkstantį ISK (t. y. maždaug 1,5 %) nuo palūkanas teikiančių obligacijų, kurios užtikrintos hipoteka arba kitu vertybiniu popieriumi, sumos.

90

(91)  Plg. Komisijos sprendimą byloje SA.28264 Restruktūrizavimo pagalba „Hypo Real Estate“, kuriame Komisija pripažino didelės „Hypo Real Estate“ verslo užsienyje dalies atskyrimą priemone apriboti konkurencijos iškraipymą šio banko veiklos perėmėjo PBB atžvilgiu.

91

Restruktūrizavimo pagalba „Hypo Real Estate“

(92)  Dėl tos pačios priežasties Priežiūros institucija pripažįsta, jog turtas parduodamas su sąlyga, kad [...].

92

---

PRIEDAS

ĮSIPAREIGOJIMAI IR ATITINKAMI BANKININKYSTĖS TEISINĖS SISTEMOS PAKEITIMAI

1.   ISLANDIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI

Islandijos valdžios institucijos prisiėmė du toliau nurodytus įsipareigojimus.

Žyminio mokesčio pakeitimas, siekiant užkirsti kelią valstybės pagalbos teikimui ir sumažinti pakeitimo išlaidas

Finansų ministerija paskirs darbo grupę, įgaliotą peržiūrėti Įstatymą Nr. 36/1978 dėl žyminio mokesčio. Darbo grupė iki 2012 m. spalio mėn. turi pateikti finansų ministrui ataskaitą kartu su įstatymo projektu. Ypatinga darbo grupės užduotis – ištirti galimybę panaikinti žyminius mokesčius už fizinių asmenų išleistas obligacijas, kai jos perduodamos vieno kreditoriaus kitam (t. y. kai fiziniai asmenys perkelia savo paskolas iš vienos paskolos institucijos į kitą). Grupė taip pat turi ištirti, kaip pakeisti žyminio mokesčio nuostatą, siekiant supaprastinti procedūras ir paskatinti konkurenciją.

Priemonės, skirtos pakeitimui palengvinti ir pakeitimo išlaidoms sumažinti

Remdamasi 2012 m. kovo 21 d. Islandijos parlamento priimta rezoliucija, Vyriausybė paskirs komitetą, įgalios jį peržiūrėti vartotojų apsaugą finansų rinkoje ir pateikti pasiūlymus, kaip sustiprinti fizinių asmenų ir namų ūkių pozicijas paskolų institucijų atžvilgiu. Komiteto paskyrimas bus susijęs su specialiu įgaliojimu peržiūrėti galimybes palengvinti pakeitimą ir sumažinti pakeitimo išlaidas. Komitetas bus įpareigotas šiuo klausimu artimai bendradarbiauti su Islandijos konkurencijos institucija. Komitetas turi pateikti ataskaitą ne vėliau kaip 2013 m. sausio 15 d.

Be to, Islandijos valdžios institucijos patvirtino toliau nurodytus „Íslandsbanki“ įsipareigojimus ir užtikrins, kad jie būtų įgyvendinti:

Įsigijimo ribojimas

„Íslandsbanki“ įsipareigoja iki 2014 m. spalio 15 d. neįsigyti finansų įmonių.

Nepažeisdamas šio įsipareigojimo, „Íslandsbanki“ gali, gavęs Priežiūros institucijos pritarimą, įsigyti tokias įmones, ypač jei tai būtina norint apsaugoti finansinį stabilumą.

[...] pardavimas

„Íslandsbanki“ įsipareigoja iki [data] parduoti savo turimas [...] akcijas ir viešai pasiūlyti įsigyti toliau nurodytas [...] akcijas.

[...]e [...]

[...].

Restruktūrizuojamų įmonių akcijų pardavimas

„Íslandsbanki“ įsipareigoja, kai tik galės, parduoti veikiančiose įmonėse, kurios buvo perimtos vykdant restruktūrizavimą pagal Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių 22 straipsnį, turimas akcijas. Bankas taip pat įsipareigoja laikytis procedūros ir terminų, nurodytų pirmiau minėtoje teisės nuostatoje. Galiausiai bankas įsipareigoja savo (arba atitinkamos patronuojamosios įmonės, pvz., „Midengi ehf.“) svetainėje nuolat teikti naujausią informaciją apie tokias parduodamas akcijas.

Naujiems ir mažiems konkurentams naudingos priemonės

„Íslandsbanki“ įsipareigoja įgyvendinti toliau nurodytas priemones, naudingas naujiems ir mažiems konkurentams:

| a) | Iki 2014 m. spalio 15 d. bankas neįgyvendins sutarties sąlygų ir nepriims naujų sutarties sąlygų, pagal kurias būtų galimos ypatingos palūkanų normų sąlygos, jei išlaikomas minimalus verslo lygis banke. |
| --- | --- |

a)

Iki 2014 m. spalio 15 d. bankas neįgyvendins sutarties sąlygų ir nepriims naujų sutarties sąlygų, pagal kurias būtų galimos ypatingos palūkanų normų sąlygos, jei išlaikomas minimalus verslo lygis banke.

| b) | „Íslandsbanki“ teiks savo svetainėje lengvai prieinamą informaciją apie banko paslaugų perkėlimo į kitą finansų įstaigą procesą. Be to, svetainėje bus pateikti lengvai prieinami dokumentai, kurių reikia norint pakeisti finansų įmonę. Galiausiai ta pati informacija ir verslo perkėlimo formos bus pateikiamos banko filialuose. |
| --- | --- |

b)

„Íslandsbanki“ teiks savo svetainėje lengvai prieinamą informaciją apie banko paslaugų perkėlimo į kitą finansų įstaigą procesą. Be to, svetainėje bus pateikti lengvai prieinami dokumentai, kurių reikia norint pakeisti finansų įmonę. Galiausiai ta pati informacija ir verslo perkėlimo formos bus pateikiamos banko filialuose.

| c) | „Íslandsbanki“ greitai įvykdys visus prašymus perkelti banko paslaugas. |
| --- | --- |

c)

„Íslandsbanki“ greitai įvykdys visus prašymus perkelti banko paslaugas.

| d) | Vykdydamas rinkodarą, „Íslandsbanki“ nesinaudos valstybės parama kaip konkurenciniu pranašumu. |
| --- | --- |

d)

Vykdydamas rinkodarą, „Íslandsbanki“ nesinaudos valstybės parama kaip konkurenciniu pranašumu.

| e) | Jei konkurencingų paslaugų pasiūlymų nėra, „Íslandsbanki“ teiks toliau nurodytas paslaugas, kurių kaina bus grindžiama sąnauda pridėjus vidutinę maržą: |
| --- | --- |

e)

Jei konkurencingų paslaugų pasiūlymų nėra, „Íslandsbanki“ teiks toliau nurodytas paslaugas, kurių kaina bus grindžiama sąnauda pridėjus vidutinę maržą:

| f) | Mokėjimų tvarkymo paslaugos Islandijos kronomis:






  i) | mokėjimų tvarkymo paslaugos užsienio valiuta; |
| --- | --- | --- |

f)

Mokėjimų tvarkymo paslaugos Islandijos kronomis:

i)

mokėjimų tvarkymo paslaugos užsienio valiuta;

| ii) | banknotų ir monetų skirstymas:






  I. | banknotų ir monetų pardavimas ir pristatymas paslaugos gavėjui, |
| --- | --- | --- |

ii)

banknotų ir monetų skirstymas:

I.

banknotų ir monetų pardavimas ir pristatymas paslaugos gavėjui,

| II. | į bankomatus dedamų specialių kasečių, skirtų banknotams laikyti, atsargos užtikrinimas. Tačiau aplankus į bankomatus dės naujos ir (arba) mažos įmonės pasamdyta saugos bendrovė. |
| --- | --- |

II.

į bankomatus dedamų specialių kasečių, skirtų banknotams laikyti, atsargos užtikrinimas. Tačiau aplankus į bankomatus dės naujos ir (arba) mažos įmonės pasamdyta saugos bendrovė.

2.   PO KRIZĖS PRIIMTI ATITINKAMI ISLANDIJOS FINANSŲ RINKOS REGULIAVIMO IR PRIEŽIŪROS SISTEMOS PRITAIKYMAI IR PAKEITIMAI

Islandijos valdžios institucijos pateikė toliau nurodytą apžvalgą, susijusią su 2008 m. rudenį galiojusių teisės aktų daliniais pakeitimais:

| — | Padidinti Islandijos finansų priežiūros institucijai suteikti įgaliojimai įsikišti (perimti akcininkų susirinkimų įgaliojimus ir disponuoti turtu (plg. su Nepaprastosios padėties įstatymu), Finansų priežiūros institucijai suteikti didesni priežiūros vykdymo įgaliojimai; priimta daugiau nuostatų, leidžiančių Finansų priežiūros institucijai įvertinti konkrečių prižiūrimų šalių veiklą arba elgesį. Jiems priskiriami įgaliojimai priimti sprendimus, pvz., dėl įmonių uždarymo arba konkrečios veiklos nutraukimo neatšaukiant veiklos licencijos, taip pat išsamesnis sąvokų apibrėžimas, jei Finansų priežiūros institucija ir prižiūrimi subjektai arba apeliacinės įstaigos nesutaria dėl šių sąvokų aiškinimo. |
| --- | --- |

—

Padidinti Islandijos finansų priežiūros institucijai suteikti įgaliojimai įsikišti (perimti akcininkų susirinkimų įgaliojimus ir disponuoti turtu (plg. su Nepaprastosios padėties įstatymu), Finansų priežiūros institucijai suteikti didesni priežiūros vykdymo įgaliojimai; priimta daugiau nuostatų, leidžiančių Finansų priežiūros institucijai įvertinti konkrečių prižiūrimų šalių veiklą arba elgesį. Jiems priskiriami įgaliojimai priimti sprendimus, pvz., dėl įmonių uždarymo arba konkrečios veiklos nutraukimo neatšaukiant veiklos licencijos, taip pat išsamesnis sąvokų apibrėžimas, jei Finansų priežiūros institucija ir prižiūrimi subjektai arba apeliacinės įstaigos nesutaria dėl šių sąvokų aiškinimo.

| — | Padarytos aiškesnės ir konkretesnės taisyklės, susijusios su konkrečiomis didelėmis pozicijomis; padidintas rizikos valdymo vaidmuo ir atsakomybė, o Finansų priežiūros institucija įgaliota suteikti rizikos valdymui aukštesnį statusą finansų įmonių veikloje; sugriežtintos nepalankiausių sąlygų bandymų taikymo taisyklės. |
| --- | --- |

—

Padarytos aiškesnės ir konkretesnės taisyklės, susijusios su konkrečiomis didelėmis pozicijomis; padidintas rizikos valdymo vaidmuo ir atsakomybė, o Finansų priežiūros institucija įgaliota suteikti rizikos valdymui aukštesnį statusą finansų įmonių veikloje; sugriežtintos nepalankiausių sąlygų bandymų taikymo taisyklės.

| — | Įteisintos nuostatos, taikomos specialiam didesnių skolininkų registrui, kad būtų galima pateikti geresnę didelių atskirų pozicijų apžvalgą dviem ar daugiau finansų įmonių. Registras svarbus norint susieti pozicijas ir įvertinti sisteminį jų poveikį kilus skolininko veiklos sunkumų. Įmonės, kurioms netaikoma Finansų priežiūros institucijos priežiūra, bet kurios yra įtrauktos į finansų įmonių registrus, privalo suteikti Finansų priežiūros institucijai informaciją apie visus savo įpareigojimus. Finansų priežiūros institucija gali uždrausti teikti paslaugas tokioms šalims, jei jos atsisako pateikti reikalaujamą informaciją. |
| --- | --- |

—

Įteisintos nuostatos, taikomos specialiam didesnių skolininkų registrui, kad būtų galima pateikti geresnę didelių atskirų pozicijų apžvalgą dviem ar daugiau finansų įmonių. Registras svarbus norint susieti pozicijas ir įvertinti sisteminį jų poveikį kilus skolininko veiklos sunkumų. Įmonės, kurioms netaikoma Finansų priežiūros institucijos priežiūra, bet kurios yra įtrauktos į finansų įmonių registrus, privalo suteikti Finansų priežiūros institucijai informaciją apie visus savo įpareigojimus. Finansų priežiūros institucija gali uždrausti teikti paslaugas tokioms šalims, jei jos atsisako pateikti reikalaujamą informaciją.

| — | Sustiprintos tvirto verslo praktikos nuostatos ir įstatymu numatytas skundų dėl sandorių su finansų įmonėmis nagrinėjimo komitetas; privaloma atskleisti išsamią informaciją apie visų finansų įmonių didžiuosius savininkus. |
| --- | --- |

—

Sustiprintos tvirto verslo praktikos nuostatos ir įstatymu numatytas skundų dėl sandorių su finansų įmonėmis nagrinėjimo komitetas; privaloma atskleisti išsamią informaciją apie visų finansų įmonių didžiuosius savininkus.

| — | Sutrumpinti terminai, kada finansų įmonėms leidžiama perduoti perimtą turtą. |
| --- | --- |

—

Sutrumpinti terminai, kada finansų įmonėms leidžiama perduoti perimtą turtą.

| — | Sugriežtintos ir išsamiau apibrėžtos nuostatos, taikomos finansų įmonių nuosavybei akcijomis. Patronuojamųjų įmonių nuosavybė dabar laikoma nuosavomis akcijomis, kaip ir su nuosavomis akcijomis susijusios nebalansinės sutartys. |
| --- | --- |

—

Sugriežtintos ir išsamiau apibrėžtos nuostatos, taikomos finansų įmonių nuosavybei akcijomis. Patronuojamųjų įmonių nuosavybė dabar laikoma nuosavomis akcijomis, kaip ir su nuosavomis akcijomis susijusios nebalansinės sutartys.

| — | Finansų įmonėms uždrausta teikti kreditą įkeičiant savo akcijas arba garantinio kapitalo sertifikatus. |
| --- | --- |

—

Finansų įmonėms uždrausta teikti kreditą įkeičiant savo akcijas arba garantinio kapitalo sertifikatus.

| — | Finansų priežiūros institucija dabar turi nustatyti taisykles, susijusias su būdu, kuriuo kitų finansų įmonių akcijų hipoteka užtikrintos paskolos turi būti skaičiuojamos rizikos bazėje ir kapitalo bazėje. |
| --- | --- |

—

Finansų priežiūros institucija dabar turi nustatyti taisykles, susijusias su būdu, kuriuo kitų finansų įmonių akcijų hipoteka užtikrintos paskolos turi būti skaičiuojamos rizikos bazėje ir kapitalo bazėje.

| — | Padidinta vidaus audito skyriaus atsakomybė ir vaidmuo. Nustatytos išsamios taisyklės, susijusios su konkrečios finansų įmonės veiklos dydžiu bei įvairove ir jos vidaus audito skyriaus kompetencija. |
| --- | --- |

—

Padidinta vidaus audito skyriaus atsakomybė ir vaidmuo. Nustatytos išsamios taisyklės, susijusios su konkrečios finansų įmonės veiklos dydžiu bei įvairove ir jos vidaus audito skyriaus kompetencija.

| — | Nustatytos laikotarpio, kuriuo audito įmonė gali atlikti tos pačios finansų įmonės auditą, penkerių metų ribos; sumažintos finansų įmonių galimybės atleisti nesukalbamą auditorių. |
| --- | --- |

—

Nustatytos laikotarpio, kuriuo audito įmonė gali atlikti tos pačios finansų įmonės auditą, penkerių metų ribos; sumažintos finansų įmonių galimybės atleisti nesukalbamą auditorių.

| — | Peržiūrėtos visos turto skaičiavimo nuostatos ir įvairūs techniniai aspektai. |
| --- | --- |

—

Peržiūrėtos visos turto skaičiavimo nuostatos ir įvairūs techniniai aspektai.

| — | Peržiūrėtos taisyklės, taikomos kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių naudojimui, t. y. 10 % arba daugiau balsavimo teisių. Finansų priežiūros įmonei suteikta teisė panaikinti prievolę pateikti įrodymą atliekant šalių, ketinančių įsigyti arba prisidėti prie kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių, vertinimą, t. y. jei neaišku, kas yra tikrasis (-ieji) kontroliuojančiosios bendrovės savininkas (-ai), turintis (-ys) kvalifikuotąją akcijų paketo dalį. |
| --- | --- |

—

Peržiūrėtos taisyklės, taikomos kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių naudojimui, t. y. 10 % arba daugiau balsavimo teisių. Finansų priežiūros įmonei suteikta teisė panaikinti prievolę pateikti įrodymą atliekant šalių, ketinančių įsigyti arba prisidėti prie kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių, vertinimą, t. y. jei neaišku, kas yra tikrasis (-ieji) kontroliuojančiosios bendrovės savininkas (-ai), turintis (-ys) kvalifikuotąją akcijų paketo dalį.

| — | Parengti papildomi direktorių tinkamumo reikalavimai, padidinta jų atsakomybė už priežiūrą arba operacijas, uždrausta valdybos vykdomųjų pirmininkų veikla; Finansų priežiūros institucijai skirtas platesnis įpareigojimas prižiūrėti direktorių tarybas; privalo būti atskleista su atlygio vyresniajai vadovybei susijusi asmeniškai nustatoma informacija. |
| --- | --- |

—

Parengti papildomi direktorių tinkamumo reikalavimai, padidinta jų atsakomybė už priežiūrą arba operacijas, uždrausta valdybos vykdomųjų pirmininkų veikla; Finansų priežiūros institucijai skirtas platesnis įpareigojimas prižiūrėti direktorių tarybas; privalo būti atskleista su atlygio vyresniajai vadovybei susijusi asmeniškai nustatoma informacija.

| — | Nustatytos taisyklės, susijusios su finansų įmonių kredito sandoriais su direktoriais, generaliniais direktoriais, svarbiausiais darbuotojais ir kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių savininkais konkrečioje finansų įmonėje. Tokios pačios taisyklės taikomos šalims, glaudžiai susijusioms su pirmiau išvardytais klausimais. Finansų priežiūros institucija priėmė taisykles, kuriomis nustatoma, kas yra pakankamas įkaitas tokiuose sandoriuose. |
| --- | --- |

—

Nustatytos taisyklės, susijusios su finansų įmonių kredito sandoriais su direktoriais, generaliniais direktoriais, svarbiausiais darbuotojais ir kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių savininkais konkrečioje finansų įmonėje. Tokios pačios taisyklės taikomos šalims, glaudžiai susijusioms su pirmiau išvardytais klausimais. Finansų priežiūros institucija priėmė taisykles, kuriomis nustatoma, kas yra pakankamas įkaitas tokiuose sandoriuose.

| — | Priimtos taisyklės, susijusios su skatinimo priemonių planų nuostatomis ir išmokomis vadovams ir darbuotojams nutraukiant sutartis. |
| --- | --- |

—

Priimtos taisyklės, susijusios su skatinimo priemonių planų nuostatomis ir išmokomis vadovams ir darbuotojams nutraukiant sutartis.

| — | Sugriežtintos nuostatos, susijusios su finansų įmonių reorganizavimu ir likvidavimu. |
| --- | --- |

—

Sugriežtintos nuostatos, susijusios su finansų įmonių reorganizavimu ir likvidavimu.

| — | Atlikta bendra taupomųjų bankų specialiųjų taisyklių peržiūra. Aiškiau nustatytas taupomųjų bankų garantinio kapitalo savininkų statusas ir teisės, nustatyti dividendų apribojimai, priimtos aiškios taisyklės, taikomos garantinio kapitalo sandoriams, nustatytos garantinio kapitalo nurašymo taisyklės ir išaiškintos taupomųjų bankų įgaliojimų oficialiai bendradarbiauti taisyklės. Taupomiesiems bankams uždrausta keisti teisinį statusą. |
| --- | --- |

—

Atlikta bendra taupomųjų bankų specialiųjų taisyklių peržiūra. Aiškiau nustatytas taupomųjų bankų garantinio kapitalo savininkų statusas ir teisės, nustatyti dividendų apribojimai, priimtos aiškios taisyklės, taikomos garantinio kapitalo sandoriams, nustatytos garantinio kapitalo nurašymo taisyklės ir išaiškintos taupomųjų bankų įgaliojimų oficialiai bendradarbiauti taisyklės. Taupomiesiems bankams uždrausta keisti teisinį statusą.

Pasak Islandijos valdžios institucijų, Islandijoje galiojančios taisyklės kai kuriais atvejais viršija visoje Europoje veikiančios sistemos normas. Pagrindiniai nukrypimai nuo ES priimtų taisyklių, kurios priimtos EEE susitarimu:

| — | Finansų priežiūros institucijai suteikta teisė apriboti finansų įmonių atskirų ekonominių padalinių veiklą, jei ji mato priežastį tai daryti. Be to, jai suteikta teisė nustatyti specialius reikalavimus norintiems tęsti veiklą atskiriems finansų įmonių ekonominiams padaliniams. Finansų priežiūros institucija taip pat gali visiškai arba iš dalies apriboti finansų įmonei leidžiamą vykdyti veiklą, joms taikydama arba netaikydama licenciją, jei Priežiūros institucija mato priežastį tai daryti. Tai natūraliai paskatino ir filialų veikla bei jų įsteigtos indėlių sąskaitos kitose Europos valstybėse iki 2008 m. („Icesave“, „Edge“ ir „Save-and-Save“). |
| --- | --- |

—

Finansų priežiūros institucijai suteikta teisė apriboti finansų įmonių atskirų ekonominių padalinių veiklą, jei ji mato priežastį tai daryti. Be to, jai suteikta teisė nustatyti specialius reikalavimus norintiems tęsti veiklą atskiriems finansų įmonių ekonominiams padaliniams. Finansų priežiūros institucija taip pat gali visiškai arba iš dalies apriboti finansų įmonei leidžiamą vykdyti veiklą, joms taikydama arba netaikydama licenciją, jei Priežiūros institucija mato priežastį tai daryti. Tai natūraliai paskatino ir filialų veikla bei jų įsteigtos indėlių sąskaitos kitose Europos valstybėse iki 2008 m. („Icesave“, „Edge“ ir „Save-and-Save“).

| — | Islandijos teisėje nustatytos daug išsamesnės nei ES direktyvose nuostatos, susijusios su vidaus audito svarba. |
| --- | --- |

—

Islandijos teisėje nustatytos daug išsamesnės nei ES direktyvose nuostatos, susijusios su vidaus audito svarba.

| — | Nustatytos daug išsamesnės nei ES direktyvose nuostatos, kuriomis reguliuojama, kaip reikia atlikti bandymus nepalankiausiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Nustatytos daug išsamesnės nei ES direktyvose nuostatos, kuriomis reguliuojama, kaip reikia atlikti bandymus nepalankiausiomis sąlygomis.

| — | Finansų įmonės privalo turėti specialų registrą (kreditų registrą), jame registruoti visas šalis, kurioms teikia kreditą, ir kiekvieno mėnesio pabaigoje pateikti atnaujintą sąrašą Finansų priežiūros institucijai. Be to, siunčiamas toks pat sąrašas apie šalis, artimai susijusias su finansų įmonėmis, jų direktorių valdybomis ir vadovais bei susietų klientų grupėmis, jei šios šalys nėra įtrauktos į pirmiau minėtą sąrašą. Šiuo sąrašu suteikiama galimybė geriau stebėti sąsajas tarp finansų įmonių, jų direktorių ir vadovybės. |
| --- | --- |

—

Finansų įmonės privalo turėti specialų registrą (kreditų registrą), jame registruoti visas šalis, kurioms teikia kreditą, ir kiekvieno mėnesio pabaigoje pateikti atnaujintą sąrašą Finansų priežiūros institucijai. Be to, siunčiamas toks pat sąrašas apie šalis, artimai susijusias su finansų įmonėmis, jų direktorių valdybomis ir vadovais bei susietų klientų grupėmis, jei šios šalys nėra įtrauktos į pirmiau minėtą sąrašą. Šiuo sąrašu suteikiama galimybė geriau stebėti sąsajas tarp finansų įmonių, jų direktorių ir vadovybės.

| — | Jei Finansų priežiūros institucija mano, kad į kreditų registrą įtraukta konkreti šalis, kuriai netaikoma oficiali finansų veiklos priežiūra, gali daryti poveikį sistemai, institucija gali pareikalauti iš šios trečiosios šalies pateikti informaciją apie jos įpareigojimus. |
| --- | --- |

—

Jei Finansų priežiūros institucija mano, kad į kreditų registrą įtraukta konkreti šalis, kuriai netaikoma oficiali finansų veiklos priežiūra, gali daryti poveikį sistemai, institucija gali pareikalauti iš šios trečiosios šalies pateikti informaciją apie jos įpareigojimus.

| — | Jei šalis, kuriai netaikoma oficiali priežiūra ir kuri įtraukta į kreditų registrą, atsisako pateikti informaciją Finansų priežiūros institucijai, Priežiūros institucija gali įsakyti prižiūrimiems subjektams nebeteikti šiai šaliai paslaugų. Tas pats taikoma, jei su tokia šalimi susijusi atskleista informacija yra nepakankama. Kreditų registro nuostatos ir platūs prižiūrėtojų įgaliojimai, susiję su šalimis, kurioms netaikoma oficiali priežiūra, ES ir EEE taisyklėse nenumatyti. |
| --- | --- |

—

Jei šalis, kuriai netaikoma oficiali priežiūra ir kuri įtraukta į kreditų registrą, atsisako pateikti informaciją Finansų priežiūros institucijai, Priežiūros institucija gali įsakyti prižiūrimiems subjektams nebeteikti šiai šaliai paslaugų. Tas pats taikoma, jei su tokia šalimi susijusi atskleista informacija yra nepakankama. Kreditų registro nuostatos ir platūs prižiūrėtojų įgaliojimai, susiję su šalimis, kurioms netaikoma oficiali priežiūra, ES ir EEE taisyklėse nenumatyti.

| — | Nuostatos, taikomos susijusių šalių skolinimui ir įkaitui, yra daug išsamesnės ir griežtesnės nei ES ir EEE taisyklės. |
| --- | --- |

—

Nuostatos, taikomos susijusių šalių skolinimui ir įkaitui, yra daug išsamesnės ir griežtesnės nei ES ir EEE taisyklės.

| — | Finansų priežiūros institucija privalo nesuteikti kvalifikuotosios akcijų paketo dalies savininkui teisės pasinaudoti šia nuosavybe, jei kyla abejonių dėl to, kas yra arba kas bus jo tikrasis savininkas. |
| --- | --- |

—

Finansų priežiūros institucija privalo nesuteikti kvalifikuotosios akcijų paketo dalies savininkui teisės pasinaudoti šia nuosavybe, jei kyla abejonių dėl to, kas yra arba kas bus jo tikrasis savininkas.

| — | Ilgiausias laikotarpis, kurį nepriklausomi auditoriai gali dirbti toje pačioje finansų įmonėje, yra trumpesnis, nei nustatyta ES ir EEE taisyklėmis. |
| --- | --- |

—

Ilgiausias laikotarpis, kurį nepriklausomi auditoriai gali dirbti toje pačioje finansų įmonėje, yra trumpesnis, nei nustatyta ES ir EEE taisyklėmis.

| — | Finansų įmonių direktorių tinkamumo nuostatos daug išsamesnės nei ES direktyvose. |
| --- | --- |

—

Finansų įmonių direktorių tinkamumo nuostatos daug išsamesnės nei ES direktyvose.

| — | Priimtos nuostatos, susijusios su premijų planų tvarka ir sutarties nutraukimu. |
| --- | --- |

—

Priimtos nuostatos, susijusios su premijų planų tvarka ir sutarties nutraukimu.

| — | Neseniai ES direktyvomis nustatytos oficialios taisyklės, taikomos atlyginimo politikai, tačiau šiame forume dar nepriimtos taisyklės dėl sutarčių nutraukimo. |
| --- | --- |

—

Neseniai ES direktyvomis nustatytos oficialios taisyklės, taikomos atlyginimo politikai, tačiau šiame forume dar nepriimtos taisyklės dėl sutarčių nutraukimo.

2012 m. kovo 23 d. ekonomikos reikalų ministras pateikė būsimos Islandijos finansų sistemos struktūros, jos reglamentavimo ir priežiūros ataskaitą. Ministras taip pat paskyrė ekspertų grupę, kuri turės peržiūrėti įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais reglamentuojama visa finansinė Islandijos veikla.

---

| 15.5.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/121

---

Viešoji versija (1)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 290/12/COL

2012 m. liepos 11 d.

dėl „Landsbankinn“ bankui skirtos restruktūrizavimo pagalbos (Islandija)

ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 straipsnio 3 dalies b punktą ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į jo I dalies 1 straipsnio 3 dalį, II dalies 7 straipsnio 3 dalį ir II dalies 13 straipsnį,

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Po 2008 m. spalio mėn. įvykusios neoficialios korespondencijos ir spalio 6 d. Islandijos parlamentui (isl. Althingi) priėmus Įstatymą Nr. 125/2008 dėl leidimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt. (toliau – Nepaprastosios padėties įstatymas), kuriuo Islandijos valstybei buvo suteikti platūs įgaliojimai veikti bankų sektoriuje, ELPA priežiūros institucijos (toliau – Institucija) pirmininkas 2008 m. spalio 10 d. parašė Islandijos valdžios institucijoms ir pareikalavo pranešti Institucijai apie valstybės pagalbos priemones, priimtas pagal Nepaprastosios padėties įstatymą. |
| --- | --- |

(1)

Po 2008 m. spalio mėn. įvykusios neoficialios korespondencijos ir spalio 6 d. Islandijos parlamentui (isl. Althingi) priėmus Įstatymą Nr. 125/2008 dėl leidimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt. (toliau – Nepaprastosios padėties įstatymas), kuriuo Islandijos valstybei buvo suteikti platūs įgaliojimai veikti bankų sektoriuje, ELPA priežiūros institucijos (toliau – Institucija) pirmininkas 2008 m. spalio 10 d. parašė Islandijos valdžios institucijoms ir pareikalavo pranešti Institucijai apie valstybės pagalbos priemones, priimtas pagal Nepaprastosios padėties įstatymą.

| (2) | Toliau buvo nuolat palaikomas ryšys ir susirašinėjama, taip pat pažymėtinas raštas, kurį Institucija 2009 m. birželio 18 d. nusiuntė Islandijos valdžios institucijoms, primindama apie būtinybę pranešti apie bet kokias valstybės pagalbos priemones ir apie 3 protokolo 3 straipsnyje nustatytą neveikimo išlygą. Galiausiai Islandijos valdžios institucijos 2010 m. rugsėjo 15 d. atgaline data pranešė apie valstybės pagalbą, susijusią su kai kurių „Landsbanki“ banko operacijų atnaujinimu ir naujo „Landsbanki Bank“ (toliau – NBI, vėliau pavadinimas pakeistas į „Landsbankinn“) įsteigimu ir kapitalizavimu. (2) |
| --- | --- |

(2)

Toliau buvo nuolat palaikomas ryšys ir susirašinėjama, taip pat pažymėtinas raštas, kurį Institucija 2009 m. birželio 18 d. nusiuntė Islandijos valdžios institucijoms, primindama apie būtinybę pranešti apie bet kokias valstybės pagalbos priemones ir apie 3 protokolo 3 straipsnyje nustatytą neveikimo išlygą. Galiausiai Islandijos valdžios institucijos 2010 m. rugsėjo 15 d. atgaline data pranešė apie valstybės pagalbą, susijusią su kai kurių „Landsbanki“ banko operacijų atnaujinimu ir naujo „Landsbanki Bank“ (toliau – NBI, vėliau pavadinimas pakeistas į „Landsbankinn“) įsteigimu ir kapitalizavimu. (2)

| (3) | 2010 m. gruodžio 15 d. raštu (3) Institucija informavo Islandijos valdžios institucijas nusprendusi pradėti procedūrą, nustatytą 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje, dėl priemonių, kurių ėmėsi Islandijos valstybė, siekdama atnaujinti kai kurias (buvusio) „Landsbanki Islands hf“ banko operacijas ir įsteigti bei kapitalizuoti „New Landsbanki Islands“ („NBI hf“) banką (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Institucija taip pat pareikalavo iki 2011 m. kovo 31 d. pateikti išsamų „Landsbankinn“ restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(3)

2010 m. gruodžio 15 d. raštu (3) Institucija informavo Islandijos valdžios institucijas nusprendusi pradėti procedūrą, nustatytą 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje, dėl priemonių, kurių ėmėsi Islandijos valstybė, siekdama atnaujinti kai kurias (buvusio) „Landsbanki Islands hf“ banko operacijas ir įsteigti bei kapitalizuoti „New Landsbanki Islands“ („NBI hf“) banką (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Institucija taip pat pareikalavo iki 2011 m. kovo 31 d. pateikti išsamų „Landsbankinn“ restruktūrizavimo planą.

| (4) | 2011 m. kovo 24 d. el. laiške suinteresuotosios šalys pateikė Institucijai vieną pastabą, kuri buvo persiųsta Islandijos valdžios institucijoms 2011 m. gegužės 25 d. Islandijos valdžios institucijos į šią pastabą neatsakė. |
| --- | --- |

(4)

2011 m. kovo 24 d. el. laiške suinteresuotosios šalys pateikė Institucijai vieną pastabą, kuri buvo persiųsta Islandijos valdžios institucijoms 2011 m. gegužės 25 d. Islandijos valdžios institucijos į šią pastabą neatsakė.

| (5) | 2011 m. kovo 31 d. rašte Islandijos valdžios institucijos pateikė „Landsbankinn“ banko restruktūrizavimo planą. Patikslintas restruktūrizavimo planas, kuriame, inter alia, atspindimas indėlių ir turto perdavimas, apie kurį nebuvo pranešta, iš „Spkef“ taupomojo banko („SpKef“), įsigaliojo 2010 m. balandžio 22 d. ir, atsižvelgus į „Sparisjodur Svarfdaela“ (toliau – „SpSv“) įsigijimą, buvo pateiktas 2012 m. gegužės 23 d. rašte. |
| --- | --- |

(5)

2011 m. kovo 31 d. rašte Islandijos valdžios institucijos pateikė „Landsbankinn“ banko restruktūrizavimo planą. Patikslintas restruktūrizavimo planas, kuriame, inter alia, atspindimas indėlių ir turto perdavimas, apie kurį nebuvo pranešta, iš „Spkef“ taupomojo banko („SpKef“), įsigaliojo 2010 m. balandžio 22 d. ir, atsižvelgus į „Sparisjodur Svarfdaela“ (toliau – „SpSv“) įsigijimą, buvo pateiktas 2012 m. gegužės 23 d. rašte.

| (6) | 2011 m. liepos 11 d. ir 2012 m. vasario 13 d. Institucija pareikalavo pateikti informaciją apie restruktūrizavimo planą. 2011 m. spalio 17 d. ir 2012 m. kovo 13 d. Islandijos valdžios institucijos pateikė atsakymus į prašymą pateikti informacijos. Galutinės įsipareigojimų versijos buvo pateiktos 2012 m. birželio 6 d. ir 2012 m. birželio 13 d. |
| --- | --- |

(6)

2011 m. liepos 11 d. ir 2012 m. vasario 13 d. Institucija pareikalavo pateikti informaciją apie restruktūrizavimo planą. 2011 m. spalio 17 d. ir 2012 m. kovo 13 d. Islandijos valdžios institucijos pateikė atsakymus į prašymą pateikti informacijos. Galutinės įsipareigojimų versijos buvo pateiktos 2012 m. birželio 6 d. ir 2012 m. birželio 13 d.

| (7) | 2012 d. birželio 20 d. Sprendime Nr. 212/12/COL (toliau – „SpSv“ sprendimas) Institucija patvirtino galimą „Landsbankinn“ suteiktos valstybės pagalbos panaudojimą siekiant įsigyti „SpSv“. 2011 m. birželio 21 d. Sprendimu Nr. 253/10/COL Institucija laikinai patvirtino sanavimo pagalbos schemą, kurioje numatytas ICB (toliau – ICB) reikalavimų dėl taupomųjų bankų, įskaitant „SpSv“, patenkinimas. 2011 m. balandžio 13 d. Sprendimu Nr. 127/11/COL Institucija patvirtino sanavimo pagalbos schemos (toliau – sprendimai dėl taupomųjų bankų) pakeitimus. |
| --- | --- |

(7)

2012 d. birželio 20 d. Sprendime Nr. 212/12/COL (toliau – „SpSv“ sprendimas) Institucija patvirtino galimą „Landsbankinn“ suteiktos valstybės pagalbos panaudojimą siekiant įsigyti „SpSv“. 2011 m. birželio 21 d. Sprendimu Nr. 253/10/COL Institucija laikinai patvirtino sanavimo pagalbos schemą, kurioje numatytas ICB (toliau – ICB) reikalavimų dėl taupomųjų bankų, įskaitant „SpSv“, patenkinimas. 2011 m. balandžio 13 d. Sprendimu Nr. 127/11/COL Institucija patvirtino sanavimo pagalbos schemos (toliau – sprendimai dėl taupomųjų bankų) pakeitimus.

| (8) | Be to, 2011 m. birželio 7 d. ir 2012 m. vasario 27–28 d. Institucija susitiko su Islandijos valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

(8)

Be to, 2011 m. birželio 7 d. ir 2012 m. vasario 27–28 d. Institucija susitiko su Islandijos valdžios institucijomis.

2.   AIŠKINAMOJI INFORMACIJA

| (9) | Institucija šiame skirsnyje aptars ekonominius, politinius ir teisinius įvykius, faktus bei pokyčius, susijusius su Islandijos finansų sistemos žlugimu ir rekonstrukcija nuo 2008 m. iki šios dienos. Juos būtina aptarti norint apibūdinti aplinkybes, kuriomis vertinamos šiame sprendime minimos pagalbos priemonės. Prieš tai Institucija primins „Landsbanki“ žlugimo chronologiją. |
| --- | --- |

(9)

Institucija šiame skirsnyje aptars ekonominius, politinius ir teisinius įvykius, faktus bei pokyčius, susijusius su Islandijos finansų sistemos žlugimu ir rekonstrukcija nuo 2008 m. iki šios dienos. Juos būtina aptarti norint apibūdinti aplinkybes, kuriomis vertinamos šiame sprendime minimos pagalbos priemonės. Prieš tai Institucija primins „Landsbanki“ žlugimo chronologiją.

2.1.   „Landsbanki“ žlugimas

| (10) | 2008 m. rudenį iš Islandijos bankų masiškai atsiimti indėliai ne tik užsienyje, bet ir Islandijoje. Šalyje indėlių atsiėmimo mastas taip išaugo, kad vienu metu iškilo grėsmė, jog Islandijos bankams ir Islandijos centriniam bankui pritrūks grynųjų pinigų. |
| --- | --- |

(10)

2008 m. rudenį iš Islandijos bankų masiškai atsiimti indėliai ne tik užsienyje, bet ir Islandijoje. Šalyje indėlių atsiėmimo mastas taip išaugo, kad vienu metu iškilo grėsmė, jog Islandijos bankams ir Islandijos centriniam bankui pritrūks grynųjų pinigų.

| (11) | Galimybė prieiti prie užsienio skolos vertybinių popierių rinkų buvo pagrindinis Islandijos bankų augimo šaltinis, ypač 2003–2006 m. Tačiau šis finansavimo šaltinis ėmė sekti, be to, užsienio kredito reitingų agentūros išreiškė susirūpinimą, kad bankų skolinimo indėliams rodiklis yra žemas, palyginti su kitais (užsienio) bankais. |
| --- | --- |

(11)

Galimybė prieiti prie užsienio skolos vertybinių popierių rinkų buvo pagrindinis Islandijos bankų augimo šaltinis, ypač 2003–2006 m. Tačiau šis finansavimo šaltinis ėmė sekti, be to, užsienio kredito reitingų agentūros išreiškė susirūpinimą, kad bankų skolinimo indėliams rodiklis yra žemas, palyginti su kitais (užsienio) bankais.

| (12) | Reaguodami į tai, Islandijos komerciniai bankai (ypač „Landsbanki“) pradėjo kaupti indėlius užsienyje. Nuo 2006 m. trečiojo ketvirčio pabaigos iki 2007 m. vidurio „Landsbanki“ klientų indėlių suma išaugo tris kartus, t. y. padidėjo beveik 10 mlrd. EUR. Didžiąją jo dalį sudarė sąskaitos, atidarytos „Landsbanki“ filiale Jungtinėje Karalystėje, kuriame mažmeniniai indėliai išaugo nuo nulio iki 6,6 mlrd. EUR, o didmeniniai indėliai (filialuose JK ir Nyderlanduose) išaugo iki 2,5 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(12)

Reaguodami į tai, Islandijos komerciniai bankai (ypač „Landsbanki“) pradėjo kaupti indėlius užsienyje. Nuo 2006 m. trečiojo ketvirčio pabaigos iki 2007 m. vidurio „Landsbanki“ klientų indėlių suma išaugo tris kartus, t. y. padidėjo beveik 10 mlrd. EUR. Didžiąją jo dalį sudarė sąskaitos, atidarytos „Landsbanki“ filiale Jungtinėje Karalystėje, kuriame mažmeniniai indėliai išaugo nuo nulio iki 6,6 mlrd. EUR, o didmeniniai indėliai (filialuose JK ir Nyderlanduose) išaugo iki 2,5 mlrd. EUR.

| (13) | 2008 m. spalio 3 d. Europos Centrinis Bankas paskelbė „Landsbanki“ įkaito vertės išlaikymo prievolę, kurios suma 400 mln. EUR, ir nors vėliau ji buvo atšaukta, banko filiale Jungtinėje Karalystėje prasidėjo masinis indėlių atsiėmimas, todėl jis turėjo padaryti prieinamas dideles svarų sterlingų sumas. „Landsbanki“ pagalbos prašymą Islandijos centrinis bankas atmetė spalio 6 d. Bankas nesugebėjo pateikti lėšų, kurių reikalavo Jungtinės Karalystės finansinių paslaugų priežiūros institucija, ir JK valdžios institucijos filialą uždarė. Kitą dieną Nyderlandų centrinis bankas pareikalavo paskirti Amsterdamo „Landsbanki“ filialui nemokumo specialistą. Taip pat tą dieną Finansų priežiūros institucija sustabdė „Landsbanki“ direktorių valdybos veiklą, perėmė akcininkų susirinkimų įgaliojimus ir paskyrė į jos vietą pertvarkymo komitetą, pasinaudodama savo įgaliojimais pagal Nepaprastosios padėties įstatymą (4). |
| --- | --- |

(13)

2008 m. spalio 3 d. Europos Centrinis Bankas paskelbė „Landsbanki“ įkaito vertės išlaikymo prievolę, kurios suma 400 mln. EUR, ir nors vėliau ji buvo atšaukta, banko filiale Jungtinėje Karalystėje prasidėjo masinis indėlių atsiėmimas, todėl jis turėjo padaryti prieinamas dideles svarų sterlingų sumas. „Landsbanki“ pagalbos prašymą Islandijos centrinis bankas atmetė spalio 6 d. Bankas nesugebėjo pateikti lėšų, kurių reikalavo Jungtinės Karalystės finansinių paslaugų priežiūros institucija, ir JK valdžios institucijos filialą uždarė. Kitą dieną Nyderlandų centrinis bankas pareikalavo paskirti Amsterdamo „Landsbanki“ filialui nemokumo specialistą. Taip pat tą dieną Finansų priežiūros institucija sustabdė „Landsbanki“ direktorių valdybos veiklą, perėmė akcininkų susirinkimų įgaliojimus ir paskyrė į jos vietą pertvarkymo komitetą, pasinaudodama savo įgaliojimais pagal Nepaprastosios padėties įstatymą (4).

2.2.   Finansų krizė ir pagrindinės Islandijos bankų nesėkmės priežastys

| (14) | Institucijai pateiktame pranešime Islandijos valdžios institucijos paaiškina, kad Islandijos bankų sektoriaus žlugimo priežastys ir būtinybė joms įsikišti buvo labai išsamiai išdėstytos ataskaitoje, kurią parengė Islandijos parlamento (5) įsteigta Specialioji tyrimų komisija (toliau – STK), įpareigota ištirti ir išanalizuoti procesus, nulėmusius trijų pagrindinių bankų žlugimą. Institucija toliau pateikia STK išvadų santrauką, susijusią su nesėkmės priežastimis, turėjusiomis didžiausią įtaką „Landsbanki“ žlugimui. Informacija paimta iš STK ataskaitos 2 skyriaus („Santrauka“) ir 21 skyriaus („Islandijos bankų žlugimas. Atsakomybė, klaidos ir aplaidumas“). |
| --- | --- |

(14)

Institucijai pateiktame pranešime Islandijos valdžios institucijos paaiškina, kad Islandijos bankų sektoriaus žlugimo priežastys ir būtinybė joms įsikišti buvo labai išsamiai išdėstytos ataskaitoje, kurią parengė Islandijos parlamento (5) įsteigta Specialioji tyrimų komisija (toliau – STK), įpareigota ištirti ir išanalizuoti procesus, nulėmusius trijų pagrindinių bankų žlugimą. Institucija toliau pateikia STK išvadų santrauką, susijusią su nesėkmės priežastimis, turėjusiomis didžiausią įtaką „Landsbanki“ žlugimui. Informacija paimta iš STK ataskaitos 2 skyriaus („Santrauka“) ir 21 skyriaus („Islandijos bankų žlugimas. Atsakomybė, klaidos ir aplaidumas“).

| (15) | Trijų pagrindinių Islandijos bankų, kurių verslo veikla vis labiau priklausė nuo iš tarptautinių rinkų gaunamų lėšų, žlugimą nulėmė 2007 m. pasaulyje pradėjęs mažėti finansų rinkų likvidumas. Tačiau Islandijos bankų žlugimo priežastys yra sudėtingos ir jų daug. STK tyrė priežastis, lėmusias pagrindinių bankų žlugimą, ir reikia pažymėti, kad dauguma su visais trimis bankais susijusių išvadų ir daug kitų yra tarpusavyje susijusios. Trumpa bankų veiklos nesėkmės priežasčių santrauka pateikta toliau. |
| --- | --- |

(15)

Trijų pagrindinių Islandijos bankų, kurių verslo veikla vis labiau priklausė nuo iš tarptautinių rinkų gaunamų lėšų, žlugimą nulėmė 2007 m. pasaulyje pradėjęs mažėti finansų rinkų likvidumas. Tačiau Islandijos bankų žlugimo priežastys yra sudėtingos ir jų daug. STK tyrė priežastis, lėmusias pagrindinių bankų žlugimą, ir reikia pažymėti, kad dauguma su visais trimis bankais susijusių išvadų ir daug kitų yra tarpusavyje susijusios. Trumpa bankų veiklos nesėkmės priežasčių santrauka pateikta toliau.

Perteklinė ir netvari plėtra

| (16) | STK padarė išvadą, kad per kelerius metus iki žlugimo bankai išplėtė savo balansus ir paskolų portfelius ir viršijo savo veiklos ir valdymo pajėgumus. Bendrasis trijų bankų turtas eksponentiškai padidėjo nuo 1,4 trln. ISK 2003 m. iki 14,4 trln. Islandijos kronų (ISK) (6) 2008 m. antrojo ketvirčio pabaigoje. Svarbu, kad didelę trijų bankų augimo dalį sudarė skolinimas užsienio šalims, kuris labai išaugo 2007 m. (7), ypač prasidėjus tarptautinei likvidumo krizei. Todėl STK padarė išvadą, kad didelę šio skolinimo augimo dalį sudarė paskolos įmonėms, kurios negavo kredito kitur. Ataskaitoje taip pat daroma išvada, kad iš esmės rizikingesnė investicinė bankininkystė darėsi vis būdingesniu bankų veiklos bruožu, o augimas didino problemas. |
| --- | --- |

(16)

STK padarė išvadą, kad per kelerius metus iki žlugimo bankai išplėtė savo balansus ir paskolų portfelius ir viršijo savo veiklos ir valdymo pajėgumus. Bendrasis trijų bankų turtas eksponentiškai padidėjo nuo 1,4 trln. ISK 2003 m. iki 14,4 trln. Islandijos kronų (ISK) (6) 2008 m. antrojo ketvirčio pabaigoje. Svarbu, kad didelę trijų bankų augimo dalį sudarė skolinimas užsienio šalims, kuris labai išaugo 2007 m. (7), ypač prasidėjus tarptautinei likvidumo krizei. Todėl STK padarė išvadą, kad didelę šio skolinimo augimo dalį sudarė paskolos įmonėms, kurios negavo kredito kitur. Ataskaitoje taip pat daroma išvada, kad iš esmės rizikingesnė investicinė bankininkystė darėsi vis būdingesniu bankų veiklos bruožu, o augimas didino problemas.

Finansų tarptautinėse rinkose mažėjimas

| (17) | Augti bankams labai padėjo galimybė patekti į tarptautines finansų rinkas naudojantis gerais kredito reitingais, taip pat patekti į Europos rinką taikant EEE susitarimą. 2005 m. Islandijos bankai gana palankiomis sąlygomis pasiskolino 14 mlrd. EUR užsienio skolos vertybinių popierių rinkose. Apribojus galimybę dalyvauti Europos skolos vertybinių popierių rinkoje, bankai finansavo savo veiklą JAV rinkose pasinaudodami Islandijos skolos vertybinių popierių paketais, kaip įkaitu užtikrintais skoliniais įsipareigojimais. Laikotarpiu iki žlugimo bankų priklausomybė nuo trumpalaikio skolinimosi vis labiau didėjo, todėl kilo labai didelė ir, STK nuomone, numatoma refinansavimo rizika. |
| --- | --- |

(17)

Augti bankams labai padėjo galimybė patekti į tarptautines finansų rinkas naudojantis gerais kredito reitingais, taip pat patekti į Europos rinką taikant EEE susitarimą. 2005 m. Islandijos bankai gana palankiomis sąlygomis pasiskolino 14 mlrd. EUR užsienio skolos vertybinių popierių rinkose. Apribojus galimybę dalyvauti Europos skolos vertybinių popierių rinkoje, bankai finansavo savo veiklą JAV rinkose pasinaudodami Islandijos skolos vertybinių popierių paketais, kaip įkaitu užtikrintais skoliniais įsipareigojimais. Laikotarpiu iki žlugimo bankų priklausomybė nuo trumpalaikio skolinimosi vis labiau didėjo, todėl kilo labai didelė ir, STK nuomone, numatoma refinansavimo rizika.

Bankų savininkų finansiniai svertai

| (18) | Visų didžiųjų Islandijos bankų pagrindiniai savininkai buvo vieni didžiausių skolininkų (8). „Samson“ patronuojančioji bendrovė („Samson“) buvo didžiausia „Landsbanki“ akcininkė nuo jo privatizavimo. Žlugus „Landsbanki“, „Samson“ bendrasavininkis Björgólfuras Thoras Björgólfssonas ir su juo susijusios įmonės tapo didžiausiais banko skolininkais, o jo tėvas ir „Samson“ bendrasavininkis Björgólfuras Guðmundssonas tapo trečiu didžiausiu banko skolininku. Visi jų įsipareigojimai bankui viršijo 200 mlrd. ISK, t. y. viršijo nuosavą banko kapitalą. STK nuomone, kai kurie akcininkai galėjo neleistinai lengvai skolintis iš bankų kaip savininkai. Tą rodo „Landsbanki“ atvejis – net 2008 m. rugsėjo 30 d., kai buvo aišku, kad „Landsbanki“ neturi pakankamai užsienio valiutos savo įsipareigojimams užsienyje vykdyti, bankas suteikė 153 mln. EUR paskolą įmonei, kurios savininkas buvo Björgólfuras Thoras Björgólfssonas. Taip pat padaryta išvada, kad esama aiškių ženklų, jog visuose šiuose bankuose ribos tarp didžiausių akcininkų interesų ir banko interesų buvo neaiškios. Todėl didžiausiems akcininkams teikiamas dėmesys darė žalą kitiems akcininkams ir kreditoriams. |
| --- | --- |

(18)

Visų didžiųjų Islandijos bankų pagrindiniai savininkai buvo vieni didžiausių skolininkų (8). „Samson“ patronuojančioji bendrovė („Samson“) buvo didžiausia „Landsbanki“ akcininkė nuo jo privatizavimo. Žlugus „Landsbanki“, „Samson“ bendrasavininkis Björgólfuras Thoras Björgólfssonas ir su juo susijusios įmonės tapo didžiausiais banko skolininkais, o jo tėvas ir „Samson“ bendrasavininkis Björgólfuras Guðmundssonas tapo trečiu didžiausiu banko skolininku. Visi jų įsipareigojimai bankui viršijo 200 mlrd. ISK, t. y. viršijo nuosavą banko kapitalą. STK nuomone, kai kurie akcininkai galėjo neleistinai lengvai skolintis iš bankų kaip savininkai. Tą rodo „Landsbanki“ atvejis – net 2008 m. rugsėjo 30 d., kai buvo aišku, kad „Landsbanki“ neturi pakankamai užsienio valiutos savo įsipareigojimams užsienyje vykdyti, bankas suteikė 153 mln. EUR paskolą įmonei, kurios savininkas buvo Björgólfuras Thoras Björgólfssonas. Taip pat padaryta išvada, kad esama aiškių ženklų, jog visuose šiuose bankuose ribos tarp didžiausių akcininkų interesų ir banko interesų buvo neaiškios. Todėl didžiausiems akcininkams teikiamas dėmesys darė žalą kitiems akcininkams ir kreditoriams.

Rizikos koncentracija

| (19) | STK padarė išvadą, kad su neįprasto dydžio pagrindinių akcininkų pozicijos klausimu buvo susijusi nepakankamo bankų turto portfelių įvairinimo problema. STK laikėsi nuomonės, kad Europos taisyklės dėl didelės pozicijos buvo interpretuojamos siaurąja prasme (ypač akcininkų atžvilgiu), o bankai stengėsi išvengti šių taisyklių. |
| --- | --- |

(19)

STK padarė išvadą, kad su neįprasto dydžio pagrindinių akcininkų pozicijos klausimu buvo susijusi nepakankamo bankų turto portfelių įvairinimo problema. STK laikėsi nuomonės, kad Europos taisyklės dėl didelės pozicijos buvo interpretuojamos siaurąja prasme (ypač akcininkų atžvilgiu), o bankai stengėsi išvengti šių taisyklių.

Menkas nuosavas kapitalas

| (20) | Nors pranešimuose būdavo nurodoma, kad „Landsbanki“ (ir kitų dviejų didžiųjų bankų) kapitalo pakankamumo rodikliai visada buvo šiek tiek aukštesni už įstatymuose nustatytą minimumą, STK padarė išvadą, kad kapitalo pakankamumo rodikliai netiksliai atspindėjo finansinį bankų pajėgumą. Taip atsitiko dėl banko nuosavų akcijų pozicijų rizikos, kylančios dėl pirminių įkaitų ir išankstinių sandorių dėl akcijų. Pačios įmonės finansuojamas akcinis kapitalas, kurį STK vadina „menku nuosavu kapitalu“, sudarė daugiau kaip 25 % bankų kapitalo bazės (arba daugiau kaip 50 %, jei jis vertinamas lyginant su pagrindiniu kapitalo komponentu, t. y. nuosavu akcininkų kapitalu atėmus nematerialųjį turtą). Dar prisidėjo problemos, atsiradusios dėl rizikos, kuri kilo, nes bankai turėjo vieni kitų akcijų. 2008 m. viduryje tiesioginis bankų jų pačių akcijų finansavimas, taip pat kryžminis kitų dviejų bankų akcijų finansavimas sudarė maždaug 400 mlrd. ISK, t. y. apie 70 % pagrindinio kapitalo komponento. STK buvo tos nuomonės, kad nuosavo akcininkų kapitalo finansavimo mastas, skolinantis iš pačios sistemos, buvo toks, kad kilo grėsmė sistemos stabilumui. Bankai laikė didelį skaičių savų akcijų kaip savo skolinimo įkaitą, todėl akcijų kainoms krintant, jų paskolų portfelio kokybė smuko. Tai turėjo įtakos bankų veiklai ir dar labiau smukdė jų akcijų kainas. Reaguodami į tai (STK taip mano remdamasi turima informacija), bankai mėgino dirbtinai sukurti neįprastą savų akcijų paklausą. |
| --- | --- |

(20)

Nors pranešimuose būdavo nurodoma, kad „Landsbanki“ (ir kitų dviejų didžiųjų bankų) kapitalo pakankamumo rodikliai visada buvo šiek tiek aukštesni už įstatymuose nustatytą minimumą, STK padarė išvadą, kad kapitalo pakankamumo rodikliai netiksliai atspindėjo finansinį bankų pajėgumą. Taip atsitiko dėl banko nuosavų akcijų pozicijų rizikos, kylančios dėl pirminių įkaitų ir išankstinių sandorių dėl akcijų. Pačios įmonės finansuojamas akcinis kapitalas, kurį STK vadina „menku nuosavu kapitalu“, sudarė daugiau kaip 25 % bankų kapitalo bazės (arba daugiau kaip 50 %, jei jis vertinamas lyginant su pagrindiniu kapitalo komponentu, t. y. nuosavu akcininkų kapitalu atėmus nematerialųjį turtą). Dar prisidėjo problemos, atsiradusios dėl rizikos, kuri kilo, nes bankai turėjo vieni kitų akcijų. 2008 m. viduryje tiesioginis bankų jų pačių akcijų finansavimas, taip pat kryžminis kitų dviejų bankų akcijų finansavimas sudarė maždaug 400 mlrd. ISK, t. y. apie 70 % pagrindinio kapitalo komponento. STK buvo tos nuomonės, kad nuosavo akcininkų kapitalo finansavimo mastas, skolinantis iš pačios sistemos, buvo toks, kad kilo grėsmė sistemos stabilumui. Bankai laikė didelį skaičių savų akcijų kaip savo skolinimo įkaitą, todėl akcijų kainoms krintant, jų paskolų portfelio kokybė smuko. Tai turėjo įtakos bankų veiklai ir dar labiau smukdė jų akcijų kainas. Reaguodami į tai (STK taip mano remdamasi turima informacija), bankai mėgino dirbtinai sukurti neįprastą savų akcijų paklausą.

Bankų dydis

| (21) | 2001 m. trijų pagrindinių bankų balansų dydis (bendrai) buvo šiek tiek didesnis už metinio Islandijos bendrojo vidaus produkto (toliau – BVP) dydį. 2007 m. pabaigoje bankai jau buvo tapę tarptautiniais ir turėjo turto, kurio vertė devynis kartus viršijo Islandijos BVP. STK ataskaitoje pažymima, kad 2006 m. stebėtojai jau pranešdavo, jog bankų sistema viršijo ICB pajėgumą, ir abejojo, ar jis galėtų atlikti paskutinio skolintojo vaidmenį. 2007 m. pabaigoje Islandijos trumpalaikės skolos (daugiausia susidariusios dėl bankų finansavimo) buvo 15 kartų didesnės nei užsienio valiutos rezervai, užsienio indėliai trijuose bankuose taip pat buvo 8 kartus didesni nei užsienio valiutos rezervai. Indėlininkų ir investuotojų garantinis fondas turėjo minimalius išteklius, palyginti su banko indėliais, kuriuos jis turėjo užtikrinti. STK daro išvadą, kad dėl šių veiksnių Islandija tapo pažeidžiama prasidėjus masiniam indėlių atsiėmimui iš bankų. |
| --- | --- |

(21)

2001 m. trijų pagrindinių bankų balansų dydis (bendrai) buvo šiek tiek didesnis už metinio Islandijos bendrojo vidaus produkto (toliau – BVP) dydį. 2007 m. pabaigoje bankai jau buvo tapę tarptautiniais ir turėjo turto, kurio vertė devynis kartus viršijo Islandijos BVP. STK ataskaitoje pažymima, kad 2006 m. stebėtojai jau pranešdavo, jog bankų sistema viršijo ICB pajėgumą, ir abejojo, ar jis galėtų atlikti paskutinio skolintojo vaidmenį. 2007 m. pabaigoje Islandijos trumpalaikės skolos (daugiausia susidariusios dėl bankų finansavimo) buvo 15 kartų didesnės nei užsienio valiutos rezervai, užsienio indėliai trijuose bankuose taip pat buvo 8 kartus didesni nei užsienio valiutos rezervai. Indėlininkų ir investuotojų garantinis fondas turėjo minimalius išteklius, palyginti su banko indėliais, kuriuos jis turėjo užtikrinti. STK daro išvadą, kad dėl šių veiksnių Islandija tapo pažeidžiama prasidėjus masiniam indėlių atsiėmimui iš bankų.

Staigus bankų augimas, palyginti su reguliavimo ir finansine infrastruktūra

| (22) | STK padarė išvadą, kad atitinkamoms Islandijos priežiūros institucijoms trūko patikimumo, kuris būtinas, jei nėra paskutinio skolintojo, kuris turi pakankamai išteklių. Ataskaitoje daroma išvada, kad Finansų priežiūros institucijai (toliau – FPI) ir Islandijos centriniam bankui trūko kompetencijos ir patirties, kad jie būtų galėję reguliuoti bankus ekonomikos sunkmečiu, tačiau jie turėjo galimybę imtis veiksmų, kad sumažintų bankų patiriamos rizikos lygį. Pavyzdžiui, FPI vystėsi ne tokiu pat mastu kaip bankai, o kontrolės institucijos veikla atsiliko nuo sparčios bankų operacijų raidos. Ataskaitoje taip pat kritikuojama Vyriausybė ir daroma išvada, kad valdžios institucijos turėjo imtis veiksmų sumažinti galimą bankų poveikį ekonomikai – reikėjo sumažinti jų dydį arba pareikalauti, kad vienas ar daugiau bankų perkeltų savo būstinę į užsienį (9). |
| --- | --- |

(22)

STK padarė išvadą, kad atitinkamoms Islandijos priežiūros institucijoms trūko patikimumo, kuris būtinas, jei nėra paskutinio skolintojo, kuris turi pakankamai išteklių. Ataskaitoje daroma išvada, kad Finansų priežiūros institucijai (toliau – FPI) ir Islandijos centriniam bankui trūko kompetencijos ir patirties, kad jie būtų galėję reguliuoti bankus ekonomikos sunkmečiu, tačiau jie turėjo galimybę imtis veiksmų, kad sumažintų bankų patiriamos rizikos lygį. Pavyzdžiui, FPI vystėsi ne tokiu pat mastu kaip bankai, o kontrolės institucijos veikla atsiliko nuo sparčios bankų operacijų raidos. Ataskaitoje taip pat kritikuojama Vyriausybė ir daroma išvada, kad valdžios institucijos turėjo imtis veiksmų sumažinti galimą bankų poveikį ekonomikai – reikėjo sumažinti jų dydį arba pareikalauti, kad vienas ar daugiau bankų perkeltų savo būstinę į užsienį (9).

Visos Islandijos ekonomikos disbalansas ir per didelė plėtra

| (23) | STK ataskaitoje minimi įvykiai, susiję su platesniu ekonomikos kontekstu, kuris taip pat paveikė staigų bankų augimą ir prisidėjo prie nesubalansuoto dydžio ir finansinių paslaugų sektoriaus bei likusios ekonomikos dalies sąveikos. Ataskaitoje padaryta išvada, kad Vyriausybės politika (ypač fiskalinė) veikiausiai prisidėjo prie per didelės plėtros ir disbalanso ir kad ICB pinigų politika nebuvo pakankamai griežta. Islandijos būsto finansavimo fondo skolinimo taisyklių supaprastinimas ataskaitoje taip pat nurodomas kaip „viena didžiausių pinigų ir fiskalinio valdymo klaidų, padarytų laikotarpiu iki bankų žlugimo“ (10). Ataskaitoje taip pat kritiškai vertinamos tuometės itin lengvos bankų skolinimosi iš ICB sąlygos ir tai, kad ICB trumpalaikės garantuotos paskolos padidėjo nuo 30 mlrd. ISK 2005 m. rudenį iki 500 mlrd. ISK 2008 m. spalio pradžioje. |
| --- | --- |

(23)

STK ataskaitoje minimi įvykiai, susiję su platesniu ekonomikos kontekstu, kuris taip pat paveikė staigų bankų augimą ir prisidėjo prie nesubalansuoto dydžio ir finansinių paslaugų sektoriaus bei likusios ekonomikos dalies sąveikos. Ataskaitoje padaryta išvada, kad Vyriausybės politika (ypač fiskalinė) veikiausiai prisidėjo prie per didelės plėtros ir disbalanso ir kad ICB pinigų politika nebuvo pakankamai griežta. Islandijos būsto finansavimo fondo skolinimo taisyklių supaprastinimas ataskaitoje taip pat nurodomas kaip „viena didžiausių pinigų ir fiskalinio valdymo klaidų, padarytų laikotarpiu iki bankų žlugimo“ (10). Ataskaitoje taip pat kritiškai vertinamos tuometės itin lengvos bankų skolinimosi iš ICB sąlygos ir tai, kad ICB trumpalaikės garantuotos paskolos padidėjo nuo 30 mlrd. ISK 2005 m. rudenį iki 500 mlrd. ISK 2008 m. spalio pradžioje.

Islandijos krona, užsienio sąskaitų disbalansai ir CDS palūkanų normų skirtumai

| (24) | Ataskaitoje pažymima, kad 2006 m. Islandijos kronos vertė buvo netvariai aukšta, Islandijos einamųjų sąskaitų deficitas sudarė daugiau nei 16 % BVP, o įsipareigojimai užsienio valiuta atėmus turtą siekė beveik viso metinio BVP dydį. Buvo sudarytos sąlygos finansų krizei. 2007 m. pabaigoje kronos vertė jau mažėjo, o CDS palūkanų normų skirtumai Islandijoje ir bankuose eksponentiškai didėjo. |
| --- | --- |

(24)

Ataskaitoje pažymima, kad 2006 m. Islandijos kronos vertė buvo netvariai aukšta, Islandijos einamųjų sąskaitų deficitas sudarė daugiau nei 16 % BVP, o įsipareigojimai užsienio valiuta atėmus turtą siekė beveik viso metinio BVP dydį. Buvo sudarytos sąlygos finansų krizei. 2007 m. pabaigoje kronos vertė jau mažėjo, o CDS palūkanų normų skirtumai Islandijoje ir bankuose eksponentiškai didėjo.

2.3.   Priemonės, kurių imtasi bankų sektoriui rekonstruoti

| (25) | 2008 m. spalio mėn. žlugus trims didžiausiems komerciniams bankams (įskaitant „Landsbanki“), Islandijos valdžios institucijos susidūrė su precedento neturinčiu iššūkiu užtikrinti, kad bankai galėtų tęsti veiklą Islandijoje (11). Islandijos Vyriausybės vykdyta politika pirmiausia yra nustatyta Nepaprastosios padėties įstatyme (12), kurį Islandijos parlamentas priėmė 2008 m. spalio 6 d. Šiuo įstatymu FPI suteikiami nepaprastieji įgaliojimai perimti finansų įmonių kontrolę ir atitinkamai disponuoti jų turtu ir įsipareigojimais. Finansų ministras buvo įgaliotas Iždo vardu išmokėti lėšas naujoms finansų įmonėms steigti. Be to, pagal finansų įmonių bankroto procedūras indėlių reikalavimams būtų teikiama pirmenybė prieš kitus reikalavimus. Vyriausybė paskelbė, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai apsaugoti. |
| --- | --- |

(25)

2008 m. spalio mėn. žlugus trims didžiausiems komerciniams bankams (įskaitant „Landsbanki“), Islandijos valdžios institucijos susidūrė su precedento neturinčiu iššūkiu užtikrinti, kad bankai galėtų tęsti veiklą Islandijoje (11). Islandijos Vyriausybės vykdyta politika pirmiausia yra nustatyta Nepaprastosios padėties įstatyme (12), kurį Islandijos parlamentas priėmė 2008 m. spalio 6 d. Šiuo įstatymu FPI suteikiami nepaprastieji įgaliojimai perimti finansų įmonių kontrolę ir atitinkamai disponuoti jų turtu ir įsipareigojimais. Finansų ministras buvo įgaliotas Iždo vardu išmokėti lėšas naujoms finansų įmonėms steigti. Be to, pagal finansų įmonių bankroto procedūras indėlių reikalavimams būtų teikiama pirmenybė prieš kitus reikalavimus. Vyriausybė paskelbė, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai apsaugoti.

| (26) | Vykdant šią politiką iš pradžių pirmenybė teikiama pagrindinėms šalies bankų veiklos, mokėjimų ir atsiskaitymų sistemų funkcijoms užtikrinti. Bendradarbiaudama su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF), per pirmąsias savaites po žlugimo Islandijos Vyriausybė taip pat parengė ekonomikos programą, pagal kurią 2008 m. lapkričio 20 d. buvo patvirtintas Islandijos prašymas, kad fondas sudarytų dvejų metų rezervinį susitarimą, taip pat, kad TVF suteiktų 2,1 mlrd. USD paskolą, skirtą Islandijos valiutos atsargoms sustiprinti. Papildomas paskolas iki 3 mlrd. USD užtikrino kitos Šiaurės šalys bei kai kurie kiti prekybos partneriai. Iš TVF paskolos 827 milijonai USD buvo panaudoti iš karto, o likusi suma išmokėta aštuoniomis lygiomis dalimis atsižvelgiant į programos ketvirčių apžvalgas. |
| --- | --- |

(26)

Vykdant šią politiką iš pradžių pirmenybė teikiama pagrindinėms šalies bankų veiklos, mokėjimų ir atsiskaitymų sistemų funkcijoms užtikrinti. Bendradarbiaudama su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF), per pirmąsias savaites po žlugimo Islandijos Vyriausybė taip pat parengė ekonomikos programą, pagal kurią 2008 m. lapkričio 20 d. buvo patvirtintas Islandijos prašymas, kad fondas sudarytų dvejų metų rezervinį susitarimą, taip pat, kad TVF suteiktų 2,1 mlrd. USD paskolą, skirtą Islandijos valiutos atsargoms sustiprinti. Papildomas paskolas iki 3 mlrd. USD užtikrino kitos Šiaurės šalys bei kai kurie kiti prekybos partneriai. Iš TVF paskolos 827 milijonai USD buvo panaudoti iš karto, o likusi suma išmokėta aštuoniomis lygiomis dalimis atsižvelgiant į programos ketvirčių apžvalgas.

| (27) | TVF programa buvo plataus masto stabilizavimo programa, kurioje dėmesys sutelktas į tris svarbiausius tikslus. Pirmiausia siekta stabilizuoti kroną ir grąžinti pasitikėjimą ja, kad būtų suvaldyta neigiama krizės įtaka ekonomikai. Tarp panaudotų priemonių buvo ir įvestos kapitalo kontrolės priemonės, skirtos kapitalo nutekėjimui sustabdyti. Antra, programoje buvo numatyta išsami bankų restruktūrizavimo strategija, kurios galutinis tikslas – atkurti perspektyvią Islandijos finansų sistemą ir apsaugoti šalies tarptautinius finansinius santykius. Tarp antraeilių tikslų buvo ir siekis užtikrinti sąžiningą bankų turtų vertės nustatymą, padidinti turto susigrąžinimą ir stiprinti priežiūros praktiką. Trečia, šia programa siekta užtikrinti tvarius viešuosius finansus apribojant nuostolių suvisuomeninimą bankrutavusiuose bankuose ir įgyvendinti vidutinės trukmės finansų konsolidavimo planą. |
| --- | --- |

(27)

TVF programa buvo plataus masto stabilizavimo programa, kurioje dėmesys sutelktas į tris svarbiausius tikslus. Pirmiausia siekta stabilizuoti kroną ir grąžinti pasitikėjimą ja, kad būtų suvaldyta neigiama krizės įtaka ekonomikai. Tarp panaudotų priemonių buvo ir įvestos kapitalo kontrolės priemonės, skirtos kapitalo nutekėjimui sustabdyti. Antra, programoje buvo numatyta išsami bankų restruktūrizavimo strategija, kurios galutinis tikslas – atkurti perspektyvią Islandijos finansų sistemą ir apsaugoti šalies tarptautinius finansinius santykius. Tarp antraeilių tikslų buvo ir siekis užtikrinti sąžiningą bankų turtų vertės nustatymą, padidinti turto susigrąžinimą ir stiprinti priežiūros praktiką. Trečia, šia programa siekta užtikrinti tvarius viešuosius finansus apribojant nuostolių suvisuomeninimą bankrutavusiuose bankuose ir įgyvendinti vidutinės trukmės finansų konsolidavimo planą.

| (28) | Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad valdžios institucijų politikos galimybės yra ribotos dėl išskirtinių aplinkybių, susijusių su didelio masto bankų sistema ir su Iždo finansiniu pajėgumu. Todėl pasirinkti sprendimai daug kuo skyrėsi nuo priemonių, kurių ėmėsi kitų šalių Vyriausybės, jų šalims susidūrus su finansinio stabilumo grėsmėmis. |
| --- | --- |

(28)

Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad valdžios institucijų politikos galimybės yra ribotos dėl išskirtinių aplinkybių, susijusių su didelio masto bankų sistema ir su Iždo finansiniu pajėgumu. Todėl pasirinkti sprendimai daug kuo skyrėsi nuo priemonių, kurių ėmėsi kitų šalių Vyriausybės, jų šalims susidūrus su finansinio stabilumo grėsmėmis.

| (29) | Remiantis Nepaprastosios padėties įstatymu trys dideli komerciniai bankai „Glitnir Bank“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupthing Bank“ buvo padalyti į „senuosius“ ir „naujuosius“ bankus. Finansų ministras įsteigė tris akcines bendroves, kurios perėmė šalyje vykdomas buvusių bankų operacijas ir paskyrė jų direktorių valdybas. FPI perėmė buvusių bankų kontrolę ir paskyrė tikrąjį jų vidaus turtą ir įsipareigojimus (indėlius) naujiesiems bankams, kurie tęsė bankų operacijas Islandijoje. Buvusius bankus teko prižiūrėti atitinkamiems jų pertvarkymo komitetams. (13) Užsienio turtas ir įsipareigojimai buvo daugiausia paskirti buvusiems bankams, kuriems vėliau buvo pritaikytos likvidavimo procedūros ir galiausiai nutrauktos visos užsienio operacijos. (14) |
| --- | --- |

(29)

Remiantis Nepaprastosios padėties įstatymu trys dideli komerciniai bankai „Glitnir Bank“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupthing Bank“ buvo padalyti į „senuosius“ ir „naujuosius“ bankus. Finansų ministras įsteigė tris akcines bendroves, kurios perėmė šalyje vykdomas buvusių bankų operacijas ir paskyrė jų direktorių valdybas. FPI perėmė buvusių bankų kontrolę ir paskyrė tikrąjį jų vidaus turtą ir įsipareigojimus (indėlius) naujiesiems bankams, kurie tęsė bankų operacijas Islandijoje. Buvusius bankus teko prižiūrėti atitinkamiems jų pertvarkymo komitetams. (13) Užsienio turtas ir įsipareigojimai buvo daugiausia paskirti buvusiems bankams, kuriems vėliau buvo pritaikytos likvidavimo procedūros ir galiausiai nutrauktos visos užsienio operacijos. (14)

| (30) | 2008 m. lapkričio 14 d. trijų naujųjų bankų laikinuosiuose pradiniuose balansuose buvo apskaičiuota, kad bankų sudėtas bendras nuosavas kapitalas sudarytų 2 886 milijardus ISK, o valstybės suteikiamas kapitalas sudarytų 385 milijardus ISK. Visa apskaičiuota obligacijų, kurias naujieji bankai turėjo išleisti buvusių bankų naudai, kaip mokestį už įsipareigojimus viršijančio perduoto turto vertę, suma buvo 1 153 milijardai ISK. FPI paskyrė „Deloitte LLP“ vykdyti perduoto turto ir įsipareigojimų vertės įvertinimus. Šiame procese paaiškėjo, kad nepriklausomas vertinimas parodys ne nustatytas grynojo perduoto turto vertes, o įvertinimus tam tikrose ribose. Taip pat paaiškėjo, kad bankų kreditoriai nesutiko su vertinimo procesu, kuris, jų manymu, nėra nešališkas, ir skundėsi negalintys apginti savo interesų. Dėl šių komplikacijų buvo pakeista atsiskaitymo tarp buvusių ir naujųjų bankų politika. Šalys vadovautųsi ne nepriklausomo eksperto vertinimais, bet derybomis siektų susitarimų dėl grynojo perduoto turto vertės. |
| --- | --- |

(30)

2008 m. lapkričio 14 d. trijų naujųjų bankų laikinuosiuose pradiniuose balansuose buvo apskaičiuota, kad bankų sudėtas bendras nuosavas kapitalas sudarytų 2 886 milijardus ISK, o valstybės suteikiamas kapitalas sudarytų 385 milijardus ISK. Visa apskaičiuota obligacijų, kurias naujieji bankai turėjo išleisti buvusių bankų naudai, kaip mokestį už įsipareigojimus viršijančio perduoto turto vertę, suma buvo 1 153 milijardai ISK. FPI paskyrė „Deloitte LLP“ vykdyti perduoto turto ir įsipareigojimų vertės įvertinimus. Šiame procese paaiškėjo, kad nepriklausomas vertinimas parodys ne nustatytas grynojo perduoto turto vertes, o įvertinimus tam tikrose ribose. Taip pat paaiškėjo, kad bankų kreditoriai nesutiko su vertinimo procesu, kuris, jų manymu, nėra nešališkas, ir skundėsi negalintys apginti savo interesų. Dėl šių komplikacijų buvo pakeista atsiskaitymo tarp buvusių ir naujųjų bankų politika. Šalys vadovautųsi ne nepriklausomo eksperto vertinimais, bet derybomis siektų susitarimų dėl grynojo perduoto turto vertės.

| (31) | Buvo aišku, kad šalims būtų sudėtinga susitarti dėl vertinimų, nes jie akivaizdžiai priklausė nuo daugelio prielaidų, dėl kurių šalys veikiausiai nesutartų. Valstybė norėjo susitarti dėl bazinių įvertinimų, kurie suteiktų tvirtą pagrindą pradiniam naujų bankų kapitalizavimui. Turto, viršijančio bazinius įvertinimus, kainų rodiklius būtų galima priskirti kreditoriams sąlyginių obligacijų forma arba bankų rizikos kapitalo vertės padidėjimo forma, nes derybų metu paaiškėjo, kad „Glitnir“ ir „Kaupthing“ pertvarkymų komitetai ir dauguma jų kreditorių norėtų įsigyti naujųjų bankų turto ir tokiu būdu jie galėtų pasipelnyti iš galimai padidėsiančių perduoto turto verčių. |
| --- | --- |

(31)

Buvo aišku, kad šalims būtų sudėtinga susitarti dėl vertinimų, nes jie akivaizdžiai priklausė nuo daugelio prielaidų, dėl kurių šalys veikiausiai nesutartų. Valstybė norėjo susitarti dėl bazinių įvertinimų, kurie suteiktų tvirtą pagrindą pradiniam naujų bankų kapitalizavimui. Turto, viršijančio bazinius įvertinimus, kainų rodiklius būtų galima priskirti kreditoriams sąlyginių obligacijų forma arba bankų rizikos kapitalo vertės padidėjimo forma, nes derybų metu paaiškėjo, kad „Glitnir“ ir „Kaupthing“ pertvarkymų komitetai ir dauguma jų kreditorių norėtų įsigyti naujųjų bankų turto ir tokiu būdu jie galėtų pasipelnyti iš galimai padidėsiančių perduoto turto verčių.

| (32) | Visas trijų naujų bankų kapitalizavimas ir susitarimų su buvusių bankų kreditoriais dėl būdų, kuriais bus gauta ir sumokėta kompensacija už grynojo turto perdavimą naujiesiems bankams, projekto metmenys buvo paskelbti 2009 m. liepos 20 d. Dviejų naujųjų bankų atžvilgiu „New Glitnir“ (vėliau pavadintas „Íslandsbanki“) ir „New Kaupthing“ (vėliau pavadintas „Arion Bank“), taip pat buvo numatytos sąlyginės sutartys, kad senieji bankai pasirašys didžiąją dalį kapitalo dalių naujuosiuose bankuose. |
| --- | --- |

(32)

Visas trijų naujų bankų kapitalizavimas ir susitarimų su buvusių bankų kreditoriais dėl būdų, kuriais bus gauta ir sumokėta kompensacija už grynojo turto perdavimą naujiesiems bankams, projekto metmenys buvo paskelbti 2009 m. liepos 20 d. Dviejų naujųjų bankų atžvilgiu „New Glitnir“ (vėliau pavadintas „Íslandsbanki“) ir „New Kaupthing“ (vėliau pavadintas „Arion Bank“), taip pat buvo numatytos sąlyginės sutartys, kad senieji bankai pasirašys didžiąją dalį kapitalo dalių naujuosiuose bankuose.

| (33) | Remdamiesi susitarimo projekto metmenimis, buvusių bankų pertvarkymo komitetai nusprendė 2009 m. spalio mėn. („Glitnir“) ir 2009 m. gruodžio mėn. („Kaupthing Bank“ ir „Landsbanki Islands“) pasinaudoti galimybėmis, dėl kurių susitarta, ir pasirašyti naujųjų bankų akcijas. 2009 m. gruodžio 18 d. Vyriausybė pranešė, kad banko rekonstrukcija įvykdyta ir kad, viena vertus, sudaryti susitarimai su Islandijos valdžios institucijomis ir naujaisiais bankais, o kita vertus, su „Glitnir Bank“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupthing Bank“ pertvarkymo komitetais jų kreditorių vardu. Šiuose susitarimuose buvo susitarta dėl atsiskaitymų, susijusių su turtu, kuris buvo perduotas iš buvusių bankų naujiesiems, ir kad naujieji bankai bus visiškai finansuojami. |
| --- | --- |

(33)

Remdamiesi susitarimo projekto metmenimis, buvusių bankų pertvarkymo komitetai nusprendė 2009 m. spalio mėn. („Glitnir“) ir 2009 m. gruodžio mėn. („Kaupthing Bank“ ir „Landsbanki Islands“) pasinaudoti galimybėmis, dėl kurių susitarta, ir pasirašyti naujųjų bankų akcijas. 2009 m. gruodžio 18 d. Vyriausybė pranešė, kad banko rekonstrukcija įvykdyta ir kad, viena vertus, sudaryti susitarimai su Islandijos valdžios institucijomis ir naujaisiais bankais, o kita vertus, su „Glitnir Bank“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupthing Bank“ pertvarkymo komitetais jų kreditorių vardu. Šiuose susitarimuose buvo susitarta dėl atsiskaitymų, susijusių su turtu, kuris buvo perduotas iš buvusių bankų naujiesiems, ir kad naujieji bankai bus visiškai finansuojami.

| (34) | Iždo įnašas į naujųjų bankų nuosavą kapitalą buvo labai sumažintas nuo pradžioje numatytų 385 mlrd. ISK iki 135 mlrd. ISK rizikos kapitalo forma, o dviejų iš trijų bankų atveju („Islandsbanki“ ir „Arion Bank“) – maždaug 55 milijardais ISK antrojo lygio kapitalo subordinuotųjų paskolų forma, arba iš viso 190 mlrd. ISK. Be to, Iždas suteikė „Íslandsbanki“ ir „Arion Bank“ tam tikras likvidumo priemones. Buvusių bankų naujiesiems bankams suteiktas rizikos kapitalas iš viso sudarė maždaug 156 milijardus ISK. Todėl visas naujų bankų kapitalizavimas sudarė maždaug 346 milijardus ISK. Taigi, sutartyse vietoje visiškos trijų bankų nuosavybės teisės buvo numatyta, kad valstybės turtas bus sumažintas maždaug iki 5 % „Íslandsbanki“ atžvilgiu, 13 % – „Arion Bank“ atžvilgiu ir 81 % – „Landsbankinn“ atžvilgiu. |
| --- | --- |

(34)

Iždo įnašas į naujųjų bankų nuosavą kapitalą buvo labai sumažintas nuo pradžioje numatytų 385 mlrd. ISK iki 135 mlrd. ISK rizikos kapitalo forma, o dviejų iš trijų bankų atveju („Islandsbanki“ ir „Arion Bank“) – maždaug 55 milijardais ISK antrojo lygio kapitalo subordinuotųjų paskolų forma, arba iš viso 190 mlrd. ISK. Be to, Iždas suteikė „Íslandsbanki“ ir „Arion Bank“ tam tikras likvidumo priemones. Buvusių bankų naujiesiems bankams suteiktas rizikos kapitalas iš viso sudarė maždaug 156 milijardus ISK. Todėl visas naujų bankų kapitalizavimas sudarė maždaug 346 milijardus ISK. Taigi, sutartyse vietoje visiškos trijų bankų nuosavybės teisės buvo numatyta, kad valstybės turtas bus sumažintas maždaug iki 5 % „Íslandsbanki“ atžvilgiu, 13 % – „Arion Bank“ atžvilgiu ir 81 % – „Landsbankinn“ atžvilgiu.

| (35) | Nors šis buvusių bankų kreditorių įvykdytas dviejų iš trijų bankų perėmimas išsprendė didžiausius finansų sektoriaus pertvarkymo klausimus ir padėjo tvirtesnį kapitalo pagrindą naujiesiems bankams, liko daug spręstinų silpnų vietų. Nuo 2009 m. rudens bankai daugiausia pastangų skiria vidaus klausimams spręsti, bendrai savo veiklos strategijai formuoti ir ypač paskolų portfeliams, kurie kelia didžiausią riziką jų operacijoms ir ilgalaikiam gyvybingumui, restruktūrizuoti. Restruktūrizavimo procesas buvo sudėtingas dėl įvairių komplikuojančių veiksnių, įskaitant Aukščiausiojo Teismo sprendimus dėl Islandijos kronomis suteiktų, bet indeksuotų pagal užsienio valiutas paskolų neteisėtumo. Su „Landsbankinn“ susiję jo restruktūrizavimo kausimai aptariami toliau. |
| --- | --- |

(35)

Nors šis buvusių bankų kreditorių įvykdytas dviejų iš trijų bankų perėmimas išsprendė didžiausius finansų sektoriaus pertvarkymo klausimus ir padėjo tvirtesnį kapitalo pagrindą naujiesiems bankams, liko daug spręstinų silpnų vietų. Nuo 2009 m. rudens bankai daugiausia pastangų skiria vidaus klausimams spręsti, bendrai savo veiklos strategijai formuoti ir ypač paskolų portfeliams, kurie kelia didžiausią riziką jų operacijoms ir ilgalaikiam gyvybingumui, restruktūrizuoti. Restruktūrizavimo procesas buvo sudėtingas dėl įvairių komplikuojančių veiksnių, įskaitant Aukščiausiojo Teismo sprendimus dėl Islandijos kronomis suteiktų, bet indeksuotų pagal užsienio valiutas paskolų neteisėtumo. Su „Landsbankinn“ susiję jo restruktūrizavimo kausimai aptariami toliau.

2.4.   Makroekonominė aplinka

| (36) | Po 2008 m. spalio mėn. įvykusio bankų žlugimo prasidėjo dideli ekonominiai neramumai. Islandijos finansų sistemos sunkumus didino žlugęs pasitikėjimas jos valiuta. Krona gerokai nuvertėjo per pirmąjį 2008 m. ketvirtį ir dar kartą rudenį, prieš ir po trijų komercinių bankų žlugimo. Nors 2008 m. rudenį buvo pritaikytos kapitalo kontrolės priemonės, valiutos kurso svyravimas tęsėsi 2009 m. (15) Ši maišatis sukėlė didelę Islandijos ekonomikos recesiją, ir 2009 m. BVP sumažėjo 6,8 %, o 2010 m. – 4 %. |
| --- | --- |

(36)

Po 2008 m. spalio mėn. įvykusio bankų žlugimo prasidėjo dideli ekonominiai neramumai. Islandijos finansų sistemos sunkumus didino žlugęs pasitikėjimas jos valiuta. Krona gerokai nuvertėjo per pirmąjį 2008 m. ketvirtį ir dar kartą rudenį, prieš ir po trijų komercinių bankų žlugimo. Nors 2008 m. rudenį buvo pritaikytos kapitalo kontrolės priemonės, valiutos kurso svyravimas tęsėsi 2009 m. (15) Ši maišatis sukėlė didelę Islandijos ekonomikos recesiją, ir 2009 m. BVP sumažėjo 6,8 %, o 2010 m. – 4 %.

| (37) | Dėl ekonominės krizės, be kita ko, staigiai išaugo nedarbas nuo 1,6 % 2008 m. iki 8 % 2009 m., padidėjo infliacija ir sumažėjo realusis darbo užmokestis. Be to, labai išaugo bendrovių ir namų ūkių skola bei neveiksnių paskolų dalis bankų paskolų portfeliuose, taip pat finansinius sunkumus patiriančių įmonių, kurias perėmė naujieji bankai, skaičius. Didelės fiskalinės bankų sistemos restruktūrizavimo sąnaudos taip pat lėmė didelį fiskalinio deficito ir viešojo sektoriaus skolos augimą. |
| --- | --- |

(37)

Dėl ekonominės krizės, be kita ko, staigiai išaugo nedarbas nuo 1,6 % 2008 m. iki 8 % 2009 m., padidėjo infliacija ir sumažėjo realusis darbo užmokestis. Be to, labai išaugo bendrovių ir namų ūkių skola bei neveiksnių paskolų dalis bankų paskolų portfeliuose, taip pat finansinius sunkumus patiriančių įmonių, kurias perėmė naujieji bankai, skaičius. Didelės fiskalinės bankų sistemos restruktūrizavimo sąnaudos taip pat lėmė didelį fiskalinio deficito ir viešojo sektoriaus skolos augimą.

| (38) | Islandijos statistikos institucijos pateikti preliminarūs duomenys po gilios recesijos parodė 2011 m. antroje pusėje įvykusius pokyčius, o BVP augimas visus metus sudarė 3,1 %, palyginti su praėjusiais metais. |
| --- | --- |

(38)

Islandijos statistikos institucijos pateikti preliminarūs duomenys po gilios recesijos parodė 2011 m. antroje pusėje įvykusius pokyčius, o BVP augimas visus metus sudarė 3,1 %, palyginti su praėjusiais metais.

| (39) | Per praėjusius metus ekonomika augo daugiausia dėl padidėjusios vidaus paklausos, ypač dėl 4 % išaugusio asmeninio namų ūkių vartojimo. Prisidėjo ir augantis uždarbis bei socialinės išmokos, taip pat kai kurios politikos iniciatyvos, kurių buvo imtasi norint palengvinti namų ūkių skolos mokėjimo naštą, įskaitant laikiną palūkanų subsidiją, paskolų mokėjimo įšaldymą ir ankstyvą privačių pensijų santaupų grąžinimą. Preliminarūs 2011 m. duomenys taip pat rodo lėtai augantį investavimą, tačiau jis kyla nuo itin žemo lygio (16), o pastaruosius trejus metus valstybės vartojimo lygis išliko mažas. |
| --- | --- |

(39)

Per praėjusius metus ekonomika augo daugiausia dėl padidėjusios vidaus paklausos, ypač dėl 4 % išaugusio asmeninio namų ūkių vartojimo. Prisidėjo ir augantis uždarbis bei socialinės išmokos, taip pat kai kurios politikos iniciatyvos, kurių buvo imtasi norint palengvinti namų ūkių skolos mokėjimo naštą, įskaitant laikiną palūkanų subsidiją, paskolų mokėjimo įšaldymą ir ankstyvą privačių pensijų santaupų grąžinimą. Preliminarūs 2011 m. duomenys taip pat rodo lėtai augantį investavimą, tačiau jis kyla nuo itin žemo lygio (16), o pastaruosius trejus metus valstybės vartojimo lygis išliko mažas.

| (40) | Bendrieji makroekonomikos duomenys susiję su dar svarbesniais sektoriaus skirtumais. Žlugo ne tik finansų sektorius, bet ir labai susitraukė statybų ir daugelis kitų šalies gamybos ir paslaugų sektorių. Kita vertus, augo kai kurie eksporto sektoriai. Prasidėjus ekonomikos krizei, eksporto pajamos išaugo dėl žemo kronos kurso ir gana stabilių jūros ir aliuminio produktų kainų užsienio valiuta, taip pat padidėjo pajamos iš turizmo ir kitų paslaugų eksporto. Tuo pat metu labai smuko importo lygis, ir 2010 m. tai lėmė laikiną maždaug 10 % BVP prekybos balanso (17) perviršį. Tačiau 2011 m. padidėjus vidaus paklausai, importas vėl išaugo, ir tai lėmė mažesnį 8,2 % BVP prekybos balansą. |
| --- | --- |

(40)

Bendrieji makroekonomikos duomenys susiję su dar svarbesniais sektoriaus skirtumais. Žlugo ne tik finansų sektorius, bet ir labai susitraukė statybų ir daugelis kitų šalies gamybos ir paslaugų sektorių. Kita vertus, augo kai kurie eksporto sektoriai. Prasidėjus ekonomikos krizei, eksporto pajamos išaugo dėl žemo kronos kurso ir gana stabilių jūros ir aliuminio produktų kainų užsienio valiuta, taip pat padidėjo pajamos iš turizmo ir kitų paslaugų eksporto. Tuo pat metu labai smuko importo lygis, ir 2010 m. tai lėmė laikiną maždaug 10 % BVP prekybos balanso (17) perviršį. Tačiau 2011 m. padidėjus vidaus paklausai, importas vėl išaugo, ir tai lėmė mažesnį 8,2 % BVP prekybos balansą.

| (41) | Islandijos statistikos institucijos 2012–2017 m. prognozės rodo, kad laipsniškas ekonomikos atsigavimas tęsis ir 2012 m. sudarys 2,6 %. Panašaus augimo lygio tikimasi visą prognozuojamą laikotarpį. Tačiau šioje prognozėje yra keletas neaiškumų. Planuojamos didelio masto pramonės investicijos dar gali būti atidėtos. Islandijos prekybos sąlygas neigiamai paveiktų užsitęsusi recesija pagrindinėse prekybos šalyse, o tai reikštų mažesnį augimo tempą Islandijoje. Lėčiau, nei tikėtasi, mažinama namų ūkių ir įmonių skolos našta ir toliau ribos vidaus paklausą bei ekonomikos augimo perspektyvas. Augimui taip pat gali kliudyti nuolatinis kainų nestabilumas, susijęs su valiutos kurso svyravimu kapitalo kontrolės priemonių panaikinimo kontekste. |
| --- | --- |

(41)

Islandijos statistikos institucijos 2012–2017 m. prognozės rodo, kad laipsniškas ekonomikos atsigavimas tęsis ir 2012 m. sudarys 2,6 %. Panašaus augimo lygio tikimasi visą prognozuojamą laikotarpį. Tačiau šioje prognozėje yra keletas neaiškumų. Planuojamos didelio masto pramonės investicijos dar gali būti atidėtos. Islandijos prekybos sąlygas neigiamai paveiktų užsitęsusi recesija pagrindinėse prekybos šalyse, o tai reikštų mažesnį augimo tempą Islandijoje. Lėčiau, nei tikėtasi, mažinama namų ūkių ir įmonių skolos našta ir toliau ribos vidaus paklausą bei ekonomikos augimo perspektyvas. Augimui taip pat gali kliudyti nuolatinis kainų nestabilumas, susijęs su valiutos kurso svyravimu kapitalo kontrolės priemonių panaikinimo kontekste.

2.5.   Finansų priežiūra ir reguliavimo sistemos gerinimas

| (42) | FPI, atlikusi pradinį darbą, susijusį su naujųjų bankų įsteigimu ir iš buvusių bankų perkelto grynojo turto vertės įvertinimu, 2009 m. pavasarį atliko naujųjų bankų ir jų verslo planų, finansinių pajėgumų ir kapitalo reikalavimų vadinamuosiuose užbaigimo projektuose auditą. Jis buvo atliktas padedant tarptautinei vadybos konsultavimo įmonei „Oliver Wyman“. |
| --- | --- |

(42)

FPI, atlikusi pradinį darbą, susijusį su naujųjų bankų įsteigimu ir iš buvusių bankų perkelto grynojo turto vertės įvertinimu, 2009 m. pavasarį atliko naujųjų bankų ir jų verslo planų, finansinių pajėgumų ir kapitalo reikalavimų vadinamuosiuose užbaigimo projektuose auditą. Jis buvo atliktas padedant tarptautinei vadybos konsultavimo įmonei „Oliver Wyman“.

| (43) | Užbaigusi pirmiau aprašytą procesą FPI suteikė bankams veiklos licencijas, kurioms taikomos įvairios sąlygos. Atsižvelgiant į turto portfelių kokybę ir numatomą ekonomikos padėties netikrumą, manyta esant reikalinga nustatyti trims bankams aukštesnius kapitalo reikalavimus nei įstatymuose numatytas minimumas. Todėl FPI trims bankams nustatė 16 % būtinąjį kapitalo pakankamumo rodiklį, iš jų 12 % būtinąjį kapitalo pakankamumo rodiklį pirmojo lygio kapitalui. Reikalavimai taikyti ne trumpiau kaip 3 metus, jei FPI peržiūrėjusi nenuspręstų kitaip. Taip pat buvo nustatytos likvidumo sąlygos, pagal kurias reikalauta, kad turimos likvidžios lėšos bet kuriuo metu sudarytų ne mažiau kaip 20 % indėlių. Pinigai arba pinigų ekvivalentai turi sudaryti ne mažiau kaip 5 % indėlių. Be to, nustatyti kitų klausimų reikalavimai, kaip antai paskolų portfelių restruktūrizavimo, rizikos įvertinimo, bendrojo valdymo ir nuosavybės. FPI įvedė lyginamuosius kapitalo reikalavimus, susijusius su kitomis finansų įmonėmis. |
| --- | --- |

(43)

Užbaigusi pirmiau aprašytą procesą FPI suteikė bankams veiklos licencijas, kurioms taikomos įvairios sąlygos. Atsižvelgiant į turto portfelių kokybę ir numatomą ekonomikos padėties netikrumą, manyta esant reikalinga nustatyti trims bankams aukštesnius kapitalo reikalavimus nei įstatymuose numatytas minimumas. Todėl FPI trims bankams nustatė 16 % būtinąjį kapitalo pakankamumo rodiklį, iš jų 12 % būtinąjį kapitalo pakankamumo rodiklį pirmojo lygio kapitalui. Reikalavimai taikyti ne trumpiau kaip 3 metus, jei FPI peržiūrėjusi nenuspręstų kitaip. Taip pat buvo nustatytos likvidumo sąlygos, pagal kurias reikalauta, kad turimos likvidžios lėšos bet kuriuo metu sudarytų ne mažiau kaip 20 % indėlių. Pinigai arba pinigų ekvivalentai turi sudaryti ne mažiau kaip 5 % indėlių. Be to, nustatyti kitų klausimų reikalavimai, kaip antai paskolų portfelių restruktūrizavimo, rizikos įvertinimo, bendrojo valdymo ir nuosavybės. FPI įvedė lyginamuosius kapitalo reikalavimus, susijusius su kitomis finansų įmonėmis.

| (44) | Ekonomikos stabilizavimo programoje, kuri buvo sudaryta konsultuojantis su TVF, buvo numatyta visos finansinių paslaugų reguliavimo sistemos peržiūra ir priežiūra, siekiant pagerinti apsaugą nuo ateityje galimų finansų krizių. Vyriausybė pakvietė buvusį Suomijos FPI generalinį direktorių Kaarlo Jännäri atlikti esamos reguliavimo sistemos ir priežiūros praktikos įvertinimą. Tarp K. Jännäri pateiktų pagerinimo pasiūlymų buvo siūlymas sukurti Nacionalinį kredito registrą prie FPI, siekiant sumažinti kreditų riziką sistemoje. Jo ataskaitoje taip pat siūlyta nustatyti griežtesnes taisykles ir praktikas, susijusias su didelėmis pozicijomis ir skolinimu, taip pat vykdyti daugiau patikrinimų vietoje, kad būtų galima patvirtinti ne vietoje vykdomos priežiūros duomenis ir ataskaitas, ypač susijusias su kredito rizika, likvidumo rizika ir užsienio valiutų rizika. Taip pat buvo rekomenduojama peržiūrėti ir pagerinti indėlių garantijos sistemą, atidžiai sekant įvykius Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(44)

Ekonomikos stabilizavimo programoje, kuri buvo sudaryta konsultuojantis su TVF, buvo numatyta visos finansinių paslaugų reguliavimo sistemos peržiūra ir priežiūra, siekiant pagerinti apsaugą nuo ateityje galimų finansų krizių. Vyriausybė pakvietė buvusį Suomijos FPI generalinį direktorių Kaarlo Jännäri atlikti esamos reguliavimo sistemos ir priežiūros praktikos įvertinimą. Tarp K. Jännäri pateiktų pagerinimo pasiūlymų buvo siūlymas sukurti Nacionalinį kredito registrą prie FPI, siekiant sumažinti kreditų riziką sistemoje. Jo ataskaitoje taip pat siūlyta nustatyti griežtesnes taisykles ir praktikas, susijusias su didelėmis pozicijomis ir skolinimu, taip pat vykdyti daugiau patikrinimų vietoje, kad būtų galima patvirtinti ne vietoje vykdomos priežiūros duomenis ir ataskaitas, ypač susijusias su kredito rizika, likvidumo rizika ir užsienio valiutų rizika. Taip pat buvo rekomenduojama peržiūrėti ir pagerinti indėlių garantijos sistemą, atidžiai sekant įvykius Europos Sąjungoje.

| (45) | Tada Vyriausybė pateikė Islandijos parlamentui įstatymo projektą, kuris buvo priimtas ir įsigaliojo 2010 m. liepos 1 d. kaip Įstatymas Nr. 75/2010. Naujuoju įstatymu buvo padaryta daug Finansų įmonių įstatymo pakeitimų. Vėliau buvo padaryta keletas kitų finansų įmonių įstatymo bei finansinių paslaugų reguliavimo ir priežiūros pakeitimų. Šie reguliavimo pakeitimai plačiau aptarti priede. |
| --- | --- |

(45)

Tada Vyriausybė pateikė Islandijos parlamentui įstatymo projektą, kuris buvo priimtas ir įsigaliojo 2010 m. liepos 1 d. kaip Įstatymas Nr. 75/2010. Naujuoju įstatymu buvo padaryta daug Finansų įmonių įstatymo pakeitimų. Vėliau buvo padaryta keletas kitų finansų įmonių įstatymo bei finansinių paslaugų reguliavimo ir priežiūros pakeitimų. Šie reguliavimo pakeitimai plačiau aptarti priede.

2.6.   Svarbiausi ateities iššūkiai (18)

| (46) | Nepaisant didelių pasiekimų pertvarkant finansų sektorių, Islandija vis dar jaučia 2008 m. rudenį ištikusios finansų ir valiutos krizės atgarsius. Finansų krizė atskleidė įvairias finansų sistemos ydas ir trūkumus, kuriuos būtina spręsti, jei norima susigrąžinti visuomenės pasitikėjimą. Akivaizdu, kad Islandija, kaip ir daugelis kitų sunkią finansų krizę išgyvenusių šalių, susiduria su įvairiais iššūkiais mėgindama pakeisti finansinių paslaugų teisinę ir veiklos aplinką, kad ateityje būtų sudaryta parama perspektyviai ir veiksmingai finansų sistemai ir kaip galima labiau sumažėtų kitų smūgių pasikartojimo sistemoje pavojus. |
| --- | --- |

(46)

Nepaisant didelių pasiekimų pertvarkant finansų sektorių, Islandija vis dar jaučia 2008 m. rudenį ištikusios finansų ir valiutos krizės atgarsius. Finansų krizė atskleidė įvairias finansų sistemos ydas ir trūkumus, kuriuos būtina spręsti, jei norima susigrąžinti visuomenės pasitikėjimą. Akivaizdu, kad Islandija, kaip ir daugelis kitų sunkią finansų krizę išgyvenusių šalių, susiduria su įvairiais iššūkiais mėgindama pakeisti finansinių paslaugų teisinę ir veiklos aplinką, kad ateityje būtų sudaryta parama perspektyviai ir veiksmingai finansų sistemai ir kaip galima labiau sumažėtų kitų smūgių pasikartojimo sistemoje pavojus.

| (47) | Tiesioginiai iššūkiai, kuriuos šiuo metu patiria Islandijos finansų įmonės, yra susiję su aplinkybe, kad bankai dirba saugioje aplinkoje, kurioje taikomos kapitalo kontrolės priemonės ir teikiamos visapusės indėlių garantijos. Bankai dabar turi pasirengti veikti mažiau apsaugotoje aplinkoje, kai kapitalo kontrolės priemonės bus panaikintos ir indėlių garantijoms vėl bus taikoma atitinkamose ES ir EEE direktyvose nustatyta tvarka (19). Islandijos valdžios institucijos pabrėžia, kad šiuo klausimu nustatant naujas taisykles privaloma imtis ypatingų atsargumo priemonių. |
| --- | --- |

(47)

Tiesioginiai iššūkiai, kuriuos šiuo metu patiria Islandijos finansų įmonės, yra susiję su aplinkybe, kad bankai dirba saugioje aplinkoje, kurioje taikomos kapitalo kontrolės priemonės ir teikiamos visapusės indėlių garantijos. Bankai dabar turi pasirengti veikti mažiau apsaugotoje aplinkoje, kai kapitalo kontrolės priemonės bus panaikintos ir indėlių garantijoms vėl bus taikoma atitinkamose ES ir EEE direktyvose nustatyta tvarka (19). Islandijos valdžios institucijos pabrėžia, kad šiuo klausimu nustatant naujas taisykles privaloma imtis ypatingų atsargumo priemonių.

| (48) | Kitas didelis iššūkis yra būtinybė dar labiau pritaikyti teisinę ir reguliavimo sistemą tvirtai ir veiksmingai finansų sistemai paremti, ši nuostata taip pat atitinka EEE ir tarptautinių teisės aktų pakeitimus. (20) |
| --- | --- |

(48)

Kitas didelis iššūkis yra būtinybė dar labiau pritaikyti teisinę ir reguliavimo sistemą tvirtai ir veiksmingai finansų sistemai paremti, ši nuostata taip pat atitinka EEE ir tarptautinių teisės aktų pakeitimus. (20)

2.7.   Konkurencijos padėtis Islandijos finansų sektoriuje

| (49) | Pastaruoju metu iš Islandijos valdžios institucijų (21) gauta informacija rodo, kad po bankų žlugimo iš esmės pasikeitė konkurencija finansų rinkoje. Finansų įmonių skaičius sumažėjo, o keletas taupomųjų ir komercinių bankų bei specializuotų skolintojų yra likviduojami arba sujungti su kitomis įmonėmis (22). Finansų įmonių skaičius toliau mažėja, neseniai – 2011 m. kovo mėn. – susijungė „Landsbankinn“ ir „SpKef“, 2011 m. gruodžio mėn. – „Islandsbanki“ ir „Byr“, taip pat numatomas „Landsbankinn“ ir „Svarfdaelir“ taupomojo banko susijungimas, kurį 2012 m. birželio 20 d.„SpSv“ sprendimu patvirtino Institucija. Mažėjant finansų įmonių skaičiui ir didesniems bankams perimant uždaromų bankų indėlius, koncentracija vidaus rinkoje padidėjo. Kita vertus, bendras naujų bankų skaičius EEE finansų rinkose yra kur kas mažesnis, nei jų pirmtakų, nes tarptautinės bankų operacijos buvo nutrauktos. |
| --- | --- |

(49)

Pastaruoju metu iš Islandijos valdžios institucijų (21) gauta informacija rodo, kad po bankų žlugimo iš esmės pasikeitė konkurencija finansų rinkoje. Finansų įmonių skaičius sumažėjo, o keletas taupomųjų ir komercinių bankų bei specializuotų skolintojų yra likviduojami arba sujungti su kitomis įmonėmis (22). Finansų įmonių skaičius toliau mažėja, neseniai – 2011 m. kovo mėn. – susijungė „Landsbankinn“ ir „SpKef“, 2011 m. gruodžio mėn. – „Islandsbanki“ ir „Byr“, taip pat numatomas „Landsbankinn“ ir „Svarfdaelir“ taupomojo banko susijungimas, kurį 2012 m. birželio 20 d.„SpSv“ sprendimu patvirtino Institucija. Mažėjant finansų įmonių skaičiui ir didesniems bankams perimant uždaromų bankų indėlius, koncentracija vidaus rinkoje padidėjo. Kita vertus, bendras naujų bankų skaičius EEE finansų rinkose yra kur kas mažesnis, nei jų pirmtakų, nes tarptautinės bankų operacijos buvo nutrauktos.

| (50) | Be to, vidaus rinka labai susitraukė išnykus arba labai sumenkus kai kuriems rinkos segmentams. Beveik išnykus akcijų rinkai ir įdiegus kapitalo kontrolės priemones sumažėjo operacijos akcijų ir valiutų rinkose, todėl investavimo galimybės tapo ribotos. Esant žemiausiam istoriniu požiūriu investicijų į ekonomiką lygiui ir bendrai aukštam namų ūkių ir įmonių įsiskolinimo lygiui, kredito poreikis yra žemas. Po žlugimo bankai daugiausia pastangų deda vidaus problemoms spręsti ir stengiasi restruktūrizuoti savo paskolų portfelius, taip pat restruktūrizuoti kai kuriuos didžiausius savo verslo klientus. |
| --- | --- |

(50)

Be to, vidaus rinka labai susitraukė išnykus arba labai sumenkus kai kuriems rinkos segmentams. Beveik išnykus akcijų rinkai ir įdiegus kapitalo kontrolės priemones sumažėjo operacijos akcijų ir valiutų rinkose, todėl investavimo galimybės tapo ribotos. Esant žemiausiam istoriniu požiūriu investicijų į ekonomiką lygiui ir bendrai aukštam namų ūkių ir įmonių įsiskolinimo lygiui, kredito poreikis yra žemas. Po žlugimo bankai daugiausia pastangų deda vidaus problemoms spręsti ir stengiasi restruktūrizuoti savo paskolų portfelius, taip pat restruktūrizuoti kai kuriuos didžiausius savo verslo klientus.

| (51) | Iki finansų krizės taupomųjų bankų rinkoje bendrai turimi indėliai sudarė maždaug 20–25 %. Dabar ši dalis sumažėjo iki maždaug 2–4 %. Rinkos dalis, kurią prarado taupomieji bankai ir komerciniai bankai išėję iš rinkos, atiteko trims didžiausiems komerciniams bankams „Arion Bank“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbankinn“. Visi trys didieji bankai dabar užima maždaug 90–95 % rinkos vietoje ankstesnių 60–75 %, o „Landsbankinn“ rinkos dalis šiose ribose yra didžiausia. Be 10 regioninių taupomųjų bankų, šiuo metu užimančių maždaug 2–4 % rinkos, vienintelis kitas rinkos dalyvis yra restruktūrizuotas „MP“ bankas (23), kurio užimama rinkos dalis sudaro 1–5 %. |
| --- | --- |

(51)

Iki finansų krizės taupomųjų bankų rinkoje bendrai turimi indėliai sudarė maždaug 20–25 %. Dabar ši dalis sumažėjo iki maždaug 2–4 %. Rinkos dalis, kurią prarado taupomieji bankai ir komerciniai bankai išėję iš rinkos, atiteko trims didžiausiems komerciniams bankams „Arion Bank“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbankinn“. Visi trys didieji bankai dabar užima maždaug 90–95 % rinkos vietoje ankstesnių 60–75 %, o „Landsbankinn“ rinkos dalis šiose ribose yra didžiausia. Be 10 regioninių taupomųjų bankų, šiuo metu užimančių maždaug 2–4 % rinkos, vienintelis kitas rinkos dalyvis yra restruktūrizuotas „MP“ bankas (23), kurio užimama rinkos dalis sudaro 1–5 %.

| (52) | Tad Islandijos finansų rinka yra aiškiai oligopolinė ir trys didžiausios įmonės kartu galėtų užimti dominuojančią padėtį rinkoje. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, esama didelių kliūčių norint įžengti į Islandijos bankų rinką. Tai kenkia konkurencijai. Esama kai kurių kliūčių vartotojams pakeisti banką. Islandijos valdžios institucijos taip pat pripažino, kad valiutų kursų rizika, susijusi su menka ir neprekiaujama Islandijos valiuta krona, dar labiau apribojo konkurenciją ir atbaidė užsienio bankus ir įmones, norinčius įžengti į Islandijos rinką. |
| --- | --- |

(52)

Tad Islandijos finansų rinka yra aiškiai oligopolinė ir trys didžiausios įmonės kartu galėtų užimti dominuojančią padėtį rinkoje. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, esama didelių kliūčių norint įžengti į Islandijos bankų rinką. Tai kenkia konkurencijai. Esama kai kurių kliūčių vartotojams pakeisti banką. Islandijos valdžios institucijos taip pat pripažino, kad valiutų kursų rizika, susijusi su menka ir neprekiaujama Islandijos valiuta krona, dar labiau apribojo konkurenciją ir atbaidė užsienio bankus ir įmones, norinčius įžengti į Islandijos rinką.

| (53) | Islandijos konkurencijos institucija pastaruoju metu didžiausią dėmesį skyrė konkrečiam klausimui, susijusiam su bankų operacijų IT infrastruktūra ir jų bendradarbiavimu šiuo atžvilgiu. Tai susiję su finansų įstaigoms bendrai priklausančiu IT paslaugų teikėju „Reiknistofa bankanna“ (Islandijos bankų duomenų centras, „RB“). Vertinant šį atvejį šis klausimas yra svarbus, ir jį kartu su kitais klausimais aptarė Institucija, Islandijos valdžios institucijos ir bankai. |
| --- | --- |

(53)

Islandijos konkurencijos institucija pastaruoju metu didžiausią dėmesį skyrė konkrečiam klausimui, susijusiam su bankų operacijų IT infrastruktūra ir jų bendradarbiavimu šiuo atžvilgiu. Tai susiję su finansų įstaigoms bendrai priklausančiu IT paslaugų teikėju „Reiknistofa bankanna“ (Islandijos bankų duomenų centras, „RB“). Vertinant šį atvejį šis klausimas yra svarbus, ir jį kartu su kitais klausimais aptarė Institucija, Islandijos valdžios institucijos ir bankai.

| (54) | „RB“ bendrai priklauso trims pagrindiniams Islandijos bankams, dviem taupomiesiems bankams, Islandijos taupomųjų bankų asociacijai ir trims pagrindiniams Islandijos mokėjimo kortelių tvarkytojams. „Landsbankinn“ priklauso 36,84 % „RB“ akcijų, „Íslandsbanki“ priklauso 29,48 %, o „Arion Bank“ – 18,7 %. Taigi trims komerciniams bankams bendrai priklauso 85,02 % „RB“ akcijų. „RB“ klientai yra savininkai, Islandijos centrinis bankas ir kitos finansų įstaigos, taip pat Vyriausybės bei valstybinės įmonės. Bankai šioje srityje daug bendradarbiauja, nes „RB“ yra sukūręs tarpuskaitos ir atsiskaitymo sistemą Islandijoje. Jis taip pat teikia keletą esminių bankininkystės priemonių, kurios skirtos daugeliui nuomininkų ir jomis naudojasi dauguma Islandijos bankų. Be to, „RB“ tvarko elektroninių sąskaitų faktūrų ir elektroninio mokėjimo sistemą, skirtą įmonėms ir vartotojams. |
| --- | --- |

(54)

„RB“ bendrai priklauso trims pagrindiniams Islandijos bankams, dviem taupomiesiems bankams, Islandijos taupomųjų bankų asociacijai ir trims pagrindiniams Islandijos mokėjimo kortelių tvarkytojams. „Landsbankinn“ priklauso 36,84 % „RB“ akcijų, „Íslandsbanki“ priklauso 29,48 %, o „Arion Bank“ – 18,7 %. Taigi trims komerciniams bankams bendrai priklauso 85,02 % „RB“ akcijų. „RB“ klientai yra savininkai, Islandijos centrinis bankas ir kitos finansų įstaigos, taip pat Vyriausybės bei valstybinės įmonės. Bankai šioje srityje daug bendradarbiauja, nes „RB“ yra sukūręs tarpuskaitos ir atsiskaitymo sistemą Islandijoje. Jis taip pat teikia keletą esminių bankininkystės priemonių, kurios skirtos daugeliui nuomininkų ir jomis naudojasi dauguma Islandijos bankų. Be to, „RB“ tvarko elektroninių sąskaitų faktūrų ir elektroninio mokėjimo sistemą, skirtą įmonėms ir vartotojams.

| (55) | Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, dėl 2008 m. įvykusio žlugimo mažesni bankai ir taupomieji bankai tapo ypač pažeidžiami. Mažesnėms finansų įmonėms šios reikalingos IT paslaugos buvo itin svarbios, nes jas galima vertinti kaip vieną iš kliūčių naujiems rinkos dalyviams įžengti į rinką. Didesnėms finansų įmonėms IT paslaugų platformą daugiausia suteikia „RB“, o taupomiesiems bankams ir mažesniems rinkos dalyviams ją suteikia „Teris“. Pastaraisiais metais uždarius daug mažų finansų įmonių „Teris“ neteko didelės dalies pajamų, todėl 2012 m. sausio mėn. ši įmonė pardavė „RB“ kai kurias savo IT priemones. Pasak „RB“ ir „Teris“, šiuo sandoriu, inter alia, siekta užtikrinti IT paslaugų teikimo mažesnėms finansų įmonėms tęstinumą. |
| --- | --- |

(55)

Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, dėl 2008 m. įvykusio žlugimo mažesni bankai ir taupomieji bankai tapo ypač pažeidžiami. Mažesnėms finansų įmonėms šios reikalingos IT paslaugos buvo itin svarbios, nes jas galima vertinti kaip vieną iš kliūčių naujiems rinkos dalyviams įžengti į rinką. Didesnėms finansų įmonėms IT paslaugų platformą daugiausia suteikia „RB“, o taupomiesiems bankams ir mažesniems rinkos dalyviams ją suteikia „Teris“. Pastaraisiais metais uždarius daug mažų finansų įmonių „Teris“ neteko didelės dalies pajamų, todėl 2012 m. sausio mėn. ši įmonė pardavė „RB“ kai kurias savo IT priemones. Pasak „RB“ ir „Teris“, šiuo sandoriu, inter alia, siekta užtikrinti IT paslaugų teikimo mažesnėms finansų įmonėms tęstinumą.

| (56) | Islandijos konkurencijos institucija tyrė du atvejus, susijusius su „RB“. Pirma, ar bendrą nuosavybę ir bankų bendradarbiavimą su kitomis finansų įmonėmis „RB“ forume reikėtų laikyti draudimo dėl ribojamosios veiklos pagal Islandijos konkurencijos įstatymo 10 straipsnį pažeidimu. Antra, „RB“ įvykdyto pagrindinio „Teris“ turto pirkimo suderinamumas vertinamas pagal to paties įstatymo nuostatas, taikomas įmonių sujungimui. Tačiau 2012 m. gegužės mėn. šie du klausimai buvo išspręsti, viena vertus, sudarius „RB“ ir jo savininkų susitarimą, kita vertus, su Islandijos konkurencijos institucija. (24) |
| --- | --- |

(56)

Islandijos konkurencijos institucija tyrė du atvejus, susijusius su „RB“. Pirma, ar bendrą nuosavybę ir bankų bendradarbiavimą su kitomis finansų įmonėmis „RB“ forume reikėtų laikyti draudimo dėl ribojamosios veiklos pagal Islandijos konkurencijos įstatymo 10 straipsnį pažeidimu. Antra, „RB“ įvykdyto pagrindinio „Teris“ turto pirkimo suderinamumas vertinamas pagal to paties įstatymo nuostatas, taikomas įmonių sujungimui. Tačiau 2012 m. gegužės mėn. šie du klausimai buvo išspręsti, viena vertus, sudarius „RB“ ir jo savininkų susitarimą, kita vertus, su Islandijos konkurencijos institucija. (24)

| (57) | Be pirmiau minėtų susirūpinimą keliančių klausimų, tiesiogiai susijusių su Islandijos finansų rinka, Islandijos konkurencijos institucija ypač pabrėžė būtinybę nedelsiant užbaigti veikiančių įmonių (25) pardavimą ir restruktūrizavimą. Daugelį veikiančių įmonių perėmė bankai (būdami šių įmonių kreditoriais) dėl per didelio įsiskolinimo po 2008 m. ekonomikos žlugimo. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, gali kilti interesų konfliktas, jei bankai tuo pat metu teiktų finansines paslaugas įmonėms ir savo įmonėms. Islandijos konkurencijos institucijos nuomone, tiesioginė ir netiesioginė bankų nuosavybė( (26)) yra labiausiai paplitusi ir pavojingiausia konkurencijos problema po finansų krizės, nes ji turi įtakos beveik visoms Islandijos įmonėms ir pramonei. Islandijos konkurencijos institucijos nuomone, greičiau restruktūrizavus įmones pagerėtų konkurencija finansų rinkoje. Jei bankams, kurie dalyvauja restruktūrizuojant savo verslo klientus, taikomi reikalavimai pateikti pranešimą pagal nacionalines įmonių susijungimo kontrolės nuostatas, tokiu atveju Islandijos konkurencijos institucija dažnai nustato sąlygas bankų nuosavybei. Tačiau rasti visapusį šios problemos sprendimą sudėtinga, nes ji iš esmės susijusi su dideliu Islandijos verslo sektoriaus įsiskolinimu. |
| --- | --- |

(57)

Be pirmiau minėtų susirūpinimą keliančių klausimų, tiesiogiai susijusių su Islandijos finansų rinka, Islandijos konkurencijos institucija ypač pabrėžė būtinybę nedelsiant užbaigti veikiančių įmonių (25) pardavimą ir restruktūrizavimą. Daugelį veikiančių įmonių perėmė bankai (būdami šių įmonių kreditoriais) dėl per didelio įsiskolinimo po 2008 m. ekonomikos žlugimo. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, gali kilti interesų konfliktas, jei bankai tuo pat metu teiktų finansines paslaugas įmonėms ir savo įmonėms. Islandijos konkurencijos institucijos nuomone, tiesioginė ir netiesioginė bankų nuosavybė( (26)) yra labiausiai paplitusi ir pavojingiausia konkurencijos problema po finansų krizės, nes ji turi įtakos beveik visoms Islandijos įmonėms ir pramonei. Islandijos konkurencijos institucijos nuomone, greičiau restruktūrizavus įmones pagerėtų konkurencija finansų rinkoje. Jei bankams, kurie dalyvauja restruktūrizuojant savo verslo klientus, taikomi reikalavimai pateikti pranešimą pagal nacionalines įmonių susijungimo kontrolės nuostatas, tokiu atveju Islandijos konkurencijos institucija dažnai nustato sąlygas bankų nuosavybei. Tačiau rasti visapusį šios problemos sprendimą sudėtinga, nes ji iš esmės susijusi su dideliu Islandijos verslo sektoriaus įsiskolinimu.

| (58) | Savo pasiūlyme Institucijai visi trys komerciniai bankai („Arion Bank“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbankinn“) išreiškė nuomonę, kad jokių didelių konkurencijos sąlygų pasikeitimų, kurie turėtų kelti susirūpinimą, Islandijos finansų rinkoje neįvyko nuo 2008 m. rudens. Veiksminga konkurencija rinkoje vyko be jokių matomų trijų didžiausių dalyvių slaptų susitarimų. Tirdama rinkos konkurencijos sąlygas, Islandijos konkurencijos institucija neatsižvelgė į tam tikrus esminius veiksnius, pvz., kad užsienio bankai nuo seno ir vis dar aktyviai konkuruoja su Islandijos bankais dėl finansinių paslaugų teikimo didžiausiems klientams, pvz., eksportą vykdančioms įmonėms (žuvininkystės įmonėms, daug energijos vartojančioms pramonės šakoms ir kt.), taip pat dėl paslaugų, reikalingų valstybės ir savivaldybių veiklai vykdyti. |
| --- | --- |

(58)

Savo pasiūlyme Institucijai visi trys komerciniai bankai („Arion Bank“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbankinn“) išreiškė nuomonę, kad jokių didelių konkurencijos sąlygų pasikeitimų, kurie turėtų kelti susirūpinimą, Islandijos finansų rinkoje neįvyko nuo 2008 m. rudens. Veiksminga konkurencija rinkoje vyko be jokių matomų trijų didžiausių dalyvių slaptų susitarimų. Tirdama rinkos konkurencijos sąlygas, Islandijos konkurencijos institucija neatsižvelgė į tam tikrus esminius veiksnius, pvz., kad užsienio bankai nuo seno ir vis dar aktyviai konkuruoja su Islandijos bankais dėl finansinių paslaugų teikimo didžiausiems klientams, pvz., eksportą vykdančioms įmonėms (žuvininkystės įmonėms, daug energijos vartojančioms pramonės šakoms ir kt.), taip pat dėl paslaugų, reikalingų valstybės ir savivaldybių veiklai vykdyti.

| (59) | Tačiau šis požiūris prieštarauja Islandijos valdžios institucijų pasiūlyme išreikštai nuomonei, kuri išdėstyta pirmiau minėtoje ekonomikos reikalų ministro ataskaitoje Islandijos parlamentui, ir Islandijos konkurencijos institucijos nuomonei. Be to, kaip išdėstyta toliau, nepaisant kai kurių išlygų, susijusių su konkurencijos sąlygų analize, „Landsbankinn“ nusprendė priimti tam tikrus įsipareigojimus riboti konkurencijos iškreipimą, susijusį su konkrečiomis pagalbos priemonėmis. Šie įsipareigojimai nurodyti priede. |
| --- | --- |

(59)

Tačiau šis požiūris prieštarauja Islandijos valdžios institucijų pasiūlyme išreikštai nuomonei, kuri išdėstyta pirmiau minėtoje ekonomikos reikalų ministro ataskaitoje Islandijos parlamentui, ir Islandijos konkurencijos institucijos nuomonei. Be to, kaip išdėstyta toliau, nepaisant kai kurių išlygų, susijusių su konkurencijos sąlygų analize, „Landsbankinn“ nusprendė priimti tam tikrus įsipareigojimus riboti konkurencijos iškreipimą, susijusį su konkrečiomis pagalbos priemonėmis. Šie įsipareigojimai nurodyti priede.

3.   PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

3.1.   Pagalbos gavėjas

| (60) | Kaip aprašyta pirmiau, „Landsbanki“ žlugo 2008 m. kartu su kitais dviem dideliais Islandijos komerciniais bankais – „Glitnir“ ir „Kaupthing“. Norėdamos užtikrinti šalies bankų sektoriaus veiklos tęstinumą, Islandijos valdžios institucijos ėmėsi tam tikrų priemonių, ir, norėdamos atstatyti (buvusio) „Landsbanki“ veiklą, įkūrė ir kapitalizavo „New Landsbanki“ (dabar pervadintas „Landsbankinn“), kaip išsamiai aprašyta toliau. |
| --- | --- |

(60)

Kaip aprašyta pirmiau, „Landsbanki“ žlugo 2008 m. kartu su kitais dviem dideliais Islandijos komerciniais bankais – „Glitnir“ ir „Kaupthing“. Norėdamos užtikrinti šalies bankų sektoriaus veiklos tęstinumą, Islandijos valdžios institucijos ėmėsi tam tikrų priemonių, ir, norėdamos atstatyti (buvusio) „Landsbanki“ veiklą, įkūrė ir kapitalizavo „New Landsbanki“ (dabar pervadintas „Landsbankinn“), kaip išsamiai aprašyta toliau.

3.1.1.   „Landsbanki“

| (61) | Iki 2008 m. finansų krizės „Landsbanki“ buvo antras pagal dydį Islandijos bankas. 2008 m. antrojo ketvirčio pabaigoje jo balansas sudarė 3 970 mlrd. ISK, o jo pelnas iki mokesčių per pirmąją tų metų pusę buvo 31 milijardas ISK. Paskelbta banko verslo strategija (27) siekta padaryti iš vietos komercinio banko, veikiančio tik Islandijoje, į banką, kuris vykdytų „labai pelningą įmonių ir investicijų banko veiklą nuo Islandijos iki Europos ir vakaruose už Atlanto vandenyno“. 2000 m. „Landsbanki“ pradėjo veiklą užsienyje įsigijęs 70 % „Heritable Bank“ turto Londone ir per paskesnius metus labai augo įsigydamas ir kurdamas filialus užsienyje. Iki žlugimo bankas turėjo 7 pagrindines patronuojamąsias įmones Jungtinėje Karalystėje, Airijoje, Liuksemburge, Prancūzijoje, Vokietijoje ir pačioje Islandijoje. Jis taip pat turėjo filialus Jungtinėje Karalystėje (kurie dar turėjo biurus Nyderlanduose, Vokietijoje ir JAV), Kanadoje, Norvegijoje ir Suomijoje bei pardavimo biurą Honkonge. |
| --- | --- |

(61)

Iki 2008 m. finansų krizės „Landsbanki“ buvo antras pagal dydį Islandijos bankas. 2008 m. antrojo ketvirčio pabaigoje jo balansas sudarė 3 970 mlrd. ISK, o jo pelnas iki mokesčių per pirmąją tų metų pusę buvo 31 milijardas ISK. Paskelbta banko verslo strategija (27) siekta padaryti iš vietos komercinio banko, veikiančio tik Islandijoje, į banką, kuris vykdytų „labai pelningą įmonių ir investicijų banko veiklą nuo Islandijos iki Europos ir vakaruose už Atlanto vandenyno“. 2000 m. „Landsbanki“ pradėjo veiklą užsienyje įsigijęs 70 % „Heritable Bank“ turto Londone ir per paskesnius metus labai augo įsigydamas ir kurdamas filialus užsienyje. Iki žlugimo bankas turėjo 7 pagrindines patronuojamąsias įmones Jungtinėje Karalystėje, Airijoje, Liuksemburge, Prancūzijoje, Vokietijoje ir pačioje Islandijoje. Jis taip pat turėjo filialus Jungtinėje Karalystėje (kurie dar turėjo biurus Nyderlanduose, Vokietijoje ir JAV), Kanadoje, Norvegijoje ir Suomijoje bei pardavimo biurą Honkonge.

3.1.2.   „Landsbankinn“

| (62) | „Landsbanki“ veiklos perėmėjas „Landsbankinn“ yra universalus bankas, teikiantis didelį finansinių paslaugų paketą asmenims, namų ūkiams, bendrovėms ir profesionaliems investuotojams Islandijoje. „Landsbankinn“ yra didžiausias Islandijos bankas. 2011 m. pabaigoje visas turtas sudarė 1 135 milijardus ISK, ir jame dirba 1 142 darbuotojai. Pagal restruktūrizavimo planą „Landsbankinn“ daugiausia veikia toliau nurodytose srityse. |
| --- | --- |

(62)

„Landsbanki“ veiklos perėmėjas „Landsbankinn“ yra universalus bankas, teikiantis didelį finansinių paslaugų paketą asmenims, namų ūkiams, bendrovėms ir profesionaliems investuotojams Islandijoje. „Landsbankinn“ yra didžiausias Islandijos bankas. 2011 m. pabaigoje visas turtas sudarė 1 135 milijardus ISK, ir jame dirba 1 142 darbuotojai. Pagal restruktūrizavimo planą „Landsbankinn“ daugiausia veikia toliau nurodytose srityse.

3.1.2.1.   Mažmeninė bankininkystė

| (63) | Mažmeninės bankininkystės skyrius tvarko visas bendras paslaugas, kurios teikiamos asmenims, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Šis banko skyrius yra didžiausias, jame dirba 520 darbuotojų, 410 iš jų dirba įvairiuose padaliniuose. Remiantis Islandijos valdžios institucijų pateikta informacija, „Landsbankinn“ užimama rinkos dalis mažmeniniame sektoriuje sudaro [> 25] %. |
| --- | --- |

(63)

Mažmeninės bankininkystės skyrius tvarko visas bendras paslaugas, kurios teikiamos asmenims, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Šis banko skyrius yra didžiausias, jame dirba 520 darbuotojų, 410 iš jų dirba įvairiuose padaliniuose. Remiantis Islandijos valdžios institucijų pateikta informacija, „Landsbankinn“ užimama rinkos dalis mažmeniniame sektoriuje sudaro [> 25] %.

3.1.2.2.   Korporacinė bankininkystė

| (64) | Korporacinė bankininkystė susijusi su įmonėmis ir savivaldybėmis bei didesniais finansavimo projektais. Trys korporacinės bankininkystės skyriaus padaliniai sprendžia skolinimo klausimus: Pramonės, prekybos ir paslaugų, žvejybos ir jūros produktų, statybos ir bendrojo kredito valdymo. Skyriuje dirba 40 darbuotojų. Remiantis Islandijos valdžios institucijų pateikta informacija, „Landsbankinn“ užimama rinkos dalis rinkos segmente sudaro [> 30] %. |
| --- | --- |

(64)

Korporacinė bankininkystė susijusi su įmonėmis ir savivaldybėmis bei didesniais finansavimo projektais. Trys korporacinės bankininkystės skyriaus padaliniai sprendžia skolinimo klausimus: Pramonės, prekybos ir paslaugų, žvejybos ir jūros produktų, statybos ir bendrojo kredito valdymo. Skyriuje dirba 40 darbuotojų. Remiantis Islandijos valdžios institucijų pateikta informacija, „Landsbankinn“ užimama rinkos dalis rinkos segmente sudaro [> 30] %.

3.1.2.3.   Rinkos, iždas ir turto valdymas

| (65) | Iždas prižiūri banko likvidumą ir finansavimą, valdo rinkos riziką, užsienio valiutos rinkos formavimą („FX“), pinigų rinką ir į biržos prekybos sąrašus įtrauktus vertybinius popierius. Rinkų skyrius tvarko užsienio valiutos pardavimus ir obligacijomis turimų vertybinių popierių maklerių paslaugas, turtą ir išvestines finansines priemones profesionaliems klientams. |
| --- | --- |

(65)

Iždas prižiūri banko likvidumą ir finansavimą, valdo rinkos riziką, užsienio valiutos rinkos formavimą („FX“), pinigų rinką ir į biržos prekybos sąrašus įtrauktus vertybinius popierius. Rinkų skyrius tvarko užsienio valiutos pardavimus ir obligacijomis turimų vertybinių popierių maklerių paslaugas, turtą ir išvestines finansines priemones profesionaliems klientams.

| (66) | Turto valdymą sudaro trys mažesni skyriai, t. y. trečiųjų šalių turto valdymas, privati bankininkystė ir konsultavimo finansų klausimais paslaugos. |
| --- | --- |

(66)

Turto valdymą sudaro trys mažesni skyriai, t. y. trečiųjų šalių turto valdymas, privati bankininkystė ir konsultavimo finansų klausimais paslaugos.

3.2.   Buvusių ir naujųjų bankų palyginimas

| (67) | Islandijos valdžios institucijos pateikė jau padarytų pagrindinių pakeitimų apžvalgą, kurią Institucija laiko svarbia jai atliekant dabartinį vertinimą. |
| --- | --- |

(67)

Islandijos valdžios institucijos pateikė jau padarytų pagrindinių pakeitimų apžvalgą, kurią Institucija laiko svarbia jai atliekant dabartinį vertinimą.

| (68) | Kaip nurodyta pirmiau, „Landsbanki“ verslo strategija buvo susijusi su tarptautine verslo plėtra, ir svarbiausia, ko bankas siekė nuo 2004 m. – augti tarptautinėse investicinės ir korporacinės bankininkystės rinkose, o didžiausią dėmesį skirti paslaugoms, kurios teikiamos mažosioms ir vidutinėms įmonėms. 2005 m. Londone atidarytas filialas iš pradžių daugiausia dėmesio skyrė finansinio sverto finansavimui ir turtu grindžiamoms paskoloms. Vėliau Kanadoje, Suomijoje ir Norvegijoje atidaryti filialai ir pardavimo biuras Honkonge iš pradžių daugiausia dėmesio skyrė turtu pagrįstam skolinimui ir prekybos finansams. Šia strategija (28) siekta įvairinti paskolų portfelį konkrečiose šalyse ir sektoriuose. Dėl šios strategijos skolinimas ne Islandijos įmonėms sudarė dar didesnę banko operacijų dalį. Beveik pusė iš 2 644„Landsbanki“ ir jo patronuojamųjų įmonių darbuotojų 2008 m. rugsėjo mėn. dirbo už Islandijos ribų.

  1 schema


  Turto pasiskirstymas regionuose per 2008 m. pirmąjį ir antrąjį ketvirčius |
| --- | --- |

(68)

Kaip nurodyta pirmiau, „Landsbanki“ verslo strategija buvo susijusi su tarptautine verslo plėtra, ir svarbiausia, ko bankas siekė nuo 2004 m. – augti tarptautinėse investicinės ir korporacinės bankininkystės rinkose, o didžiausią dėmesį skirti paslaugoms, kurios teikiamos mažosioms ir vidutinėms įmonėms. 2005 m. Londone atidarytas filialas iš pradžių daugiausia dėmesio skyrė finansinio sverto finansavimui ir turtu grindžiamoms paskoloms. Vėliau Kanadoje, Suomijoje ir Norvegijoje atidaryti filialai ir pardavimo biuras Honkonge iš pradžių daugiausia dėmesio skyrė turtu pagrįstam skolinimui ir prekybos finansams. Šia strategija (28) siekta įvairinti paskolų portfelį konkrečiose šalyse ir sektoriuose. Dėl šios strategijos skolinimas ne Islandijos įmonėms sudarė dar didesnę banko operacijų dalį. Beveik pusė iš 2 644„Landsbanki“ ir jo patronuojamųjų įmonių darbuotojų 2008 m. rugsėjo mėn. dirbo už Islandijos ribų.

1 schema

Turto pasiskirstymas regionuose per 2008 m. pirmąjį ir antrąjį ketvirčius

| (69) | Analizuojant geografiniu požiūriu, 54 % viso turto (iš 3 970 mlrd. ISK per 2008 m. pirmąjį ir antrąjį ketvirčius), kaip nurodyta pirmiau schemoje, buvo už Islandijos ribų. Be to, 41 % 2008 m. pirmąją pusę gautų pajamų buvo gauta Islandijoje, 34 % – Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje, 6 % – Liuksemburge ir 15 % – kitose vietovėse. |
| --- | --- |

(69)

Analizuojant geografiniu požiūriu, 54 % viso turto (iš 3 970 mlrd. ISK per 2008 m. pirmąjį ir antrąjį ketvirčius), kaip nurodyta pirmiau schemoje, buvo už Islandijos ribų. Be to, 41 % 2008 m. pirmąją pusę gautų pajamų buvo gauta Islandijoje, 34 % – Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje, 6 % – Liuksemburge ir 15 % – kitose vietovėse.

| (70) | Toliau pateiktoje schemoje matyti, kad per pirmąją 2008 m. pusę (naujausi turimi banko duomenys) didžiausioji „Landsbanki“ ikimokestinio pelno dalis – 31 milijardas ISK – buvo gauta iš investicinės bankininkystės ir korporacinės bankininkystės. Vėlesniais metais po banko privatizavimo (2002 m.) mažmeninės bankininkystės pelno iki mokesčių dalis stabiliai mažėjo.

  2 schema


  Turto pasiskirstymas verslo segmentuose per 2008 m. pirmąjį ir antrąjį ketvirčius |
| --- | --- |

(70)

Toliau pateiktoje schemoje matyti, kad per pirmąją 2008 m. pusę (naujausi turimi banko duomenys) didžiausioji „Landsbanki“ ikimokestinio pelno dalis – 31 milijardas ISK – buvo gauta iš investicinės bankininkystės ir korporacinės bankininkystės. Vėlesniais metais po banko privatizavimo (2002 m.) mažmeninės bankininkystės pelno iki mokesčių dalis stabiliai mažėjo.

2 schema

Turto pasiskirstymas verslo segmentuose per 2008 m. pirmąjį ir antrąjį ketvirčius

| (71) | Naujasis „Landsbankinn“ bankas visą dėmesį skiria veiklai Islandijoje. Jis neorientuotas į tarptautines rinkas, kaip jo pirmtakas, ir kitaip nei „Landsbanki“, kuris grindė augimą įvairaus finansavimo deriniu ir labai priklausė nuo pasaulyje parduodamų neužtikrintųjų obligacijų, priklauso daugiausia nuo indėlių kaip finansavimo bazės. Tai riboja „Landsbankinn“ galimybę augti. |
| --- | --- |

(71)

Naujasis „Landsbankinn“ bankas visą dėmesį skiria veiklai Islandijoje. Jis neorientuotas į tarptautines rinkas, kaip jo pirmtakas, ir kitaip nei „Landsbanki“, kuris grindė augimą įvairaus finansavimo deriniu ir labai priklausė nuo pasaulyje parduodamų neužtikrintųjų obligacijų, priklauso daugiausia nuo indėlių kaip finansavimo bazės. Tai riboja „Landsbankinn“ galimybę augti.

| (72) | Be to, padalijus užsienio ir šalies turtą, labai sumažėjo „Landsbankinn“ balanso dydis, palyginti su „Landsbanki“:

  1 lentelė


  „Landsbanki“ („LBI“) ir „Landsbankinn“ balansas








  „LBI“ ir „Landsbankinn“ balanso palyginimas (mln. ISK) | 2008 6 30 | 2008 10 9 |
| --- | --- | --- | --- |
| Paskolos ir išankstiniai mokėjimai klientams | 2 571 470 | 655 725 |
| Paskolos ir išankstiniai mokėjimai finansų įstaigoms | 337 003 | 5 291 |

(72)

Be to, padalijus užsienio ir šalies turtą, labai sumažėjo „Landsbankinn“ balanso dydis, palyginti su „Landsbanki“:

1 lentelė

„Landsbanki“ („LBI“) ir „Landsbankinn“ balansas

„LBI“ ir „Landsbankinn“ balanso palyginimas (mln. ISK)

2008 6 30

2008 10 9

Paskolos ir išankstiniai mokėjimai klientams

2 571 470

655 725

Paskolos ir išankstiniai mokėjimai finansų įstaigoms

337 003

5 291

| (73) | Kaip nurodyta pirmiau dviejuose svarbiausiuose turto punktuose, pradinis „Landsbankinn“ balansas sudarė tik apie 25 % „Landsbanki“ balanso 2008 m. birželio 30 d. 2011 m. pabaigoje „Landsbankinn“ visas turtas sudarė 1 135 milijardus ISK. |
| --- | --- |

(73)

Kaip nurodyta pirmiau dviejuose svarbiausiuose turto punktuose, pradinis „Landsbankinn“ balansas sudarė tik apie 25 % „Landsbanki“ balanso 2008 m. birželio 30 d. 2011 m. pabaigoje „Landsbankinn“ visas turtas sudarė 1 135 milijardus ISK.

| (74) | Kalbant apie darbuotojus – jų sumažėjo daugiau kaip 55 % (nuo 2 644 iki 1 142). |
| --- | --- |

(74)

Kalbant apie darbuotojus – jų sumažėjo daugiau kaip 55 % (nuo 2 644 iki 1 142).

3.3.   Nacionalinis pagalbos priemonių teisinis pagrindas

| — | Įstatymas Nr. 125/2008 dėl leidimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt., bendrai vadinamas Nepaprastosios padėties įstatymu. |
| --- | --- |

—

Įstatymas Nr. 125/2008 dėl leidimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt., bendrai vadinamas Nepaprastosios padėties įstatymu.

| (75) | Nepaprastosios padėties įstatymu FPI buvo suteiktas įgaliojimas įsikišti „esant nepaprastoms sąlygoms“ ir prisiimti finansų įstaigų akcininkų susirinkimų ir valdybų susirinkimų įgaliojimus bei priimti sprendimus dėl disponavimo jų turtu ir įpareigojimais. FPI taip pat buvo suteikti įgaliojimai skirti akcininkų susirinkimų įgaliojimus turinčius pertvarkymų komitetus finansų įmonėms, kurias jie turėjo perimti. Uždarant instituciją, įstatymas suteikia pirmenybės statusą indėlių savininkų reikalavimams ir indėlių garantijų sistemoms. Įstatymu taip pat suteikiama teisė Islandijos finansų ministerijai steigti naujus bankus. Nepaprastosios padėties įstatyme pateikiami Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių, Įstatymo Nr. 87/1998 dėl oficialiosios finansinės veiklos priežiūros, Įstatymo Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir kompensacijų investuotojams sistemos ir Įstatymo Nr. 44/1998 dėl būsto reikalų pakeitimai. |
| --- | --- |

(75)

Nepaprastosios padėties įstatymu FPI buvo suteiktas įgaliojimas įsikišti „esant nepaprastoms sąlygoms“ ir prisiimti finansų įstaigų akcininkų susirinkimų ir valdybų susirinkimų įgaliojimus bei priimti sprendimus dėl disponavimo jų turtu ir įpareigojimais. FPI taip pat buvo suteikti įgaliojimai skirti akcininkų susirinkimų įgaliojimus turinčius pertvarkymų komitetus finansų įmonėms, kurias jie turėjo perimti. Uždarant instituciją, įstatymas suteikia pirmenybės statusą indėlių savininkų reikalavimams ir indėlių garantijų sistemoms. Įstatymu taip pat suteikiama teisė Islandijos finansų ministerijai steigti naujus bankus. Nepaprastosios padėties įstatyme pateikiami Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių, Įstatymo Nr. 87/1998 dėl oficialiosios finansinės veiklos priežiūros, Įstatymo Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir kompensacijų investuotojams sistemos ir Įstatymo Nr. 44/1998 dėl būsto reikalų pakeitimai.

3.4.   Pagalbos priemonės

| (76) | Islandijos valdžios institucijų įsikišimas po „Landsbanki“ žlugimo aprašytas pirmiau ir išsamiau išdėstytas sprendime pradėti procedūrą. Intervencijų esmė trumpai išdėstoma, kaip nurodyta toliau. |
| --- | --- |

(76)

Islandijos valdžios institucijų įsikišimas po „Landsbanki“ žlugimo aprašytas pirmiau ir išsamiau išdėstytas sprendime pradėti procedūrą. Intervencijų esmė trumpai išdėstoma, kaip nurodyta toliau.

| (77) | 2008 m. spalio 7 d. FPI perėmė „Landsbanki“ kontrolę, ir 2008 m. spalio 9 d. vidaus įsipareigojimai ir (didžioji dalis) vidaus turto buvo perduoti „New Landsbanki“. Dėl šio perdavimo reikėjo kompensuoti buvusio banko turtą ir išmokėti kompensacijas kreditoriams, apskaičiavus skirtumo tarp turto ir įsipareigojimų dydį. Tačiau paaiškėjo, kad nustatyti šį skirtumą yra sudėtinga ir tam reikia daug laiko, todėl valstybė suteikė dalį pradinio kapitalo ir įsipareigojo esant būtinybei suteikti daugiau kapitalo. 2009 m. gruodžio 15 d. buvo sudarytas susitarimas tarp valstybės ir buvusio banko kreditorių, pagal kurį valstybei atiteko 81,33 % banko kapitalo (valstybės atlikta 121,225 mlrd. ISK injekcija), o „Landsbanki“ kreditoriai pasirašė 18,67 % naujųjų akcijų. Pagal valstybės ir kreditorių susitarimą kreditorių kompensacija už perduotą turtą daugiausia priklauso nuo neapibrėžtosios obligacijos, kaip aprašyta toliau. Institucija datą, kada buvo sudarytas susitarimas – 2009 m. gruodžio 15 d. – laiko žyma, nuo kurios prasidėjo 5 metų restruktūrizavimo laikotarpis, kuris tęsis iki 2014 m. gruodžio 15 d. |
| --- | --- |

(77)

2008 m. spalio 7 d. FPI perėmė „Landsbanki“ kontrolę, ir 2008 m. spalio 9 d. vidaus įsipareigojimai ir (didžioji dalis) vidaus turto buvo perduoti „New Landsbanki“. Dėl šio perdavimo reikėjo kompensuoti buvusio banko turtą ir išmokėti kompensacijas kreditoriams, apskaičiavus skirtumo tarp turto ir įsipareigojimų dydį. Tačiau paaiškėjo, kad nustatyti šį skirtumą yra sudėtinga ir tam reikia daug laiko, todėl valstybė suteikė dalį pradinio kapitalo ir įsipareigojo esant būtinybei suteikti daugiau kapitalo. 2009 m. gruodžio 15 d. buvo sudarytas susitarimas tarp valstybės ir buvusio banko kreditorių, pagal kurį valstybei atiteko 81,33 % banko kapitalo (valstybės atlikta 121,225 mlrd. ISK injekcija), o „Landsbanki“ kreditoriai pasirašė 18,67 % naujųjų akcijų. Pagal valstybės ir kreditorių susitarimą kreditorių kompensacija už perduotą turtą daugiausia priklauso nuo neapibrėžtosios obligacijos, kaip aprašyta toliau. Institucija datą, kada buvo sudarytas susitarimas – 2009 m. gruodžio 15 d. – laiko žyma, nuo kurios prasidėjo 5 metų restruktūrizavimo laikotarpis, kuris tęsis iki 2014 m. gruodžio 15 d.

| (78) | Tolesniame skirsnyje aprašomi tik tie valstybės intervencijos aspektai, kurie yra pagalbos priemonės, susijusios su pagal EEE susitarimo 61 straipsnį atliekamu įvertinimu. |
| --- | --- |

(78)

Tolesniame skirsnyje aprašomi tik tie valstybės intervencijos aspektai, kurie yra pagalbos priemonės, susijusios su pagal EEE susitarimo 61 straipsnį atliekamu įvertinimu.

3.4.1.   Pirmojo lygio kapitalas

| (79) | Valstybė du kartus suteikė pirmojo lygio kapitalą – kartą, kai 2008 m. buvo įsteigtas „New Landsbanki“ bankas, ir dar kartą 2009 m., kai bankas buvo visiškai kapitalizuotas, sudarius susitarimą su buvusio banko kreditoriais. |
| --- | --- |

(79)

Valstybė du kartus suteikė pirmojo lygio kapitalą – kartą, kai 2008 m. buvo įsteigtas „New Landsbanki“ bankas, ir dar kartą 2009 m., kai bankas buvo visiškai kapitalizuotas, sudarius susitarimą su buvusio banko kreditoriais.

3.4.1.1.   Pradinis kapitalas

| (80) | Valstybė suteikė naujajam bankui 775 milijonus ISK (29) (5 milijonus EUR) grynaisiais kaip pradinį kapitalą. Taip pat įsipareigojo suteikti naujajam bankui iki 200 mlrd. ISK, kaip viso jo nuosavo kapitalo grąžą. Šis skaičius buvo apskaičiuotas kaip 10 % pradžioje įvertinto tikėtino pagal riziką įvertinto banko turto balanso dydžio ir oficialiai įtrauktas į 2009 m. valstybės biudžetą kaip Vyriausybės lėšos, skiriamos nepaprastajai padėčiai finansų rinkose spręsti. Šiuo kapitalo paskyrimu buvo siekiama suteikti atitinkamą banko veiksmingumo garantiją, kol su galutiniu jo kapitalo restruktūrizavimu susiję klausimai bus išspręsti, įskaitant jo pradinio balanso dydį, pagrįstą buvusiam bankui mokėtinos kompensacijos už perduotą turtą įvertinimu. |
| --- | --- |

(80)

Valstybė suteikė naujajam bankui 775 milijonus ISK (29) (5 milijonus EUR) grynaisiais kaip pradinį kapitalą. Taip pat įsipareigojo suteikti naujajam bankui iki 200 mlrd. ISK, kaip viso jo nuosavo kapitalo grąžą. Šis skaičius buvo apskaičiuotas kaip 10 % pradžioje įvertinto tikėtino pagal riziką įvertinto banko turto balanso dydžio ir oficialiai įtrauktas į 2009 m. valstybės biudžetą kaip Vyriausybės lėšos, skiriamos nepaprastajai padėčiai finansų rinkose spręsti. Šiuo kapitalo paskyrimu buvo siekiama suteikti atitinkamą banko veiksmingumo garantiją, kol su galutiniu jo kapitalo restruktūrizavimu susiję klausimai bus išspręsti, įskaitant jo pradinio balanso dydį, pagrįstą buvusiam bankui mokėtinos kompensacijos už perduotą turtą įvertinimu.

3.4.1.2.   Galutinis „Landsbankinn“ kapitalizavimas

| (81) | 2009 m. liepos 20 d. Islandijos Vyriausybė paskelbė nustačiusi „Landsbankinn“ kapitalizavimo pagrindą ir susitarė dėl kompensavimo buvusiems bankams už grynąją perduoto turto vertę proceso. Taip pat paskelbė, kad valstybė kapitalizuos naująjį banką. Galutinis susitarimas dėl kapitalizavimo buvo sudarytas 2009 m. gruodžio 15 d. (galutinai susitarta dėl iš viso 150 mlrd. ISK, iš jų valstybė suteikė 121,225 mlrd. ISK), kada susitarta dėl kompensacijos kreditoriams už „Landsbankinn“ perduoto turto grynąją vertę ir įsipareigojimus. Kaip aprašyta pirmiau, FPI nustatytuose kapitalo reikalavimuose numatyta, kad „Landsbankinn“ turėtų turėti ne mažiau kaip 12 % pagrindinio pirmojo lygio kapitalo (30) ir dar 4 % antrojo lygio kapitalo, kaip pagal riziką įvertinto turto rodiklį. 2010 m. sausio 20 d. oficialiai kapitalizavus „Landsbankinn“ pagrindinis pirmojo lygio kapitalo rodiklis siekė maždaug 15 %. FPI laikinai leido netaikyti (bendro) 16 % reikalavimo pateikus priimtiną planą, kuriame išdėstyta, kaip bus surinkta visa suma. 2010 m. birželio mėn. bankas pranešė, kad pagrindinis jo pirmojo lygio kapitalas viršijo 16 %, ir remdamasi šiuo pranešimu FPI visam laikui panaikino reikalavimą, kad „Landsbankinn“ turėtų antrojo lygio kapitalą, jei jo pagrindinis pirmojo lygio kapitalas išlieka didesnis nei 16 %. |
| --- | --- |

(81)

2009 m. liepos 20 d. Islandijos Vyriausybė paskelbė nustačiusi „Landsbankinn“ kapitalizavimo pagrindą ir susitarė dėl kompensavimo buvusiems bankams už grynąją perduoto turto vertę proceso. Taip pat paskelbė, kad valstybė kapitalizuos naująjį banką. Galutinis susitarimas dėl kapitalizavimo buvo sudarytas 2009 m. gruodžio 15 d. (galutinai susitarta dėl iš viso 150 mlrd. ISK, iš jų valstybė suteikė 121,225 mlrd. ISK), kada susitarta dėl kompensacijos kreditoriams už „Landsbankinn“ perduoto turto grynąją vertę ir įsipareigojimus. Kaip aprašyta pirmiau, FPI nustatytuose kapitalo reikalavimuose numatyta, kad „Landsbankinn“ turėtų turėti ne mažiau kaip 12 % pagrindinio pirmojo lygio kapitalo (30) ir dar 4 % antrojo lygio kapitalo, kaip pagal riziką įvertinto turto rodiklį. 2010 m. sausio 20 d. oficialiai kapitalizavus „Landsbankinn“ pagrindinis pirmojo lygio kapitalo rodiklis siekė maždaug 15 %. FPI laikinai leido netaikyti (bendro) 16 % reikalavimo pateikus priimtiną planą, kuriame išdėstyta, kaip bus surinkta visa suma. 2010 m. birželio mėn. bankas pranešė, kad pagrindinis jo pirmojo lygio kapitalas viršijo 16 %, ir remdamasi šiuo pranešimu FPI visam laikui panaikino reikalavimą, kad „Landsbankinn“ turėtų antrojo lygio kapitalą, jei jo pagrindinis pirmojo lygio kapitalas išlieka didesnis nei 16 %.

| (82) | Šis susitarimas buvo sudarytas po ilgo ir sudėtingo derybų proceso, po kurio 2009 m. spalio 10 d. buvo sudarytas principinis susitarimas tarp ketinimų protokolo šalių ir 2009 m. lapkričio 20 d. buvo sudaryti išsamesnių sąlygų dokumentų rinkiniai, susiję su skolos priemonėmis. Vėliau taip pat įvyko keletas susitikimų ir diskusijų tarp šalių, kurių metu buvo koreguojamos nustatytos sąlygos, ir tas nurodyta dokumentuose. Sudarytame susitarime numatyta trijų obligacijų, atitinkamai išreikštų eurais, svarais sterlingų ir JAV doleriais, emisija, turint sukauptą pirminę sumą, lygią 260 mlrd. ISK, ir numatyta, kad „Landsbanki“ (arba iš tikrųjų buvusio banko kreditoriai) iš pradžių (ir galimai taikinai) turės 18,67 % nuosavybės dalį „Landsbankinn“ banke. (31) |
| --- | --- |

(82)

Šis susitarimas buvo sudarytas po ilgo ir sudėtingo derybų proceso, po kurio 2009 m. spalio 10 d. buvo sudarytas principinis susitarimas tarp ketinimų protokolo šalių ir 2009 m. lapkričio 20 d. buvo sudaryti išsamesnių sąlygų dokumentų rinkiniai, susiję su skolos priemonėmis. Vėliau taip pat įvyko keletas susitikimų ir diskusijų tarp šalių, kurių metu buvo koreguojamos nustatytos sąlygos, ir tas nurodyta dokumentuose. Sudarytame susitarime numatyta trijų obligacijų, atitinkamai išreikštų eurais, svarais sterlingų ir JAV doleriais, emisija, turint sukauptą pirminę sumą, lygią 260 mlrd. ISK, ir numatyta, kad „Landsbanki“ (arba iš tikrųjų buvusio banko kreditoriai) iš pradžių (ir galimai taikinai) turės 18,67 % nuosavybės dalį „Landsbankinn“ banke. (31)

| (83) | Be to, turėdamas omenyje didelį neapibrėžtumą dėl perduoto turto vertės, „Landsbankinn“ sutiko išleisti „Landsbanki“ bankui neapibrėžtąją obligaciją (susietą su jo akcinio kapitalo dalimi), kurios pagrindinė suma nebus nustatyta iki 2013 m. kovo 31 d. Nustačius pagrindinę neapibrėžtosios obligacijos sumą, visas „Landsbanki“ turimas akcijų paketas arba jo dalis gali būti perduota Islandijos Vyriausybei. (32) |
| --- | --- |

(83)

Be to, turėdamas omenyje didelį neapibrėžtumą dėl perduoto turto vertės, „Landsbankinn“ sutiko išleisti „Landsbanki“ bankui neapibrėžtąją obligaciją (susietą su jo akcinio kapitalo dalimi), kurios pagrindinė suma nebus nustatyta iki 2013 m. kovo 31 d. Nustačius pagrindinę neapibrėžtosios obligacijos sumą, visas „Landsbanki“ turimas akcijų paketas arba jo dalis gali būti perduota Islandijos Vyriausybei. (32)

3.4.2.   Indėlių garantija

| (84) | Siekiant įvykdyti 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (33) ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų (34) reikalavimus, Islandijoje buvo priimtas Įstatymas Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir investuotojų kompensavimo sistemos ir kartu įsteigtas Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondas („TIF“). Fondas finansuojamas metiniais bankų įnašais, skaičiuojamais pagal visus to banko indėlius. |
| --- | --- |

(84)

Siekiant įvykdyti 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (33) ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų (34) reikalavimus, Islandijoje buvo priimtas Įstatymas Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir investuotojų kompensavimo sistemos ir kartu įsteigtas Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondas („TIF“). Fondas finansuojamas metiniais bankų įnašais, skaičiuojamais pagal visus to banko indėlius.

| (85) | Pasak Islandijos valdžios institucijų, be banko gelbėjimo priemonių, kurias Islandijos Vyriausybė priėmė 2008 m. rudenį, taip pat ketinama suteikti daugiau garantijų ir pasitikėjimo visuomenei dėl jų indėlių saugumo po ištikusios krizės. Tad jos suteikia papildomą valstybės paramą indėliams vidaus komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose, kurie nepatenka į Įstatymo Nr. 98/1999, kuriuo įgyvendinama Indėlių garantijos direktyva 94/19/EB ir Investuotojų kompensavimo direktyva 97/9/EB, taikymo sritį. |
| --- | --- |

(85)

Pasak Islandijos valdžios institucijų, be banko gelbėjimo priemonių, kurias Islandijos Vyriausybė priėmė 2008 m. rudenį, taip pat ketinama suteikti daugiau garantijų ir pasitikėjimo visuomenei dėl jų indėlių saugumo po ištikusios krizės. Tad jos suteikia papildomą valstybės paramą indėliams vidaus komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose, kurie nepatenka į Įstatymo Nr. 98/1999, kuriuo įgyvendinama Indėlių garantijos direktyva 94/19/EB ir Investuotojų kompensavimo direktyva 97/9/EB, taikymo sritį.

| (86) | 2008 m. spalio 6 d. Ministro Pirmininko tarnybos pareiškime nurodoma, kad „Islandijos Vyriausybė pabrėžia, jog indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti“. (35) 2009 m. gruodžio mėn. šį pareiškimą dar kartą pakartojo dabartinis Ministras Pirmininkas. (36) Be to, jis minimas patikinimo laiške, kurį Islandijos Vyriausybė nusiuntė Tarptautiniam valiutos fondui (ir paskelbė Ekonomikos reikalų ministerijos ir TVF svetainėje) 2010 m. balandžio 7 d. (bei pakartotas kitame 2010 m. rugsėjo 13 d. patikinimo laiške). Laiške (kurį pasirašė Islandijos Ministras Pirmininkas, finansų ministras, ekonomikos reikalų ministras ir ICB valdytojas) sakoma, kad „šiuo metu ir toliau esame įsipareigoję visiškai apsaugoti indėlininkus, tačiau kai finansinis stabilumas bus užtikrintas, ketiname laipsniškai naikinti šią bendrąją garantiją.“ (37) Be to, 2011 m. biudžeto įstatymo projekto straipsnyje, susijusiame su valstybės garantijomis, pateikiama nuoroda į Islandijos Vyriausybės pareiškimo, kad indėliams Islandijos bankuose taikoma valstybės garantija, išnašą. (38) |
| --- | --- |

(86)

2008 m. spalio 6 d. Ministro Pirmininko tarnybos pareiškime nurodoma, kad „Islandijos Vyriausybė pabrėžia, jog indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti“. (35) 2009 m. gruodžio mėn. šį pareiškimą dar kartą pakartojo dabartinis Ministras Pirmininkas. (36) Be to, jis minimas patikinimo laiške, kurį Islandijos Vyriausybė nusiuntė Tarptautiniam valiutos fondui (ir paskelbė Ekonomikos reikalų ministerijos ir TVF svetainėje) 2010 m. balandžio 7 d. (bei pakartotas kitame 2010 m. rugsėjo 13 d. patikinimo laiške). Laiške (kurį pasirašė Islandijos Ministras Pirmininkas, finansų ministras, ekonomikos reikalų ministras ir ICB valdytojas) sakoma, kad „šiuo metu ir toliau esame įsipareigoję visiškai apsaugoti indėlininkus, tačiau kai finansinis stabilumas bus užtikrintas, ketiname laipsniškai naikinti šią bendrąją garantiją.“ (37) Be to, 2011 m. biudžeto įstatymo projekto straipsnyje, susijusiame su valstybės garantijomis, pateikiama nuoroda į Islandijos Vyriausybės pareiškimo, kad indėliams Islandijos bankuose taikoma valstybės garantija, išnašą. (38)

| (87) | Neseniai padarytas dabartinio ekonomikos reikalų ministro ir buvusio Ministro Pirmininko (2009–2011 m.) Steingrimuro Sigfussono pareiškimas Islandijos parlamento debatuose dėl Vyriausybės išlaidų, susijusių su „Landsbankinn“ banko atliekamu „SpKef“ banko perėmimu, taip pat patvirtina, kas pasakyta pirmiau. Pasak ministro, negalima pamiršti, kad šiuo klausimu 2012 m. rudenį valstybė padarė pareiškimą, kad visi indėliai taupomuosiuose bankuose ir komerciniuose bankuose bus saugūs ir apsaugoti. „Nuo tada visi darbai visada grindžiami juo (t. y. pareiškimu) ir, deja, tiesa, kad tai (t. y. „SpKef“ bankui mokėtini mokėjimai) bus viena iš didesnių tiesiogiai valstybės apmokėtų sąskaitų, kaip išlaidos už visų Sudurneso gyventojų indėlių draudimą... ir visų „SpKef“ klientų Vestfirdiro ir vakarinėse bei šiaurės vakarų vietovėse... Tikriausiai niekas nemanė, kad su šių vietovių indėlių savininkais bus elgiamasi kitaip, nei su kitais gyventojais, taigi šiuo atveju valstybė neturėjo didelio pasirinkimo“. (39) |
| --- | --- |

(87)

Neseniai padarytas dabartinio ekonomikos reikalų ministro ir buvusio Ministro Pirmininko (2009–2011 m.) Steingrimuro Sigfussono pareiškimas Islandijos parlamento debatuose dėl Vyriausybės išlaidų, susijusių su „Landsbankinn“ banko atliekamu „SpKef“ banko perėmimu, taip pat patvirtina, kas pasakyta pirmiau. Pasak ministro, negalima pamiršti, kad šiuo klausimu 2012 m. rudenį valstybė padarė pareiškimą, kad visi indėliai taupomuosiuose bankuose ir komerciniuose bankuose bus saugūs ir apsaugoti. „Nuo tada visi darbai visada grindžiami juo (t. y. pareiškimu) ir, deja, tiesa, kad tai (t. y. „SpKef“ bankui mokėtini mokėjimai) bus viena iš didesnių tiesiogiai valstybės apmokėtų sąskaitų, kaip išlaidos už visų Sudurneso gyventojų indėlių draudimą... ir visų „SpKef“ klientų Vestfirdiro ir vakarinėse bei šiaurės vakarų vietovėse... Tikriausiai niekas nemanė, kad su šių vietovių indėlių savininkais bus elgiamasi kitaip, nei su kitais gyventojais, taigi šiuo atveju valstybė neturėjo didelio pasirinkimo“. (39)

| (88) | Pasak Islandijos Vyriausybės, papildoma indėlių garantija bus panaikinta prieš visiškai panaikinant kapitalo kontrolės priemones, pasak Islandijos valdžios institucijų, šiuo metu tą numatoma padaryti 2013 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

(88)

Pasak Islandijos Vyriausybės, papildoma indėlių garantija bus panaikinta prieš visiškai panaikinant kapitalo kontrolės priemones, pasak Islandijos valdžios institucijų, šiuo metu tą numatoma padaryti 2013 m. pabaigoje.

3.4.3.   Gelbėjimas ir operacijų perkėlimas iš „Spkef“ į „Landsbankinn“

| (89) | 2009 m. kovo mėn. Keblaviko taupomojo banko kapitalo pozicija sumažėjo ir nebesiekė įstatymuose reikalaujamo minimumo. Pasak Islandijos valdžios institucijų, tą iš dalies lėmė pirmiau aprašytos finansų sumaišties padarytas šalutinis poveikis, taip pat itin stiprus ekonominės krizės poveikis regionams, kuriuose veikė bankas. |
| --- | --- |

(89)

2009 m. kovo mėn. Keblaviko taupomojo banko kapitalo pozicija sumažėjo ir nebesiekė įstatymuose reikalaujamo minimumo. Pasak Islandijos valdžios institucijų, tą iš dalies lėmė pirmiau aprašytos finansų sumaišties padarytas šalutinis poveikis, taip pat itin stiprus ekonominės krizės poveikis regionams, kuriuose veikė bankas.

| (90) | Bankas suteikė taupomąsias sąskaitas ir paskolas mažmeniniams klientams ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms. Taip pat jis pasiūlė turto valdymo ir vertybinių popierių maklerių paslaugas bei įprastas finansines paslaugas, kaip antai mokėjimo paslaugas, surinkimo paslaugas, banko paslaugas būsto asociacijoms, „premium“ bankininkystę, internetinę bankininkystę ir bankomatų paslaugas. Banko būstinė buvo įsikūrusi Keblavike ir veikė šešiolikoje filialų Sudurnese, Vestfirdire, Hvamstangi ir Olafsvike. Banko užimama rinkos dalis sudarė maždaug 3 %, skaičiuojant visus finansų įstaigų indėlius Islandijoje. |
| --- | --- |

(90)

Bankas suteikė taupomąsias sąskaitas ir paskolas mažmeniniams klientams ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms. Taip pat jis pasiūlė turto valdymo ir vertybinių popierių maklerių paslaugas bei įprastas finansines paslaugas, kaip antai mokėjimo paslaugas, surinkimo paslaugas, banko paslaugas būsto asociacijoms, „premium“ bankininkystę, internetinę bankininkystę ir bankomatų paslaugas. Banko būstinė buvo įsikūrusi Keblavike ir veikė šešiolikoje filialų Sudurnese, Vestfirdire, Hvamstangi ir Olafsvike. Banko užimama rinkos dalis sudarė maždaug 3 %, skaičiuojant visus finansų įstaigų indėlius Islandijoje.

| (91) | Kai kapitalo pakankamumo rodiklis sumažėjo ir nebesiekė reikalaujamo minimumo, FPI pakartotinai pratęsė laikotarpį, per kurį bankas turėjo pertvarkyti savo finansus bendradarbiaudamas su kreditoriais ir padidinti kapitalo bazę iki 16 % minimumo. 2010 m. balandžio 21 d. suėjo galutinis terminas, iki kurio Keblaviko taupomasis bankas turėjo padidinti kapitalo bazę. 2010 m. balandžio 22 d. Keblaviko taupomasis bankas laišku informavo FPI, kad dalis taupomojo banko kreditorių atmetė finansų pertvarkymo pasiūlymus ir, atsižvelgdamas į tuo metu esamą banko padėtį, paprašė, kad FPI perimtų banko operacijas. |
| --- | --- |

(91)

Kai kapitalo pakankamumo rodiklis sumažėjo ir nebesiekė reikalaujamo minimumo, FPI pakartotinai pratęsė laikotarpį, per kurį bankas turėjo pertvarkyti savo finansus bendradarbiaudamas su kreditoriais ir padidinti kapitalo bazę iki 16 % minimumo. 2010 m. balandžio 21 d. suėjo galutinis terminas, iki kurio Keblaviko taupomasis bankas turėjo padidinti kapitalo bazę. 2010 m. balandžio 22 d. Keblaviko taupomasis bankas laišku informavo FPI, kad dalis taupomojo banko kreditorių atmetė finansų pertvarkymo pasiūlymus ir, atsižvelgdamas į tuo metu esamą banko padėtį, paprašė, kad FPI perimtų banko operacijas.

| (92) | Kitą dieną finansų ministras įsteigė naują finansų įmonę „Spkef“, kuri perėmė Keblaviko taupomojo banko operacijas pagal FPI sprendimą. Indėliai, dalis kitų įsipareigojimų ir dauguma taupomojo banko turto buvo perduoti naujajai įmonei, kuri nedelsdama pradėjo veiklą. |
| --- | --- |

(92)

Kitą dieną finansų ministras įsteigė naują finansų įmonę „Spkef“, kuri perėmė Keblaviko taupomojo banko operacijas pagal FPI sprendimą. Indėliai, dalis kitų įsipareigojimų ir dauguma taupomojo banko turto buvo perduoti naujajai įmonei, kuri nedelsdama pradėjo veiklą.

| (93) | Pasak Islandijos valdžios institucijų, iš pradžių ketinta sugrąžinti „Spkef“ gyvybingumą atlikus kapitalo injekciją ir padaryti įmonę gyvybingą ir savarankišką. Tačiau 2011 m. vasario mėn. dar pablogėjus ekonomikos sąlygoms tuose rajonuose, kuriuose veikė „Spkef“, „Spkef“ vadybininkai ir valdyba apskaičiavo, kad indėlių ir turto atitinkamų verčių finansinis skirtumas yra 11,2 mlrd. ISK, o tai reiškia, kad trūksta 19,4 mlrd. ISK, kad būtų įvykdyti FPI kapitalo pakankamumo reikalavimai. Pasak Islandijos valdžios institucijų, šio skaičiavimo rezultatas buvo daug blogesnis nei ankstesni įvertinimai, todėl buvo apsvarstytos kitos, ne tokios brangios priemonės padėčiai gelbėti. |
| --- | --- |

(93)

Pasak Islandijos valdžios institucijų, iš pradžių ketinta sugrąžinti „Spkef“ gyvybingumą atlikus kapitalo injekciją ir padaryti įmonę gyvybingą ir savarankišką. Tačiau 2011 m. vasario mėn. dar pablogėjus ekonomikos sąlygoms tuose rajonuose, kuriuose veikė „Spkef“, „Spkef“ vadybininkai ir valdyba apskaičiavo, kad indėlių ir turto atitinkamų verčių finansinis skirtumas yra 11,2 mlrd. ISK, o tai reiškia, kad trūksta 19,4 mlrd. ISK, kad būtų įvykdyti FPI kapitalo pakankamumo reikalavimai. Pasak Islandijos valdžios institucijų, šio skaičiavimo rezultatas buvo daug blogesnis nei ankstesni įvertinimai, todėl buvo apsvarstytos kitos, ne tokios brangios priemonės padėčiai gelbėti.

| (94) | 2011 m. kovo 5 d. buvo sudarytas susitarimas tarp „Landsbankinn“ ir Islandijos valdžios institucijų, pagal kurį „Spkef“ operacijos, turtas ir įsipareigojimai turi būti sujungti su „Landsbankinn“. Pasak Islandijos valdžios institucijų, šis būdas laikytas geriausiu siekiant apsaugoti finansinį stabilumą ir klientų, kreditorių bei Islandijos valstybės interesus, nes „Landsbankinn“ kapitalo pakankamumo rodiklis tapo pakankamas, kad jis galėtų perimti „Spkef“ ir nereikėtų papildomo valstybės įnašo. Islandijos valdžios institucijos teigia, kad bet kuriuo atveju buvo būtina kompensuoti neigiamą „Spkef“ turto poziciją (pagal indėlių įsipareigojimus) dėl indėlių garantijos. Tad „Landsbankinn“ ir Islandijos valstybės susitarime dėl perėmimo valstybė įsipareigojo kompensuoti neigiamą „Spkef“ turto poziciją. Buvo įtrauktas specialus mechanizmas šiam skirtumui – taip pat valstybės įpareigojimo mastui – nustatyti. Pagal jį, jei abi pusės nesutaria dėl vertinimo rezultato, ginčas perduodamas spręsti arbitražo komitetui. |
| --- | --- |

(94)

2011 m. kovo 5 d. buvo sudarytas susitarimas tarp „Landsbankinn“ ir Islandijos valdžios institucijų, pagal kurį „Spkef“ operacijos, turtas ir įsipareigojimai turi būti sujungti su „Landsbankinn“. Pasak Islandijos valdžios institucijų, šis būdas laikytas geriausiu siekiant apsaugoti finansinį stabilumą ir klientų, kreditorių bei Islandijos valstybės interesus, nes „Landsbankinn“ kapitalo pakankamumo rodiklis tapo pakankamas, kad jis galėtų perimti „Spkef“ ir nereikėtų papildomo valstybės įnašo. Islandijos valdžios institucijos teigia, kad bet kuriuo atveju buvo būtina kompensuoti neigiamą „Spkef“ turto poziciją (pagal indėlių įsipareigojimus) dėl indėlių garantijos. Tad „Landsbankinn“ ir Islandijos valstybės susitarime dėl perėmimo valstybė įsipareigojo kompensuoti neigiamą „Spkef“ turto poziciją. Buvo įtrauktas specialus mechanizmas šiam skirtumui – taip pat valstybės įpareigojimo mastui – nustatyti. Pagal jį, jei abi pusės nesutaria dėl vertinimo rezultato, ginčas perduodamas spręsti arbitražo komitetui.

| (95) | Susitarimo šalys nesutarė dėl perduoto turto ir įsipareigojimų skirtumo, todėl ši užduotis buvo pavesta pirmiau minėtam arbitražo komitetui. 2012 m. birželio 8 d. jis baigė darbą ir nusprendė, kad po „Spkef“ indėlių ir turto perėmimo „Landsbankinn“ priklauso 19,2 mlrd. ISK kompensacija. (40) Pasak Islandijos valdžios institucijų, atsiskaitymas bus įvykdytas iždo obligacijomis. |
| --- | --- |

(95)

Susitarimo šalys nesutarė dėl perduoto turto ir įsipareigojimų skirtumo, todėl ši užduotis buvo pavesta pirmiau minėtam arbitražo komitetui. 2012 m. birželio 8 d. jis baigė darbą ir nusprendė, kad po „Spkef“ indėlių ir turto perėmimo „Landsbankinn“ priklauso 19,2 mlrd. ISK kompensacija. (40) Pasak Islandijos valdžios institucijų, atsiskaitymas bus įvykdytas iždo obligacijomis.

3.4.4.   „Sparisjodur Svarfdaela“ gelbėjimas ir įsigijimas

| (96) | Kalbant apie „Sparisjodur Svarfdaela“, įvykiai iki 2011 m. balandžio mėn., rodantys įmonės finansinius sunkumus ir Islandijos valstybės įsikišimą, išdėstyti pirmiau minėtuose sprendimuose dėl taupomųjų bankų. Paskesnį „Landsbankinn“ atliktą įsigijimą Institucija aprašė ir patvirtino pirmiau minėtame „SpSv“ sprendime. |
| --- | --- |

(96)

Kalbant apie „Sparisjodur Svarfdaela“, įvykiai iki 2011 m. balandžio mėn., rodantys įmonės finansinius sunkumus ir Islandijos valstybės įsikišimą, išdėstyti pirmiau minėtuose sprendimuose dėl taupomųjų bankų. Paskesnį „Landsbankinn“ atliktą įsigijimą Institucija aprašė ir patvirtino pirmiau minėtame „SpSv“ sprendime.

| (97) | Islandijos Vyriausybė suteikė valstybės pagalbą „SpSv“ – 2011 m. balandžio mėn. suteikė subordinuotąją paskolą bei patenkino ICB reikalavimus dėl „SpSv“. Šie reikalavimai buvo paversti garantiniu kapitalu, perduotu Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovei. Šios gelbėjimo priemonės buvo laikomos laikinai atitinkančiomis EEE susitarimo nuostatas, remiantis sprendimais dėl taupomųjų bankų pagal pateiktą „SpSv“ restruktūrizavimo planą. „Landsbankinn“ perėmė visą „SpSv“ turtą ir operacijas, kurios tą pačią dieną sudarė maždaug 0,311 % „Landsbankinn“ turto, tad Institucija vertina „Landsbankinn“ restruktūrizavimo planą, kaip susijungusio subjekto restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(97)

Islandijos Vyriausybė suteikė valstybės pagalbą „SpSv“ – 2011 m. balandžio mėn. suteikė subordinuotąją paskolą bei patenkino ICB reikalavimus dėl „SpSv“. Šie reikalavimai buvo paversti garantiniu kapitalu, perduotu Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovei. Šios gelbėjimo priemonės buvo laikomos laikinai atitinkančiomis EEE susitarimo nuostatas, remiantis sprendimais dėl taupomųjų bankų pagal pateiktą „SpSv“ restruktūrizavimo planą. „Landsbankinn“ perėmė visą „SpSv“ turtą ir operacijas, kurios tą pačią dieną sudarė maždaug 0,311 % „Landsbankinn“ turto, tad Institucija vertina „Landsbankinn“ restruktūrizavimo planą, kaip susijungusio subjekto restruktūrizavimo planą.

3.5.   Restruktūrizavimo planas

| (98) | 2011 m. kovo 31 d. Islandijos valdžios institucijos pateikė „Landsbankinn“ restruktūrizavimo planą. Planas buvo pakeistas, atnaujintas ir grąžintas Islandijos valdžios institucijoms 2012 m. gegužės 23 d. (toliau – restruktūrizavimo planas). |
| --- | --- |

(98)

2011 m. kovo 31 d. Islandijos valdžios institucijos pateikė „Landsbankinn“ restruktūrizavimo planą. Planas buvo pakeistas, atnaujintas ir grąžintas Islandijos valdžios institucijoms 2012 m. gegužės 23 d. (toliau – restruktūrizavimo planas).

| (99) | Restruktūrizavimo plane sprendžiami esminiai gyvybingumo, naštos padalijimo ir konkurencijos iškreipimo apribojimo klausimai. Pagal restruktūrizavimo planą „Landsbankinn“ daugiausia dėmesio skirs pagrindiniam verslui ir namų ūkių bei įmonių paskolų portfelių restruktūrizavimui. |
| --- | --- |

(99)

Restruktūrizavimo plane sprendžiami esminiai gyvybingumo, naštos padalijimo ir konkurencijos iškreipimo apribojimo klausimai. Pagal restruktūrizavimo planą „Landsbankinn“ daugiausia dėmesio skirs pagrindiniam verslui ir namų ūkių bei įmonių paskolų portfelių restruktūrizavimui.

| (100) | Kaip nurodyta pirmiau, Institucija mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis tęsiasi iki 2014 m. gruodžio 15 d. |
| --- | --- |

(100)

Kaip nurodyta pirmiau, Institucija mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis tęsiasi iki 2014 m. gruodžio 15 d.

3.5.1.   Restruktūrizavimo plano aprašymas

| (101) | Islandijos valdžios institucijos ir bankas yra tos nuomonės, kad restruktūrizavus „Landsbankinn“ bus užtikrinta galimybė jam vėl tapti tvirtu, pakankamai lėšų turinčiu banku, kurio kapitalo pakankamumo rodikliai yra geri, ir galės toliau būti kredito realiajai ekonomikai teikėju. Remiantis restruktūrizavimo plane pateikta informacija ir raštiškais atsakymais į Institucijos klausimus, to bus pasiekta konkrečiais žingsniais:






  i) | sumažinamas įsiskolinimas balanse likvidavus buvusį banką ir įsteigus naująjį banką; |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandijos valdžios institucijos ir bankas yra tos nuomonės, kad restruktūrizavus „Landsbankinn“ bus užtikrinta galimybė jam vėl tapti tvirtu, pakankamai lėšų turinčiu banku, kurio kapitalo pakankamumo rodikliai yra geri, ir galės toliau būti kredito realiajai ekonomikai teikėju. Remiantis restruktūrizavimo plane pateikta informacija ir raštiškais atsakymais į Institucijos klausimus, to bus pasiekta konkrečiais žingsniais:

i)

sumažinamas įsiskolinimas balanse likvidavus buvusį banką ir įsteigus naująjį banką;

| ii) | sudaroma ir išlaikoma stipri kapitalo pakankamumo pozicija ir sveikas balansas; |
| --- | --- |

ii)

sudaroma ir išlaikoma stipri kapitalo pakankamumo pozicija ir sveikas balansas;

| iii) | pasiekiamas pakankamas pelningumas; |
| --- | --- |

iii)

pasiekiamas pakankamas pelningumas;

| iv) | sudaroma ir išlaikomas stipri likvidumo pozicija; |
| --- | --- |

iv)

sudaroma ir išlaikomas stipri likvidumo pozicija;

| v) | finansuojamas paskolų portfelio restruktūrizavimas privačių namų ūkių ir verslo atžvilgiu; |
| --- | --- |

v)

finansuojamas paskolų portfelio restruktūrizavimas privačių namų ūkių ir verslo atžvilgiu;

| vi) | gerinama finansavimo strategija; |
| --- | --- |

vi)

gerinama finansavimo strategija;

| vii) | gerinamas išlaidų veiksmingumas; |
| --- | --- |

vii)

gerinamas išlaidų veiksmingumas;

| viii) | gerinamas rizikos valdymas. |
| --- | --- |

viii)

gerinamas rizikos valdymas.

| (102) | Prieš išsamiau aprašant kiekvieną iš pirmiau nurodytų punktų, toliau trumpai išdėstomas banko požiūris į tai, kaip restruktūrizavimo plane sprendžiami trūkumai, turėję įtakos „Landsbanki“ žlugimui. Bankas teigia, kad, nors „Landsbankinn“ veikla pagrįsta „Landsbanki“ veikla šalies viduje, jis yra kitas bankas. |
| --- | --- |

(102)

Prieš išsamiau aprašant kiekvieną iš pirmiau nurodytų punktų, toliau trumpai išdėstomas banko požiūris į tai, kaip restruktūrizavimo plane sprendžiami trūkumai, turėję įtakos „Landsbanki“ žlugimui. Bankas teigia, kad, nors „Landsbankinn“ veikla pagrįsta „Landsbanki“ veikla šalies viduje, jis yra kitas bankas.

| (103) | Islandijos valdžios institucijos teigia, kad iki bankų sistemos žlugimo „Landsbanki“ būdingi trūkumai išsamiai aptarti STK ataskaitoje, kaip aprašyta pirmiau. Be to, bankas pabrėžia, kad ypač blogas rizikos valdymas, per didelės galimybės rizikuoti, neįprastai artimas ryšys tarp savininkų ir didžiausių skolininkų, per didelis augimas per pernelyg trumpą laikotarpį, per maža patirtis pasaulinėse rinkose, negriežtos skolinimo taisyklės, nesamos tikrinimo ir kontrolės priemonės ir ydinga įmonių kultūra bei strategija buvo veiksniai, lėmę žlugimą. Jis taip pat teigia, kad 2008 m. rudenį „Landsbankinn“ pradėjus veiklą buvo atlikti svarbūs banko verslo modelio pakeitimai, ir kad įgyvendinant naują banko strategiją ir valdymą vadovautasi pirmiau minėtais veiksniais. |
| --- | --- |

(103)

Islandijos valdžios institucijos teigia, kad iki bankų sistemos žlugimo „Landsbanki“ būdingi trūkumai išsamiai aptarti STK ataskaitoje, kaip aprašyta pirmiau. Be to, bankas pabrėžia, kad ypač blogas rizikos valdymas, per didelės galimybės rizikuoti, neįprastai artimas ryšys tarp savininkų ir didžiausių skolininkų, per didelis augimas per pernelyg trumpą laikotarpį, per maža patirtis pasaulinėse rinkose, negriežtos skolinimo taisyklės, nesamos tikrinimo ir kontrolės priemonės ir ydinga įmonių kultūra bei strategija buvo veiksniai, lėmę žlugimą. Jis taip pat teigia, kad 2008 m. rudenį „Landsbankinn“ pradėjus veiklą buvo atlikti svarbūs banko verslo modelio pakeitimai, ir kad įgyvendinant naują banko strategiją ir valdymą vadovautasi pirmiau minėtais veiksniais.

| (104) | Be išvardytų daugelio priemonių, taikomų pertvarkant vidinį darbo procesą ir keičiant svarbiausius darbuotojus, pagrindiniai atlikti pakeitimai yra tokie: didesnis dėmesys vidaus operacijoms, ypač mažmeninei bankininkystei ir filialų tinklui, labai sumažinta investicinės bankininkystės veikla, didelis dėmesys paskolų portfelio restruktūrizavimui, pertvarkytas rizikos valdymas ir padidinta įmonių atsakomybės bei aukštų etikos standartų laikymosi svarba. |
| --- | --- |

(104)

Be išvardytų daugelio priemonių, taikomų pertvarkant vidinį darbo procesą ir keičiant svarbiausius darbuotojus, pagrindiniai atlikti pakeitimai yra tokie: didesnis dėmesys vidaus operacijoms, ypač mažmeninei bankininkystei ir filialų tinklui, labai sumažinta investicinės bankininkystės veikla, didelis dėmesys paskolų portfelio restruktūrizavimui, pertvarkytas rizikos valdymas ir padidinta įmonių atsakomybės bei aukštų etikos standartų laikymosi svarba.

| (105) | Taigi, nors „Landsbankinn“ kaip ir jo pirmtakas teikia plataus spektro finansines paslaugas Islandijos rinkoje, iki krizės ir po jos „Landsbankinn“ vykdomos bankininkystės skirtumai aiškiau matomai lyginant banko verslo pobūdį (procesai, procedūros, dokumentai, taisyklės ir reguliavimas), nei lyginant jo siūlomą Islandijoje paslaugų ir produktų spektrą. |
| --- | --- |

(105)

Taigi, nors „Landsbankinn“ kaip ir jo pirmtakas teikia plataus spektro finansines paslaugas Islandijos rinkoje, iki krizės ir po jos „Landsbankinn“ vykdomos bankininkystės skirtumai aiškiau matomai lyginant banko verslo pobūdį (procesai, procedūros, dokumentai, taisyklės ir reguliavimas), nei lyginant jo siūlomą Islandijoje paslaugų ir produktų spektrą.

i)   Įsiskolinimo balanse sumažinimas likvidavus buvusį banką ir įsteigus naująjį banką

| (106) | Kaip nurodyta pirmiau, didžioji dalis „Landsbanki“ vidaus turto ir įsipareigojimų buvo perduota „Landsbankinn“ per 2008 m. spalio mėn. Po šios procedūros didžioji dalis didmeninės skolos liko „Landsbanki“ nuosavybė, todėl „Landsbankinn“ niekada nebuvo įsiskolinęs taip, kaip „Landsbanki“. Pagal restruktūrizavimo planą tai reiškia, kad banko įsiskolinimo mažinimo balanse klausimas buvo iš esmės išspręstas jau 2008 m. spalio mėn. |
| --- | --- |

(106)

Kaip nurodyta pirmiau, didžioji dalis „Landsbanki“ vidaus turto ir įsipareigojimų buvo perduota „Landsbankinn“ per 2008 m. spalio mėn. Po šios procedūros didžioji dalis didmeninės skolos liko „Landsbanki“ nuosavybė, todėl „Landsbankinn“ niekada nebuvo įsiskolinęs taip, kaip „Landsbanki“. Pagal restruktūrizavimo planą tai reiškia, kad banko įsiskolinimo mažinimo balanse klausimas buvo iš esmės išspręstas jau 2008 m. spalio mėn.

ii)   Stiprios kapitalo pakankamumo pozicijos ir sveiko balanso sudarymas ir išlaikymas

| (107) | Dėl pritaikytų pirmiau aprašytų kapitalizavimo priemonių ir įvykių po banko įsteigimo, ypač perkainojus turtą (išsamiau aptarta toliau), „Landsbankinn“ pasiekė kapitalo pakankamumo rodiklius, kurie gerokai viršijo FPI nustatytus kapitalo reikalavimus. Kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo nuo 13,0 % 2008 m. pabaigoje iki 15,0 % 2009 m. pabaigoje, iki 19,5 % 2010 m. pabaigoje ir iki 21,4 % 2011 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

(107)

Dėl pritaikytų pirmiau aprašytų kapitalizavimo priemonių ir įvykių po banko įsteigimo, ypač perkainojus turtą (išsamiau aptarta toliau), „Landsbankinn“ pasiekė kapitalo pakankamumo rodiklius, kurie gerokai viršijo FPI nustatytus kapitalo reikalavimus. Kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo nuo 13,0 % 2008 m. pabaigoje iki 15,0 % 2009 m. pabaigoje, iki 19,5 % 2010 m. pabaigoje ir iki 21,4 % 2011 m. pabaigoje.

| (108) | Pagal restruktūrizavimo planą numatoma, kad šis rodiklis toliau kils per restruktūrizavimo laikotarpį ir pasieks [> 20] % 2014 m. pabaigoje. Tad numatoma, kad „Landsbankinn“ gerokai viršys FPI kapitalo reikalavimus restruktūrizavimo laikotarpiu ir vėliau. [...]. |
| --- | --- |

(108)

Pagal restruktūrizavimo planą numatoma, kad šis rodiklis toliau kils per restruktūrizavimo laikotarpį ir pasieks [> 20] % 2014 m. pabaigoje. Tad numatoma, kad „Landsbankinn“ gerokai viršys FPI kapitalo reikalavimus restruktūrizavimo laikotarpiu ir vėliau. [...].

| (109) | Numatoma, kad šiuo laikotarpiu balansas šiek tiek sumažės nuo maždaug 1 135 mlrd. ISK iki [...] mlrd. ISK. Kalbant apie su balansu susijusį turtą, labai sumažės nuosavo kapitalo ir nuosavo kapitalo finansinių priemonių svarba, veikiausiai dėl numatomo veikiančių įmonių pardavimo. Taip pat numatoma, kad paskolų finansų įstaigoms skaičius sumažės maždaug [...] % iki 2014 m. Kita vertus, pagal restruktūrizavimo planą paskolos klientams padidės apytikriai [...] % iki maždaug [...] mlrd. ISK. |
| --- | --- |

(109)

Numatoma, kad šiuo laikotarpiu balansas šiek tiek sumažės nuo maždaug 1 135 mlrd. ISK iki [...] mlrd. ISK. Kalbant apie su balansu susijusį turtą, labai sumažės nuosavo kapitalo ir nuosavo kapitalo finansinių priemonių svarba, veikiausiai dėl numatomo veikiančių įmonių pardavimo. Taip pat numatoma, kad paskolų finansų įstaigoms skaičius sumažės maždaug [...] % iki 2014 m. Kita vertus, pagal restruktūrizavimo planą paskolos klientams padidės apytikriai [...] % iki maždaug [...] mlrd. ISK.

| (110) | Įsipareigojimų atžvilgiu indėlių svarba padidės (nuo esamų maždaug 444 mlrd. ISK iki [...] mlrd. ISK), o užtikrintųjų paskolų ir įsipareigojimų finansų įstaigoms bei Islandijos centriniam bankui dalis sumažės. |
| --- | --- |

(110)

Įsipareigojimų atžvilgiu indėlių svarba padidės (nuo esamų maždaug 444 mlrd. ISK iki [...] mlrd. ISK), o užtikrintųjų paskolų ir įsipareigojimų finansų įstaigoms bei Islandijos centriniam bankui dalis sumažės.

iii)   Pakankamo pelningumo pasiekimas

| (111) | Pagal restruktūrizavimo planą ir kaip nurodyta toliau 2 lentelėje, „Landsbankinn“ kapitalo grąža buvo gera nuo 2009 m.

  2 lentelė


  Praėjusių metų kapitalo grąža









  (%) |
| --- | --- |
| | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |
| Kapitalo grąža (ROE) (41) | 9,5 | 15,9 | 8,8 |

(111)

Pagal restruktūrizavimo planą ir kaip nurodyta toliau 2 lentelėje, „Landsbankinn“ kapitalo grąža buvo gera nuo 2009 m.

2 lentelė

Praėjusių metų kapitalo grąža

(%)

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Kapitalo grąža (ROE) (41)

9,5

15,9

8,8

Be to, restruktūrizavimo plane likusį restruktūrizavimo laikotarpį numatoma tokia kapitalo grąža, kaip nurodyta toliau (3 lentelė).

3 lentelė

Prognozuojama kapitalo grąža

| (%) |
| --- |
| | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| Kapitalo grąža (ROE) | [5–15] | [5–15] | [5–15] |

(%)

2012 m.

2013 m.

2014 m.

Kapitalo grąža (ROE)

[5–15]

[5–15]

[5–15]

| (112) | Ši prognozė sudaryta remiantis išsamesniu finansų planu, kuris numatytas restruktūrizavimo plane:






  — | veiklos pajamos išaugs nuo maždaug 30 mlrd. ISK iki [...] mlrd. ISK, o pelnas išliks gana stabilus ir kasmet svyruos maždaug [...] milijardais ISK, |
| --- | --- | --- |

(112)

Ši prognozė sudaryta remiantis išsamesniu finansų planu, kuris numatytas restruktūrizavimo plane:

—

veiklos pajamos išaugs nuo maždaug 30 mlrd. ISK iki [...] mlrd. ISK, o pelnas išliks gana stabilus ir kasmet svyruos maždaug [...] milijardais ISK,

| — | grynosios palūkanų pajamos svyruos nuo [...] iki [...] mlrd. ISK, |
| --- | --- |

—

grynosios palūkanų pajamos svyruos nuo [...] iki [...] mlrd. ISK,

| — | numatoma, kad mokesčių ir komisinės pajamos padidės maždaug [...] % nuo maždaug 4 mlrd. ISK iki [...] mlrd. ISK, |
| --- | --- |

—

numatoma, kad mokesčių ir komisinės pajamos padidės maždaug [...] % nuo maždaug 4 mlrd. ISK iki [...] mlrd. ISK,

| — | numatoma, kad grynoji palūkanų marža sumažės nuo [...] % 2012 m. iki [...] % 2014 m., |
| --- | --- |

—

numatoma, kad grynoji palūkanų marža sumažės nuo [...] % 2012 m. iki [...] % 2014 m.,

| — | numatoma, kad darbuotojų skaičius sumažės maždaug [...] nuo 1 158 iki [...] 2016 m., |
| --- | --- |

—

numatoma, kad darbuotojų skaičius sumažės maždaug [...] nuo 1 158 iki [...] 2016 m.,

| — | numatoma, kad išlaidų ir pajamų santykis sumažės nuo 57,2 % 2011 m. iki [...] % 2014 m. |
| --- | --- |

—

numatoma, kad išlaidų ir pajamų santykis sumažės nuo 57,2 % 2011 m. iki [...] % 2014 m.

| (113) | Pasak Islandijos valdžios institucijų, nuo „Landsbankinn“ įsteigimo jis veikia stabiliai dar ir dėl to, kad paskolų portfelio turtas, kurį bankas įsigijo iš „Landsbanki“, nuo to laiko buvo labai padidintas. Nors šiuos perkainojimo prieaugius iš dalies atsveria neapibrėžtoji obligacija, „diskontas“ buvo ir išliks svarbia banko pajamų dalimi, kol paskolų portfelis yra restruktūrizuojamas. |
| --- | --- |

(113)

Pasak Islandijos valdžios institucijų, nuo „Landsbankinn“ įsteigimo jis veikia stabiliai dar ir dėl to, kad paskolų portfelio turtas, kurį bankas įsigijo iš „Landsbanki“, nuo to laiko buvo labai padidintas. Nors šiuos perkainojimo prieaugius iš dalies atsveria neapibrėžtoji obligacija, „diskontas“ buvo ir išliks svarbia banko pajamų dalimi, kol paskolų portfelis yra restruktūrizuojamas.

| (114) | Pritardamos šiai nuomonei, Islandijos valdžios institucijos pateikė skaičiavimus (4 lentelė), kuriuose parodoma, kokie būtų metiniai rezultatai be diskonto ir kitų „nebūdingų straipsnių“.

  4 lentelė


  Nebūdingų straipsnių grynasis pelnas | 7.10.2008–31.12.2008 | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | Biudžetas
  2012 | Biudžetas
  2013 | Biudžetas
  2014 | Biudžetas
  2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelnas per metus | – 6 936 | 14 332 | 27 231 | 16 957 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Koregavimas pagal pelningumą: | | | | | | | | |
| Perduoto turto perkainojimas | | – 23 772 | – 49 702 | – 58 489 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neapibrėžtosios obligacijos tikrosios vertės pokyčiai | | 10 241 | 16 269 | 34 316 | | | | |
| Užsienio valiutos verdiktai | | 0 | 18 158 | 40 726 | | | | |
| Nuosavas kapitalas ir obligacijos | | – 7 983 | – 7 318 | – 18 017 | | | | |
| Užsienio valiutos pelnas / nuostolis | | 3 000 | – 14 623 | 759 | | | | |
| Nutrauktos operacijos | | – 693 | – 2 769 | – 6 255 | | | | |
| Nuosavo kapitalo pozicijų finansavimo išlaidos | | 2 804 | 1 019 | 1 223 | | | | |
| Pakoreguotas pelningumas | | – 2 072 | – 11 735 | 11 221 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pakoreguota kapitalo grąža | | – 1,4 % | – 6,9 % | 5,8 % | [5–10]% | [5–10]% | [5–10]% | [5–10]% |

(114)

Pritardamos šiai nuomonei, Islandijos valdžios institucijos pateikė skaičiavimus (4 lentelė), kuriuose parodoma, kokie būtų metiniai rezultatai be diskonto ir kitų „nebūdingų straipsnių“.

4 lentelė

Nebūdingų straipsnių grynasis pelnas

7.10.2008–31.12.2008

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Biudžetas

2012

Biudžetas

2013

Biudžetas

2014

Biudžetas

2015

Pelnas per metus

– 6 936

14 332

27 231

16 957

[...]

[...]

[...]

[...]

Koregavimas pagal pelningumą:

Perduoto turto perkainojimas

– 23 772

– 49 702

– 58 489

[...]

[...]

[...]

[...]

Neapibrėžtosios obligacijos tikrosios vertės pokyčiai

10 241

16 269

34 316

Užsienio valiutos verdiktai

0

18 158

40 726

Nuosavas kapitalas ir obligacijos

– 7 983

– 7 318

– 18 017

Užsienio valiutos pelnas / nuostolis

3 000

– 14 623

759

Nutrauktos operacijos

– 693

– 2 769

– 6 255

Nuosavo kapitalo pozicijų finansavimo išlaidos

2 804

1 019

1 223

Pakoreguotas pelningumas

– 2 072

– 11 735

11 221

[...]

[...]

[...]

[...]

Pakoreguota kapitalo grąža

– 1,4 %

– 6,9 %

5,8 %

[5–10]%

[5–10]%

[5–10]%

[5–10]%

| (115) | Pagal šiuos duomenis bankas nuo 2010 m. ir vėliau vis tiek būtų turėjęs pelno, ir per likusį restruktūrizavimo laikotarpį jis turėtų pelno net jei diskontas nebūtų taikomas. (42) |
| --- | --- |

(115)

Pagal šiuos duomenis bankas nuo 2010 m. ir vėliau vis tiek būtų turėjęs pelno, ir per likusį restruktūrizavimo laikotarpį jis turėtų pelno net jei diskontas nebūtų taikomas. (42)

iv)   Stiprios likvidumo pozicijos sudarymas ir išlaikymas

| (116) | Kalbant apie likvidumą, FPI reikalauja, kad pinigai arba piniginio pobūdžio turtas sudarytų 5 % pagal pareikalavimą išmokamų indėlių, o bankas pajėgtų atlaikyti 20 % staigų indėlių nutekėjimą. Be to, Islandijos centrinis bankas nustato kredito įstaigų likvidumo taisykles (43), pagal kurias kredito įstaigų likvidus turtas ir atsakomybės klasifikuojamos atsižvelgiant į tipą ir terminą bei priskirtus pagal riziką koeficientus. Kredito įstaigos privalo turėti likvidaus turto, viršijančio trijų mėnesių įsipareigojimus. Taisyklėse taip pat numatytas tam tikrų nepalankiausių sąlygų bandymas, pagal kurį įvairiems nuosavybės straipsniams taikomas diskontas, tačiau, viena vertus, laikoma, kad visi įsipareigojimai privalo būti išmokėti suėjus terminui, kita vertus, kad kitų įsipareigojimų, kaip antai indėlių, dalys privalo būti išmokėtos gavus skubų įspėjimą arba visai negavus įspėjimo. Pasak Islandijos valdžios institucijų, „Landsbankinn“ laikosi pirmiau nurodytų taisyklių. Iš tiesų pagal restruktūrizavimo planą šiuo metu jis turi 42,5 % likvidaus turto visiems indėliams užtikrinti. |
| --- | --- |

(116)

Kalbant apie likvidumą, FPI reikalauja, kad pinigai arba piniginio pobūdžio turtas sudarytų 5 % pagal pareikalavimą išmokamų indėlių, o bankas pajėgtų atlaikyti 20 % staigų indėlių nutekėjimą. Be to, Islandijos centrinis bankas nustato kredito įstaigų likvidumo taisykles (43), pagal kurias kredito įstaigų likvidus turtas ir atsakomybės klasifikuojamos atsižvelgiant į tipą ir terminą bei priskirtus pagal riziką koeficientus. Kredito įstaigos privalo turėti likvidaus turto, viršijančio trijų mėnesių įsipareigojimus. Taisyklėse taip pat numatytas tam tikrų nepalankiausių sąlygų bandymas, pagal kurį įvairiems nuosavybės straipsniams taikomas diskontas, tačiau, viena vertus, laikoma, kad visi įsipareigojimai privalo būti išmokėti suėjus terminui, kita vertus, kad kitų įsipareigojimų, kaip antai indėlių, dalys privalo būti išmokėtos gavus skubų įspėjimą arba visai negavus įspėjimo. Pasak Islandijos valdžios institucijų, „Landsbankinn“ laikosi pirmiau nurodytų taisyklių. Iš tiesų pagal restruktūrizavimo planą šiuo metu jis turi 42,5 % likvidaus turto visiems indėliams užtikrinti.

| (117) | Be to, anot Islandijos Vyriausybės, „Landsbankinn“ neseniai pakeitė likvidumo politiką, kad galėtų stebėti ir užtikrinti atitiktį Bazelio III susitarimo reikalavimams. Šiuo metu jo likvidumo padengimo rodiklis yra [...] %. |
| --- | --- |

(117)

Be to, anot Islandijos Vyriausybės, „Landsbankinn“ neseniai pakeitė likvidumo politiką, kad galėtų stebėti ir užtikrinti atitiktį Bazelio III susitarimo reikalavimams. Šiuo metu jo likvidumo padengimo rodiklis yra [...] %.

| (118) | Poveikis banko likvidumo pozicijai esant nepalankiausioms sąlygoms, kaip antai staigus kapitalo kontrolės priemonių panaikinimas, plačiau aptariamas toliau. |
| --- | --- |

(118)

Poveikis banko likvidumo pozicijai esant nepalankiausioms sąlygoms, kaip antai staigus kapitalo kontrolės priemonių panaikinimas, plačiau aptariamas toliau.

v)   Paskolų portfelio restruktūrizavimo privačių namų ūkių ir verslo atžvilgiu finansavimas

| (119) | Iki 2008 m. finansų krizės banko privatūs ir verslo klientai buvo labai įsiskolinę. Pablogėjus ekonomikos padėčiai, o ypač kritus nekilnojamojo turto kainoms prasidėjus krizei, klientai staiga tapo per daug įsiskolinę ir nebegalėjo tvarkyti savo skolos, ir turėjo neigiamą nuosavą kapitalą. Be bendros grėsmės Islandijos ekonomikos gerovei, staigus banko paskolų portfelio mažėjimas tapo didžiausia grėsme banko gyvybingumui ateityje. Todėl privačių ir komercinių paskolų portfelių restruktūrizavimas (įsiskolinimo mažinimas), kaip parodyta restruktūrizavimo plane, tapo svarbiausiu spręstinu „Landsbankinn“ klausimu. |
| --- | --- |

(119)

Iki 2008 m. finansų krizės banko privatūs ir verslo klientai buvo labai įsiskolinę. Pablogėjus ekonomikos padėčiai, o ypač kritus nekilnojamojo turto kainoms prasidėjus krizei, klientai staiga tapo per daug įsiskolinę ir nebegalėjo tvarkyti savo skolos, ir turėjo neigiamą nuosavą kapitalą. Be bendros grėsmės Islandijos ekonomikos gerovei, staigus banko paskolų portfelio mažėjimas tapo didžiausia grėsme banko gyvybingumui ateityje. Todėl privačių ir komercinių paskolų portfelių restruktūrizavimas (įsiskolinimo mažinimas), kaip parodyta restruktūrizavimo plane, tapo svarbiausiu spręstinu „Landsbankinn“ klausimu.

| (120) | Pasak Islandijos valdžios institucijų, „Landsbankinn“ parengė specialias skolos mažinimo programas ir bendradarbiavo su valstybe ir kitais bankai rengiant bendrąsias skolos mažinimo priemones (pvz., 110 % hipotekos koregavimas). (44) |
| --- | --- |

(120)

Pasak Islandijos valdžios institucijų, „Landsbankinn“ parengė specialias skolos mažinimo programas ir bendradarbiavo su valstybe ir kitais bankai rengiant bendrąsias skolos mažinimo priemones (pvz., 110 % hipotekos koregavimas). (44)

| (121) | Iki 2012 m. kovo 30 d. buvo atliktas daugiau kaip 75 % per daug įsiskolinusių įmonių, kurių įsipareigojimai bankui viršijo 100 mln. ISK, finansinis restruktūrizavimas ir restruktūrizuota daugiau kaip 75 % visos skolos. Restruktūrizavimo plane numatoma, kad iki 2012 m. pabaigos šis skaičius bus išaugęs iki 92 %. Be to, dauguma restruktūrizuotų paskolų jau yra veiksnios. Pavyzdžiui, tik 2,6 % visų jau restruktūrizuotų įmonių paskolų vertės vėluojama grąžinti ilgiau kaip 30 dienų. |
| --- | --- |

(121)

Iki 2012 m. kovo 30 d. buvo atliktas daugiau kaip 75 % per daug įsiskolinusių įmonių, kurių įsipareigojimai bankui viršijo 100 mln. ISK, finansinis restruktūrizavimas ir restruktūrizuota daugiau kaip 75 % visos skolos. Restruktūrizavimo plane numatoma, kad iki 2012 m. pabaigos šis skaičius bus išaugęs iki 92 %. Be to, dauguma restruktūrizuotų paskolų jau yra veiksnios. Pavyzdžiui, tik 2,6 % visų jau restruktūrizuotų įmonių paskolų vertės vėluojama grąžinti ilgiau kaip 30 dienų.

vi)   Finansavimo strategijos gerinimas

| (122) | Pasak Islandijos valdžios institucijų, „Landsbankinn“ finansavimo profilis yra gana gerai išskaidytas, ir trumpuoju arba vidutinio ilgumo laikotarpiu nenumatomas didelis refinansavimo poreikis. Dabar finansavimas paskirstytas maždaug taip: 10 % indėlių iš finansų įstaigų, 40 % indėlių iš klientų (iš jų 80 % yra išmokami pagal pareikalavimą ir 20 % yra iki 5 metų terminuoti indėliai), 30 % apdraustas skolinimasis, kurio terminas yra 2014–2018 m. ir 20 % nuosavas kapitalas. |
| --- | --- |

(122)

Pasak Islandijos valdžios institucijų, „Landsbankinn“ finansavimo profilis yra gana gerai išskaidytas, ir trumpuoju arba vidutinio ilgumo laikotarpiu nenumatomas didelis refinansavimo poreikis. Dabar finansavimas paskirstytas maždaug taip: 10 % indėlių iš finansų įstaigų, 40 % indėlių iš klientų (iš jų 80 % yra išmokami pagal pareikalavimą ir 20 % yra iki 5 metų terminuoti indėliai), 30 % apdraustas skolinimasis, kurio terminas yra 2014–2018 m. ir 20 % nuosavas kapitalas.

| (123) | Kaip nurodyta pirmiau, indėliai yra svarbiausias „Landsbankinn“ finansavimo šaltinis. Pagal restruktūrizavimo planą indėlių svarba dar padidės restruktūrizavimo laikotarpiu. Taip pat „Landsbankinn“ ketina padidinti terminuotųjų indėlių dalį, kad jie taptų „nelankstūs“. |
| --- | --- |

(123)

Kaip nurodyta pirmiau, indėliai yra svarbiausias „Landsbankinn“ finansavimo šaltinis. Pagal restruktūrizavimo planą indėlių svarba dar padidės restruktūrizavimo laikotarpiu. Taip pat „Landsbankinn“ ketina padidinti terminuotųjų indėlių dalį, kad jie taptų „nelankstūs“.

| (124) | Apdraustos paskolos liks svarbiu finansavimo šaltiniu. Taip pat tokia refinansavimo galimybė labiausiai tikėtina suėjus dabartinių apdraustų paskolų terminui, o neužtikrintoji obligacija nėra tikėtina „Landsbankinn“ galimybė trumpuoju arba vidutinės trukmės laikotarpiu. Bankas ketina ateityje finansuoti ilgalaikį turtą, kaip antai hipotekas su užtikrintomis obligacijomis, ir ateityje tai gali sudaryti iki 5 % viso banko finansavimo. Tačiau nesitikima, kad tai bus įgyvendinta laikotarpiu, kuriuo vykdomas Institucijos pateiktas planas. |
| --- | --- |

(124)

Apdraustos paskolos liks svarbiu finansavimo šaltiniu. Taip pat tokia refinansavimo galimybė labiausiai tikėtina suėjus dabartinių apdraustų paskolų terminui, o neužtikrintoji obligacija nėra tikėtina „Landsbankinn“ galimybė trumpuoju arba vidutinės trukmės laikotarpiu. Bankas ketina ateityje finansuoti ilgalaikį turtą, kaip antai hipotekas su užtikrintomis obligacijomis, ir ateityje tai gali sudaryti iki 5 % viso banko finansavimo. Tačiau nesitikima, kad tai bus įgyvendinta laikotarpiu, kuriuo vykdomas Institucijos pateiktas planas.

vii)   Išlaidų veiksmingumo gerinimas

| (125) | Pagal restruktūrizavimo planą „Landsbankinn“ ir toliau daugiausia dėmesio skiria veiksmingoms ir racionalizuotoms operacijoms, kad būtų galima atsverti infrastruktūros išlaidas, padidėjusias įdiegus griežtesnes reguliavimo priemones, padidinus apmokestinimą, ir padidėjus išlaidoms, susijusioms su restruktūrizavimo darbu. |
| --- | --- |

(125)

Pagal restruktūrizavimo planą „Landsbankinn“ ir toliau daugiausia dėmesio skiria veiksmingoms ir racionalizuotoms operacijoms, kad būtų galima atsverti infrastruktūros išlaidas, padidėjusias įdiegus griežtesnes reguliavimo priemones, padidinus apmokestinimą, ir padidėjus išlaidoms, susijusioms su restruktūrizavimo darbu.

| (126) | Restruktūrizavimo plane numatoma, kad bendrosios veiklos sąnaudos sumažės [...] % (atsižvelgiant į infliaciją), daugiausia dėl galimybės sujungti su banku „Spkef“ ir kitas patronuojamąsias įmones. Pasak „Landsbankinn“, ši aplinkybė sudaro galimybę sumažinti sąnaudas ypač, jei sumažinamas darbuotojų skaičius ([...] % visą darbo dieną dirbantys darbuotojai per kitus 3 metus). Be to, bankas teigia pradėjęs didelį projektą, skirtą „Landsbankinn“ paslaugų grandinei racionalizuoti. Galiausiai bankas įsipareigojo restruktūrizavimo laikotarpiu uždaryti [...] filialus. Numatoma, kad dėl šių priemonių bei darbuotojų skaičiaus mažinimo išlaidų ir pajamų santykis sumažės nuo 57,2 % 2011 m. iki [...] % 2014 m. |
| --- | --- |

(126)

Restruktūrizavimo plane numatoma, kad bendrosios veiklos sąnaudos sumažės [...] % (atsižvelgiant į infliaciją), daugiausia dėl galimybės sujungti su banku „Spkef“ ir kitas patronuojamąsias įmones. Pasak „Landsbankinn“, ši aplinkybė sudaro galimybę sumažinti sąnaudas ypač, jei sumažinamas darbuotojų skaičius ([...] % visą darbo dieną dirbantys darbuotojai per kitus 3 metus). Be to, bankas teigia pradėjęs didelį projektą, skirtą „Landsbankinn“ paslaugų grandinei racionalizuoti. Galiausiai bankas įsipareigojo restruktūrizavimo laikotarpiu uždaryti [...] filialus. Numatoma, kad dėl šių priemonių bei darbuotojų skaičiaus mažinimo išlaidų ir pajamų santykis sumažės nuo 57,2 % 2011 m. iki [...] % 2014 m.

viii)   Rizikos valdymo gerinimas

| (127) | „Landsbankinn“ pranešė Institucijai, kad vienas iš jo prioritetinių klausimų yra rizikos valdymo praktikos gerinimas. Todėl „Landsbankinn“ įsteigė Rizikos valdymo skyrių. Skyrius prižiūri visą įprastą rizikos valdymą procesą, matuoja ir vertina rinkos riziką, likvidumo riziką, operacijų ir kredito riziką. Pasak „Landsbankinn“, rizikos valdymas labai pagerėjo naujojoje banko organizavimo struktūroje. Skyriuje dirba 44 darbuotojai. |
| --- | --- |

(127)

„Landsbankinn“ pranešė Institucijai, kad vienas iš jo prioritetinių klausimų yra rizikos valdymo praktikos gerinimas. Todėl „Landsbankinn“ įsteigė Rizikos valdymo skyrių. Skyrius prižiūri visą įprastą rizikos valdymą procesą, matuoja ir vertina rinkos riziką, likvidumo riziką, operacijų ir kredito riziką. Pasak „Landsbankinn“, rizikos valdymas labai pagerėjo naujojoje banko organizavimo struktūroje. Skyriuje dirba 44 darbuotojai.

3.5.2.   Gebėjimas pasiekti gyvybingumą susiklosčius pagrindiniam ir nepalankiausių sąlygų scenarijui

| (128) | Restruktūrizavimo plane Islandijos valdžios institucijos pateikė pagrindinį ir tris nepalankiausių sąlygų „Landsbankinn“ banko scenarijus, norėdamos įrodyti „Landsbankinn“ gebėjimą pasiekti ilgalaikį gyvybingumą ir jo atsparumą nepalankiems makroekonomikos įvykiams. |
| --- | --- |

(128)

Restruktūrizavimo plane Islandijos valdžios institucijos pateikė pagrindinį ir tris nepalankiausių sąlygų „Landsbankinn“ banko scenarijus, norėdamos įrodyti „Landsbankinn“ gebėjimą pasiekti ilgalaikį gyvybingumą ir jo atsparumą nepalankiems makroekonomikos įvykiams.

3.5.2.1.   Pagrindinis scenarijus

| (129) | Kaip pirmiau aprašyta, restruktūrizavimo plane pateikiamas pagrindinis scenarijus. Pasak Islandijos valdžios institucijų, pagrindiniai makroekonomikos rodikliai yra tokie patys, kaip pateikiami ICB pagrindinėje būsimų metų prognozėje. Jie nurodyti toliau pateiktoje 5 lentelėje.

  5 lentelė


  Makroekonomikos prognozė, pagrindinis scenarijus |
| --- | --- |

(129)

Kaip pirmiau aprašyta, restruktūrizavimo plane pateikiamas pagrindinis scenarijus. Pasak Islandijos valdžios institucijų, pagrindiniai makroekonomikos rodikliai yra tokie patys, kaip pateikiami ICB pagrindinėje būsimų metų prognozėje. Jie nurodyti toliau pateiktoje 5 lentelėje.

5 lentelė

Makroekonomikos prognozė, pagrindinis scenarijus

3.5.2.2.   Nepalankiausių sąlygų scenarijus

| (130) | Restruktūrizavimo plane pateikiami 3 nepalankiausių sąlygų scenarijai – nedidelė recesija, tarptautinis ekonominis nuosmukis ir kronos nuvertėjimas, taip pat pateikiama šių scenarijų sudarymo metodika ir poveikis banko kapitalo pozicijai. Scenarijai parengti remiantis netikėtinų, bet vis dėlto galimų didelių pokyčių ekonominėje aplinkoje, kurioje veikia bankas, aplinkybėmis. Pavyzdžiui, tarptautinio ekonomikos nuosmukio scenarijus pagrįstas galimu euro zonos žlugimu ir jo poveikiu Europos ekonomikai. Gauti šio scenarijaus makroekonominiai rodikliai pateikiami toliau.

  6 lentelė


  Tarptautinio ekonomikos nuosmukio scenarijaus makroekonominiai rodikliai |
| --- | --- |

(130)

Restruktūrizavimo plane pateikiami 3 nepalankiausių sąlygų scenarijai – nedidelė recesija, tarptautinis ekonominis nuosmukis ir kronos nuvertėjimas, taip pat pateikiama šių scenarijų sudarymo metodika ir poveikis banko kapitalo pozicijai. Scenarijai parengti remiantis netikėtinų, bet vis dėlto galimų didelių pokyčių ekonominėje aplinkoje, kurioje veikia bankas, aplinkybėmis. Pavyzdžiui, tarptautinio ekonomikos nuosmukio scenarijus pagrįstas galimu euro zonos žlugimu ir jo poveikiu Europos ekonomikai. Gauti šio scenarijaus makroekonominiai rodikliai pateikiami toliau.

6 lentelė

Tarptautinio ekonomikos nuosmukio scenarijaus makroekonominiai rodikliai

| (131) | Atliekant nepalankiausių sąlygų bandymą, kurį pateikė „Landsbankinn“, taikyti skirtingi metodai, kuriais siekta šiuos 3 scenarijus perkelti į poveikio banko finansinėms ataskaitoms, paskolų nuostoliui ir ekonominiam kapitalui matavimo procesą. Toliau pateiktoje 3 schemoje pateikiamas pavyzdys, kaip nuostolis dėl įsipareigojimų nevykdymo yra susijęs su BVP rodikliais.

  3 schema


  BVP ir nuostolio dėl įsipareigojimų nevykdymo ryšys


  [Ryšio tarp nuostolio dėl įsipareigojimų nevykdymo ir BVP diagrama

  Vertės neatskleidžiamos siekiant išsaugoti profesinę paslaptį] |
| --- | --- |

(131)

Atliekant nepalankiausių sąlygų bandymą, kurį pateikė „Landsbankinn“, taikyti skirtingi metodai, kuriais siekta šiuos 3 scenarijus perkelti į poveikio banko finansinėms ataskaitoms, paskolų nuostoliui ir ekonominiam kapitalui matavimo procesą. Toliau pateiktoje 3 schemoje pateikiamas pavyzdys, kaip nuostolis dėl įsipareigojimų nevykdymo yra susijęs su BVP rodikliais.

3 schema

BVP ir nuostolio dėl įsipareigojimų nevykdymo ryšys

[Ryšio tarp nuostolio dėl įsipareigojimų nevykdymo ir BVP diagrama

Vertės neatskleidžiamos siekiant išsaugoti profesinę paslaptį]

| (132) | Pagrindinis dalykas, kuris nustatytas atlikus nepalankiausių sąlygų bandymą, yra tas, kad „Landsbankinn“ kapitalizuotas taip, jog bankas viršija ir vidinius, ir išorinius kapitalo pakankamumo rodiklio minimumo reikalavimus pagal visus scenarijus ir, kaip nurodoma restruktūrizavimo plane, iš tiesų turi [...] % kapitalo perviršį. |
| --- | --- |

(132)

Pagrindinis dalykas, kuris nustatytas atlikus nepalankiausių sąlygų bandymą, yra tas, kad „Landsbankinn“ kapitalizuotas taip, jog bankas viršija ir vidinius, ir išorinius kapitalo pakankamumo rodiklio minimumo reikalavimus pagal visus scenarijus ir, kaip nurodoma restruktūrizavimo plane, iš tiesų turi [...] % kapitalo perviršį.

| (133) | Be to, „Landsbankinn“ restruktūrizavimo plane pateiktas banko likvidumo rodiklio tariamų nepalankiausių sąlygų bandymas. Tokiu atveju bankas mano, kad visi finansų įstaigų turimi indėliai būtų iš karto atsiimti, pvz., jei būtų pašalintos kapitalo kontrolės priemonės. Kaip nurodyta Islandijos valdžios institucijų pateiktoje informacijoje, net ir tokiu atveju „Landsbankinn“ likvidumo pozicija išliktų stipri, ypač dėl to, kad jis galėtų palyginti greitai likviduoti papildomą turtą, pavyzdžiui, savo Islandijos kronomis išreikštą hipotekos knygą (per skolinimo operacijas su Islandijos centriniu banku) ir tai nepadarytų akivaizdžiai žalingo poveikio balansui. Toliau pateiktoje 4 schemoje iliustruojamas šis scenarijus:

  4 schema


  Pagrindinė likvidumo pozicija visoms įstaigoms atsiėmus indėlius ir įvairių klientų indėlių atsiėmimas


  [„Landsbankinn“ likvidumo pozicijos diagrama

  Vertės neatskleidžiamos siekiant išsaugoti profesinę paslaptį] |
| --- | --- |

(133)

Be to, „Landsbankinn“ restruktūrizavimo plane pateiktas banko likvidumo rodiklio tariamų nepalankiausių sąlygų bandymas. Tokiu atveju bankas mano, kad visi finansų įstaigų turimi indėliai būtų iš karto atsiimti, pvz., jei būtų pašalintos kapitalo kontrolės priemonės. Kaip nurodyta Islandijos valdžios institucijų pateiktoje informacijoje, net ir tokiu atveju „Landsbankinn“ likvidumo pozicija išliktų stipri, ypač dėl to, kad jis galėtų palyginti greitai likviduoti papildomą turtą, pavyzdžiui, savo Islandijos kronomis išreikštą hipotekos knygą (per skolinimo operacijas su Islandijos centriniu banku) ir tai nepadarytų akivaizdžiai žalingo poveikio balansui. Toliau pateiktoje 4 schemoje iliustruojamas šis scenarijus:

4 schema

Pagrindinė likvidumo pozicija visoms įstaigoms atsiėmus indėlius ir įvairių klientų indėlių atsiėmimas

[„Landsbankinn“ likvidumo pozicijos diagrama

Vertės neatskleidžiamos siekiant išsaugoti profesinę paslaptį]

| (134) | Pagal šį skaičiavimą bankas galėtų atlaikyti papildomą [...] % klientų indėlių atsiėmimą, ir jam nereikėtų pradėti likviduoti turto. Šis rezultatas rodo, kad banko pozicija yra gera ir jis pajėgus spręsti netikėtus likvidumo užtikrinimo sutrikimus. |
| --- | --- |

(134)

Pagal šį skaičiavimą bankas galėtų atlaikyti papildomą [...] % klientų indėlių atsiėmimą, ir jam nereikėtų pradėti likviduoti turto. Šis rezultatas rodo, kad banko pozicija yra gera ir jis pajėgus spręsti netikėtus likvidumo užtikrinimo sutrikimus.

4.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ, „SPKEF“ SANDORIS IR PRIEMONĖS, LAIKINAI PATVIRTINTOS SPRENDIMUOSE DĖL TAUPOMŲJŲ BANKŲ

| (135) | Sprendime pradėti procedūrą Institucija pateikė preliminarią išvadą, kad Islandijos valstybės priemonės „Landsbankinn“ bankui kapitalizuoti, yra susijusi su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. Be to, negalima paneigti, kad valstybės pagalba buvo suteikta suteikus neribotą indėlių garantiją. Sprendime pradėti procedūrą neaptariamos pagalbos priemonės, susijusios su „SpSv“ įsigijimu, kurias Institucija laikinai patvirtino sprendime dėl taupomųjų bankų. Institucija pateiks galutinę nuomonę apie šias priemones, kurios ir toliau turi įtakos esamam vertinimui šiame sprendime. Be to, su operacijų perkėlimu iš „Spkef“ į „Landsbankinn“ susijusios priemonės nebuvo aptartos sprendime pradėti procedūrą, todėl Institucija jas taip pat aptars toliau. |
| --- | --- |

(135)

Sprendime pradėti procedūrą Institucija pateikė preliminarią išvadą, kad Islandijos valstybės priemonės „Landsbankinn“ bankui kapitalizuoti, yra susijusi su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. Be to, negalima paneigti, kad valstybės pagalba buvo suteikta suteikus neribotą indėlių garantiją. Sprendime pradėti procedūrą neaptariamos pagalbos priemonės, susijusios su „SpSv“ įsigijimu, kurias Institucija laikinai patvirtino sprendime dėl taupomųjų bankų. Institucija pateiks galutinę nuomonę apie šias priemones, kurios ir toliau turi įtakos esamam vertinimui šiame sprendime. Be to, su operacijų perkėlimu iš „Spkef“ į „Landsbankinn“ susijusios priemonės nebuvo aptartos sprendime pradėti procedūrą, todėl Institucija jas taip pat aptars toliau.

| (136) | Dėl sprendime pradėti procedūrą įvertintų priemonių suderinamumo Institucija buvo tos nuomonės, kad galutinai apsispręsti galima tik remiantis restruktūrizavimo planu, kuris nebuvo pateiktas, kai Institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą 2010 m. gruodžio 15 d. Ypač dėl to, kad restruktūrizavimo planas nebuvo pateiktas praėjus daugiau kaip dvejiems metams nuo „Landsbankinn“ įsteigimo ir vieniems metams nuo susitarimo su „Landsbanki“ kreditoriais sudarymo, Institucija išreiškė abejones dėl pagalbos suderinamumo. |
| --- | --- |

(136)

Dėl sprendime pradėti procedūrą įvertintų priemonių suderinamumo Institucija buvo tos nuomonės, kad galutinai apsispręsti galima tik remiantis restruktūrizavimo planu, kuris nebuvo pateiktas, kai Institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą 2010 m. gruodžio 15 d. Ypač dėl to, kad restruktūrizavimo planas nebuvo pateiktas praėjus daugiau kaip dvejiems metams nuo „Landsbankinn“ įsteigimo ir vieniems metams nuo susitarimo su „Landsbanki“ kreditoriais sudarymo, Institucija išreiškė abejones dėl pagalbos suderinamumo.

4.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (137) | Institucija buvusio banko kreditorių vardu gavo pareiškimą, kuriame jie pabrėžia, kad turėtų būti laikomi suinteresuotosiomis šalimis ir nurodė galimai vėlesniu etapu atsiųsią daugiau pastabų. |
| --- | --- |

(137)

Institucija buvusio banko kreditorių vardu gavo pareiškimą, kuriame jie pabrėžia, kad turėtų būti laikomi suinteresuotosiomis šalimis ir nurodė galimai vėlesniu etapu atsiųsią daugiau pastabų.

4.2.   Islandijos valdžios institucijų pastabos

| (138) | Islandijos valdžios institucijos sutinka, kad priemonės, kurių imtasi steigiant „NBI“ (dabar –„Landsbankinn“), yra valstybės pagalba. Islandijos institucijų nuomone, vis dėlto priemonės yra suderinamos su veikiančiu EEE susitarimu remiantis susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, nes jos yra būtinos, proporcingos ir tinkamos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui atitaisyti. Islandijos valdžios institucijų nuomone, pritaikytos priemonės visais atžvilgiais atitinka principus, kurie išdėstyti Institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose, ir jose teigiama, kad pagalba yra būtina ir ribojama iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(138)

Islandijos valdžios institucijos sutinka, kad priemonės, kurių imtasi steigiant „NBI“ (dabar –„Landsbankinn“), yra valstybės pagalba. Islandijos institucijų nuomone, vis dėlto priemonės yra suderinamos su veikiančiu EEE susitarimu remiantis susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, nes jos yra būtinos, proporcingos ir tinkamos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui atitaisyti. Islandijos valdžios institucijų nuomone, pritaikytos priemonės visais atžvilgiais atitinka principus, kurie išdėstyti Institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose, ir jose teigiama, kad pagalba yra būtina ir ribojama iki mažiausios būtinos sumos.

| (139) | Be to, Islandijos valdžios institucijos pabrėžia, kad buvę „Landsbanki“ akcininkai prarado visas akcijas ir negavo kompensacijos iš valstybės, ir kad pagalba gerai pritaikyta neigiamam šalutiniam poveikiui, kurį patiria konkurentai, sumažinti. |
| --- | --- |

(139)

Be to, Islandijos valdžios institucijos pabrėžia, kad buvę „Landsbanki“ akcininkai prarado visas akcijas ir negavo kompensacijos iš valstybės, ir kad pagalba gerai pritaikyta neigiamam šalutiniam poveikiui, kurį patiria konkurentai, sumažinti.

| (140) | Dėl operacijų perkėlimo iš „Spkef“ į „Landsbankinn“ Islandijos valdžios institucijos pripažįsta, kad valstybės įsipareigojimas padengti perduoto turto trūkumą (palyginti su perduotų įsipareigojimų suma) yra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, nors jos yra tos nuomonės, kad dėl susitarimo pobūdžio „Landsbankinn“ negali gauti tiesioginės finansinės naudos. Tačiau jos daro išvadą, kad ši priemonė sustiprintų „Landsbankinn“ poziciją, nes ji padidina jo klientų bazę ir gali sudaryti galimybes operacijoms racionalizuoti. |
| --- | --- |

(140)

Dėl operacijų perkėlimo iš „Spkef“ į „Landsbankinn“ Islandijos valdžios institucijos pripažįsta, kad valstybės įsipareigojimas padengti perduoto turto trūkumą (palyginti su perduotų įsipareigojimų suma) yra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, nors jos yra tos nuomonės, kad dėl susitarimo pobūdžio „Landsbankinn“ negali gauti tiesioginės finansinės naudos. Tačiau jos daro išvadą, kad ši priemonė sustiprintų „Landsbankinn“ poziciją, nes ji padidina jo klientų bazę ir gali sudaryti galimybes operacijoms racionalizuoti.

| (141) | Šiaip ar taip, Islandijos valdžios institucijos yra tos nuomonės, kad pagalba atitinka susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto nuostatas. Valstybė įnašas yra ribotas ir negali tiksliai padengti turto ir įsipareigojimų skirtumo, ir šį skirtumą nustato nepriklausomas komitetas, todėl jos teigia, kad pagalba yra ribota ir tik būtiniausia. Jos teigia, kad pagalba taip pat buvo proporcinga, nes „Landsbankinn“ buvo vienintelis bankas, tuo metu galėjęs perimti „Spkef“ operacijas, ir kad alternatyvos, kaip antai priverstinai FPI atliktas sujungimas, būtų sukėlę daugiau rūpesčių ir galėjo daugiau kainuoti valstybei. |
| --- | --- |

(141)

Šiaip ar taip, Islandijos valdžios institucijos yra tos nuomonės, kad pagalba atitinka susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto nuostatas. Valstybė įnašas yra ribotas ir negali tiksliai padengti turto ir įsipareigojimų skirtumo, ir šį skirtumą nustato nepriklausomas komitetas, todėl jos teigia, kad pagalba yra ribota ir tik būtiniausia. Jos teigia, kad pagalba taip pat buvo proporcinga, nes „Landsbankinn“ buvo vienintelis bankas, tuo metu galėjęs perimti „Spkef“ operacijas, ir kad alternatyvos, kaip antai priverstinai FPI atliktas sujungimas, būtų sukėlę daugiau rūpesčių ir galėjo daugiau kainuoti valstybei.

| (142) | Islandijos valdžios institucijos nemano, kad indėlių garantija yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(142)

Islandijos valdžios institucijos nemano, kad indėlių garantija yra valstybės pagalba.

4.3.   Islandijos valdžios institucijų įsipareigojimai

| (143) | Islandijos valdžios institucijos pateikė keletą įsipareigojimų, kurių dauguma susiję su konkurencijos iškreipimu, atsiradusiu dėl vertinamosios pagalbos, ir kurie išdėstyti priede. |
| --- | --- |

(143)

Islandijos valdžios institucijos pateikė keletą įsipareigojimų, kurių dauguma susiję su konkurencijos iškreipimu, atsiradusiu dėl vertinamosios pagalbos, ir kurie išdėstyti priede.

II.   ĮVERTINIMAS

5.   ESAMA VALSTYBĖS PAGALBA

| (144) | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje išdėstyta, kas nurodyta toliau:
  „Išskyrus atvejus, kai šiame susitarime nustatyta kitaip, bet kokia EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybės išteklių suteikta bet kokios formos pagalba, kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu, jei ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(144)

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje išdėstyta, kas nurodyta toliau:

„Išskyrus atvejus, kai šiame susitarime nustatyta kitaip, bet kokia EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybės išteklių suteikta bet kokios formos pagalba, kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu, jei ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“

| (145) | Institucija įvertins šias priemones (45):






  — | pradinį veiklos kapitalą, kurį Islandijos valstybė suteikė naujajam bankui, |
| --- | --- | --- |

(145)

Institucija įvertins šias priemones (45):

—

pradinį veiklos kapitalą, kurį Islandijos valstybė suteikė naujajam bankui,

| — | (pradinį) visą valstybės atliktą naujojo banko kapitalizavimą ir valstybės pasiliktą didžiąją dalį akcijų. |
| --- | --- |

—

(pradinį) visą valstybės atliktą naujojo banko kapitalizavimą ir valstybės pasiliktą didžiąją dalį akcijų.

Pirmiau nurodytos priemonės toliau bendrai vadinamos „kapitalizavimo priemonėmis“. Institucija taip pat įvertins:

| — | Islandijos Vyriausybės suteikiamą garantiją šalies indėliams visuose Islandijos bankuose ir |
| --- | --- |

—

Islandijos Vyriausybės suteikiamą garantiją šalies indėliams visuose Islandijos bankuose ir

| — | operacijų perkėlimą iš „Spkef“ į „Landsbankinn“ („Spkef“ sandoris). |
| --- | --- |

—

operacijų perkėlimą iš „Spkef“ į „Landsbankinn“ („Spkef“ sandoris).

| (146) | Institucija taip pat primena, kad laikinai patvirtintos „SpSv“, kuris dabar bus sujungtas su „Landsbankinn“, gelbėjimo priemonės yra valstybės pagalba, kurios galutinis suderinamumas priklauso nuo susijungusio subjekto gelbėjimo plano. |
| --- | --- |

(146)

Institucija taip pat primena, kad laikinai patvirtintos „SpSv“, kuris dabar bus sujungtas su „Landsbankinn“, gelbėjimo priemonės yra valstybės pagalba, kurios galutinis suderinamumas priklauso nuo susijungusio subjekto gelbėjimo plano.

5.1.   Esami valstybės ištekliai

| (147) | Kaip nurodyta Institucijos preliminarioje išvadoje, kuri pateikta sprendime pradėti procedūrą, akivaizdu, kad kapitalizavimo priemonės finansuojamos iš valstybės išteklių, kuriuos teikia Islandijos Iždas. „Spkef“ sandorio atžvilgiu valstybė prisiėmė riziką, kad „Spkef“ turto gali nepakakti perduotiems „Spkef“ įsipareigojimams (indėliams) padengti. Iš esmės ji užtikrino padengsianti trūkumą, ir tokiu būdu (galimai) būtų perduoti valstybės ištekliai. Kaip nurodyta pirmiau, neseniai arbitražo komitetas priėmė sprendimą, kad valstybė turi sumokėti „Landsbankinn“ 19,2 mlrd. ISK. Tad ši priemonė akivaizdžiai susijusi su valstybės išteklių perdavimu. |
| --- | --- |

(147)

Kaip nurodyta Institucijos preliminarioje išvadoje, kuri pateikta sprendime pradėti procedūrą, akivaizdu, kad kapitalizavimo priemonės finansuojamos iš valstybės išteklių, kuriuos teikia Islandijos Iždas. „Spkef“ sandorio atžvilgiu valstybė prisiėmė riziką, kad „Spkef“ turto gali nepakakti perduotiems „Spkef“ įsipareigojimams (indėliams) padengti. Iš esmės ji užtikrino padengsianti trūkumą, ir tokiu būdu (galimai) būtų perduoti valstybės ištekliai. Kaip nurodyta pirmiau, neseniai arbitražo komitetas priėmė sprendimą, kad valstybė turi sumokėti „Landsbankinn“ 19,2 mlrd. ISK. Tad ši priemonė akivaizdžiai susijusi su valstybės išteklių perdavimu.

| (148) | Institucija nuo pradžių pabrėžia, kad jos vertinimas indėlių garantijos atžvilgiu yra ribotas ir sietinas tik su papildoma indėlių garantija, kuri aprašyta pirmiau, ir iš esmės ją sudaro Islandijos Vyriausybės pareiškimai, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti. |
| --- | --- |

(148)

Institucija nuo pradžių pabrėžia, kad jos vertinimas indėlių garantijos atžvilgiu yra ribotas ir sietinas tik su papildoma indėlių garantija, kuri aprašyta pirmiau, ir iš esmės ją sudaro Islandijos Vyriausybės pareiškimai, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti.

| (149) | Šis vertinimas neprieštarauja Institucijos nuomonei dėl Įstatymo Nr. 98/1999 ir Islandijos Vyriausybės bei Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondo veiksmų krizės metu suderinamumo su EEE teisės aktais, ypač su Direktyva 94/19/EB. Dėl direktyvų 97/9/EB ir 94/19/EB įgyvendinimo Institucija yra tos nuomonės, kad šios priemonės iš dalies yra valstybės pagalba, valstybės išteklių naudojimas siekiant įvykdyti įpareigojimus pagal EEE teisės aktus apskritai nekeltų susirūpinimo dėl taikomo EEE susitarimo 61 straipsnio. Todėl šis sprendimas nesusijęs su tomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(149)

Šis vertinimas neprieštarauja Institucijos nuomonei dėl Įstatymo Nr. 98/1999 ir Islandijos Vyriausybės bei Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondo veiksmų krizės metu suderinamumo su EEE teisės aktais, ypač su Direktyva 94/19/EB. Dėl direktyvų 97/9/EB ir 94/19/EB įgyvendinimo Institucija yra tos nuomonės, kad šios priemonės iš dalies yra valstybės pagalba, valstybės išteklių naudojimas siekiant įvykdyti įpareigojimus pagal EEE teisės aktus apskritai nekeltų susirūpinimo dėl taikomo EEE susitarimo 61 straipsnio. Todėl šis sprendimas nesusijęs su tomis priemonėmis.

| (150) | Institucija sprendime pradėti procedūrą nurodė toliau tirsianti, ar pirmiau aprašyti Islandijos valstybės pareiškimai yra pakankamai tikslūs, tvirti, besąlyginiai ir teisiškai privalomi, kaip antai įsipareigojimai valstybės ištekliais (46). Įvertindama, ar šių kriterijų laikomasi, Institucija pažymi, kad šie pareiškimai yra neatšaukiamas įsipareigojimas viešaisiais ištekliais, tą įrodo didžiausios Islandijos valstybės pastangos apsaugoti indėlininkus: ji ne tik pakeitė nemokių subjektų indėlininkų pirmenybės tvarką (kuri nebūtų susijusi su naudojamais valstybės ištekliais), bet ir aiškiai parodė, neleisianti indėlininkams patirti jokių nuostolių. Be to, Vyriausybės bendroji garantija, teikiama visiems indėliams šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose yra kitokia, nei bet kokia indėlių garantijos sistema, kuri pagrįsta EEE įstatymais, nes apsauga taikoma neribojat sumos ir bankai niekaip finansiškai neprisideda ir nepasipelno iš šios priemonės. |
| --- | --- |

(150)

Institucija sprendime pradėti procedūrą nurodė toliau tirsianti, ar pirmiau aprašyti Islandijos valstybės pareiškimai yra pakankamai tikslūs, tvirti, besąlyginiai ir teisiškai privalomi, kaip antai įsipareigojimai valstybės ištekliais (46). Įvertindama, ar šių kriterijų laikomasi, Institucija pažymi, kad šie pareiškimai yra neatšaukiamas įsipareigojimas viešaisiais ištekliais, tą įrodo didžiausios Islandijos valstybės pastangos apsaugoti indėlininkus: ji ne tik pakeitė nemokių subjektų indėlininkų pirmenybės tvarką (kuri nebūtų susijusi su naudojamais valstybės ištekliais), bet ir aiškiai parodė, neleisianti indėlininkams patirti jokių nuostolių. Be to, Vyriausybės bendroji garantija, teikiama visiems indėliams šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose yra kitokia, nei bet kokia indėlių garantijos sistema, kuri pagrįsta EEE įstatymais, nes apsauga taikoma neribojat sumos ir bankai niekaip finansiškai neprisideda ir nepasipelno iš šios priemonės.

| (151) | Kad Islandijos Vyriausybė suvokia savo pareikštą įsipareigojimą, rodo valstybės intervencija į finansų sektorių, kuri vyksta nuo 2008 m. spalio mėn. ir kurią skatina noras vykdyti šį pareiškimą. Šiai intervencijai priskiriamos ir priemonės dengti finansų įmonių indėlius, kaip antai trijų komercinių bankų įsteigimas, „SPRON“ indėlių perdavimas „Arion Bank“, „Straumur“ indėlių perdavimas „Íslandsbanki“, ICB perimti „Sparisjódabanki Íslands“ 5 taupomųjų bankų indėliai, indėlių perkėlimas iš „Byr“ taupomojo banko į „Byr hf“, indėlių perkėlimas iš Keblaviko taupomojo banko į „SpKef“ ir valstybės atsakomybės prisiėmimas už „SpKef“ indėlius įvykus priverstiniam susijungimui su „Landsbankinn“. |
| --- | --- |

(151)

Kad Islandijos Vyriausybė suvokia savo pareikštą įsipareigojimą, rodo valstybės intervencija į finansų sektorių, kuri vyksta nuo 2008 m. spalio mėn. ir kurią skatina noras vykdyti šį pareiškimą. Šiai intervencijai priskiriamos ir priemonės dengti finansų įmonių indėlius, kaip antai trijų komercinių bankų įsteigimas, „SPRON“ indėlių perdavimas „Arion Bank“, „Straumur“ indėlių perdavimas „Íslandsbanki“, ICB perimti „Sparisjódabanki Íslands“ 5 taupomųjų bankų indėliai, indėlių perkėlimas iš „Byr“ taupomojo banko į „Byr hf“, indėlių perkėlimas iš Keblaviko taupomojo banko į „SpKef“ ir valstybės atsakomybės prisiėmimas už „SpKef“ indėlius įvykus priverstiniam susijungimui su „Landsbankinn“.

| (152) | Iš tiesų Islandijos valdžios institucijos keletu valstybės pagalbos atvejų, kuriuos šiuo metu nagrinėja Institucija, o kai kurie iš jų buvo paminėti pirmiau, teigė, kad atitinkama pasirinkta priemonė buvo mažiausiai finansiškai apsunkinanti Islandijos valstybę galimybė, kad būtų galima įvykdyti pasižadėjimą visiškai apsaugoti indėlininkus. |
| --- | --- |

(152)

Iš tiesų Islandijos valdžios institucijos keletu valstybės pagalbos atvejų, kuriuos šiuo metu nagrinėja Institucija, o kai kurie iš jų buvo paminėti pirmiau, teigė, kad atitinkama pasirinkta priemonė buvo mažiausiai finansiškai apsunkinanti Islandijos valstybę galimybė, kad būtų galima įvykdyti pasižadėjimą visiškai apsaugoti indėlininkus.

| (153) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Institucija yra tos nuomonės, kad turima teisiškai privaloma, tiksli, besąlyginė ir tvirta priemonė. Todėl, remdamasi šia nuostata, Institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pareiškimai, jog indėliai yra visiškai apsaugoti, yra įsipareigojimas valstybės ištekliais pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. |
| --- | --- |

(153)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Institucija yra tos nuomonės, kad turima teisiškai privaloma, tiksli, besąlyginė ir tvirta priemonė. Todėl, remdamasi šia nuostata, Institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pareiškimai, jog indėliai yra visiškai apsaugoti, yra įsipareigojimas valstybės ištekliais pagal EEE susitarimo 61 straipsnį.

5.2.   Pirmenybė, teikiama tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai

5.2.1.   Pranašumas

| (154) | Pirma, pagalbos priemonės privalo suteikti naujajam bankui lengvatas, kuriomis jis atleidžiamas nuo mokesčių, kurie paprastai mokami iš jo biudžeto. Institucija, remdamasi preliminaria išvada, kurią padarė sprendime pradėti procedūrą, toliau yra tos nuomonės, kad kiekviena kapitalizavimo priemonė suteikia „Landsbankinn“ pranašumą, nes suteiktas kapitalas nebūtų prieinamas bankui be valstybės įsikišimo. |
| --- | --- |

(154)

Pirma, pagalbos priemonės privalo suteikti naujajam bankui lengvatas, kuriomis jis atleidžiamas nuo mokesčių, kurie paprastai mokami iš jo biudžeto. Institucija, remdamasi preliminaria išvada, kurią padarė sprendime pradėti procedūrą, toliau yra tos nuomonės, kad kiekviena kapitalizavimo priemonė suteikia „Landsbankinn“ pranašumą, nes suteiktas kapitalas nebūtų prieinamas bankui be valstybės įsikišimo.

| (155) | Nustatydama, ar investicija į įmonę, pvz., taikant kapitalo injekciją, yra pranašumas, Institucija taiko rinkos ekonomikos investuotojų principą ir vertina, ar privatus investuotojas, kurio dydis palygintinas su įprastomis rinkos sąlygomis veikiančios viešosios įstaigos dydžiu, būtų daręs tokią investiciją. (47) Nuo finansų krizės pradžios, Europos Komisija (daugeliu atveju nuo finansų krizės pradžios (48) ir Institucija (49) laikosi to paties požiūrio, kad valstybės bankų kapitalo restruktūrizavimas prilygsta valstybės pagalbai, kilus tokiai sumaiščiai ir vyraujant netikrumui, kurie būdingi finansų rinkoms nuo 2008 m. rudens. Šis bendras požiūris ypač taikomas 2008 m. ir 2009 m. Islandijos finansų rinkoms, kai žlugo visa sistema. Todėl Institucija mano, kad kapitalizavimo priemonės suteikia „Landsbankinn“ pranašumą, nežiūrint galutinio mažos akcijų dalies perdavimo kreditoriams (daugiausia privačiojo sektoriaus). Kapitalizuojant „Landsbankinn“, privačiajam sektoriui leido dalyvauti tik buvusio banko kreditoriai, kurie tik siekia sumažinti savo nuostolius. (50) Be to, dėl pirmiau aprašyto neapibrėžtosios obligacijos mechanizmo negalima manyti, kad jie investavo tokiomis pat sąlygomis, kaip valstybė. |
| --- | --- |

(155)

Nustatydama, ar investicija į įmonę, pvz., taikant kapitalo injekciją, yra pranašumas, Institucija taiko rinkos ekonomikos investuotojų principą ir vertina, ar privatus investuotojas, kurio dydis palygintinas su įprastomis rinkos sąlygomis veikiančios viešosios įstaigos dydžiu, būtų daręs tokią investiciją. (47) Nuo finansų krizės pradžios, Europos Komisija (daugeliu atveju nuo finansų krizės pradžios (48) ir Institucija (49) laikosi to paties požiūrio, kad valstybės bankų kapitalo restruktūrizavimas prilygsta valstybės pagalbai, kilus tokiai sumaiščiai ir vyraujant netikrumui, kurie būdingi finansų rinkoms nuo 2008 m. rudens. Šis bendras požiūris ypač taikomas 2008 m. ir 2009 m. Islandijos finansų rinkoms, kai žlugo visa sistema. Todėl Institucija mano, kad kapitalizavimo priemonės suteikia „Landsbankinn“ pranašumą, nežiūrint galutinio mažos akcijų dalies perdavimo kreditoriams (daugiausia privačiojo sektoriaus). Kapitalizuojant „Landsbankinn“, privačiajam sektoriui leido dalyvauti tik buvusio banko kreditoriai, kurie tik siekia sumažinti savo nuostolius. (50) Be to, dėl pirmiau aprašyto neapibrėžtosios obligacijos mechanizmo negalima manyti, kad jie investavo tokiomis pat sąlygomis, kaip valstybė.

| (156) | Dėl „Spkef“ sandorio Institucija pažymi, kad juo siekta suteikti „Landsbankinn“ kompensaciją, kuria padengiamas tik skirtumas tarp perduoto turto ir įsipareigojimų. Be to, mechanizmu šiam skirtumui nustatyti, pasitelkus nepriklausomą arbitražo komitetą kaip galutinį teisėją, buvo užtikrintas visiškas šio proceso objektyvumas. Tačiau visa „Spkef“ turto, kurio vertė mažesnė nei perduoti indėliai, rizika ir įpareigojimas atlyginti bet kokį galimą trūkumą buvo priskirti valstybei. Taigi „Landsbankinn“ turėjo galimybę įgyti prestižą ir papildomų rinkos dalių, neprisiimdamas jokios rizikos. Institucija daro išvadą, kad tai yra pranašumas. |
| --- | --- |

(156)

Dėl „Spkef“ sandorio Institucija pažymi, kad juo siekta suteikti „Landsbankinn“ kompensaciją, kuria padengiamas tik skirtumas tarp perduoto turto ir įsipareigojimų. Be to, mechanizmu šiam skirtumui nustatyti, pasitelkus nepriklausomą arbitražo komitetą kaip galutinį teisėją, buvo užtikrintas visiškas šio proceso objektyvumas. Tačiau visa „Spkef“ turto, kurio vertė mažesnė nei perduoti indėliai, rizika ir įpareigojimas atlyginti bet kokį galimą trūkumą buvo priskirti valstybei. Taigi „Landsbankinn“ turėjo galimybę įgyti prestižą ir papildomų rinkos dalių, neprisiimdamas jokios rizikos. Institucija daro išvadą, kad tai yra pranašumas.

| (157) | Galiausiai Institucija taip pat turi įvertinti, ar papildoma indėlių garantija „Landsbankinn“ ir Islandijos bankams yra bendrai suteikiamas pranašumas. Šiuo klausimu Institucija pažymi, kad kai Islandijos valdžios institucijos pirmą kartą pareiškė, jog indėliams bus suteikta garantija, nebuvo visiškai aišku, kaip ši garantija veiks praktiškai, ypač kokį poveikį tokia intervencija turės žlungančiam bankui. Šiandien matyti, kad tokiam bankui būtų leidžiama žlugti, bet Islandijos valstybė, pavyzdžiui, perduodama indėlius kitam bankui ir padengdama turto trūkumą, užtikrintų, kad indėliai būtų visiškai išmokėti ir indėlininkai visada galėtų naudotis visa savo indėlių suma. |
| --- | --- |

(157)

Galiausiai Institucija taip pat turi įvertinti, ar papildoma indėlių garantija „Landsbankinn“ ir Islandijos bankams yra bendrai suteikiamas pranašumas. Šiuo klausimu Institucija pažymi, kad kai Islandijos valdžios institucijos pirmą kartą pareiškė, jog indėliams bus suteikta garantija, nebuvo visiškai aišku, kaip ši garantija veiks praktiškai, ypač kokį poveikį tokia intervencija turės žlungančiam bankui. Šiandien matyti, kad tokiam bankui būtų leidžiama žlugti, bet Islandijos valstybė, pavyzdžiui, perduodama indėlius kitam bankui ir padengdama turto trūkumą, užtikrintų, kad indėliai būtų visiškai išmokėti ir indėlininkai visada galėtų naudotis visa savo indėlių suma.

| (158) | Institucija yra tos nuomonės, kad būdas, kaip valstybė vykdytų neribotos šalies indėlių garantijos įsipareigojimus, yra antraeilės svarbos klausimas. Svarbu tai, kad ji prisiėmė įpareigojimą neribotai kištis, jei bankas neišmokėtų indėlių. |
| --- | --- |

(158)

Institucija yra tos nuomonės, kad būdas, kaip valstybė vykdytų neribotos šalies indėlių garantijos įsipareigojimus, yra antraeilės svarbos klausimas. Svarbu tai, kad ji prisiėmė įpareigojimą neribotai kištis, jei bankas neišmokėtų indėlių.

| (159) | Institucijos nuomone, ši neribota garantija palanki „Landsbankinn“ bankui: pirma, taip suteikiamas vertingas konkurencinis pranašumas – neribota valstybės garantija, ir taip sudaroma svarbi apsaugos sistema, t. y. pranašumas prieš alternatyvias investavimo galimybes ir tiekėjus. Tą rodo pavyzdys, neseniai pateiktas ekonomikos reikalų ministro ataskaitoje, kurioje rašoma: „Islandijos finansų įmonės šiuo metu veikia saugioje aplinkoje, kurioje taikomos kapitalo kontrolės priemonės ir visapusės indėlių garantijos. Esant tokioms sąlygoms, banko indėliai iš esmės yra vienintelė saugi galimybė Islandijoje santaupų turintiems asmenims“. (51) |
| --- | --- |

(159)

Institucijos nuomone, ši neribota garantija palanki „Landsbankinn“ bankui: pirma, taip suteikiamas vertingas konkurencinis pranašumas – neribota valstybės garantija, ir taip sudaroma svarbi apsaugos sistema, t. y. pranašumas prieš alternatyvias investavimo galimybes ir tiekėjus. Tą rodo pavyzdys, neseniai pateiktas ekonomikos reikalų ministro ataskaitoje, kurioje rašoma: „Islandijos finansų įmonės šiuo metu veikia saugioje aplinkoje, kurioje taikomos kapitalo kontrolės priemonės ir visapusės indėlių garantijos. Esant tokioms sąlygoms, banko indėliai iš esmės yra vienintelė saugi galimybė Islandijoje santaupų turintiems asmenims“. (51)

| (160) | Antra, atrodo aišku, kad jei tokios garantijos nebūtų, „Landsbankinn“ bankas lengviau nukentėtų nuo masinio indėlių atsiėmimo, kaip nutiko jo pirmtakams (52). Todėl tikėtina, kad bankui būtų tekę mokėti didesnes palūkanų normas (rizikai kompensuoti), siekiant pritraukti ar net paprasčiausiai išlaikyti tokį pat indėlių kiekį. Taigi, Institucija daro išvadą, kad indėlių garantija suteikia bankui pranašumą. |
| --- | --- |

(160)

Antra, atrodo aišku, kad jei tokios garantijos nebūtų, „Landsbankinn“ bankas lengviau nukentėtų nuo masinio indėlių atsiėmimo, kaip nutiko jo pirmtakams (52). Todėl tikėtina, kad bankui būtų tekę mokėti didesnes palūkanų normas (rizikai kompensuoti), siekiant pritraukti ar net paprasčiausiai išlaikyti tokį pat indėlių kiekį. Taigi, Institucija daro išvadą, kad indėlių garantija suteikia bankui pranašumą.

5.2.2.   Atrankumas

| (161) | Antra, pagalbos priemonė privalo būti atranki ir teikiama pagal pirmenybę „tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“. Kapitalizavimo priemonės ir „Spkef“ sandoris yra atrankios priemonės, nes jos naudingos tik „Landsbankinn“. |
| --- | --- |

(161)

Antra, pagalbos priemonė privalo būti atranki ir teikiama pagal pirmenybę „tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“. Kapitalizavimo priemonės ir „Spkef“ sandoris yra atrankios priemonės, nes jos naudingos tik „Landsbankinn“.

| (162) | Be to, valstybės parama gali būti atranki net esant tokioms aplinkybėms, kuriomis vienas arba daugiau ekonomikos sektorių gauna naudą, o kiti jos negauna, todėl Institucija mano, kad valstybės garantija indėliams, kuri naudinga Islandijos bankų sektoriui, yra iš esmės atranki. Ši išvada taip pat daroma remiantis pirmiau išdėstytomis nuostatomis, pagal kurias bankams teikiama pirmenybė prieš kitas įmones, siūlančias pinigų taupymo ir investavimo galimybes. |
| --- | --- |

(162)

Be to, valstybės parama gali būti atranki net esant tokioms aplinkybėms, kuriomis vienas arba daugiau ekonomikos sektorių gauna naudą, o kiti jos negauna, todėl Institucija mano, kad valstybės garantija indėliams, kuri naudinga Islandijos bankų sektoriui, yra iš esmės atranki. Ši išvada taip pat daroma remiantis pirmiau išdėstytomis nuostatomis, pagal kurias bankams teikiama pirmenybė prieš kitas įmones, siūlančias pinigų taupymo ir investavimo galimybes.

5.3.   Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai tarp susitariančiųjų šalių

| (163) | Priemonės sustiprina „Landsbankinn“ poziciją, palyginti su konkurentais (arba potencialiais konkurentais) Islandijoje ir kitose EEE valstybėse. „Landsbankinn“ yra įmonė, veikianti finansų rinkose, kaip aprašyta pirmiau, kurios atviros tarptautinei konkurencijai EEE erdvėje. Nors Islandijos finansų rinkos šiuo metu yra gana izoliuotos, ypač dėl kapitalo kontrolės priemonių, tarpvalstybinė prekyba vyksta (ir vis dar turi potencialą) ir ji išaugs, kai tik bus panaikintos kapitalo kontrolės priemonės. Todėl į visas vertinamas priemones privaloma žiūrėti kaip į iškreipiančias konkurenciją ir veikiančias prekybą tarp EEE susitarimą pasirašiusių šalių. (53) |
| --- | --- |

(163)

Priemonės sustiprina „Landsbankinn“ poziciją, palyginti su konkurentais (arba potencialiais konkurentais) Islandijoje ir kitose EEE valstybėse. „Landsbankinn“ yra įmonė, veikianti finansų rinkose, kaip aprašyta pirmiau, kurios atviros tarptautinei konkurencijai EEE erdvėje. Nors Islandijos finansų rinkos šiuo metu yra gana izoliuotos, ypač dėl kapitalo kontrolės priemonių, tarpvalstybinė prekyba vyksta (ir vis dar turi potencialą) ir ji išaugs, kai tik bus panaikintos kapitalo kontrolės priemonės. Todėl į visas vertinamas priemones privaloma žiūrėti kaip į iškreipiančias konkurenciją ir veikiančias prekybą tarp EEE susitarimą pasirašiusių šalių. (53)

5.4.   Išvada

| (164) | Taigi, Institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pritaikytos priemonės naujajam bankui kapitalizuoti, indėlių garantija ir „Spkef“ sandoris yra susiję su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį. Institucija primena, kad ji padarė tokią pat išvadą dėl „SpSv“ suteiktų kapitalizavimo priemonių sprendimuose dėl taupomųjų bankų. |
| --- | --- |

(164)

Taigi, Institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pritaikytos priemonės naujajam bankui kapitalizuoti, indėlių garantija ir „Spkef“ sandoris yra susiję su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį. Institucija primena, kad ji padarė tokią pat išvadą dėl „SpSv“ suteiktų kapitalizavimo priemonių sprendimuose dėl taupomųjų bankų.

6.   PROCEDŪROS REIKALAVIMAI

| (165) | Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „ELPA priežiūros institucijai turi būti pranešta, duodant jai pakankamai laiko pastaboms pateikti, apie bet kokius planus suteikti arba pakeisti pagalbą (...). Susijusios valstybės netaiko pasiūlytų priemonių, kol nėra atlikta procedūra ir pasiektas galutinis sprendimas“. |
| --- | --- |

(165)

Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „ELPA priežiūros institucijai turi būti pranešta, duodant jai pakankamai laiko pastaboms pateikti, apie bet kokius planus suteikti arba pakeisti pagalbą (...). Susijusios valstybės netaiko pasiūlytų priemonių, kol nėra atlikta procedūra ir pasiektas galutinis sprendimas“.

| (166) | Islandijos valdžios institucijos nepranešė Institucijai apie į sprendimą pradėti procedūrą įtrauktas pagalbos priemones, prieš jas įgyvendinant. Tas pat taikoma ir „Spkef“ sandoriui, todėl Institucija daro išvadą, kad Islandijos valdžios institucijos nevykdė savo įpareigojimų pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį. Dėl šios priežasties šių priemonių suteikimas buvo neteisėtas. |
| --- | --- |

(166)

Islandijos valdžios institucijos nepranešė Institucijai apie į sprendimą pradėti procedūrą įtrauktas pagalbos priemones, prieš jas įgyvendinant. Tas pat taikoma ir „Spkef“ sandoriui, todėl Institucija daro išvadą, kad Islandijos valdžios institucijos nevykdė savo įpareigojimų pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį. Dėl šios priežasties šių priemonių suteikimas buvo neteisėtas.

7.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

| (167) | Pirminėje pastaboje Institucija pažymi, kad „Landsbankinn“ yra naujas 2008 m. įsteigtas juridinis subjektas, tačiau veiklos šalies viduje atžvilgiu jis akivaizdžiai veikia kaip „Landsbanki“ ekonominės veiklos perėmėjas, nes šiuos du subjektus sieja ekonominis tęstinumas. Iš tiesų Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad panašiais senojo ir naujojo banko pavadinimais norima sudaryti galimybę „Landsbankinn“ pasinaudoti prestižu, kuris Islandijoje vis dar siejamas su „Landsbanki“. Ši ekonominė veikla, kurią „Landsbankinn“ vykdo nuo 2008 m. rudens, negalėjo būti tęsiama be pagalbos, todėl Institucija laiko banką įmone, patiriančia sunkumų. |
| --- | --- |

(167)

Pirminėje pastaboje Institucija pažymi, kad „Landsbankinn“ yra naujas 2008 m. įsteigtas juridinis subjektas, tačiau veiklos šalies viduje atžvilgiu jis akivaizdžiai veikia kaip „Landsbanki“ ekonominės veiklos perėmėjas, nes šiuos du subjektus sieja ekonominis tęstinumas. Iš tiesų Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad panašiais senojo ir naujojo banko pavadinimais norima sudaryti galimybę „Landsbankinn“ pasinaudoti prestižu, kuris Islandijoje vis dar siejamas su „Landsbanki“. Ši ekonominė veikla, kurią „Landsbankinn“ vykdo nuo 2008 m. rudens, negalėjo būti tęsiama be pagalbos, todėl Institucija laiko banką įmone, patiriančia sunkumų.

| (168) | Be to, vertinamosios priemonės taip pat yra gelbėjimo ir restruktūrizavimo priemonės. Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Institucija veikiausiai būtų laikinai pritarusi priemonėms, kaip suderinamai sanavimo pagalbai, jeigu jai būtų pranešta prieš jas pritaikant ir iki suformuojant apie jas galutinę, restruktūrizavimo planu pagrįstą nuomonę. Tačiau laiku negavusi pranešimo Institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą ir pareikalavo pateikti restruktūrizavimo planą. Kaip nurodyta pirmiau, galutinis šių priemonių suderinamumas priklauso nuo to, ar restruktūrizavimo planas atitinka Institucijos taikomų valstybės pagalbos rekomendacijų sunkumus patiriančioms įmonėms kriterijus. |
| --- | --- |

(168)

Be to, vertinamosios priemonės taip pat yra gelbėjimo ir restruktūrizavimo priemonės. Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Institucija veikiausiai būtų laikinai pritarusi priemonėms, kaip suderinamai sanavimo pagalbai, jeigu jai būtų pranešta prieš jas pritaikant ir iki suformuojant apie jas galutinę, restruktūrizavimo planu pagrįstą nuomonę. Tačiau laiku negavusi pranešimo Institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą ir pareikalavo pateikti restruktūrizavimo planą. Kaip nurodyta pirmiau, galutinis šių priemonių suderinamumas priklauso nuo to, ar restruktūrizavimo planas atitinka Institucijos taikomų valstybės pagalbos rekomendacijų sunkumus patiriančioms įmonėms kriterijus.

7.1.   Teisinis atitikties įvertinimo pagrindas: EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktas ir Institucijos restruktūrizavimo rekomendacijos

| (169) | Nors valstybės pagalba sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip antai „Landsbankinn“, paprastai vertinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkte leidžiama suteikti valstybės pagalbą, skirtą „kurios nors valstybės narės ar ELPA valstybės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Kaip nurodyta Bankų gairių 8 dalyje (54), Institucija dar kartą patvirtina, remdamasi teismų praktika ir Europos Komisijos sprendimų priėmimo tvarka, kad EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktui reikia taikyti siaurą aiškinimą, ką galima laikyti rimtu ELPA valstybės ekonomikos sutrikimu. |
| --- | --- |

(169)

Nors valstybės pagalba sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip antai „Landsbankinn“, paprastai vertinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkte leidžiama suteikti valstybės pagalbą, skirtą „kurios nors valstybės narės ar ELPA valstybės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Kaip nurodyta Bankų gairių 8 dalyje (54), Institucija dar kartą patvirtina, remdamasi teismų praktika ir Europos Komisijos sprendimų priėmimo tvarka, kad EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktui reikia taikyti siaurą aiškinimą, ką galima laikyti rimtu ELPA valstybės ekonomikos sutrikimu.

| (170) | Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kaip išsamiai išdėstyta pirmiau, kad 2008 m. spalio mėn. Islandijos finansų sistemą ištiko sistemos krizė, kuri lėmė didžiausių jos bankų ir didžiausių taupomųjų bankų žlugimą, įvykusį vos per kelias dienas. Bendra žlugusių finansų įstaigų rinkos dalis viršijo 90 % daugelyje Islandijos finansų rinkos segmentų. Sunkumus padidino žlugęs pasitikėjimas šalies valiuta. Finansų krizė labai stipriai paveikė Islandijos realiąją ekonomiką. Nors nuo krizės pradžios praėjo daugiau kaip treji metai, Islandijos finansų sistema vis dar yra pažeidžiama. Nors padėtis labai pagerėjo nuo 2008 m., akivaizdu, kad tuo metu, kai priemonės buvo pritaikytos, jos buvo skirtos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui atitaisyti. |
| --- | --- |

(170)

Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kaip išsamiai išdėstyta pirmiau, kad 2008 m. spalio mėn. Islandijos finansų sistemą ištiko sistemos krizė, kuri lėmė didžiausių jos bankų ir didžiausių taupomųjų bankų žlugimą, įvykusį vos per kelias dienas. Bendra žlugusių finansų įstaigų rinkos dalis viršijo 90 % daugelyje Islandijos finansų rinkos segmentų. Sunkumus padidino žlugęs pasitikėjimas šalies valiuta. Finansų krizė labai stipriai paveikė Islandijos realiąją ekonomiką. Nors nuo krizės pradžios praėjo daugiau kaip treji metai, Islandijos finansų sistema vis dar yra pažeidžiama. Nors padėtis labai pagerėjo nuo 2008 m., akivaizdu, kad tuo metu, kai priemonės buvo pritaikytos, jos buvo skirtos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui atitaisyti.

| (171) | Todėl manoma, kad šiuo atveju taikomas EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(171)

Todėl manoma, kad šiuo atveju taikomas EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktas.

Restruktūrizavimo komunikato taikymas

| (172) | Institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose dėl gyvybingumo sugrąžinimo ir restruktūrizavimo priemonių finansų sektoriuje dabartinės krizės metu pagal valstybės pagalbos taisykles įvertinimo (55) (toliau – Restruktūrizavimo rekomendacijos) nustatomos valstybės pagalbos taisyklės, kurios taikomos restruktūrizuojant finansų įstaigas dabartinės krizės metu. Pagal Restruktūrizavimo rekomendacijas, kad būtų įvykdytos EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto nuostatos, restruktūrizuojant finansų įstaigą dabartinės finansų krizės kontekste turi būti:






  i) | grąžinamas gyvybingumas bankui; |
| --- | --- | --- |

(172)

Institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose dėl gyvybingumo sugrąžinimo ir restruktūrizavimo priemonių finansų sektoriuje dabartinės krizės metu pagal valstybės pagalbos taisykles įvertinimo (55) (toliau – Restruktūrizavimo rekomendacijos) nustatomos valstybės pagalbos taisyklės, kurios taikomos restruktūrizuojant finansų įstaigas dabartinės krizės metu. Pagal Restruktūrizavimo rekomendacijas, kad būtų įvykdytos EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto nuostatos, restruktūrizuojant finansų įstaigą dabartinės finansų krizės kontekste turi būti:

i)

grąžinamas gyvybingumas bankui;

| ii) | numatytas pakankamas pagalbos gavėjo įnašas (naštos pasidalijimas); |
| --- | --- |

ii)

numatytas pakankamas pagalbos gavėjo įnašas (naštos pasidalijimas);

| iii) | panaudota pakankamai priemonių, ribojančių konkurencijos iškreipimą. |
| --- | --- |

iii)

panaudota pakankamai priemonių, ribojančių konkurencijos iškreipimą.

| (173) | Taigi Institucija, remdamasi pateiktu „Landsbankinn“ restruktūrizavimo planu, toliau įvertins, ar šie kriterijai vykdomi ir ar pirmiau aprašytos pagalbos priemonės yra suderinama restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(173)

Taigi Institucija, remdamasi pateiktu „Landsbankinn“ restruktūrizavimo planu, toliau įvertins, ar šie kriterijai vykdomi ir ar pirmiau aprašytos pagalbos priemonės yra suderinama restruktūrizavimo pagalba.

7.2.   Gyvybingumo atstatymas

| (174) | Atstatyti ilgalaikį restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumą yra pagrindinis tokios pagalbos tikslas, o įvertinimas, ar to bus pasiekta taikant šią restruktūrizavimo pagalbą, yra svarbus nustatant jos suderinamumą. |
| --- | --- |

(174)

Atstatyti ilgalaikį restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumą yra pagrindinis tokios pagalbos tikslas, o įvertinimas, ar to bus pasiekta taikant šią restruktūrizavimo pagalbą, yra svarbus nustatant jos suderinamumą.

| (175) | Kaip minėta pirmiau, sumaištis Islandijos ekonomikoje 2008 m. rudens pradžioje, taikomos nepaprastosios priemonės, kaip antai kapitalo kontrolės priemonės, besivystanti reguliuojama aplinka ir vis dar neaiški makroekonominė prognozė sunkina banko veiklą, norint, kad jis dirbtų pelningai ir užtikrintų ilgalaikį gyvybingumą. Institucija nuo pradžių pabrėžia, kad šias aplinkybes reikia turėti omenyje atliekant toliau nurodytą įvertinimą. |
| --- | --- |

(175)

Kaip minėta pirmiau, sumaištis Islandijos ekonomikoje 2008 m. rudens pradžioje, taikomos nepaprastosios priemonės, kaip antai kapitalo kontrolės priemonės, besivystanti reguliuojama aplinka ir vis dar neaiški makroekonominė prognozė sunkina banko veiklą, norint, kad jis dirbtų pelningai ir užtikrintų ilgalaikį gyvybingumą. Institucija nuo pradžių pabrėžia, kad šias aplinkybes reikia turėti omenyje atliekant toliau nurodytą įvertinimą.

| (176) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 skirsnyje nurodyta, kad EEE valstybė turėtų pateikti visapusį ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama visa informacija apie verslo modelį ir kuriuo atstatomas ilgalaikis banko gyvybingumas. Restruktūrizavimo rekomendacijų 10 dalyje reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų nustatytos banko sunkumų priežastys ir banko silpnosios vietos, ir būtų nurodyta, kaip pasiūlytomis restruktūrizavimo priemonėmis bus pašalintos esminės banko problemos. |
| --- | --- |

(176)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 skirsnyje nurodyta, kad EEE valstybė turėtų pateikti visapusį ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama visa informacija apie verslo modelį ir kuriuo atstatomas ilgalaikis banko gyvybingumas. Restruktūrizavimo rekomendacijų 10 dalyje reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų nustatytos banko sunkumų priežastys ir banko silpnosios vietos, ir būtų nurodyta, kaip pasiūlytomis restruktūrizavimo priemonėmis bus pašalintos esminės banko problemos.

| (177) | „Landsbanki“ sunkumų priežastys, kaip aprašyta pirmiau, yra išdėstytos restruktūrizavimo plane, taip pat STK ataskaitoje. Tarp pagrindinių banko lygmenyje nustatytų priežasčių pastarojoje ataskaitoje blogas rizikos valdymas, per didelės galimybės rizikuoti, nepaprastai artimas ryšys tarp savininkų ir didžiausių skolininkų, per didelis augimas per per daug trumpą laikotarpį, per maža patirtis pasaulinėse rinkose, negriežtos skolinimo taisyklės, nesamos vidinės tikrinimo ir kontrolės priemonės ir ydinga įmonių kultūra bei strategija nurodyti, kaip žlugimą lėmę veiksniai. Taip pat bankas buvo labai priklausomas nuo didmeninio finansavimo ir turėjo gauti didelę indėlių sumą užsienyje, kad galėtų finansuoti savo operacijas. Tai pablogino jau esamą valiutos disbalansą. |
| --- | --- |

(177)

„Landsbanki“ sunkumų priežastys, kaip aprašyta pirmiau, yra išdėstytos restruktūrizavimo plane, taip pat STK ataskaitoje. Tarp pagrindinių banko lygmenyje nustatytų priežasčių pastarojoje ataskaitoje blogas rizikos valdymas, per didelės galimybės rizikuoti, nepaprastai artimas ryšys tarp savininkų ir didžiausių skolininkų, per didelis augimas per per daug trumpą laikotarpį, per maža patirtis pasaulinėse rinkose, negriežtos skolinimo taisyklės, nesamos vidinės tikrinimo ir kontrolės priemonės ir ydinga įmonių kultūra bei strategija nurodyti, kaip žlugimą lėmę veiksniai. Taip pat bankas buvo labai priklausomas nuo didmeninio finansavimo ir turėjo gauti didelę indėlių sumą užsienyje, kad galėtų finansuoti savo operacijas. Tai pablogino jau esamą valiutos disbalansą.

Reguliuojamosios gyvybingumo priemonės

| (178) | Institucijos nuomone, „Landsbanki“ nesėkmę ir Islandijos finansų pramonės žlugimą taip pat lėmė keletas Islandijai būdingų veiksnių, susijusių su nedideliu jos dydžiu ir reguliavimo bei priežiūros trūkumais, kuriuos pabrėžė STK. Todėl ilgalaikis „Landsbankinn“ gyvybingumas, kaip ir bet kurio kito Islandijos banko, priklauso nuo to, ar tie priežiūros ir reguliavimo trūkumai yra pašalinti. |
| --- | --- |

(178)

Institucijos nuomone, „Landsbanki“ nesėkmę ir Islandijos finansų pramonės žlugimą taip pat lėmė keletas Islandijai būdingų veiksnių, susijusių su nedideliu jos dydžiu ir reguliavimo bei priežiūros trūkumais, kuriuos pabrėžė STK. Todėl ilgalaikis „Landsbankinn“ gyvybingumas, kaip ir bet kurio kito Islandijos banko, priklauso nuo to, ar tie priežiūros ir reguliavimo trūkumai yra pašalinti.

| (179) | Kaip paaiškinta priede, šiuo požiūriu Institucija teigiamai vertina reguliavimo ir priežiūros sistemos pakeitimus, kuriuos padarė Islandijos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(179)

Kaip paaiškinta priede, šiuo požiūriu Institucija teigiamai vertina reguliavimo ir priežiūros sistemos pakeitimus, kuriuos padarė Islandijos valdžios institucijos.

| (180) | Pirma, išplėsti FPI įgaliojimai, inter alia, suteikus naujų įpareigojimų, susijusių su didelėmis atskiromis pozicijomis ir su jomis susijusia rizika, Institucijos nuomone, taip pašalinamas vienas veiksnių, lėmusių finansų žlugimą. |
| --- | --- |

(180)

Pirma, išplėsti FPI įgaliojimai, inter alia, suteikus naujų įpareigojimų, susijusių su didelėmis atskiromis pozicijomis ir su jomis susijusia rizika, Institucijos nuomone, taip pašalinamas vienas veiksnių, lėmusių finansų žlugimą.

| (181) | Antra, laikinai aukštais kapitalo pakankamumo reikalavimais bei įvairiomis nuostatomis, susijusiomis su turto įkeitimo lygiu, ypač draudimu teikti kreditą įkeičiant savąsias akcijas, siekiama užtikrinti, kad Islandijos bankai negalėtų vėl veikti esant silpnai kapitalo pozicijai. Institucijos nuomone, šios priemonės pagerins Islandijos bankų atsparumą. |
| --- | --- |

(181)

Antra, laikinai aukštais kapitalo pakankamumo reikalavimais bei įvairiomis nuostatomis, susijusiomis su turto įkeitimo lygiu, ypač draudimu teikti kreditą įkeičiant savąsias akcijas, siekiama užtikrinti, kad Islandijos bankai negalėtų vėl veikti esant silpnai kapitalo pozicijai. Institucijos nuomone, šios priemonės pagerins Islandijos bankų atsparumą.

| (182) | Trečia, įgyvendintos įvairios priemonės, susijusios su direktorių ir valdybos narių tinkamumu, taip pat jų atlyginimu. Be to, skolinimui susijusioms šalims (kaip antai savininkams) pritaikytos griežtesnės taisyklės ir FPI dabar gali uždrausti bankui vykdyti konkrečią veiklą. Taip pat pakeistos išorinės ir vidinės apskaitos taisyklės. Pavyzdžiui, sutrumpintas laikotarpis, kuriuo nepriklausomas apskaitininkas gali dirbti tam pačiam bankui. Institucija teigiamai vertina šias priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią įvykių pasikartojimui, kaip susijusias su savininkais bei aukštais vykdomosios valdžios pareigūnais. Be to, šios priemonės padidina išorinę rizikos stebėseną, ir visa tai mažina grėsmę banko gyvybingumui. |
| --- | --- |

(182)

Trečia, įgyvendintos įvairios priemonės, susijusios su direktorių ir valdybos narių tinkamumu, taip pat jų atlyginimu. Be to, skolinimui susijusioms šalims (kaip antai savininkams) pritaikytos griežtesnės taisyklės ir FPI dabar gali uždrausti bankui vykdyti konkrečią veiklą. Taip pat pakeistos išorinės ir vidinės apskaitos taisyklės. Pavyzdžiui, sutrumpintas laikotarpis, kuriuo nepriklausomas apskaitininkas gali dirbti tam pačiam bankui. Institucija teigiamai vertina šias priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią įvykių pasikartojimui, kaip susijusias su savininkais bei aukštais vykdomosios valdžios pareigūnais. Be to, šios priemonės padidina išorinę rizikos stebėseną, ir visa tai mažina grėsmę banko gyvybingumui.

| (183) | Ketvirta, pasak Islandijos valdžios institucijų, sudaryti jau minėtą galimybę FPI riboti bankų veiklą taip pat paskatino didelio masto indėlių priėmimas Islandijos bankuose iki krizės. Be to, naujosios likvidumo ir užsienio valiutos balanso taisyklės (56), Institucijos nuomone, taip pat sudaro tam tikrus apribojimus, susijusius su bankų galimybe pritraukti neproporcingai dideles užsienio indėlių sumas, jei tai gali padaryti banko verslą trapesnį ir pažeidžiamesnį dėl užsienio valiutos keitimo ir likvidumo rizikos. Institucija palankiai vertina Islandijos valdžios institucijų reakciją į šio pobūdžio reguliavimo priemonių nesėkmę. |
| --- | --- |

(183)

Ketvirta, pasak Islandijos valdžios institucijų, sudaryti jau minėtą galimybę FPI riboti bankų veiklą taip pat paskatino didelio masto indėlių priėmimas Islandijos bankuose iki krizės. Be to, naujosios likvidumo ir užsienio valiutos balanso taisyklės (56), Institucijos nuomone, taip pat sudaro tam tikrus apribojimus, susijusius su bankų galimybe pritraukti neproporcingai dideles užsienio indėlių sumas, jei tai gali padaryti banko verslą trapesnį ir pažeidžiamesnį dėl užsienio valiutos keitimo ir likvidumo rizikos. Institucija palankiai vertina Islandijos valdžios institucijų reakciją į šio pobūdžio reguliavimo priemonių nesėkmę.

„Landsbankinn“ restruktūrizavimo planas

| (184) | Kalbant apie restruktūrizavimo planą ir priemones banko lygmenyje, „Landsbankinn“ iš esmės grįžo prie tradiciškesnės bankininkystės modelio ir sutelkė dėmesį į jam svarbiausią stiprią šalies mažmeninę ir korporacinę bankininkystę, kuri daugiausia bus finansuojama iš šalies klientų indėlių. |
| --- | --- |

(184)

Kalbant apie restruktūrizavimo planą ir priemones banko lygmenyje, „Landsbankinn“ iš esmės grįžo prie tradiciškesnės bankininkystės modelio ir sutelkė dėmesį į jam svarbiausią stiprią šalies mažmeninę ir korporacinę bankininkystę, kuri daugiausia bus finansuojama iš šalies klientų indėlių.

| (185) | Kaip nurodyta pirmiau, palyginti su pirmtaku „Landsbankinn“ nuo įsteigimo momento buvo kur kas mažiau įsiskolinęs. Didžioji dalis didmeninės skolos liko „Landsbanki“ nuosavybe, todėl pagal restruktūrizavimo planą jis nepriklausys nuo refinansavimo iš neužtikrintųjų obligacijų emisijos tarptautinėse rinkose, kuri dabartinėmis aplinkybėmis būtų sudėtinga galimybė. |
| --- | --- |

(185)

Kaip nurodyta pirmiau, palyginti su pirmtaku „Landsbankinn“ nuo įsteigimo momento buvo kur kas mažiau įsiskolinęs. Didžioji dalis didmeninės skolos liko „Landsbanki“ nuosavybe, todėl pagal restruktūrizavimo planą jis nepriklausys nuo refinansavimo iš neužtikrintųjų obligacijų emisijos tarptautinėse rinkose, kuri dabartinėmis aplinkybėmis būtų sudėtinga galimybė.

| (186) | Iš tiesų paaiškėjo, kad refinansavimo priklausomybė nuo didmeninių rinkų ir vėliau nuo užsienio indėlių buvo viena pagrindinių „Landsbanki“ žlugimo priežasčių. „Landsbankinn“ finansavimas iki šiol daugiausia grįstas indėliais ir nuosavu kapitalu (daugiau kaip 70 %), o restruktūrizavimo plane numatytas nedidelis visų įsipareigojimų indėlių dalies padidėjimas. Restruktūrizavimo plane matyti, kad restruktūrizavimo laikotarpiu [...] nebus didelio refinansavimo poreikio, o Institucija palankiai vertina tai, kad prielaidose, kuriomis grindžiama finansavimo prognozė, nenumatytas nei sėkmingas grįžimas į tarptautines rinkas dėl neužtikrintosios skolos, nei mažiau rizikinga užtikrintųjų obligacijų emisija. |
| --- | --- |

(186)

Iš tiesų paaiškėjo, kad refinansavimo priklausomybė nuo didmeninių rinkų ir vėliau nuo užsienio indėlių buvo viena pagrindinių „Landsbanki“ žlugimo priežasčių. „Landsbankinn“ finansavimas iki šiol daugiausia grįstas indėliais ir nuosavu kapitalu (daugiau kaip 70 %), o restruktūrizavimo plane numatytas nedidelis visų įsipareigojimų indėlių dalies padidėjimas. Restruktūrizavimo plane matyti, kad restruktūrizavimo laikotarpiu [...] nebus didelio refinansavimo poreikio, o Institucija palankiai vertina tai, kad prielaidose, kuriomis grindžiama finansavimo prognozė, nenumatytas nei sėkmingas grįžimas į tarptautines rinkas dėl neužtikrintosios skolos, nei mažiau rizikinga užtikrintųjų obligacijų emisija.

| (187) | Dėl pirmiau minėtos galimybės sėkmingai išleisti neužtikrintąsias obligacijas bankas teigia, kad šiuo metu nedidelis investuotojų susidomėjimas tokia skola galėtų vėl padidėti, kai neribota indėlių garantija – ypač indėlių pirmenybė – bus panaikinta, nes ji šiuo metu mažina kitų skolos formų patrauklumą. |
| --- | --- |

(187)

Dėl pirmiau minėtos galimybės sėkmingai išleisti neužtikrintąsias obligacijas bankas teigia, kad šiuo metu nedidelis investuotojų susidomėjimas tokia skola galėtų vėl padidėti, kai neribota indėlių garantija – ypač indėlių pirmenybė – bus panaikinta, nes ji šiuo metu mažina kitų skolos formų patrauklumą.

| (188) | Remdamasi Islandijos valdžios institucijų pateiktais faktais Institucija mano, kad banko finansavimo padėtis bus tvirta iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Atsižvelgdama į netikrumą, susijusį su indėlių garantija ir kapitalo kontrolės priemonėmis, taip pat į nevienareikšmę būsimą (Vyriausybės) skolos rinkų plėtrą, ji negali daryti nustatyti, ar ilgalaikė „Landsbankinn“ finansavimo strategija galiausiai bus įgyvendinta kaip numatyta. Tačiau restruktūrizavimo laikotarpiu esant stabilaus finansavimo perspektyvoms, ypač didelei priklausomybei nuo indėlių ir nuosavo kapitalo, o didelei tų skolos tipų daliai priklausant nuo balanso, Institucija sutinka, kad nedideli finansavimo strategijos pokyčiai nekels grėsmės banko gyvybingumui. |
| --- | --- |

(188)

Remdamasi Islandijos valdžios institucijų pateiktais faktais Institucija mano, kad banko finansavimo padėtis bus tvirta iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Atsižvelgdama į netikrumą, susijusį su indėlių garantija ir kapitalo kontrolės priemonėmis, taip pat į nevienareikšmę būsimą (Vyriausybės) skolos rinkų plėtrą, ji negali daryti nustatyti, ar ilgalaikė „Landsbankinn“ finansavimo strategija galiausiai bus įgyvendinta kaip numatyta. Tačiau restruktūrizavimo laikotarpiu esant stabilaus finansavimo perspektyvoms, ypač didelei priklausomybei nuo indėlių ir nuosavo kapitalo, o didelei tų skolos tipų daliai priklausant nuo balanso, Institucija sutinka, kad nedideli finansavimo strategijos pokyčiai nekels grėsmės banko gyvybingumui.

| (189) | Kalbant apie turtą, susijusį su balansu, dauguma rizikingų tarptautinių lėšų taip pat buvo „Landsbanki“ nuosavybė. Todėl balansas sumažėjo maždaug 75 %. Taigi svarbiausia „Landsbanki“ verslo modelio silpnoji vieta – priklausomybė nuo rizikingų tarptautinio lėšų ir ypač didelė priklausomybė nuo investicinės bankininkystės pelno (43 % pelno iki krizės) neatlikus tinkamo rizikos įvertinimo ir neturint pakankamai rinkos žinių – buvo pašalinta. Institucija pritaria sprendimui, kad pagal restruktūrizavimo planą bankas nevykdys panašaus verslo ateityje ir daugiausia dėmesio skirs tradiciniam pagrindiniam verslui. |
| --- | --- |

(189)

Kalbant apie turtą, susijusį su balansu, dauguma rizikingų tarptautinių lėšų taip pat buvo „Landsbanki“ nuosavybė. Todėl balansas sumažėjo maždaug 75 %. Taigi svarbiausia „Landsbanki“ verslo modelio silpnoji vieta – priklausomybė nuo rizikingų tarptautinio lėšų ir ypač didelė priklausomybė nuo investicinės bankininkystės pelno (43 % pelno iki krizės) neatlikus tinkamo rizikos įvertinimo ir neturint pakankamai rinkos žinių – buvo pašalinta. Institucija pritaria sprendimui, kad pagal restruktūrizavimo planą bankas nevykdys panašaus verslo ateityje ir daugiausia dėmesio skirs tradiciniam pagrindiniam verslui.

| (190) | Matyti, kad bankas nuo įsteigimo išaugo, ypač įsigiję „Spkef“ ir „SpSv“, kaip aprašyta pirmiau. Tačiau pagal restruktūrizavimo planą tai neturi didelės įtakos „Landsbankinn“ verslo modeliui, nes „SpKef“ ir „SpSv“ daugiausia perdavė vidaus turtą, panašų į „Landsbankinn“ turėtąjį portfelį. Šiaip ar taip, Institucija yra tos nuomonės, kad įvykdytieji perdavimai, išsamiau aptarti toliau, padės „Landsbankinn“ daugiausia dėmesio skirti pagrindiniam savo verslui. Restruktūrizavimo laikotarpiu uždaręs [...] filialus „Landsbankinn“ galės pagerinti veiksmingumą. |
| --- | --- |

(190)

Matyti, kad bankas nuo įsteigimo išaugo, ypač įsigiję „Spkef“ ir „SpSv“, kaip aprašyta pirmiau. Tačiau pagal restruktūrizavimo planą tai neturi didelės įtakos „Landsbankinn“ verslo modeliui, nes „SpKef“ ir „SpSv“ daugiausia perdavė vidaus turtą, panašų į „Landsbankinn“ turėtąjį portfelį. Šiaip ar taip, Institucija yra tos nuomonės, kad įvykdytieji perdavimai, išsamiau aptarti toliau, padės „Landsbankinn“ daugiausia dėmesio skirti pagrindiniam savo verslui. Restruktūrizavimo laikotarpiu uždaręs [...] filialus „Landsbankinn“ galės pagerinti veiksmingumą.

| (191) | Didelis su turto portfeliu susijęs iššūkis bankui yra iš „Landsbanki“ perimtų paskolų restruktūrizavimas. Šiuo požiūriu Institucija teigiamai vertina tai, kad šis restruktūrizavimo procesas yra banko prioritetas, tą rodo daug bendrų ir specialių pasiūlymų, kuriuos bankas pateikė savo pernelyg įsiskolinusiems klientams. Taip pat jis įsteigė kvalifikuotų darbuotojų turintį restruktūrizavimo skyrių. Nors procesas nevyksta taip greitai, kaip iš pradžių planuota, jau daug yra pasiekta. Pavyzdžiui, 2012 m. kovo 30 d. 75 % visos restruktūrizuotinos skolos buvo vienaip ar kitaip pakoreguota. Be to, kaip matyti iš Islandijos valdžios institucijų pateiktų skaičių, didžioji jų dalis galėjo aptarnauti savo skolą po restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(191)

Didelis su turto portfeliu susijęs iššūkis bankui yra iš „Landsbanki“ perimtų paskolų restruktūrizavimas. Šiuo požiūriu Institucija teigiamai vertina tai, kad šis restruktūrizavimo procesas yra banko prioritetas, tą rodo daug bendrų ir specialių pasiūlymų, kuriuos bankas pateikė savo pernelyg įsiskolinusiems klientams. Taip pat jis įsteigė kvalifikuotų darbuotojų turintį restruktūrizavimo skyrių. Nors procesas nevyksta taip greitai, kaip iš pradžių planuota, jau daug yra pasiekta. Pavyzdžiui, 2012 m. kovo 30 d. 75 % visos restruktūrizuotinos skolos buvo vienaip ar kitaip pakoreguota. Be to, kaip matyti iš Islandijos valdžios institucijų pateiktų skaičių, didžioji jų dalis galėjo aptarnauti savo skolą po restruktūrizavimo.

| (192) | Institucijos nuomone, tai rodo „Landsbankinn“ restruktūrizavimo metodų patikimumą ir įrodo, kad bankas iš tiesų teikia pirmenybę savo paskolų portfelio restruktūrizavimui. Be to, dėl jau pasiektos pažangos, galimybė, kad iki 2012 m. pabaigos bankas galės pasiekti tikslą užbaigti 92 % restruktūrizavimo (matuojat pagal visą paskolos vertę), atrodo tikroviška. |
| --- | --- |

(192)

Institucijos nuomone, tai rodo „Landsbankinn“ restruktūrizavimo metodų patikimumą ir įrodo, kad bankas iš tiesų teikia pirmenybę savo paskolų portfelio restruktūrizavimui. Be to, dėl jau pasiektos pažangos, galimybė, kad iki 2012 m. pabaigos bankas galės pasiekti tikslą užbaigti 92 % restruktūrizavimo (matuojat pagal visą paskolos vertę), atrodo tikroviška.

| (193) | Institucija taip pat teigiamai vertina tai, kad restruktūrizavimo plane numatytas tik [...] % paskolų klientams padidėjimas restruktūrizavimo laikotarpiu. Dabartinėje ekonomikos aplinkoje tai atrodo tikėtina. Ji taip pat yra tos nuomonės, kad dėl sumažėjusios nuosavo kapitalo ir kapitalo finansinių priemonių svarbos, ypač dėl įvykdyto [...] pardavimo (žr. priedą), dar sumažės „Landsbankinn“ turto portfelio rizikingumas. |
| --- | --- |

(193)

Institucija taip pat teigiamai vertina tai, kad restruktūrizavimo plane numatytas tik [...] % paskolų klientams padidėjimas restruktūrizavimo laikotarpiu. Dabartinėje ekonomikos aplinkoje tai atrodo tikėtina. Ji taip pat yra tos nuomonės, kad dėl sumažėjusios nuosavo kapitalo ir kapitalo finansinių priemonių svarbos, ypač dėl įvykdyto [...] pardavimo (žr. priedą), dar sumažės „Landsbankinn“ turto portfelio rizikingumas.

| (194) | Apskritai, jei Islandijos arba užsienio makroekonominėje aplinkoje neįvyks nenumatytų įvykių, tikėtina, kad vėliausiai restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje „Landsbankinn“ turės palyginti gerą balansą ir gero veiksnumo paskolų portfelius. |
| --- | --- |

(194)

Apskritai, jei Islandijos arba užsienio makroekonominėje aplinkoje neįvyks nenumatytų įvykių, tikėtina, kad vėliausiai restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje „Landsbankinn“ turės palyginti gerą balansą ir gero veiksnumo paskolų portfelius.

| (195) | Kaip nurodyta pirmiau, menkas „Landsbanki“ kapitalizavimas buvo vienas iš veiksnių, lėmusių jo žlugimą. „Landsbankinn“ restruktūrizavimo plane numatyta, kad per visą restruktūrizavimo laikotarpį banko kapitalo pakankamumo rodiklis išliks gerokai aukštesnis nei 16 % minimumas. Šis rodiklis taip pat gerokai viršija būsimą Bazelio III susitarimo reikalaujamą 10,5 % minimumą. NET labai nepalankių aplinkybių bandymai, kuriuos atliko „Landsbankinn“ ir kurie atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų reikalavimą taikyti „įvairius nepalankiausius įvykius, įskaitant užsitęsusį pasaulinį nuosmukį“ (plg. jų 13 dalį), parodė, kad kapitalo pakankamumo rodiklis nesmuktų žemiau šio aukšto kriterijaus lygio. Institucija vertina kaip apdairų ir naudingą dalyką tai, kad net nepalankiausiomis sąlygomis, darančiomis labai stiprų poveikį „Landsbankinn“ kapitalo bazei – iš esmės iširus euro zonai – bankas išlaikytų [...] % kapitalo perviršį, kuris pirmiau aprašytoje veiklos aplinkoje būtų svarbios „Landsbankinn“ atsargos netikėtoms nepalankioms sąlygoms įveikti. |
| --- | --- |

(195)

Kaip nurodyta pirmiau, menkas „Landsbanki“ kapitalizavimas buvo vienas iš veiksnių, lėmusių jo žlugimą. „Landsbankinn“ restruktūrizavimo plane numatyta, kad per visą restruktūrizavimo laikotarpį banko kapitalo pakankamumo rodiklis išliks gerokai aukštesnis nei 16 % minimumas. Šis rodiklis taip pat gerokai viršija būsimą Bazelio III susitarimo reikalaujamą 10,5 % minimumą. NET labai nepalankių aplinkybių bandymai, kuriuos atliko „Landsbankinn“ ir kurie atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų reikalavimą taikyti „įvairius nepalankiausius įvykius, įskaitant užsitęsusį pasaulinį nuosmukį“ (plg. jų 13 dalį), parodė, kad kapitalo pakankamumo rodiklis nesmuktų žemiau šio aukšto kriterijaus lygio. Institucija vertina kaip apdairų ir naudingą dalyką tai, kad net nepalankiausiomis sąlygomis, darančiomis labai stiprų poveikį „Landsbankinn“ kapitalo bazei – iš esmės iširus euro zonai – bankas išlaikytų [...] % kapitalo perviršį, kuris pirmiau aprašytoje veiklos aplinkoje būtų svarbios „Landsbankinn“ atsargos netikėtoms nepalankioms sąlygoms įveikti.

| (196) | Be to, „Landsbankinn“ kapitalo pakankamumo rodiklis restruktūrizavimo laikotarpiu ir toliau laipsniškai didės. Remdamasi šiomis aplinkybėmis Institucija yra tos nuomonės, kad „Landsbankinn“ kapitalizacija daro banką pakankamai atsparų. |
| --- | --- |

(196)

Be to, „Landsbankinn“ kapitalo pakankamumo rodiklis restruktūrizavimo laikotarpiu ir toliau laipsniškai didės. Remdamasi šiomis aplinkybėmis Institucija yra tos nuomonės, kad „Landsbankinn“ kapitalizacija daro banką pakankamai atsparų.

| (197) | Dėl banko likvidumo pozicijos Institucija pažymi, kad esama situacija pagal restruktūrizavimo planą atrodo pakankamai tvirta ir nėra požymių, kad padėtis labai pablogėtų per restruktūrizavimo laikotarpį. Institucija teigiamai vertina banko jau pradėtą įgyvendinti likvidumo politiką, atitinkančią būsimą Bazelio III susitarimo reikalavimą. Jos nuomone, dabartinis banko [...] % likvidumo pakankamumo rodiklis yra patikimas įrodymas, ypač palyginus su 83 % vidurkiu, kuris buvo nustatytas Tarptautinių atsiskaitymų bankui atlikus 200 bankų tyrimą (57). Be to, Institucija mano, kad atliktas banko likvidumo rodiklio nepalankiausių sąlygų bandymas rodo, kad „Landsbankinn“ likvidumo padėtis yra tvirta. |
| --- | --- |

(197)

Dėl banko likvidumo pozicijos Institucija pažymi, kad esama situacija pagal restruktūrizavimo planą atrodo pakankamai tvirta ir nėra požymių, kad padėtis labai pablogėtų per restruktūrizavimo laikotarpį. Institucija teigiamai vertina banko jau pradėtą įgyvendinti likvidumo politiką, atitinkančią būsimą Bazelio III susitarimo reikalavimą. Jos nuomone, dabartinis banko [...] % likvidumo pakankamumo rodiklis yra patikimas įrodymas, ypač palyginus su 83 % vidurkiu, kuris buvo nustatytas Tarptautinių atsiskaitymų bankui atlikus 200 bankų tyrimą (57). Be to, Institucija mano, kad atliktas banko likvidumo rodiklio nepalankiausių sąlygų bandymas rodo, kad „Landsbankinn“ likvidumo padėtis yra tvirta.

| (198) | Institucija taip pat teigiamai vertina „Landsbankinn“ korporacinio valdymo pakeitimus ir svarbiausių darbuotojų pakeitimus. Taip pat Institucijos nuomone, skyrus didesnį vaidmenį rizikos valdymui, kaip aprašyta pirmiau, pašalinama silpnoji „Landsbankinn“ verslo modelio vieta, todėl bus galima objektyviau ir profesionaliau vertinti banko operacijų riziką. |
| --- | --- |

(198)

Institucija taip pat teigiamai vertina „Landsbankinn“ korporacinio valdymo pakeitimus ir svarbiausių darbuotojų pakeitimus. Taip pat Institucijos nuomone, skyrus didesnį vaidmenį rizikos valdymui, kaip aprašyta pirmiau, pašalinama silpnoji „Landsbankinn“ verslo modelio vieta, todėl bus galima objektyviau ir profesionaliau vertinti banko operacijų riziką.

| (199) | Restruktūrizavimo rekomendacijose taip pat numatyta, kad restruktūrizavimo plane turėtų būti parodyta, kokiu būdu bankas kaip galėdamas greičiau susigrąžins ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos. Ypač bankas turėtų sugebėti generuoti atitinkamą kapitalo grąžą ir padengti visas savo įprastos veiklos sąnaudas bei vykdyti atitinkamus reguliavimo reikalavimus. Konkrečiai Restruktūrizavimo rekomendacijų 13 punkte nurodyta, kad ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas, kai bankas gali padengti visas savo išlaidas, įskaitant nuvertėjimą ir finansines išlaidas, ir teikti atitinkamą kapitalo grąžą, atsižvelgdamas į banko rizikos pobūdį. |
| --- | --- |

(199)

Restruktūrizavimo rekomendacijose taip pat numatyta, kad restruktūrizavimo plane turėtų būti parodyta, kokiu būdu bankas kaip galėdamas greičiau susigrąžins ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos. Ypač bankas turėtų sugebėti generuoti atitinkamą kapitalo grąžą ir padengti visas savo įprastos veiklos sąnaudas bei vykdyti atitinkamus reguliavimo reikalavimus. Konkrečiai Restruktūrizavimo rekomendacijų 13 punkte nurodyta, kad ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas, kai bankas gali padengti visas savo išlaidas, įskaitant nuvertėjimą ir finansines išlaidas, ir teikti atitinkamą kapitalo grąžą, atsižvelgdamas į banko rizikos pobūdį.

| (200) | Šiuo atveju Institucija primena, kad ekonomikos aplinka, kurioje veikia „Landsbankinn“, keisis visų bankų atžvilgiu. Be to, Institucija mano, kad šiuo metu Islandijoje kiekvienas bankas turi teisingai suderinti siekį didinti pelningumą ir išlaikyti sveiką (t. y. didelį) kapitalo balansą. Turėdama tai omenyje, Institucija laiko tinkamu restruktūrizavimo plane prognozuojamą pelningumą, kuris, nepaisant didelio kapitalo pakankamumo rodiklio, bus adekvatus visą restruktūrizavimo laikotarpį. 2009–2014 m. kapitalo grąža svyruoja nuo [> 5] % iki [> 15] %. |
| --- | --- |

(200)

Šiuo atveju Institucija primena, kad ekonomikos aplinka, kurioje veikia „Landsbankinn“, keisis visų bankų atžvilgiu. Be to, Institucija mano, kad šiuo metu Islandijoje kiekvienas bankas turi teisingai suderinti siekį didinti pelningumą ir išlaikyti sveiką (t. y. didelį) kapitalo balansą. Turėdama tai omenyje, Institucija laiko tinkamu restruktūrizavimo plane prognozuojamą pelningumą, kuris, nepaisant didelio kapitalo pakankamumo rodiklio, bus adekvatus visą restruktūrizavimo laikotarpį. 2009–2014 m. kapitalo grąža svyruoja nuo [> 5] % iki [> 15] %.

| (201) | Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, šis svyravimas taip pat vyksta dėl išskirtinių situacijų ir įvykių, pvz., perkainojimo prieaugis dėl perduoto iš „Landsbanki“ turto. Pavieniai atvejai, kaip antai, iš vienos pusės, netikėtai sėkmingas patronuojamųjų įmonių pardavimas, o iš kitos pusės, nurašymai dėl neseniai priimto Aukščiausiojo Teismo sprendimo dėl paskolų užsienio valiuta taip pat gali turėti įtakos. Islandijos valdžios institucijų pateikti skaičiavimai, kuriuose pelno ir nuostolių ataskaitoje pašalinti šie nebūdingi straipsniai, rodo, kad bankas turi ir toliau gan stabiliai turės pelno nuo 2011 m. ir vėliau. Matyti, kad pirmiau nurodytoje Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovės ataskaitoje pateikti duomenys pagrindžia šią išvadą. Nėra aišku, ar šie skaičiavimai taip pateikti tik siekiant parodyti banko „pagrindinį pelningumą“. Tačiau Institucija pažymi, kad diskonto svarba restruktūrizavimo laikotarpiu greitai menksta ir bankas tikisi pagal restruktūrizavimo planą 2012–2014 m. laikotarpiu pranešti apie maždaug [...]–[...] mlrd. ISK metinį „pagrindinį“ pelną. |
| --- | --- |

(201)

Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, šis svyravimas taip pat vyksta dėl išskirtinių situacijų ir įvykių, pvz., perkainojimo prieaugis dėl perduoto iš „Landsbanki“ turto. Pavieniai atvejai, kaip antai, iš vienos pusės, netikėtai sėkmingas patronuojamųjų įmonių pardavimas, o iš kitos pusės, nurašymai dėl neseniai priimto Aukščiausiojo Teismo sprendimo dėl paskolų užsienio valiuta taip pat gali turėti įtakos. Islandijos valdžios institucijų pateikti skaičiavimai, kuriuose pelno ir nuostolių ataskaitoje pašalinti šie nebūdingi straipsniai, rodo, kad bankas turi ir toliau gan stabiliai turės pelno nuo 2011 m. ir vėliau. Matyti, kad pirmiau nurodytoje Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovės ataskaitoje pateikti duomenys pagrindžia šią išvadą. Nėra aišku, ar šie skaičiavimai taip pateikti tik siekiant parodyti banko „pagrindinį pelningumą“. Tačiau Institucija pažymi, kad diskonto svarba restruktūrizavimo laikotarpiu greitai menksta ir bankas tikisi pagal restruktūrizavimo planą 2012–2014 m. laikotarpiu pranešti apie maždaug [...]–[...] mlrd. ISK metinį „pagrindinį“ pelną.

| (202) | Kai kurie svarbiausi ir išsamiausi finansų planavimo aspektai buvo paminėti pirmiau. Institucija yra tos nuomonės, kad šios prielaidos apskritai daromos gana apdairiai, turint omenyje, kokia sudėtinga yra veiklos aplinka. Dėl palūkanų normos maržos Institucija pažymi, kad net įvykus numatytam sumažėjimui iki [...] %, palyginti tarptautiniu mastu, ji būtų gana aukšta. (58) Pasak Islandijos valdžios institucijų, pastaraisiais dešimtmečiais marža išlieka maždaug tokiame lygyje arba yra aukštesnė. Be kitų veiksnių, taip yra dėl didelių palūkanų normų aplinkos Islandijoje, dėl mažesnės hipotekos dalies paskolų portfelyje ir mažesnio bankų dydžio. Institucija laiko šiuos paaiškinimus pagrįstais ir vertina šį finansų planavimo aspektą pakankamai tikėtinu. |
| --- | --- |

(202)

Kai kurie svarbiausi ir išsamiausi finansų planavimo aspektai buvo paminėti pirmiau. Institucija yra tos nuomonės, kad šios prielaidos apskritai daromos gana apdairiai, turint omenyje, kokia sudėtinga yra veiklos aplinka. Dėl palūkanų normos maržos Institucija pažymi, kad net įvykus numatytam sumažėjimui iki [...] %, palyginti tarptautiniu mastu, ji būtų gana aukšta. (58) Pasak Islandijos valdžios institucijų, pastaraisiais dešimtmečiais marža išlieka maždaug tokiame lygyje arba yra aukštesnė. Be kitų veiksnių, taip yra dėl didelių palūkanų normų aplinkos Islandijoje, dėl mažesnės hipotekos dalies paskolų portfelyje ir mažesnio bankų dydžio. Institucija laiko šiuos paaiškinimus pagrįstais ir vertina šį finansų planavimo aspektą pakankamai tikėtinu.

| (203) | Svarbus būsimo pelningumo lemiamas veiksnys yra didesnės pajamos iš mokesčių ir komisinių, numatoma, kad jie padidės maždaug [...] %. Toks padidėjimas duotų daugiau kaip [...] mlrd. ISK pelną 2014 m. Islandijos valdžios institucijos teigia, kad šios prognozės yra tikėtinos, nes verslas, kaip antai su akcijų rinka susiję sandoriai ir prekyba užsienio valiuta, iš esmės sustojo įvykus žlugimui ir įvedus kapitalo kontrolės priemones. |
| --- | --- |

(203)

Svarbus būsimo pelningumo lemiamas veiksnys yra didesnės pajamos iš mokesčių ir komisinių, numatoma, kad jie padidės maždaug [...] %. Toks padidėjimas duotų daugiau kaip [...] mlrd. ISK pelną 2014 m. Islandijos valdžios institucijos teigia, kad šios prognozės yra tikėtinos, nes verslas, kaip antai su akcijų rinka susiję sandoriai ir prekyba užsienio valiuta, iš esmės sustojo įvykus žlugimui ir įvedus kapitalo kontrolės priemones.

| (204) | Bankas ėmėsi kelių iniciatyvų, kaip aprašyta pirmiau, veiksmingumui padidinti ir sąnaudoms sumažinti, be kitų – planuojamas darbuotojų skaičiaus sumažinimas, kaip aprašyta pirmiau, įvykdytas [...] filialų ir bendras operacijų racionalizavimas. Šios priemonės turėtų bendrai sumažinti išlaidų ir pajamų santykį nuo 57,2 % iki [...] % 2014 m. Institucija teigiamai vertina šias pastangas, nes, palyginti tarptautiniu mastu, dabartinis santykis yra gana aukštas. Institucijos nuomone, tikėtina, kad šį tikslą galima pasiekti. |
| --- | --- |

(204)

Bankas ėmėsi kelių iniciatyvų, kaip aprašyta pirmiau, veiksmingumui padidinti ir sąnaudoms sumažinti, be kitų – planuojamas darbuotojų skaičiaus sumažinimas, kaip aprašyta pirmiau, įvykdytas [...] filialų ir bendras operacijų racionalizavimas. Šios priemonės turėtų bendrai sumažinti išlaidų ir pajamų santykį nuo 57,2 % iki [...] % 2014 m. Institucija teigiamai vertina šias pastangas, nes, palyginti tarptautiniu mastu, dabartinis santykis yra gana aukštas. Institucijos nuomone, tikėtina, kad šį tikslą galima pasiekti.

| (205) | Be to, kas pasakyta pirmiau, taip pat matyti, kad restruktūrizavimo planas pagrįstas daugeliu kitų prielaidų. Institucija siekė kruopščiai ištirti tas, kurios atrodo tinkamiausios ir labiausiai veikia būsimą „Landsbankinn“ gyvybingumą. Matyti, kad makroekonominės prielaidos atitinka ICB prognozes. Bendros prielaidos, kuriomis grindžiamas restruktūrizavimo planas, daromos pakankamai atsargiai, kad būtų galima daryti išvadą, jog restruktūrizavimo priemonės, kurių ėmėsi bankas, yra pakankamos ir užtikrina ilgalaikį gyvybingumą, apsaugo nuo netikėtų ir nepalankių, nenumatyto masto ir nenumatytas pasekmes sukeliančių įvykių. |
| --- | --- |

(205)

Be to, kas pasakyta pirmiau, taip pat matyti, kad restruktūrizavimo planas pagrįstas daugeliu kitų prielaidų. Institucija siekė kruopščiai ištirti tas, kurios atrodo tinkamiausios ir labiausiai veikia būsimą „Landsbankinn“ gyvybingumą. Matyti, kad makroekonominės prielaidos atitinka ICB prognozes. Bendros prielaidos, kuriomis grindžiamas restruktūrizavimo planas, daromos pakankamai atsargiai, kad būtų galima daryti išvadą, jog restruktūrizavimo priemonės, kurių ėmėsi bankas, yra pakankamos ir užtikrina ilgalaikį gyvybingumą, apsaugo nuo netikėtų ir nepalankių, nenumatyto masto ir nenumatytas pasekmes sukeliančių įvykių.

| (206) | Atsižvelgdama į pirmiau nurodytus elementus, Institucija yra tos nuomonės, kad restruktūrizavimo plane parodyta, kaip susigrąžinti ilgalaikį banko gyvybingumą. Todėl Institucija daro prielaidą, kad Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 skirsnio nuostatų yra laikomasi. |
| --- | --- |

(206)

Atsižvelgdama į pirmiau nurodytus elementus, Institucija yra tos nuomonės, kad restruktūrizavimo plane parodyta, kaip susigrąžinti ilgalaikį banko gyvybingumą. Todėl Institucija daro prielaidą, kad Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 skirsnio nuostatų yra laikomasi.

7.3.   Nuosavas įnašas/naštos pasidalijimas

| (207) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 22 dalis išdėstyta taip: „Siekiant apriboti konkurencijos iškreipimą ir pašalinti neatsakingo elgesio riziką, pagalbą reikėtų riboti iki būtiniausios, o pagalbos gavėjas turėtų pats atitinkamu įnašu prisidėti prie restruktūrizavimo išlaidų. Bankas ir jo kapitalo savininkai kiek galėdami turėtų savo ištekliais prisidėti prie restruktūrizavimo. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad išgelbėti bankai prisiimtų atitinkamą atsakomybę už savo ankstesnio elgesio pasekmes ir būtų sudarytos atitinkamos jų būsimo elgesio paskatos.“ |
| --- | --- |

(207)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 22 dalis išdėstyta taip: „Siekiant apriboti konkurencijos iškreipimą ir pašalinti neatsakingo elgesio riziką, pagalbą reikėtų riboti iki būtiniausios, o pagalbos gavėjas turėtų pats atitinkamu įnašu prisidėti prie restruktūrizavimo išlaidų. Bankas ir jo kapitalo savininkai kiek galėdami turėtų savo ištekliais prisidėti prie restruktūrizavimo. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad išgelbėti bankai prisiimtų atitinkamą atsakomybę už savo ankstesnio elgesio pasekmes ir būtų sudarytos atitinkamos jų būsimo elgesio paskatos.“

| (208) | Todėl Institucija primena lemiamą nagrinėjamo atvejo aspektą. Kai „Landsbankinn“ buvo įsteigtas „Landsbanki“ veiklos šalyje pagrindu, „Landsbanki“ akcininkų investicijos buvo visiškai išeikvotos ir taip kiek įmanoma panaudotos restruktūrizuojant „Landsbankinn“. Be to, „Landsbanki“ kreditoriai turėjo patirti didelių nuostolių (59) ar bent prisiimti savo investicijos riziką, priklausančią nuo „Landsbankinn“ bankui perduoto turto (per neapibrėžtąją obligaciją) pelningumo. Todėl kalbant apie „Landsbanki“ savininkus ir kreditorius, naštos pasidalijimo kriterijus yra pritaikytas, o neatsakingo elgesio rizikos klausimas išspręstas. |
| --- | --- |

(208)

Todėl Institucija primena lemiamą nagrinėjamo atvejo aspektą. Kai „Landsbankinn“ buvo įsteigtas „Landsbanki“ veiklos šalyje pagrindu, „Landsbanki“ akcininkų investicijos buvo visiškai išeikvotos ir taip kiek įmanoma panaudotos restruktūrizuojant „Landsbankinn“. Be to, „Landsbanki“ kreditoriai turėjo patirti didelių nuostolių (59) ar bent prisiimti savo investicijos riziką, priklausančią nuo „Landsbankinn“ bankui perduoto turto (per neapibrėžtąją obligaciją) pelningumo. Todėl kalbant apie „Landsbanki“ savininkus ir kreditorius, naštos pasidalijimo kriterijus yra pritaikytas, o neatsakingo elgesio rizikos klausimas išspręstas.

| (209) | Be to, kas pasakyta pirmiau, Institucija turi įvertinti, ar teikiant valstybės pagalbą „Landsbankinn“ buvo apsiribota tik būtiniausia pagalba. |
| --- | --- |

(209)

Be to, kas pasakyta pirmiau, Institucija turi įvertinti, ar teikiant valstybės pagalbą „Landsbankinn“ buvo apsiribota tik būtiniausia pagalba.

| (210) | Kalbant apie kapitalizavimo priemonės, pirminė „Landsbankinn“ kapitalizacija įsteigimo metu buvo mažesnė už FPI reikalaujamo kapitalo lygį (13 % vietoje 16 %). 2009 m. sudarius susitarimą su „Landsbanki“, kapitalo pakankamumo rodiklis pasiekė 15 % ir trūko 1 procentinio punkto, kad siektų FPI nustatytą mažiausią normą, kurią pasiekus suteikiamas laikinas atleidimas. Šiame kontekste Institucija pažymi, kad (būsimas) kapitalo rodiklis daugiausia priklausė nuo to, ar turtas, kuris buvo perduotas iš „Landsbanki“„Landsbankinn“ bankui, įvertintas tiksliai. Tai, kad „Landsbankinn“ kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau taip sutvirtėjo, kad atsirado galimybė perimti „Spkef“, vėliau ir „SpSv“ operacijas, paaiškinama perduoto turto apskaitinės vertės prirašymu. Tai, kad kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau taip daug pasikeitė, Institucijos nuomone, nėra pagrindas manyti, kad valstybė nuo pradžių per daug padidino „Landsbankinn“ kapitalą. |
| --- | --- |

(210)

Kalbant apie kapitalizavimo priemonės, pirminė „Landsbankinn“ kapitalizacija įsteigimo metu buvo mažesnė už FPI reikalaujamo kapitalo lygį (13 % vietoje 16 %). 2009 m. sudarius susitarimą su „Landsbanki“, kapitalo pakankamumo rodiklis pasiekė 15 % ir trūko 1 procentinio punkto, kad siektų FPI nustatytą mažiausią normą, kurią pasiekus suteikiamas laikinas atleidimas. Šiame kontekste Institucija pažymi, kad (būsimas) kapitalo rodiklis daugiausia priklausė nuo to, ar turtas, kuris buvo perduotas iš „Landsbanki“„Landsbankinn“ bankui, įvertintas tiksliai. Tai, kad „Landsbankinn“ kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau taip sutvirtėjo, kad atsirado galimybė perimti „Spkef“, vėliau ir „SpSv“ operacijas, paaiškinama perduoto turto apskaitinės vertės prirašymu. Tai, kad kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau taip daug pasikeitė, Institucijos nuomone, nėra pagrindas manyti, kad valstybė nuo pradžių per daug padidino „Landsbankinn“ kapitalą.

| (211) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 26 dalyje numatyta, kad restruktūrizavimo pagalbą gaunantys bankai „turėtų sugebėti atlyginti už kapitalą, taip pat ir dividendų bei atkarpų už mokėtiną subordinuotąją skolą forma, iš pelno, kurį generuoja jų veikla.“ |
| --- | --- |

(211)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 26 dalyje numatyta, kad restruktūrizavimo pagalbą gaunantys bankai „turėtų sugebėti atlyginti už kapitalą, taip pat ir dividendų bei atkarpų už mokėtiną subordinuotąją skolą forma, iš pelno, kurį generuoja jų veikla.“

| (212) | Institucija paaiškina savo Valstybės pagalbos gaires, susijusias su 2012 m. per akcijas atliktomis kapitalo injekcijomis. 2012 m. Finansų krizės rekomendacijų 7–8 dalyse rašoma: „Turėdama omenyje reguliavimo pokyčius ir besikeičiančią rinkos aplinką, Institucija numato, kad valstybinės kapitalo injekcijos ateityje gali būti dažniau atliekamos kintamojo atlygio akcijų forma. Pageidautina, kad kapitalo injekcijų kainų taisyklės būtų išaiškintos, turint omenyje, kad tokios akcijos atlyginamos (neapibrėžtųjų) dividendų ir kapitalo prieaugio forma, todėl sudėtinga iš anksto tiesiogiai įvertinti tokių priemonių atlygį. Tad Institucija įvertins tokių kapitalo injekcijų atlygį remdamasi akcijų emisijos kaina. Pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota (pakoregavus pagal „sumažėjimą“) prieš pat paskelbiant kapitalo injekciją, kad būtų pagrįstai užtikrintas atitinkamas atlygis valstybei.“ (60) |
| --- | --- |

(212)

Institucija paaiškina savo Valstybės pagalbos gaires, susijusias su 2012 m. per akcijas atliktomis kapitalo injekcijomis. 2012 m. Finansų krizės rekomendacijų 7–8 dalyse rašoma: „Turėdama omenyje reguliavimo pokyčius ir besikeičiančią rinkos aplinką, Institucija numato, kad valstybinės kapitalo injekcijos ateityje gali būti dažniau atliekamos kintamojo atlygio akcijų forma. Pageidautina, kad kapitalo injekcijų kainų taisyklės būtų išaiškintos, turint omenyje, kad tokios akcijos atlyginamos (neapibrėžtųjų) dividendų ir kapitalo prieaugio forma, todėl sudėtinga iš anksto tiesiogiai įvertinti tokių priemonių atlygį. Tad Institucija įvertins tokių kapitalo injekcijų atlygį remdamasi akcijų emisijos kaina. Pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota (pakoregavus pagal „sumažėjimą“) prieš pat paskelbiant kapitalo injekciją, kad būtų pagrįstai užtikrintas atitinkamas atlygis valstybei.“ (60)

| (213) | Institucijos nuomone, ši nuostata netaikoma tiesiogiai šiuo atveju, nes iš esmės valstybė kapitalizavo naująjį banką. Todėl ji negalėtų tiksliai šia prasme sumažinti senųjų akcininkų akcijų kainos. Tačiau šios nuostatos pagrindas yra tai, kad pakankama sumažintoji nuosavybė ir būsimas pelnas būtų paskirtas valstybei, kuri turėjo prisiimti riziką atlikdama kapitalo injekciją sunkumų patiriančioje įmonėje. |
| --- | --- |

(213)

Institucijos nuomone, ši nuostata netaikoma tiesiogiai šiuo atveju, nes iš esmės valstybė kapitalizavo naująjį banką. Todėl ji negalėtų tiksliai šia prasme sumažinti senųjų akcininkų akcijų kainos. Tačiau šios nuostatos pagrindas yra tai, kad pakankama sumažintoji nuosavybė ir būsimas pelnas būtų paskirtas valstybei, kuri turėjo prisiimti riziką atlikdama kapitalo injekciją sunkumų patiriančioje įmonėje.

| (214) | Šiuo nagrinėjamu atveju akivaizdu, kad valstybei teko didžioji dalis (81,33 %) „Landsbankinn“ nuosavybės ir toliau ji gaus tokią pat būsimo pelno dalį, o buvę akcininkai negauna nieko. Esama akcininkų mažuma, kurie yra buvę kreditoriai, turės tam tikrą dalį būsimo pelno. Tačiau labai tikėtina, kad jie vis tiek patirs didelių nuostolių, kaip nurodyta pirmiau. |
| --- | --- |

(214)

Šiuo nagrinėjamu atveju akivaizdu, kad valstybei teko didžioji dalis (81,33 %) „Landsbankinn“ nuosavybės ir toliau ji gaus tokią pat būsimo pelno dalį, o buvę akcininkai negauna nieko. Esama akcininkų mažuma, kurie yra buvę kreditoriai, turės tam tikrą dalį būsimo pelno. Tačiau labai tikėtina, kad jie vis tiek patirs didelių nuostolių, kaip nurodyta pirmiau.

| (215) | Be to, nuo įsteigimo „Landsbankinn“ veikė pakankamai gerai, ir restruktūrizavimo plane numatomas stabilus būsimų metų pelnas. Todėl Institucija mano, kad Restruktūrizavimo rekomendacijų 26 dalies, kartu su 2012 m. Finansų krizės rekomendacijų 8 dalimi, nuostatų yra laikomasi. |
| --- | --- |

(215)

Be to, nuo įsteigimo „Landsbankinn“ veikė pakankamai gerai, ir restruktūrizavimo plane numatomas stabilus būsimų metų pelnas. Todėl Institucija mano, kad Restruktūrizavimo rekomendacijų 26 dalies, kartu su 2012 m. Finansų krizės rekomendacijų 8 dalimi, nuostatų yra laikomasi.

| (216) | Nors „Spkef“ sandoryje, kaip aprašyta pirmiau, yra valstybės pagalbos elementų, Institucija yra tos nuomonės, kad jis sudarytas tokiu būdu, kuriuo siekiama panaikinti tiesioginį „Landsbankinn“ pranašumą. Šiuo klausimu ji primena, kad galutinę kompensaciją už perimamus „Spkef“ indėlius nustatė nepriklausomas arbitražo komitetas. Taigi šis sandoris iš esmės yra suderėta kompensacija „Landsbankinn“ bankui už prisiimamus „Spkef“ indėlių įsipareigojimus. Institucija nemano, kad ši pagalba yra labai svarbi atliekant naštos pasidalijimo įvertinimą. Tačiau papildoma prestižo vertė ir rinkos dalis, kurią „Landsbankinn“ įgyja per sandorį, turi didesnę įtaką toliau aptarto konkurencijos iškreipimo įvertinimui. |
| --- | --- |

(216)

Nors „Spkef“ sandoryje, kaip aprašyta pirmiau, yra valstybės pagalbos elementų, Institucija yra tos nuomonės, kad jis sudarytas tokiu būdu, kuriuo siekiama panaikinti tiesioginį „Landsbankinn“ pranašumą. Šiuo klausimu ji primena, kad galutinę kompensaciją už perimamus „Spkef“ indėlius nustatė nepriklausomas arbitražo komitetas. Taigi šis sandoris iš esmės yra suderėta kompensacija „Landsbankinn“ bankui už prisiimamus „Spkef“ indėlių įsipareigojimus. Institucija nemano, kad ši pagalba yra labai svarbi atliekant naštos pasidalijimo įvertinimą. Tačiau papildoma prestižo vertė ir rinkos dalis, kurią „Landsbankinn“ įgyja per sandorį, turi didesnę įtaką toliau aptarto konkurencijos iškreipimo įvertinimui.

| (217) | Galiausiai dėl indėlių garantijos Institucija sprendime pradėti procedūrą jau nurodė, kad atsižvelgiant į tuometes nepaprastas aplinkybes, ji galėtų būti proporcingos priemonės finansiniam stabilumui Islandijoje apsaugoti. Tačiau akivaizdu, kad tokia pagalba negali būti patvirtinta neribotam laikui. |
| --- | --- |

(217)

Galiausiai dėl indėlių garantijos Institucija sprendime pradėti procedūrą jau nurodė, kad atsižvelgiant į tuometes nepaprastas aplinkybes, ji galėtų būti proporcingos priemonės finansiniam stabilumui Islandijoje apsaugoti. Tačiau akivaizdu, kad tokia pagalba negali būti patvirtinta neribotam laikui.

| (218) | Todėl norint, kad ši valstybės pagalba būtų laikoma ribota ir tik būtiniausia, Institucija mano, kad ją būtina nutraukti, kai tik bus galimybė. Tad Institucija teigiamai vertina Islandijos valdžios institucijų ketinimą panaikinti indėlių garantiją iki kapitalo kontrolės priemonių panaikinimo, pagal dabartinį planą – ne vėliau kaip iki 2013 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(218)

Todėl norint, kad ši valstybės pagalba būtų laikoma ribota ir tik būtiniausia, Institucija mano, kad ją būtina nutraukti, kai tik bus galimybė. Tad Institucija teigiamai vertina Islandijos valdžios institucijų ketinimą panaikinti indėlių garantiją iki kapitalo kontrolės priemonių panaikinimo, pagal dabartinį planą – ne vėliau kaip iki 2013 m. pabaigos.

| (219) | Todėl atsižvelgdama į delsimą panaikinti kapitalo kontrolės priemones ir siekdama atspindėti Institucijos nuomonę, kad gyvybingas bankas turėtų sugebėti konkuruoti rinkoje be apsaugos, kurią teikia tokia bendroji indėlių garantija, ir leis taikyti indėlių garantiją tik iki 2014 m. pabaigos. (61) Vėliau indėlių apsauga turėtų būti reguliuojama tik taikomais EEE teisės aktais, susijusiais su indėlių garantija. |
| --- | --- |

(219)

Todėl atsižvelgdama į delsimą panaikinti kapitalo kontrolės priemones ir siekdama atspindėti Institucijos nuomonę, kad gyvybingas bankas turėtų sugebėti konkuruoti rinkoje be apsaugos, kurią teikia tokia bendroji indėlių garantija, ir leis taikyti indėlių garantiją tik iki 2014 m. pabaigos. (61) Vėliau indėlių apsauga turėtų būti reguliuojama tik taikomais EEE teisės aktais, susijusiais su indėlių garantija.

| (220) | Institucija daro išvadą, jog „Landsbankinn“ restruktūrizavimo planu užtikrinama, kad pagalba būtų ribota ir tik būtiniausia ir kad pagalbos gavėjas, akcininkai ir jo pirmtako banko skolininkai dideliu mastu dalyvautų dalijantis našta. Tad restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų 3 skirsnį. |
| --- | --- |

(220)

Institucija daro išvadą, jog „Landsbankinn“ restruktūrizavimo planu užtikrinama, kad pagalba būtų ribota ir tik būtiniausia ir kad pagalbos gavėjas, akcininkai ir jo pirmtako banko skolininkai dideliu mastu dalyvautų dalijantis našta. Tad restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų 3 skirsnį.

7.4.   Konkurencijos iškreipimo ribojimas

| (221) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 4 skirsnio 29–32 dalyse nustatyta:
  „Finansinis stabilumas išlieka pagrindiniu finansų sektoriaus pagalbos tikslu esant sistemos krizei, bet trumpalaikis sistemos stabilumo apsaugojimas neturėtų padaryti ilgalaikės žalos sąlygoms, kurios vienodai taikomos visiems, ir neturėtų pakenkti konkuruojančioms rinkoms. Šiame kontekste, priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos iškreipimas dėl valstybės pagalbos, yra labai svarbios. [...] Priemonės, kurios skirtos konkurencijos iškreipimui riboti, turėtų būti individualiai pritaikytos šalinti iškreipimus, nustatytus rinkose, kuriose veikia pagalbą gaunantis bankas, atgavęs gyvybingumą po atliktos restruktūrizacijos, ir tuo pat metu jos turėtų atitikti bendrą politiką ir principus. Institucija tokių priemonių poreikio įvertinimą pradeda nuo veiklos dydžio, masto ir taikymo srities – kokią veiklą konkretus bankas vykdys įgyvendinęs tikėtiną restruktūrizavimo planą, kaip nustatyta šio skyriaus 2 skirsnyje. [...] Tokių priemonių pobūdis ir forma priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, pagalbos dydis ir sąlygos bei aplinkybės, kuriomis ji buvo suteikta, ir antra, rinkos arba rinkų charakteristikos, kuriose bankas pagalbos gavėjas veiks.
  Kalbant apie pirmą kriterijų, iškreipimą ribojančios priemonės bus labai įvairios ir priklausys nuo pagalbos sumos bei naštos pasidalijimo laipsnio bei įkainių lygio. Apskritai, jei naštos pasidalijimas ir nuosavas įnašas yra didesnis, neatsakingo elgesio rizikos neigiamos pasekmės yra mažesnės.
  Kalbant apie antrąjį kriterijų, Institucija išnagrinės tikėtiną pagalbos poveikį rinkoms, kuriose veikia pagalbos gavėjas bankas po restruktūrizavimo. Pirmiausia bus ištirtas banko dydis ir santykinė svarba jo rinkai ar rinkoms, kai jis tampa gyvybingas. Priemonės bus individualiai pritaikytos pagal rinkos charakteristikas, kad būtų užtikrinta, kad bus išsaugota veiksminga konkurencija. [...] Konkurencijos iškreipimą ribojančios priemonės neturėtų kenkti banko galimybėms susigrąžinti gyvybingumą.“ |
| --- | --- |

(221)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 4 skirsnio 29–32 dalyse nustatyta:

„Finansinis stabilumas išlieka pagrindiniu finansų sektoriaus pagalbos tikslu esant sistemos krizei, bet trumpalaikis sistemos stabilumo apsaugojimas neturėtų padaryti ilgalaikės žalos sąlygoms, kurios vienodai taikomos visiems, ir neturėtų pakenkti konkuruojančioms rinkoms. Šiame kontekste, priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos iškreipimas dėl valstybės pagalbos, yra labai svarbios. [...] Priemonės, kurios skirtos konkurencijos iškreipimui riboti, turėtų būti individualiai pritaikytos šalinti iškreipimus, nustatytus rinkose, kuriose veikia pagalbą gaunantis bankas, atgavęs gyvybingumą po atliktos restruktūrizacijos, ir tuo pat metu jos turėtų atitikti bendrą politiką ir principus. Institucija tokių priemonių poreikio įvertinimą pradeda nuo veiklos dydžio, masto ir taikymo srities – kokią veiklą konkretus bankas vykdys įgyvendinęs tikėtiną restruktūrizavimo planą, kaip nustatyta šio skyriaus 2 skirsnyje. [...] Tokių priemonių pobūdis ir forma priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, pagalbos dydis ir sąlygos bei aplinkybės, kuriomis ji buvo suteikta, ir antra, rinkos arba rinkų charakteristikos, kuriose bankas pagalbos gavėjas veiks.

Kalbant apie pirmą kriterijų, iškreipimą ribojančios priemonės bus labai įvairios ir priklausys nuo pagalbos sumos bei naštos pasidalijimo laipsnio bei įkainių lygio. Apskritai, jei naštos pasidalijimas ir nuosavas įnašas yra didesnis, neatsakingo elgesio rizikos neigiamos pasekmės yra mažesnės.

Kalbant apie antrąjį kriterijų, Institucija išnagrinės tikėtiną pagalbos poveikį rinkoms, kuriose veikia pagalbos gavėjas bankas po restruktūrizavimo. Pirmiausia bus ištirtas banko dydis ir santykinė svarba jo rinkai ar rinkoms, kai jis tampa gyvybingas. Priemonės bus individualiai pritaikytos pagal rinkos charakteristikas, kad būtų užtikrinta, kad bus išsaugota veiksminga konkurencija. [...] Konkurencijos iškreipimą ribojančios priemonės neturėtų kenkti banko galimybėms susigrąžinti gyvybingumą.“

| (222) | Iš to, kas pasakyta pirmiau, matyti, kad pagalbos dydis, ypač santykiniu požiūriu, ir rinkos charakteristikos yra lemiami veiksniai Institucijai įvertinant, ar priemonės yra tinkamos konkurencijos iškreipimui apriboti. Tačiau taip pat aišku, kad tokios priemonės privalo nekenti restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumui, o konkurencijos klausimus privaloma spręsti atsižvelgiant į pagrindinį finansinio stabilumo dabartinės krizės metu tikslą. |
| --- | --- |

(222)

Iš to, kas pasakyta pirmiau, matyti, kad pagalbos dydis, ypač santykiniu požiūriu, ir rinkos charakteristikos yra lemiami veiksniai Institucijai įvertinant, ar priemonės yra tinkamos konkurencijos iškreipimui apriboti. Tačiau taip pat aišku, kad tokios priemonės privalo nekenti restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumui, o konkurencijos klausimus privaloma spręsti atsižvelgiant į pagrindinį finansinio stabilumo dabartinės krizės metu tikslą.

| (223) | Atsižvelgdama į pirmiau nurodytas teisės sistemos aplinkybes, Institucija toliau išdėstys nuostatas, kurias ji laiko esminėmis atliekant konkurencijos iškreipimą ribojančių priemonių įvertinimą. |
| --- | --- |

(223)

Atsižvelgdama į pirmiau nurodytas teisės sistemos aplinkybes, Institucija toliau išdėstys nuostatas, kurias ji laiko esminėmis atliekant konkurencijos iškreipimą ribojančių priemonių įvertinimą.

| (224) | Pirma, Institucija mano, kad, atsižvelgiant į konkrečią padėtį Islandijos finansų rinkose, būtina atidžiai įvertinti rinkos sąlygas ir konkurencijos aplinką. Priemonėse, ribojančiose konkurencijos iškreipimą, turėtų atsispindėti esamos sudėtingos aplinkybės, taip pat jomis turėtų būti užtikrinta, kad trumpalaikis ir ilgalaikis konkurencijos iškreipimas būtų tik minimalus. |
| --- | --- |

(224)

Pirma, Institucija mano, kad, atsižvelgiant į konkrečią padėtį Islandijos finansų rinkose, būtina atidžiai įvertinti rinkos sąlygas ir konkurencijos aplinką. Priemonėse, ribojančiose konkurencijos iškreipimą, turėtų atsispindėti esamos sudėtingos aplinkybės, taip pat jomis turėtų būti užtikrinta, kad trumpalaikis ir ilgalaikis konkurencijos iškreipimas būtų tik minimalus.

| (225) | Antra, kaip nurodyta pirmiau skirsnyje dėl naštos pasidalijimo, išspręstas didžiausio galimo buvusių „Landsbanki“ savininkų įnašo ir tam tikro „Landsbanki“ kreditorių įnašo klausimas. Taigi papildomų konkurencijos priemonių poreikis yra ribotas. |
| --- | --- |

(225)

Antra, kaip nurodyta pirmiau skirsnyje dėl naštos pasidalijimo, išspręstas didžiausio galimo buvusių „Landsbanki“ savininkų įnašo ir tam tikro „Landsbanki“ kreditorių įnašo klausimas. Taigi papildomų konkurencijos priemonių poreikis yra ribotas.

| (226) | Trečia, turint omenyje atitinkamos rinkos charakteristikas, Islandijos finansų sistemos žlugimas ir paskesnė Islandijos valdžios institucijų intervencija lėmė didesnę finansinių paslaugų koncentraciją Islandijos rinkoje ir labai padidino trijų didžiausių bankų – „Íslandsbanki“, „Arion Bank“, „Landsbankinn“ – turimą rinkos dalį. Be šių rinkos dalyvių, liko tik keletas nedidelių rinkos dalyvių, o tikimybė, kad artimiausiu metu į rinką pateks naujas dalyvis yra itin maža dėl jau minėtų kliūčių patekti į rinką ir dėl mažo jos dydžio, ir ypač dėl kapitalo kontrolės priemonių. Šioje sutelktoje rinkoje „Landsbankinn“ užima labai svarbią padėtį, jam priklauso daugiau kaip 30 % rinkos daugumoje segmentų. Tai didžiausias Islandijos bankas lyginant pagal balansą. |
| --- | --- |

(226)

Trečia, turint omenyje atitinkamos rinkos charakteristikas, Islandijos finansų sistemos žlugimas ir paskesnė Islandijos valdžios institucijų intervencija lėmė didesnę finansinių paslaugų koncentraciją Islandijos rinkoje ir labai padidino trijų didžiausių bankų – „Íslandsbanki“, „Arion Bank“, „Landsbankinn“ – turimą rinkos dalį. Be šių rinkos dalyvių, liko tik keletas nedidelių rinkos dalyvių, o tikimybė, kad artimiausiu metu į rinką pateks naujas dalyvis yra itin maža dėl jau minėtų kliūčių patekti į rinką ir dėl mažo jos dydžio, ir ypač dėl kapitalo kontrolės priemonių. Šioje sutelktoje rinkoje „Landsbankinn“ užima labai svarbią padėtį, jam priklauso daugiau kaip 30 % rinkos daugumoje segmentų. Tai didžiausias Islandijos bankas lyginant pagal balansą.

| (227) | Ketvirta, dėl krizės iškilo kelios labai specifinės problemos, kaip antai nepaprastai aukštas tiesioginės ir netiesioginės didelių bankų nuosavybės lygis realiojoje ekonomikoje ir de facto susidariusi bankininkystės IT paslaugų („RB“) monopolija, kurios dauguma priklauso trims bankams. |
| --- | --- |

(227)

Ketvirta, dėl krizės iškilo kelios labai specifinės problemos, kaip antai nepaprastai aukštas tiesioginės ir netiesioginės didelių bankų nuosavybės lygis realiojoje ekonomikoje ir de facto susidariusi bankininkystės IT paslaugų („RB“) monopolija, kurios dauguma priklauso trims bankams.

| (228) | Penkta, „Landsbankinn“ gautos pagalbos santykinis dydis yra didelis. Šiuo klausimu Institucija pažymi, kad iš pradžių visą banko kapitalą suteikė valstybė. Bankui taip pat buvo naudingos kitos pagalbos priemonės – „Spkef“ sandoris ir indėlių garantija. Be to, „SpSv“ gavo pagalbą prieš tai, kai jį perėmė „Landsbankinn“. Tačiau „Landsbankinn“, bent pagal tarptautinius standartus, išlieka nedideliu banku. |
| --- | --- |

(228)

Penkta, „Landsbankinn“ gautos pagalbos santykinis dydis yra didelis. Šiuo klausimu Institucija pažymi, kad iš pradžių visą banko kapitalą suteikė valstybė. Bankui taip pat buvo naudingos kitos pagalbos priemonės – „Spkef“ sandoris ir indėlių garantija. Be to, „SpSv“ gavo pagalbą prieš tai, kai jį perėmė „Landsbankinn“. Tačiau „Landsbankinn“, bent pagal tarptautinius standartus, išlieka nedideliu banku.

| (229) | Šešta, dėl banko įvykdytų „Spkef“ ir „SpSv“ perėmimų reikalingos papildomos konkurencijos priemonės. „SpSv“ sprendime Institucija pabrėžė, kad tokios priemonės turi būti „Landsbankinn“ restruktūrizavimo plane. |
| --- | --- |

(229)

Šešta, dėl banko įvykdytų „Spkef“ ir „SpSv“ perėmimų reikalingos papildomos konkurencijos priemonės. „SpSv“ sprendime Institucija pabrėžė, kad tokios priemonės turi būti „Landsbankinn“ restruktūrizavimo plane.

| (230) | Esant tokioms aplinkybėms Institucija pažymi, kad yra arba bus imtasi įvairių priemonių siekiant apriboti konkurencijos iškreipimą, atsirandantį dėl „Landsbankinn“ bankui suteiktos valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(230)

Esant tokioms aplinkybėms Institucija pažymi, kad yra arba bus imtasi įvairių priemonių siekiant apriboti konkurencijos iškreipimą, atsirandantį dėl „Landsbankinn“ bankui suteiktos valstybės pagalbos.

i)   Priemonės ir reguliavimo pokyčiai, kurių ėmėsi arba pagal kuriuos įsipareigojo Islandijos valdžios institucijos

| (231) | Islandijos Vyriausybė konkrečiai prisiėmė du įsipareigojimus (žr. priedą), kurie, Institucijos nuomone, gali pasitarnauti kuriant reguliuojamą aplinką, kurioje pirmenybė teikiama finansų rinkos konkurencijai. |
| --- | --- |

(231)

Islandijos Vyriausybė konkrečiai prisiėmė du įsipareigojimus (žr. priedą), kurie, Institucijos nuomone, gali pasitarnauti kuriant reguliuojamą aplinką, kurioje pirmenybė teikiama finansų rinkos konkurencijai.

| (232) | Pirma, sudaryti darbo grupę, kuri peržiūrės Įstatymą Nr. 36/1978 dėl žyminio mokesčio, ir konkrečiai ištirs, ar reikia panaikinti žyminį mokestį obligacijoms, kurių emisiją įvykdė asmenys, atliekant perdavimą iš vieno kreditoriaus kitam (pvz., kai asmenys perkelia savo paskolas iš vienos paskolos institucijos į kitą). Institucija yra nuomonės, kad dabartinis įstatymas, kuriuo, inter alia, klientai įpareigojami mokėti atitinkamos obligacijos sumos žyminį mokestį (62), jei jie keičia skolintoją, gali sudaryti kliūtį konkurencijai ir gali neatsiejamai susieti klientus su esamomis ilgalaikių paskolų sutartimis. Todėl Institucija teigiamai vertina įsipareigojimą peržiūrėti šį įstatymą. |
| --- | --- |

(232)

Pirma, sudaryti darbo grupę, kuri peržiūrės Įstatymą Nr. 36/1978 dėl žyminio mokesčio, ir konkrečiai ištirs, ar reikia panaikinti žyminį mokestį obligacijoms, kurių emisiją įvykdė asmenys, atliekant perdavimą iš vieno kreditoriaus kitam (pvz., kai asmenys perkelia savo paskolas iš vienos paskolos institucijos į kitą). Institucija yra nuomonės, kad dabartinis įstatymas, kuriuo, inter alia, klientai įpareigojami mokėti atitinkamos obligacijos sumos žyminį mokestį (62), jei jie keičia skolintoją, gali sudaryti kliūtį konkurencijai ir gali neatsiejamai susieti klientus su esamomis ilgalaikių paskolų sutartimis. Todėl Institucija teigiamai vertina įsipareigojimą peržiūrėti šį įstatymą.

| (233) | Antra, Institucija pažymi, kad pagal Islandijos parlamento 2012 m. kovo 21 d. priimtą rezoliuciją Vyriausybė paskirs komitetą, kurį įgalios peržiūrėti vartotojų apsaugą finansų rinkoje. Taip pat bus suteiktas specialus įgaliojimas peržiūrėti galimybes lengviau atlikti perkėlimą ir sumažinti perkėlimo išlaidas, ir komitetas bus įgaliotas šiuo klausimu artimai bendradarbiauti su Islandijos konkurencijos institucija. Komitetas turi pateikti ataskaitą ne vėliau kaip 2013 m. sausio 15 d. Šis atidesnis įvertinimas galiausiai pasitarnautų ilgalaikei konkurencijai. Iki tol konkretus „Landsbankinn“ įsipareigojimas, kuris aptartas toliau, turėtų leisti lengviau atlikti perkėlimus, todėl didins konkurenciją. |
| --- | --- |

(233)

Antra, Institucija pažymi, kad pagal Islandijos parlamento 2012 m. kovo 21 d. priimtą rezoliuciją Vyriausybė paskirs komitetą, kurį įgalios peržiūrėti vartotojų apsaugą finansų rinkoje. Taip pat bus suteiktas specialus įgaliojimas peržiūrėti galimybes lengviau atlikti perkėlimą ir sumažinti perkėlimo išlaidas, ir komitetas bus įgaliotas šiuo klausimu artimai bendradarbiauti su Islandijos konkurencijos institucija. Komitetas turi pateikti ataskaitą ne vėliau kaip 2013 m. sausio 15 d. Šis atidesnis įvertinimas galiausiai pasitarnautų ilgalaikei konkurencijai. Iki tol konkretus „Landsbankinn“ įsipareigojimas, kuris aptartas toliau, turėtų leisti lengviau atlikti perkėlimus, todėl didins konkurenciją.

| (234) | Institucija palankiai vertina susitarimą, kurį šiuo klausimu sudarė Islandijos konkurencijos institucija ir „RB“ savininkai, įskaitant tris didžiausius bankus, nes taip stengiamasi užtikrinti nediskriminacinę prieigą prie svarbiausios IT infrastruktūros už pagrįstą kainą mažiems rinkos dalyviams ir potencialiems naujiems į ją įžengiantiems dalyviams. Institucija yra tos nuomonės, kad, inter alia, antrame „Byr“ sprendime (63) išdėstyti susirūpinimą keliantys klausimai tinkamai sprendžiami šiuo susitarimu. Tad Institucijai nebūtina toliau šį klausimą nagrinėti šiame sprendime. |
| --- | --- |

(234)

Institucija palankiai vertina susitarimą, kurį šiuo klausimu sudarė Islandijos konkurencijos institucija ir „RB“ savininkai, įskaitant tris didžiausius bankus, nes taip stengiamasi užtikrinti nediskriminacinę prieigą prie svarbiausios IT infrastruktūros už pagrįstą kainą mažiems rinkos dalyviams ir potencialiems naujiems į ją įžengiantiems dalyviams. Institucija yra tos nuomonės, kad, inter alia, antrame „Byr“ sprendime (63) išdėstyti susirūpinimą keliantys klausimai tinkamai sprendžiami šiuo susitarimu. Tad Institucijai nebūtina toliau šį klausimą nagrinėti šiame sprendime.

| (235) | Galiausiai Institucija atkreipia dėmesį į nuo 2008 m. atliktus reguliavimo pakeitimus, kaip aptarta priede. Kalbant apie konkurencijos klausimus, ypač svarbus Įstatyme Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių įterptas 22 straipsnis. Šia nuostata apribojama finansų įmonių galimybė vykdyti veiklą, kuri nepatenka į jų veiklos licencijų taikymo sritį. Pagal šią naują taisyklę tokią veiklą galima vykdyti tik laikinai ir siekiant sudaryti sandorius arba reorganizuoti klientų veiklą. Šiuo klausimu privaloma nusiųsti motyvuotą pranešimą FPI, o finansų įmonėms yra nustatytai terminai, kada turi būti užbaigta jų klientų reorganizacija ir perimto turto perdavimas. |
| --- | --- |

(235)

Galiausiai Institucija atkreipia dėmesį į nuo 2008 m. atliktus reguliavimo pakeitimus, kaip aptarta priede. Kalbant apie konkurencijos klausimus, ypač svarbus Įstatyme Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių įterptas 22 straipsnis. Šia nuostata apribojama finansų įmonių galimybė vykdyti veiklą, kuri nepatenka į jų veiklos licencijų taikymo sritį. Pagal šią naują taisyklę tokią veiklą galima vykdyti tik laikinai ir siekiant sudaryti sandorius arba reorganizuoti klientų veiklą. Šiuo klausimu privaloma nusiųsti motyvuotą pranešimą FPI, o finansų įmonėms yra nustatytai terminai, kada turi būti užbaigta jų klientų reorganizacija ir perimto turto perdavimas.

| (236) | Institucija laiko šį pakeitimą tinkamu reguliuojamojo pobūdžio atsaku į neproporcingai didelės finansų įstaigų nuosavybės realiojoje ekonomikoje klausimą. Šia nuostata siekiama apsisaugoti, kad tokia padėtis netaptų nuolatinė – ji tiesiogiai susiklostė dėl skolos keitimo į turtą. |
| --- | --- |

(236)

Institucija laiko šį pakeitimą tinkamu reguliuojamojo pobūdžio atsaku į neproporcingai didelės finansų įstaigų nuosavybės realiojoje ekonomikoje klausimą. Šia nuostata siekiama apsisaugoti, kad tokia padėtis netaptų nuolatinė – ji tiesiogiai susiklostė dėl skolos keitimo į turtą.

ii)   Konkrečiai su „Landsbankinn“ susijusios priemonės

| (237) | Institucija pabrėžia, kad „Landsbankinn“ užimama rinkos dalis ir dydis yra tik nedidelė dalis buvusio „Landsbanki“ dydžio, nes, kaip aprašyta pirmiau, visas turtas sumažėjo 75 %. Be to, „Landsbanki“, kitaip nei „Landsbankinn“, veikia tik Islandijos rinkoje. Nors šis sumažėjimas daugiausia įvyko dėl tarptautinių „Landsbanki“ operacijų likvidavimo, Institucija yra tos nuomonės, kad šis procesas ypač svarbus konkurencijos iškreipimo požiūriu, nes kaip tik dėl rizikingos „Landsbanki“ veiklos užsienyje bankas žlugo ir praeityje buvo iškreiptos EEE finansų rinkos. (64) |
| --- | --- |

(237)

Institucija pabrėžia, kad „Landsbankinn“ užimama rinkos dalis ir dydis yra tik nedidelė dalis buvusio „Landsbanki“ dydžio, nes, kaip aprašyta pirmiau, visas turtas sumažėjo 75 %. Be to, „Landsbanki“, kitaip nei „Landsbankinn“, veikia tik Islandijos rinkoje. Nors šis sumažėjimas daugiausia įvyko dėl tarptautinių „Landsbanki“ operacijų likvidavimo, Institucija yra tos nuomonės, kad šis procesas ypač svarbus konkurencijos iškreipimo požiūriu, nes kaip tik dėl rizikingos „Landsbanki“ veiklos užsienyje bankas žlugo ir praeityje buvo iškreiptos EEE finansų rinkos. (64)

| (238) | Be to, Institucija teigiamai vertina „Landsbankinn“ įsipareigojimus (žr. priedą) dar mažiau dalyvauti savo šalies rinkoje atlikus [...] perdavimą, susijusį su [...]. Institucija taip pat teigiamai vertina „Landsbankinn“ įsipareigojimą restruktūrizavimo laikotarpiu uždaryti [...] filialus. Atsižvelgdama į galutinį restruktūrizavimo planą ir turėdama omenyje, kad „Landsbankinn“ yra nedidelis bankas, lyginant pagal EEE standartus, Institucija pritaria „Landsbankinn“, kad kitos struktūrinės priemonės gali pakenkti banko planams susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą. (65) |
| --- | --- |

(238)

Be to, Institucija teigiamai vertina „Landsbankinn“ įsipareigojimus (žr. priedą) dar mažiau dalyvauti savo šalies rinkoje atlikus [...] perdavimą, susijusį su [...]. Institucija taip pat teigiamai vertina „Landsbankinn“ įsipareigojimą restruktūrizavimo laikotarpiu uždaryti [...] filialus. Atsižvelgdama į galutinį restruktūrizavimo planą ir turėdama omenyje, kad „Landsbankinn“ yra nedidelis bankas, lyginant pagal EEE standartus, Institucija pritaria „Landsbankinn“, kad kitos struktūrinės priemonės gali pakenkti banko planams susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą. (65)

| (239) | Institucija atkreipia dėmesį į „Landsbankinn“ įsipareigojimą neįsigyti finansų įstaigų iki 2014 m. gruodžio 15 d., išskyrus tuos atvejus, kai bus iš anksto gavusi Institucijos pritarimą. Tai reiškia, kad galima išengti didesnės Islandijos finansų rinkos koncentracijos dėl „Landsbankinn“ atliekamų įsigijimų. Šiuo įsipareigojimu taip pat užtikrinama, kad „Landsbankinn“ suteikta pagalba būtų panaudota atstatyti jo gyvybingumą ir nebūtų panaudota jo konsolidacijai ir tolesnei plėtrai Islandijos rinkoje. Tas pat pasakytina apie „Landsbankinn“ įsipareigojimą, pagal kurį iki 2014 m. spalio 15 d. bankas neįgyvendins sutarties sąlygų ir nepriims naujų sutarties sąlygų, kurias taikant ypatingos palūkanų normų sąlygos priklauso nuo išlaikomo būtiniausio verslo lygio banke, taip pat apie įsipareigojimą, kad vykdydamas rinkodarą bankas nesinaudos valstybės parama, kaip konkurenciniu pranašumu. |
| --- | --- |

(239)

Institucija atkreipia dėmesį į „Landsbankinn“ įsipareigojimą neįsigyti finansų įstaigų iki 2014 m. gruodžio 15 d., išskyrus tuos atvejus, kai bus iš anksto gavusi Institucijos pritarimą. Tai reiškia, kad galima išengti didesnės Islandijos finansų rinkos koncentracijos dėl „Landsbankinn“ atliekamų įsigijimų. Šiuo įsipareigojimu taip pat užtikrinama, kad „Landsbankinn“ suteikta pagalba būtų panaudota atstatyti jo gyvybingumą ir nebūtų panaudota jo konsolidacijai ir tolesnei plėtrai Islandijos rinkoje. Tas pat pasakytina apie „Landsbankinn“ įsipareigojimą, pagal kurį iki 2014 m. spalio 15 d. bankas neįgyvendins sutarties sąlygų ir nepriims naujų sutarties sąlygų, kurias taikant ypatingos palūkanų normų sąlygos priklauso nuo išlaikomo būtiniausio verslo lygio banke, taip pat apie įsipareigojimą, kad vykdydamas rinkodarą bankas nesinaudos valstybės parama, kaip konkurenciniu pranašumu.

| (240) | Kaip aprašyta pirmiau, Islandijos finansų rinkoje šiuo metu susiklosčiusi bet kuriam bankui sudėtinga veiklos aplinka. Institucija teigiamai vertina „Landsbankinn“ įsipareigojimus, susijusius su palengvinimu atlikti banko keitimą ir su pagrindinių mokėjimų tvarkymo bei pinigų paskirstymo paslaugų teikimu. Institucija yra tos nuomonės, kad tos priemonės, kartu su susitarimu tarp trijų didžiųjų bankų ir Islandijos konkurencijos institucijos dėl „RB“, kuris paminėtas pirmiau, užtikrina galimybę mažesniems dalyviams naudotis svarbiausia infrastruktūra ir paslaugomis už pagrįstas kainas, ir dideli dalyviai negali panaikinti šios galimybės. Institucija yra tos nuomonės, kad taip sumažės kliūčių įžengti būsimiems (potencialiems) rinkos dalyviams. Šios priemonės leistų esamiems mažesniems dalyviams plėsti savo rinkos dalis, jei jie gebės pasiūlyti geresnes paslaugas nei didesni jų konkurentai. Be to, priemonės, skirtos atliekamam keitimui palengvinti, paskatins stipresnę konkurenciją tarp esamų didelių dalyvių ir padės užkirsti kelią galimo kolektyvinio dominavimo padėčiai susidaryti arba padėti ją panaikinti. |
| --- | --- |

(240)

Kaip aprašyta pirmiau, Islandijos finansų rinkoje šiuo metu susiklosčiusi bet kuriam bankui sudėtinga veiklos aplinka. Institucija teigiamai vertina „Landsbankinn“ įsipareigojimus, susijusius su palengvinimu atlikti banko keitimą ir su pagrindinių mokėjimų tvarkymo bei pinigų paskirstymo paslaugų teikimu. Institucija yra tos nuomonės, kad tos priemonės, kartu su susitarimu tarp trijų didžiųjų bankų ir Islandijos konkurencijos institucijos dėl „RB“, kuris paminėtas pirmiau, užtikrina galimybę mažesniems dalyviams naudotis svarbiausia infrastruktūra ir paslaugomis už pagrįstas kainas, ir dideli dalyviai negali panaikinti šios galimybės. Institucija yra tos nuomonės, kad taip sumažės kliūčių įžengti būsimiems (potencialiems) rinkos dalyviams. Šios priemonės leistų esamiems mažesniems dalyviams plėsti savo rinkos dalis, jei jie gebės pasiūlyti geresnes paslaugas nei didesni jų konkurentai. Be to, priemonės, skirtos atliekamam keitimui palengvinti, paskatins stipresnę konkurenciją tarp esamų didelių dalyvių ir padės užkirsti kelią galimo kolektyvinio dominavimo padėčiai susidaryti arba padėti ją panaikinti.

| (241) | Galiausiai „Landsbankinn“ įsipareigoja, kai tik galės, parduoti veikiančiose įmonėse, kurios buvo perimtos vykdant restruktūrizavimą pagal Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių 22 straipsnį, valdomas akcijas. Jis įsipareigoja laikytis procedūros ir terminų, kurie nustatyti šioje nuostatoje, ir nuolat teikti naujausią informaciją savo (arba patronuojamosios įmonės) svetainėje apie patronuojamąsias įmones ir parduodamas akcijas. Be to, „Landsbankinn“ įsipareigojo parduoti [...] iki tam tikrų restruktūrizavimo laikotarpiu nustatytų terminų. |
| --- | --- |

(241)

Galiausiai „Landsbankinn“ įsipareigoja, kai tik galės, parduoti veikiančiose įmonėse, kurios buvo perimtos vykdant restruktūrizavimą pagal Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių 22 straipsnį, valdomas akcijas. Jis įsipareigoja laikytis procedūros ir terminų, kurie nustatyti šioje nuostatoje, ir nuolat teikti naujausią informaciją savo (arba patronuojamosios įmonės) svetainėje apie patronuojamąsias įmones ir parduodamas akcijas. Be to, „Landsbankinn“ įsipareigojo parduoti [...] iki tam tikrų restruktūrizavimo laikotarpiu nustatytų terminų.

| (242) | Institucija palankiai vertina „Landsbankinn“ bendrą įsipareigojimą kuo greičiau atsisakyti visų įmonių ir akcijų, kurios nesusijusios su jo pagrindiniu verslu. Taip ne tik bus sprendžiamos galimos konkurencijos problemos, galinčios kilti dėl to, kad bankas yra labai dominuojantis savininkas Islandijos realiojoje ekonomikoje, bet ir nebus rizikuojama banko gyvybingumu. |
| --- | --- |

(242)

Institucija palankiai vertina „Landsbankinn“ bendrą įsipareigojimą kuo greičiau atsisakyti visų įmonių ir akcijų, kurios nesusijusios su jo pagrindiniu verslu. Taip ne tik bus sprendžiamos galimos konkurencijos problemos, galinčios kilti dėl to, kad bankas yra labai dominuojantis savininkas Islandijos realiojoje ekonomikoje, bet ir nebus rizikuojama banko gyvybingumu.

| (243) | Šis dalykas atkreipia Islandijos valdžios institucijų ir „Landsbankinn“ dėmesį į tai, kad dėl įsipareigojimų nacionalinių teisės aktų pažeidimas taip pat gali būti laikomas piktnaudžiavimu pagalba. Institucija taip pat yra tos nuomonės, kad dėl būtinybės pateikti informaciją apie numatomus perdavimus ir pardavimus banko svetainėje, atsirado daugiau skaidrumo, susijusio su esama nuosavybės padėtimi Islandijos ekonomikoje. Tai bent iš dalies išsprendžia šią konkrečią konkurencijos problemą, kuri šiuo metu būdinga Islandijos rinkoms. |
| --- | --- |

(243)

Šis dalykas atkreipia Islandijos valdžios institucijų ir „Landsbankinn“ dėmesį į tai, kad dėl įsipareigojimų nacionalinių teisės aktų pažeidimas taip pat gali būti laikomas piktnaudžiavimu pagalba. Institucija taip pat yra tos nuomonės, kad dėl būtinybės pateikti informaciją apie numatomus perdavimus ir pardavimus banko svetainėje, atsirado daugiau skaidrumo, susijusio su esama nuosavybės padėtimi Islandijos ekonomikoje. Tai bent iš dalies išsprendžia šią konkrečią konkurencijos problemą, kuri šiuo metu būdinga Islandijos rinkoms.

| (244) | Remdamasi viskuo, kas pasakyta pirmiau, Institucija mano, kad pirmiau išdėstytomis priemonėmis sprendžiami pagrindiniai konkurencijos klausimai, kuriuos ji nustatė bendradarbiaudama su Islandijos konkurencijos institucija. Atsižvelgdama į pagrindinį finansinio stabilumo tikslą, Institucija daro išvadą, kad šiais įsipareigojimais pakankamai apribojami konkurencijos iškreipimai. Tad restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų 4 skirsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(244)

Remdamasi viskuo, kas pasakyta pirmiau, Institucija mano, kad pirmiau išdėstytomis priemonėmis sprendžiami pagrindiniai konkurencijos klausimai, kuriuos ji nustatė bendradarbiaudama su Islandijos konkurencijos institucija. Atsižvelgdama į pagrindinį finansinio stabilumo tikslą, Institucija daro išvadą, kad šiais įsipareigojimais pakankamai apribojami konkurencijos iškreipimai. Tad restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų 4 skirsnio nuostatas.

III.   IŠVADA

| (245) | Atsižvelgus į anksčiau minėtą įvertinimą ir restruktūrizavimo planą, kurį pateikė Islandijos valdžios institucijos dėl „Landsbankinn“, Institucijos abejonės, išreikštos sprendime pradėti procedūrą, dėl „Landsbankinn“ pagalbos priemonių pobūdžio ir suderinamumo išsklaidytos. Be to, Institucija neprieštarauja „Spkef“ sandoriui ir patvirtina „SpSv“ gautą pagalbą. Todėl Institucija patvirtina pagalbos priemones kaip restruktūrizavimo pagalbą, atitinkančią EEE susitarimą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jei Islandija ir „Landsbankinn“ vykdo įsipareigojimus, kaip nurodyta priede. |
| --- | --- |

(245)

Atsižvelgus į anksčiau minėtą įvertinimą ir restruktūrizavimo planą, kurį pateikė Islandijos valdžios institucijos dėl „Landsbankinn“, Institucijos abejonės, išreikštos sprendime pradėti procedūrą, dėl „Landsbankinn“ pagalbos priemonių pobūdžio ir suderinamumo išsklaidytos. Be to, Institucija neprieštarauja „Spkef“ sandoriui ir patvirtina „SpSv“ gautą pagalbą. Todėl Institucija patvirtina pagalbos priemones kaip restruktūrizavimo pagalbą, atitinkančią EEE susitarimą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jei Islandija ir „Landsbankinn“ vykdo įsipareigojimus, kaip nurodyta priede.

PRIIMAMAS ŠIS SPRENDIMAS:

1 straipsnis

Pradinis veiklos kapitalas ir galutinė valstybės „Landsbankinn“ suteikta kapitalizacija bei „Spkef“ sandoris ir indėlių garantija yra valstybės pagalba, kuri nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

1 straipsnyje išvardytos priemonės yra neteisėta valstybės pagalba nuo jų įgyvendinimo dienos iki šio sprendimo dienos dėl Islandijos valdžios institucijų neįvykdyto reikalavimo pateikti Institucijai pranešimą prieš įgyvendinant pagalbą pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

3 straipsnis

1 straipsnyje nurodytos priemonės, taip pat sprendimuose dėl taupomųjų bankų aprašytos „SpSv“ priemonės yra suderinamos su galiojančiu EEE susitarimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies b punktą, jei vykdomi įsipareigojimai, kaip nurodyta priede. Leidimas taikyti indėlių garantiją galioja iki 2014 m. pabaigos.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijos Respublikai.

5 straipsnis

Šis sprendimas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 11 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Oda Helen SLETNES

Prezidentė

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Šis dokumentas pateikiamas tik siekiant informuoti. Šioje viešojoje versijoje nepateikiama kai kuri informacija, nenorint atskleisti konfidencialios informacijos. Ji žymima [...] arba laužtiniuose skliaustuose pateikiamomis reikšmėmis, kai nurodomas nekonfidencialus atitinkamo skaičiaus artinys.

1

(2)  Išsamesnis aprašymas pateikiamas sprendime pradėti procedūrą, kuris nurodytas 3 išnašoje.

2

(3)  Institucijos sprendimas Nr. 493/10/COL, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra dėl valstybės pagalbos, suteiktos pradedant oficialią tyrimo procedūrą dėl valstybės pagalbos atnaujinant kai kurias (buvusio) „Landsbanki Islands hf“ banko operacijas ir „New Landsbanki Islands hf“ („NBI hf“) banko (dabar pavadinimas pakeistas į „Landsbankinn“) įsteigimo ir kapitalizavimo (OL C 41, 2011 2 10, p. 31, ir ES oficialiojo leidinio EEE priedas Nr. 7, 2011 2 10, p. 26).

3

ES oficialiojo leidinio

(4)  Tą pačią dieną „Glitnir Bank“ taip pat buvo pritaikytas likvidumo administravimas, o po dviejų dienų – 2008 m. spalio 9 d. – „Kaupthing Bank“. Specialiosios tyrimų komisijos ataskaitoje (žr. šio sprendimo 14 dalį ir 4 išnašą) daroma išvada (21 skyriaus 86 puslapis), kad svarbiausia yra tai, jog nepaisant „Landsbanki“ likvidumo Islandijos kronomis, bankas turėjo pakankamai užsienio valiutos, kad galėtų vykdyti savo užsienio įsipareigojimus. Pažymėtina, kad ataskaitoje nurodoma, jog 153 milijonų eurų paskola jo pagrindiniam savininkui (kaip nurodyta pirmiau) buvo suteikta vos prieš kelias dienas, ir nurodoma, kad dėl to „galima manyti, jog pagrindiniai „Landsbanki“ savininkai nebuvo suinteresuoti arba negalėjo padėti bankui šioje susidariusioje sudėtingoje situacijoje.“

4

galima manyti, jog pagrindiniai „Landsbanki“ savininkai nebuvo suinteresuoti arba negalėjo padėti bankui šioje susidariusioje sudėtingoje situacijoje.

(5)  Specialiosios tyrimų komisijos nariai buvo Aukščiausiojo Teismo teisėjas Pállas Hreinssonas, Islandijos parlamento ombudsmenas Tryggvi Gunnarssonas ir JAV Jeilio universiteto dėstytoja ir asocijuota profesorė dr. Sigríður Benediktsdóttir. Visa ataskaita islandų kalba pateikiama adresu http://rna.althingi.is/, o į anglų kalbą išverstos dalys (įskaitant santrauką ir skyrių, kuriame išdėstytos bankų žlugimo priežastys) pateikiamos adresu http://sic.althingi.is/

5

(6)  Islandijos krona.

6

(7)  Skolinimas užsienio šalims per šešis mėnesius išaugo 11,4 mlrd. eurų – nuo 9,3 mlrd. iki 20,7 mlrd. eurų.

7

(8)  Ataskaitos 21.2.1.2 skyrius (6 puslapis).

8

(9)  Iš tiesų tuometinės koalicinės Vyriausybės nustatyta politika siekta skatinti didesnį augimą ir skatinti bankus išlaikyti savo būstines Islandijoje.

9

(10)  Ataskaitos 2 skyriaus 5 puslapis.

10

(11)  Daugiau bendros informacijos apie Islandijos valdžios institucijų pritaikytas priemones žr. parlamentui skirtoje 2011 m. gegužės mėn. finansų ministro ataskaitoje dėl komercinių bankų atgaivinimo (isl. Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), kuri pateikiama adresu http://www.althingi.is/altext/139/s/-pdf/1213.pdf.

11

Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna

(12)  Įstatymas Nr. 125/2008 dėl leidimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt.

12

(13)  Taip pat žr. FPI 2009 m. metinį pranešimą (2008 m. liepos mėn.–2009 m. birželio mėn.), kuris pateikiamas adresu http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf

13

(14)  Kitos finansų įmonių perėmimo operacijos buvo atliktos vėliau. 2009 m. kovo mėn. FPI perėmė trijų finansų įmonių operacijų kontrolę; „Straumur-Burdaras“, Reikjaviko taupomąjį banką („SPRON“) ir „Sparisjodabanki Íslands“ („Icebank“) ir priėmė sprendimą dėl šių įmonių turto ir įsipareigojimų perdavimo. Su „Straumur“ kreditoriais sudarytas susitarimas dėl dalinio skolos grąžinimo vėliau buvo patvirtintas ir atlikta „SPRON“ ir „Sparisjodabanki“ likvidavimo procedūra. Kitas finansų įmones taip pat labai stipriai paveikė trijų pagrindinių komercinių bankų žlugimas ir finansų rinkose vyraujantis netikrumas, o 2010 m. viešasis administravimas buvo pritaikytas dar didesniam skaičiui finansų įmonių. Tad FPI 2010 m. kovo mėn. paskyrė „VBS“ investicijų banko laikinąją direktorių valdybą. 2010 m. balandžio mėn. FPI perėmė Keblaviko taupomojo banko ir „Byr“ taupomojo banko kontrolę ir nustatė, kad jų operacijas atitinkamai perims naujos finansų įmonės „SpKef“ taupomasis bankas ir „Byr hf“. Paaiškėjo, kad šių naujų įmonių finansinė padėtis blogesnė, nei iš pradžių manyta, todėl „SpKef“ buvo sujungtas su „Landsbankinn“, o „Byr hf.“ sujungtas su „Íslandsbanki“, įvykus „Byr“ akcijų konkursui. 2009 m. į Islandijos valdžios institucijas buvo dar kartą kreiptasi spręsti „Saga Capital“ investicijų banko finansinius sunkumus, o 2011 m. – dėl Būsto finansavimo fondo.

14

(15)  Staigaus blogėjimo masto pavyzdys – euro ir Islandijos kronos valiutų keitimo kursų mėnesio vidurkis išaugo nuo 90,71 ISK 2007 m. gruodžio mėn. iki 184,64 ISK 2009 m. lapkričio mėn.

15

(16)  2009–2011 m. laikotarpiu investicijos sudarė tik 13–14 % BVP.

16

(17)  Prekybos balansas rodo skirtumą tarp prekių ir paslaugų eksporto ir importo pajamų. Į jį neįtrauktas pirminių iš užsienio gautų pajamų balansas, kuris per pastaruosius metus, ypač nuo 2008 m., buvo neigiamas. Tai reiškia, kad nepaisant teigiamo prekybos balanso, bendra Islandijos einamoji sąskaita per pastaruosius metus buvo neigiama, nors ji labai mažėjo nuo 2009 m.

17

(18)  Dėl šio klausimo žr., pvz., Islandijos parlamentui skirtą 2012 m. kovo mėn. ekonomikos reikalų ministro ataskaitą „Būsima Islandijos finansų sistemos struktūra“. Pasak ministerijos, ši ataskaita vertinama kaip katalizatorius pradėti informuotų asmenų diskusiją šiuo svarbiu klausimu, nes joje nėra iki galo suformuluotų pasiūlymų, o tik nustatomi pagrindiniai klausimai bei perspektyvos, atsižvelgiant į tarptautinius įvykius. Ataskaita pateikiama adresu http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

18

(19)  Įprastų indėlių garantijų sąlygų grąžinimas susijęs ne tik su valstybės paramos tokioms garantijoms nutraukimu, bet ir su Nepaprastosios padėties įstatymo nuostatų peržiūra, nes likviduojant finansų įmones pirmenybė teikiama indėliams, kuriems taikomos įstatyme numatytos indėlių garantijos. Tai labai palanku indėlininkams, ypač dėl to, kad neseniai įvykusį 2008 m. bankų žlugimą žmonės labai gerai atsimena. Kita vertus, ši nuostata gali būti kliūtis bankams, norintiems įvairinti finansavimo tvarką.

19

(20)  Žr. 18 išnašoje nurodytos ekonomikos reikalų ministro ataskaitos 9 skyrių. Pristatydamas ataskaitą ekonomikos reikalų ministras taip pat pavedė bankininkystės ekspertų grupei, kurioje buvo ir užsienio ekspertų, parengti visos Islandijos finansų rinkos išsamios teisinės ir reguliavimo sistemos pasiūlymus. Toje pačioje ataskaitoje nurodyta, kad Islandijos valdžios institucijos taip pat ketina tirti kitas būsimas galimybes, įskaitant galimybę atskirti investicijų ir komercinių bankų veiklą, priimti finansinio stabilumo teisės aktus ir galimybę padaryti finansinių paslaugų reguliavimo institucijų atsakomybės padalijimo pakeitimus. Islandijos institucijų pareiškimai taip pat aiškiai rodo, kad išlieka būtinybė peržiūrėti pinigų politikos sistemą, esant ar nesat tikimybei, kad Islandija taps Europos Sąjungos nare, taip pat numatyti kitas galimas priemones pagerinti ekonomikos valdymą ir užtikrinti, kad priežiūros vykdytojai matytų klausimo esmę bei veiksmingai taikytų tinkamiausias makrolygio priemones.

20

(21)  Žr. Islandijos parlamentui skirtą ekonomikos reikalų ministro ataskaitos „Islandijos finansų sistemos ateitis“ 6 skyrių. Ji pateikiama adresu http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559

21

(22)  Nuo 2008 m. rudens kelios finansų įmonės išnyko iš rinkos (neskaitant „buvusių“ didelių komercinių bankų „Glitnir“, „Kaupthing“ ir „Landsbanki“): „Sparisjóðabanki Íslands“ (buvęs „Icebank“), Reikjaviko taupomasis bankas („SPRON“), „Sparisjóður Mýrasýslu“ (Myrasyslos taupomasis bankas, „SPM“), „VBS“ investicijų bankas ir „Askar Capital“ investicijų bankas. „Straumur-Burdaras“ investicijų banko ir „Saga Capital“ investicijų banko veikla taip pat labai sumažėjo.

22

(23)  2011 m. balandžio 11 d. banko akcininkų susirinkime buvo patvirtinta (buvusio) „MP“ banko operacijų Islandijoje ir Lietuvoje pardavimo sutartis, ir daugiau kaip 40 naujų akcininkų investavo 5,5 mlrd. ISK į naujas banko akcijas. Kitos banko operacijos liko ankstesniam savininkui ir buvo perduotos naujam juridiniam subjektui „EA fjárfestingarfélag hf“. Daugiau informacijos pateikiama 2011 m. balandžio 11 d.„MP“ banko spaudos pranešimuose, kurie pateikiami šiais adresais: https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 ir https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510

23

(24)  Pagal šį sandorį „RB“ ir jo savininkai susitarė dėl keleto įsipareigojimų, skirtų apsisaugoti nuo konkurencijos iškreipimo, atsirandančio dėl „RB“ operacijų ir jo savininkų bendradarbiavimo. Įsipareigojimuose, inter alia, numatyta, kad „RB“ veikia pagal bendras verslo sąlygas nepriklausomai nuo savo savininkų, ir daugumą „RB“ valdybos turi sudaryti nuo savininkų nepriklausomi specialistai, prieiga prie sistemų ir „RB“ teikiamų paslaugų turi būti suteikta nediskriminaciniu pagrindu, o „RB“ teikiamų paslaugų sąlygos turi būti vienodos, nežiūrint, ar klientas yra „RB“ akcininkas, ar ne. Esami „RB“ savininkai įsipareigojo nuolat siūlyti pirkti dalį savo turimų „RB“ akcijų, kad ne finansų įmonės turėtų galimybę įsigyti „RB“ nuosavybės. Šie kvietimai įsigyti akcijų turi būti pateikiami ne rečiau kaip kas antrus metus, kol ne mažiau kaip trečdalis visų „RB“ akcijų bus parduota šalims, kurios nėra esami akcininkai, arba akcijas siūlyti pirkti per akcijų platinimą.

24

inter alia

(25)  Islandijos konkurencijos institucija vartoja terminą „veikiančios įmonės“ bankams priklausančiam dažniausiai ne finansų verslo turtui, kurį bankai įsigijo restruktūrizuodami savo paskolų portfelius keičiant skolą į turtą ir atvirkščiai. Taip pat Institucija vartoja terminą „veikianti įmonė“ realiosios ekonomikos įmonėms, kurios nepriklauso banko pagrindiniam verslui finansų rinkose, apibrėžtti.

25

(26)  Šiame kontekste Institucija mano, kad netiesioginė nuosavybė yra galima bankų įtaka įmonėms ir įmonių kontrolė, atsirandanti dėl didelio jų įsiskolinimo bankui.

26

(27)  2007 m. metinė ataskaita (p. 10). Ji pateikiama adresu http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/pdf/landsbanki_annual_report_2007.pdf?bcsi_scan_A7E1E556D7B2F94D=aB9LkrKRu+y0xx3fim/JyUDnRB0bAAAANp6SAg==&bcsi_scan_filename=landsbanki_annual_report_2007.pdf

27

(28)  2007 m. metinis pranešimas (p. 61).

28

(29)  Šiame skirsnyje pinigų suma pirmiausia nurodyta valiuta, kuria kapitalas buvo suteiktas, toliau skliausteliuose pateikiamas sumos Islandijos kronomis atitikmuo eurais (jei taikoma), jei jį pateikia Islandijos valdžios institucijos.

29

(30)  Pagal pagrindinio pirmojo lygio kapitalo apibrėžtį šiam kapitalui priskiriamas tik nuosavas kapitalas, t. y. rizikos kapitalas ir nepaskirstytasis pelnas, bet nepriskiriamos subordinuotosios paskolos ir kiti mišrių kapitalo priemonių tipai.

30

(31)  2012 m. birželio 15 d.„Landsbankinn“ paskelbė pradėsiantis išmokėti „Landsbanki“ šių obligacijų (dalis) anksčiau, nei tikėtasi. Žr. http://www.landsbankinn.com/news-and-notifications/2012/06/15/Landsbankinn-starts-to-repay-bond-before-schedule/.

31

(32)  Neapibrėžtoji obligacija yra susijusi su įvertinimu ir tam tikro susijusio turto pokyčiais. Jei šio turto vertė 2012 m. gruodžio 31 d. yra didesnė, nei numatyta sudarant susitarimą, neapibrėžtoji obligacija skiriama kompensuoti šį skirtumą buvusiam bankui. Jei skirtumas tarp tomis dienomis atliktų įvertinimų yra lygus nuliui arba gaunama neigiama suma, naujasis pagrindinis balansas bus laikomas lygus nuliui ir neapibrėžtoji obligacija bus atšaukta. Tačiau, jei vertė yra teigiama, neapibrėžtoji obligacija bus išleista lygi šiai vertei ir „Landsbanki“ perduos savo akcijų paketą „Landsbankinn“ arba perduos dalį savo akcijų paketo, jei teigiama vertė yra mažesnė už akcijų paketo vertę.

32

(33)  OL L 84, 1997 3 26, p. 22.

33

(34)  OL L 135, 1994 5 31, p. 5.

34

(35)  Pranešimo vertimas į anglų kalbą pateikiamas adresu http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033.

35

(36)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842,

36

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Ekonomikos reikalų ministras taip pat neseniai jį minėjo interviu, kurį davė „Viðskiptablaðið“2010 m. gruodžio 2 d. (p. 8: „[šis pareiškimas] bus atšauktas, kai ateis laikas. Neketiname neribotai taikyti neribotą indėlių garantiją. Tačiau klausimas, kada ji bus panaikinta, priklauso nuo to, kada ims veikti alternatyvi ir veiksminga indėlių sistema ir bus išspręsti visi finansų sistemos klausimai“ (versta iš Institucijos pateikto vertimo į anglų kalbą).

„[šis pareiškimas] bus atšauktas, kai ateis laikas. Neketiname neribotai taikyti neribotą indėlių garantiją. Tačiau klausimas, kada ji bus panaikinta, priklauso nuo to, kada ims veikti alternatyvi ir veiksminga indėlių sistema ir bus išspręsti visi finansų sistemos klausimai“

(37)  Atitinkamos dalys pateikiamos laiško 16 straipsnio (6 puslapis) adresu http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf.

37

(38)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm [Mbl, 2012–06–10].

38

(39)  Neoficialus Institucijos atliktas pareiškimo vertimas, paskelbtas 2012 m. birželio 10 d.„Morgunblaðið“ (www.mbl.is).

39

(40)  Žr. http://www.fjarmalaraduneyti.is/frettatilkynningar/nr/15527.

40

(41)  Kai nurodoma „kapitalo grąža“, nurodoma kapitalo grąža atskaičius mokesčius.

41

(42)  2011 m. Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovės ataskaitoje (susijusioje su banko veikla 2010 m.) daroma panaši išvada. Šioje ataskaitoje „Landsbankinn“„pagrindinis pelningumas“ yra dar didesnis. Žr. http://www.banka-sysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf

42

(43)  Žr. 2006 m. balandžio 25 d. Islandijos centrinio banko likvidumo rodiklių taisykles Nr. 317, kurios pateikiamos adresu http://www.sedla-banki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713

43

(44)  Pagrindiniai Islandijos bankai sutiko pasiūlyti visiems per daug įsiskolinusiems klientams 110 % hipotekos koregavimą, t. y. pagrindinė hipotekų suma nustatoma pagal 110 % nuosavybės registruotos vertės.

44

(45)  Išsamiai aprašyta šio sprendimo 3 skyriuje.

45

(46)  Šiuo klausimu žr. 2010 m. gegužės 21 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimą sujungtose bylose T-425/04, T-444/04, T-450/04 ir T-456/04, Prancūzija ir kt. prieš Komisiją, Rink. (2010 m.) II-02099, 283 punktas (apeliacinis procesas), taip pat Generalinio Advokato Mengozzi nuomonę, pateiktą apeliacinėje byloje, t. y. byla C-399/10, Bouygues, 47 punktas, kad šios sąlygos per daug riboja, kad būtų galima daryti išvadą apie valstybės pagalbą.

46

Prancūzija ir kt. prieš Komisiją

Bouygues

(47)  Pvz., žr. T-228/99, „WestLB“ (2003 m.), Rink. p. II-435.

47

(48)  Pvz., žr. 2008 m. spalio 10 d. Komisijos sprendimą byloje NN 51/2008, Danijos bankų garantijos sistema, 32 punktas, ir 2008 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimas byloje C 10/2008, „IKB“, 74 punktas.

48

Danijos bankų garantijos sistema

(49)  Žr. 2009 m. gegužės 8 d. Institucijos sprendimą Nr. 205/09/COL dėl laikino iš esmės patikimų bankų kapitalo restruktūrizavimo, siekiant apsaugoti finansinį stabilumą ir paskatinti realiosios ekonomikos kreditavimą Norvegijoje, schemos. Jis pateikiamas adresu http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1

49

(50)  Žr. panašią į šį atvejį Europos Komisijos taikomą nuostatą dėl investicijų, kurias teikia sunkumų turinčios įmonės tiekėjai, Komisijos sprendimas Nr. C 4/10 (ex NN 64/09) – Pagalba įmonei „Trèves“ (Prancūzija).

50

(51)  Islandijos parlamentui skirta 2012 m. kovo mėn. ekonomikos reikalų ministro ataskaita „Islandijos finansų sistemos ateitis“ (9.6 skyrius). Ji pateikiama adresu http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

51

(52)  Šiuo klausimu Institucija pažymi, kad Islandijos centrinio banko valdytojas 2010 m. antrosios pusės banko finansinio stabilumo ataskaitos įžangoje pateikia pastabą, jog „finansų institucijų kapitalizavimas šiuo metu yra apsaugotas kapitalo kontrolės priemonėmis ir Vyriausybės indėlių garantijos deklaracija“. Žr. http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, 5 p. Taip pat žr. Komisijos sprendimo NN 48/2008 „Airijos bankų garantijos sistema“ 46 ir 47 punktus ( http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf) ir Sprendimą NN 51/2008 „Danijos bankų garantijos sistema“ ( http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf)

52

(53)  Šiuo klausimu žr. bylą 730/79 „Phillip Morris“ prieš Komisiją (1980 m.), Rink. 2671.

53

„Phillip Morris“ prieš Komisiją

(54)  Žr. Institucijos valstybės pagalbos rekomendacijų VIII dalį „Laikinos taisyklės, susijusios su finansų krize. Valstybės pagalbos taisyklių taikymas priemonėms, kurių imtasi dėl finansų institucijų dabartinės pasaulinės finansų krizės kontekste“. Ši informacija pateikiama adresu http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1

54

(55)  Gyvybingumo sugrąžinimo ir restruktūrizavimo priemonių finansų sektoriuje dabartinės krizės metu pagal valstybės pagalbos taisykles, kurias 2009 m. lapkričio 25 d. priėmė Institucija, įvertinimas pagal VII skyrių „Laikinos taisyklės, susijusios su finansų krize“ su papildymu, padarytu 2012 m. finansų krizės rekomendacijose. Pateikiama Institucijos svetainėje http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf

55

(56)  Naujosios Užsienio valiutos balanso taisyklės, kurias priėmė Islandijos centrinis bankas, įsigaliojo 2011 m. sausio 1 d. Šiomis taisyklėmis siekiama apriboti užsienio valiutos riziką ir neleisti viršyti nustatytų užsienio valiutos balansų ribų. Vienas svarbiausių ankstesnių taisyklių pakeitimų yra tas, kad leistina atskirtų valiutų atvira užsienio valiutos pozicija sumažint nuo 20 % iki 15 % turto, o leistinas visas užsienio valiutos balansas sumažintas nuo 30 % iki 15 %. Pranešimo apie užsienio valiutos balansą pateikimas taip pat nustatytas išsamiau nei iki tol, nes užsienio valiuta denominuotas turtas ir įsipareigojimai klasifikuojami pagal tipą: paskolos, obligacijos, nuosavybės vertybiniai popieriai, savitarpio fondų akcijos, indėliai, palūkanas duodantys susitarimai, įsiskolinimai Centriniam bankui ir kt. Jei užsienio valiutos balansas nukrypsta nuo taisyklėse nustatytų ribų, atitinkama finansų įmonė privalo imtis veiksmų, kad panaikintų šį skirtumą ilgiausiai per tris darbo dienas. Jei finansų įmonės priemonėmis to padaryti nepavyksta, Islandijos centrinis bankas gali periodiškai skaičiuoti baudas. Islandijos centrinis bankas taip pat ėmėsi kitų žingsnių, kad apribotų užsienio valiutos disbalansą, pavyzdžiui, sudaromas apsikeitimo valiutomis susitarimas su vienu iš komercinių bankų, taip pat perkama užsienio valiuta. Pasak Islandijos centrinio banko, šios priemonės skatina didesnį finansinį stabilumą ir palaiko Islandijos centrinio banko neskolintos užsienio valiutos atsargas.

56

(57)  Plg. http://www.bis.org/press/p120412a.htm.

57

(58)  Žr., pvz., Islandijos centrinio banko 2011:2 Finansinio stabilumo ataskaitą, pagal kurią palūkanų normos marža Islandijoje yra maždaug 2–3 kartus aukštesnė nei kitose Šiaurės šalyse.

58

(59)  Tikslus nuostolių mastas dar nežinomas ir nurodomas įvairiai, priklausomai nuo klasifikavimo. Nuomonę apie nuostolius pagal esamus skaičiavimus galima susidaryti remiantis šia medžiaga http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/skyrslan/Opna%20netið%20-%20CreditorsMeeting_31Mai2012%20-%20íslenskaME.pdf, čia nurodoma, kad įsipareigojimai yra maždaug 3 kartus didesni nei paveldėtas turtas.

59

(60)  2012 m. Finansų krizės rekomendacijų, kurias priėmė Institucija 2011 m. gruodžio 14 d., VII skyrius „Laikinos taisyklės, susijusios su finansų krize.“ Jos pateikiamos Institucijos svetainėje http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Financial-Crisis-Guidelines-2012.pdf (išskirta autoriaus).

60

(61)  2014 m. pabaigoje baigsis visų Islandijos bankų, dėl kurių pradėtas oficialus tyrimas, restruktūrizavimo laikotarpiai.

61

(62)  Žyminiai mokesčiai yra skirtingi ir priklauso nuo susijusio teisinio dokumento tipo, bet paprastai skaičiuojama 15 ISK už kiekvieną pradėtą tūkstantį ISK (t. y. maždaug 1,5 %) nuo palūkanas duodančių obligacijų, kurios užtikrintos hipoteka arba kitu vertybiniu popieriumi, sumos.

62

(63)  2011 m. spalio 19 d. Sprendimas Nr. 325/11/COL.

63

(64)  Plg. Komisijos sprendimą byloje SA.28264 Restruktūrizavimo pagalba „Hypo Real Estate“, kuriame Komisija pripažino didelės „Hypo Real Estate“ verslo užsienyje dalies atskyrimą, kaip priemonę apriboti konkurencijos iškreipimą šio banko veiklos perėmėjo „PBB“ atžvilgiu.

64

(65)  Dėl tos pačios priežasties Institucija pripažįsta, kad perdavimui taikoma sąlygą, kad [...].

65

---

PRIEDAS

ĮSIPAREIGOJIMAI IR ATITINKAMI BANKININKYSTĖS TEISINĖS SISTEMOS PAKEITIMAI

1.   ISLANDIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI

Islandijos valdžios institucijos prisiėmė du įsipareigojimus, kurie nurodyti toliau.

Žyminio mokesčio pakeitimas, siekiant užkirsti kelią valstybės pagalbos teikimui ir sumažinti pakeitimo išlaidas

Finansų ministerija paskirs darbo grupę, įgaliotą peržiūrėti Įstatymą Nr. 36/1978 dėl žyminio mokesčio. Darbo grupė iki 2012 m. spalio mėn. turi pateikti finansų ministrui ataskaitą kartu su įstatymo projektu. Ypatinga darbo grupės užduotis – ištirti galimybę panaikinti žyminius mokesčius už asmenų išleistas obligacijas, kai jos perduodamos iš vieno kreditoriaus kitam (t. y. kai asmenys perkelia savo paskolas iš vienos paskolos institucijos į kitą). Grupė taip pat turi ištirti, kaip galima pakeisti žyminio mokesčio nuostatą, kad būtų supaprastintos procedūros ir paskatinta konkurencija.

Priemonės, skirtos pakeitimui palengvinti ir pakeitimo išlaidoms sumažinti

Remdamasi 2012 m. kovo 21 d. Islandijos parlamento priimta rezoliucija, Vyriausybė paskirs komitetą ir įgalios jį peržiūrėti vartotojų apsaugą finansų rinkoje ir pateikti pasiūlymus, kaip galima sustiprinti asmenų ir namų ūkių pozicijas paskolų institucijų atžvilgiu. Komiteto paskyrimas bus susijęs su specialiu įgaliojimu peržiūrėti galimybes palengvinti pakeitimą ir sumažinti pakeitimo išlaidas, o komitetas bus įpareigotas šiuo klausimu artimai bendradarbiauti su Islandijos konkurencijos institucija. Komitetas turi pateikti ataskaitą ne vėliau kaip 2013 m. sausio 15 d.

Be to, Islandijos valdžios institucijos patvirtino toliau nurodytus „Landsbankinn“ įsipareigojimus:

Įsigijimo apribojimai

„Landsbankinn“ įsipareigoja neįsigyti finansų įstaigų iki 2014 m. gruodžio 15 d. Nepažeisdamas šio įsipareigojimo „Landsbankinn“, gavęs Institucijos pritarimą, gali įsigyti finansų įstaigas, ypač jei tai būtina norint apsaugoti finansinį stabilumą.

[...] perdavimas ir filialų uždarymas

„Landsbankinn“ įsipareigoja atsisakyti turimų [...] akcijų iki [data]. [...]

Be to, „Landsbankinn“ įsipareigoja uždaryti [...] savo filialus [data].

Restruktūrizuojamų įmonių akcijų pardavimas

„Landsbankinn“ bendrai įsipareigoja, kai tik galės, parduoti veikiančiose įmonėse turimas akcijas, kurios buvo perimtos vykdant restruktūrizavimą (plg. Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių 22 straipsnį). Bankas taip pat įsipareigoja laikytis procedūros ir terminų, kurie nustatyti pirmiau minėtoje teisės nuostatoje. Galiausiai bankas įsipareigoja nuolat teikti naujausią informaciją savo (arba atitinkamos patronuojamosios įmonės) svetainėje apie tokias parduodamas akcijas.

Konkrečiai „Landsbankinn“ įsipareigoja siūlyti pirkti savo akcijas toliau nurodytose įmonėse, jei įmonės, taip pat ir jų finansinė būklė, operacijos ir ateities galimybės nebus susijusios su didele teisine/ginčų nagrinėjimo rizika arba panašiomis neapibrėžtomis aplinkybėmis:

(...)

Naujiems ir mažiems konkurentams naudingos priemonės

„Landsbankinn“ įsipareigoja imtis toliau nurodytų priemonių, naudingų naujiems ir mažiems konkurentams.

| a) | Iki 2014 m. pabaigos „Landsbankinn“ neįgyvendins sutarties sąlygų ir nepriims naujų sutarties sąlygų, pagal kurias ypatingos palūkanų normų sąlygos priklauso nuo išlaikomo būtiniausio verslo lygio banke. |
| --- | --- |

a)

Iki 2014 m. pabaigos „Landsbankinn“ neįgyvendins sutarties sąlygų ir nepriims naujų sutarties sąlygų, pagal kurias ypatingos palūkanų normų sąlygos priklauso nuo išlaikomo būtiniausio verslo lygio banke.

| b) | „Landsbankinn“ teiks banko svetainėje lengvai prieinamą informaciją apie banko paslaugų perkėlimo į kitą finansų įstaigą procesą. Be to, svetainėje bus pateikti lengvai prieinami dokumentai, reikalingi norint pakeisti finansų įstaigą. Ta pati informacija ir verslo perkėlimo formos bus pateikiamos banko filialuose. |
| --- | --- |

b)

„Landsbankinn“ teiks banko svetainėje lengvai prieinamą informaciją apie banko paslaugų perkėlimo į kitą finansų įstaigą procesą. Be to, svetainėje bus pateikti lengvai prieinami dokumentai, reikalingi norint pakeisti finansų įstaigą. Ta pati informacija ir verslo perkėlimo formos bus pateikiamos banko filialuose.

| c) | „Landsbankinn“ greitai įvykdys visus prašymus perkelti banko paslaugas. |
| --- | --- |

c)

„Landsbankinn“ greitai įvykdys visus prašymus perkelti banko paslaugas.

| d) | „Landsbankinn“ vykdydamas rinkodarą nesinaudos valstybės parama, kaip konkurenciniu pranašumu. |
| --- | --- |

d)

„Landsbankinn“ vykdydamas rinkodarą nesinaudos valstybės parama, kaip konkurenciniu pranašumu.

| e) | Jei konkurencingų paslaugų pasiūlymų nėra, „Landsbankinn“ teiks toliau nurodytas paslaugas, kurių kaina bus grindžiama sąnauda už vidutinę pagrįstą maržą:






  i) | mokėjimų tvarkymo paslaugos Islandijos kronomis; |
| --- | --- | --- |

e)

Jei konkurencingų paslaugų pasiūlymų nėra, „Landsbankinn“ teiks toliau nurodytas paslaugas, kurių kaina bus grindžiama sąnauda už vidutinę pagrįstą maržą:

i)

mokėjimų tvarkymo paslaugos Islandijos kronomis;

| ii) | mokėjimų tvarkymo paslaugos užsienio valiuta; |
| --- | --- |

ii)

mokėjimų tvarkymo paslaugos užsienio valiuta;

| iii) | banknotų ir monetų platinimas. |
| --- | --- |

iii)

banknotų ir monetų platinimas.

2.   Atitinkami Islandijos finansų rinkos reguliavimo ir priežiūros sistemos pritaikymai ir pakeitimai, priimti po krizės

Islandijos valdžios institucijos pateikė toliau nurodytą apžvalgą, susijusią su 2008 m. rudenį galiojusių teisės aktų pakeitimais.

| — | Islandijos FPI suteikti įgaliojimai įsikišti (perimti akcininkų susirinkimų įgaliojimus ir disponuoti turtu (plg. Nepaprastosios padėties įstatymą) buvo padidinti, FPI suteikti didesni priežiūros vykdymo įgaliojimai; priimta daugiau nuostatų, leidžiančių FPI įvertinti konkrečių prižiūrimų šalių veiklą arba elgesį. Jiems priskiriami įgaliojimai priimti sprendimus, kaip antai dėl įmonių uždarymo arba konkrečios veiklos nutraukimo neatšaukiant veiklos licencijų, taip pat išsamesnė sąvokų apibrėžtis, jei dėl šių sąvokų aiškinimo nesutaria FPI ir prižiūrimi subjektai arba apeliacinės įstaigos. |
| --- | --- |

—

Islandijos FPI suteikti įgaliojimai įsikišti (perimti akcininkų susirinkimų įgaliojimus ir disponuoti turtu (plg. Nepaprastosios padėties įstatymą) buvo padidinti, FPI suteikti didesni priežiūros vykdymo įgaliojimai; priimta daugiau nuostatų, leidžiančių FPI įvertinti konkrečių prižiūrimų šalių veiklą arba elgesį. Jiems priskiriami įgaliojimai priimti sprendimus, kaip antai dėl įmonių uždarymo arba konkrečios veiklos nutraukimo neatšaukiant veiklos licencijų, taip pat išsamesnė sąvokų apibrėžtis, jei dėl šių sąvokų aiškinimo nesutaria FPI ir prižiūrimi subjektai arba apeliacinės įstaigos.

| — | Taisyklės, susijusios su konkrečiomis didelėmis pozicijomis, padarytos aiškesnės ir konkretesnės; padidintas rizikos valdymo vaidmuo ir atsakomybė, o FPI įgaliota suteikti rizikos valdymui aukštesnį statusą finansų įmonių struktūroje; sugriežtintos nepalankiausių sąlygų bandymų taikymo taisyklės. |
| --- | --- |

—

Taisyklės, susijusios su konkrečiomis didelėmis pozicijomis, padarytos aiškesnės ir konkretesnės; padidintas rizikos valdymo vaidmuo ir atsakomybė, o FPI įgaliota suteikti rizikos valdymui aukštesnį statusą finansų įmonių struktūroje; sugriežtintos nepalankiausių sąlygų bandymų taikymo taisyklės.

| — | Įteisintos nuostatos, taikomos specialiam didesnių skolininkų registrui, kad būtų galima pateikti geresnę didelių, atskirų pozicijų apžvalgą dviem ar daugiau finansų įmonių. Registras svarbus, norit susieti pozicijas ir įvertinti sisteminį jų poveikį iškilus skolininkų veiklos sunkumams. Įmonės, kurioms netaikoma FPI priežiūra, bet yra įtrauktos į finansų įmonių registrus, privalo suteikti FPI informaciją apie visus savo įpareigojimus. FPI gali uždrausti teikti paslaugas tokioms šalims, jei jos atsisako pateikti reikalaujamą informaciją. |
| --- | --- |

—

Įteisintos nuostatos, taikomos specialiam didesnių skolininkų registrui, kad būtų galima pateikti geresnę didelių, atskirų pozicijų apžvalgą dviem ar daugiau finansų įmonių. Registras svarbus, norit susieti pozicijas ir įvertinti sisteminį jų poveikį iškilus skolininkų veiklos sunkumams. Įmonės, kurioms netaikoma FPI priežiūra, bet yra įtrauktos į finansų įmonių registrus, privalo suteikti FPI informaciją apie visus savo įpareigojimus. FPI gali uždrausti teikti paslaugas tokioms šalims, jei jos atsisako pateikti reikalaujamą informaciją.

| — | Sustiprintos nuostatos, taikomos tvirto verslo praktikoms, ir įstatyme numatytas Skundų dėl sandorių su finansų įmonėmis nagrinėjimo komitetas; privaloma atskleisti išsamią informaciją apie visus didžiuosius finansų įmonių savininkus. |
| --- | --- |

—

Sustiprintos nuostatos, taikomos tvirto verslo praktikoms, ir įstatyme numatytas Skundų dėl sandorių su finansų įmonėmis nagrinėjimo komitetas; privaloma atskleisti išsamią informaciją apie visus didžiuosius finansų įmonių savininkus.

| — | Sutrumpinti terminai, kada finansų įmonėms leidžiama perduoti perimtą turtą. |
| --- | --- |

—

Sutrumpinti terminai, kada finansų įmonėms leidžiama perduoti perimtą turtą.

| — | Sugriežtintos ir išsamiau apibrėžtos nuostatos, taikomos finansų įmonių nuosavybei, turimai akcijomis. Patronuojamųjų įmonių nuosavybė dabar laikoma nuosavomis akcijomis, kaip ir su nuosavomis akcijomis susijusios nebalansinės sutartys. |
| --- | --- |

—

Sugriežtintos ir išsamiau apibrėžtos nuostatos, taikomos finansų įmonių nuosavybei, turimai akcijomis. Patronuojamųjų įmonių nuosavybė dabar laikoma nuosavomis akcijomis, kaip ir su nuosavomis akcijomis susijusios nebalansinės sutartys.

| — | Finansų įmonėms uždrausta teikti kreditą joms įkeičiant savo akcijas arba garantinio kapitalo sertifikatus. |
| --- | --- |

—

Finansų įmonėms uždrausta teikti kreditą joms įkeičiant savo akcijas arba garantinio kapitalo sertifikatus.

| — | FPI dabar turi nustatyti taisykles, kaip kitų finansų įmonių akcijų hipoteka užtikrintos paskolos turi būti skaičiuojamos rizikos bazėje ir kapitalo bazėje. |
| --- | --- |

—

FPI dabar turi nustatyti taisykles, kaip kitų finansų įmonių akcijų hipoteka užtikrintos paskolos turi būti skaičiuojamos rizikos bazėje ir kapitalo bazėje.

| — | Padidinta vidaus audito skyriaus atsakomybė ir vaidmuo. Nustatytos išsamios taisyklės, susijusios su konkrečios finansų įmonės veiklos dydžio ir įvairovės santykiu ir jos vidaus audito skyriaus kompetencija. |
| --- | --- |

—

Padidinta vidaus audito skyriaus atsakomybė ir vaidmuo. Nustatytos išsamios taisyklės, susijusios su konkrečios finansų įmonės veiklos dydžio ir įvairovės santykiu ir jos vidaus audito skyriaus kompetencija.

| — | Nustatytas penkerių metų laikotarpio terminas, per kurį audito įmonė gali atlikti tos pačios finansų įmonės auditą; finansų įmonių galimybės atleisti „nesukalbamą“ auditorių yra sumažintos. |
| --- | --- |

—

Nustatytas penkerių metų laikotarpio terminas, per kurį audito įmonė gali atlikti tos pačios finansų įmonės auditą; finansų įmonių galimybės atleisti „nesukalbamą“ auditorių yra sumažintos.

| — | Peržiūrėtos visos nuosavo kapitalo skaičiavimo nuostatos ir įvairūs techniniai aspektai. |
| --- | --- |

—

Peržiūrėtos visos nuosavo kapitalo skaičiavimo nuostatos ir įvairūs techniniai aspektai.

| — | Peržiūrėtos taisyklės, taikomos kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių naudojimui, t. y. 10 % arba daugiau balsavimo teisių. FPI suteikta teisė panaikinti prievolę pateikti įrodymą atliekant šalių, ketinančių įsigyti arba prisidėti prie kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių, įvertinimą, pvz., jei nėra aišku, kas yra tikrasis (-ieji) patronuojančiosios bendrovės savininkas (-ai), turintis (-ys) kvalifikuotąją akcijų paketo dalį. |
| --- | --- |

—

Peržiūrėtos taisyklės, taikomos kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių naudojimui, t. y. 10 % arba daugiau balsavimo teisių. FPI suteikta teisė panaikinti prievolę pateikti įrodymą atliekant šalių, ketinančių įsigyti arba prisidėti prie kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių, įvertinimą, pvz., jei nėra aišku, kas yra tikrasis (-ieji) patronuojančiosios bendrovės savininkas (-ai), turintis (-ys) kvalifikuotąją akcijų paketo dalį.

| — | Papildomi tinkamumo reikalavimai parengti direktoriams, padidinta jų atsakomybė už priežiūrą arba operacijas, o valdybos vykdomųjų pirmininkų veikla uždrausta; FPI skirtas platesnis įpareigojimas prižiūrėti direktorių tarybas. Asmeniškai nustatoma informacija apie atlygį vyresniajai vadovybei privalo būti atskleista. |
| --- | --- |

—

Papildomi tinkamumo reikalavimai parengti direktoriams, padidinta jų atsakomybė už priežiūrą arba operacijas, o valdybos vykdomųjų pirmininkų veikla uždrausta; FPI skirtas platesnis įpareigojimas prižiūrėti direktorių tarybas. Asmeniškai nustatoma informacija apie atlygį vyresniajai vadovybei privalo būti atskleista.

| — | Nustatytos taisyklės, susijusios su finansų įmonių kredito sandoriais su direktoriais, generaliniais direktoriais, svarbiausiais darbuotojais ir kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių savininkais konkrečioje finansų įmonėje. Tokios pat taisyklės taikomos šalims, glaudžiais susijusioms su pirmiau išvardytais klausimais. FPI priėmė taisykles, kuriomis nustatoma, kas yra pakankamas įkaitas tokių sandorių atveju. |
| --- | --- |

—

Nustatytos taisyklės, susijusios su finansų įmonių kredito sandoriais su direktoriais, generaliniais direktoriais, svarbiausiais darbuotojais ir kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių savininkais konkrečioje finansų įmonėje. Tokios pat taisyklės taikomos šalims, glaudžiais susijusioms su pirmiau išvardytais klausimais. FPI priėmė taisykles, kuriomis nustatoma, kas yra pakankamas įkaitas tokių sandorių atveju.

| — | Priimtos taisyklės, susijusios su skatinimo priemonių planų nuostatomis ir premijomis vadybininkams bei darbuotojams nutraukiant sutartis. |
| --- | --- |

—

Priimtos taisyklės, susijusios su skatinimo priemonių planų nuostatomis ir premijomis vadybininkams bei darbuotojams nutraukiant sutartis.

| — | Sugriežtintos nuostatos, susijusios su finansų įmonių reorganizavimu ir likvidavimu. |
| --- | --- |

—

Sugriežtintos nuostatos, susijusios su finansų įmonių reorganizavimu ir likvidavimu.

| — | Atlikta bendra taupomųjų bankų specialiųjų taisyklių peržiūra. Aiškiau nustatytas taupomųjų bankų garantinio kapitalo savininkų statusas ir teisės, nustatyti dividendų apribojimai, priimtos aiškios taisyklės, taikomos garantinio kapitalo sandoriams, nustatytos garantinio kapitalo nurašymo taisyklės ir išaiškintos taupomųjų bankų įgaliojimų oficialiai bendradarbiauti taisyklės. Taupomiesiems bankams uždrausta keisti savo teisinį statusą. |
| --- | --- |

—

Atlikta bendra taupomųjų bankų specialiųjų taisyklių peržiūra. Aiškiau nustatytas taupomųjų bankų garantinio kapitalo savininkų statusas ir teisės, nustatyti dividendų apribojimai, priimtos aiškios taisyklės, taikomos garantinio kapitalo sandoriams, nustatytos garantinio kapitalo nurašymo taisyklės ir išaiškintos taupomųjų bankų įgaliojimų oficialiai bendradarbiauti taisyklės. Taupomiesiems bankams uždrausta keisti savo teisinį statusą.

Pasak Islandijos valdžios institucijų, Islandijoje galiojančios taisyklės kai kuriais atvejais viršija visoje Europoje veikiančios sistemos normas. Pagrindiniai nukrypimai nuo ES galiojančių taisyklių, kurios priimtos EEE susitarimu, yra nurodyti toliau.

| — | FPI suteikta teisė apriboti finansų įmonių atskirų ekonominių padalinių veiklą, jei ji mato priežastį tą padaryti. Be to, jai suteikta teisė nustatyti specialius reikalavimus atskiriems finansų įmonių ekonominiams padaliniams, norintiems tęsti veiklą. FPI taip pat gali visiškai arba iš dalies apriboti veiklą, kurią finansų įmonė gali vykdyti, jai taikant licenciją arba jos netaikant, jei Institucija mato priežastį tą daryti. Tą natūraliai paskatino taip pat ir filialų veikla bei jų atidarytos indėlių sąskaitos kitose Europos valstybėse iki 2008 m. („Icesave“, „Edge“ ir „Save-and-Save“). |
| --- | --- |

—

FPI suteikta teisė apriboti finansų įmonių atskirų ekonominių padalinių veiklą, jei ji mato priežastį tą padaryti. Be to, jai suteikta teisė nustatyti specialius reikalavimus atskiriems finansų įmonių ekonominiams padaliniams, norintiems tęsti veiklą. FPI taip pat gali visiškai arba iš dalies apriboti veiklą, kurią finansų įmonė gali vykdyti, jai taikant licenciją arba jos netaikant, jei Institucija mato priežastį tą daryti. Tą natūraliai paskatino taip pat ir filialų veikla bei jų atidarytos indėlių sąskaitos kitose Europos valstybėse iki 2008 m. („Icesave“, „Edge“ ir „Save-and-Save“).

| — | Islandijos teisėje nustatytos daug išsamesnės nei ES direktyvose nuostatos, susijusios su vidaus audito svarba. |
| --- | --- |

—

Islandijos teisėje nustatytos daug išsamesnės nei ES direktyvose nuostatos, susijusios su vidaus audito svarba.

| — | Nustatytos daug išsamesnės nei ES direktyvose nuostatos, kaip reikia atlikti bandymus nepalankiausiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Nustatytos daug išsamesnės nei ES direktyvose nuostatos, kaip reikia atlikti bandymus nepalankiausiomis sąlygomis.

| — | Finansų įmonės privalo turėti specialų registrą (kreditų registrą), kuriame registruojamos visos šalys, kurioms jos teikia kreditą, ir kiekvieno mėnesio pabaigoje privalo pateikti atnaujintą sąrašą FPI. Be to, siunčiamas toks pat sąrašas apie šalis, artimai susijusias su finansų įmonėmis, jų direktorių valdybomis ir vadybininkais bei susietų klientų grupėmis, jei šios šalys nėra įtrauktos į pirmiau minėtą sąrašą. Šiuo sąrašu sudaroma galimybė geriau stebėti sąsajas tarp finansų įmonių, jų direktorių ir vadybininkų. |
| --- | --- |

—

Finansų įmonės privalo turėti specialų registrą (kreditų registrą), kuriame registruojamos visos šalys, kurioms jos teikia kreditą, ir kiekvieno mėnesio pabaigoje privalo pateikti atnaujintą sąrašą FPI. Be to, siunčiamas toks pat sąrašas apie šalis, artimai susijusias su finansų įmonėmis, jų direktorių valdybomis ir vadybininkais bei susietų klientų grupėmis, jei šios šalys nėra įtrauktos į pirmiau minėtą sąrašą. Šiuo sąrašu sudaroma galimybė geriau stebėti sąsajas tarp finansų įmonių, jų direktorių ir vadybininkų.

| — | Jei FPI mano, kad į kreditų registrą įtraukos konkrečios šalies, kuriai netaikoma oficiali finansų veiklos priežiūra, skolinimasis gali daryti poveikį sistemai, institucija gali pareikalauti iš šios trečiosios šalies pateikti informaciją apie jos įpareigojimus. |
| --- | --- |

—

Jei FPI mano, kad į kreditų registrą įtraukos konkrečios šalies, kuriai netaikoma oficiali finansų veiklos priežiūra, skolinimasis gali daryti poveikį sistemai, institucija gali pareikalauti iš šios trečiosios šalies pateikti informaciją apie jos įpareigojimus.

| — | Jei šalis, kuriai netaikoma oficiali priežiūra ir kuri įtraukta į kreditų registrą, atsisako pateikti informaciją FPI, Institucija gali įsakyti prižiūrimiems subjektams nebeteikti šiai šaliai paslaugų. Tas pat taikoma, jei su tokia šalimi susijusi atskleista informacija yra nepakankama. Kreditų registro nuostatos ir platūs prižiūrėtojų įgaliojimai, susiję su šalimis, kurioms netaikoma oficiali priežiūra, nėra numatyti ES ir EEE taisyklėse. |
| --- | --- |

—

Jei šalis, kuriai netaikoma oficiali priežiūra ir kuri įtraukta į kreditų registrą, atsisako pateikti informaciją FPI, Institucija gali įsakyti prižiūrimiems subjektams nebeteikti šiai šaliai paslaugų. Tas pat taikoma, jei su tokia šalimi susijusi atskleista informacija yra nepakankama. Kreditų registro nuostatos ir platūs prižiūrėtojų įgaliojimai, susiję su šalimis, kurioms netaikoma oficiali priežiūra, nėra numatyti ES ir EEE taisyklėse.

| — | Nuostatos, taikomos susijusių šalių skolinimui ir įkaitui, yra daug išsamesnės ir griežtesnės nei ES ir EEE taisyklės. |
| --- | --- |

—

Nuostatos, taikomos susijusių šalių skolinimui ir įkaitui, yra daug išsamesnės ir griežtesnės nei ES ir EEE taisyklės.

| — | FPI privalo nesuteikti teisės kvalifikuotosios akcijų paketo dalies savininkui pasinaudoti šia nuosavybe, jei kyla abejonių dėl to, kas yra arba kas bus jos tikrasis savininkas. |
| --- | --- |

—

FPI privalo nesuteikti teisės kvalifikuotosios akcijų paketo dalies savininkui pasinaudoti šia nuosavybe, jei kyla abejonių dėl to, kas yra arba kas bus jos tikrasis savininkas.

| — | Ilgiausias laikotarpis, kurį nepriklausomi auditoriai gali dirbti toje pačioje finansų įmonėje, yra trupesnis, nei nustatyta ES ir EEE taisyklėse. |
| --- | --- |

—

Ilgiausias laikotarpis, kurį nepriklausomi auditoriai gali dirbti toje pačioje finansų įmonėje, yra trupesnis, nei nustatyta ES ir EEE taisyklėse.

| — | Finansų įmonių direktorių tinkamumo nuostatos daug išsamesnės nei ES direktyvose. |
| --- | --- |

—

Finansų įmonių direktorių tinkamumo nuostatos daug išsamesnės nei ES direktyvose.

| — | Priimtos nuostatos, susijusios su premijų planų tvarka ir sutarties nutraukimu. |
| --- | --- |

—

Priimtos nuostatos, susijusios su premijų planų tvarka ir sutarties nutraukimu.

| — | Neseniai ES direktyvose nustatytos oficialios taisyklės, taikomos atlyginimo politikai, tačiau šiame forume dar nepriimtos taisyklės dėl sutarčių nutraukimo. |
| --- | --- |

—

Neseniai ES direktyvose nustatytos oficialios taisyklės, taikomos atlyginimo politikai, tačiau šiame forume dar nepriimtos taisyklės dėl sutarčių nutraukimo.

2012 m. kovo 23 d. ekonomikos reikalų ministras pateikė ataskaitą dėl būsimos Islandijos finansų sistemos struktūros. Ministras taip pat paskyrė ekspertų grupę, kuri turi sukurti visos finansinės veiklos teisinę sistemą Islandijoje.

---

| 15.5.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/169

---

Viešoji versija (1)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 291/12/COL

2012 m. liepos 11 d.

dėl „Arion banki“ skirtos restruktūrizavimo pagalbos (Islandija)

ELPA priežiūros institucija (toliau – Priežiūros institucija),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 straipsnio 3 dalies b punktą ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į jo I dalies 1 straipsnio 3 dalį, II dalies 7 straipsnio 3 dalį ir II dalies 13 straipsnį,

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. spalio mėn. apsikeitus neoficialiais raštais ir spalio 6 d. Islandijos parlamentui (isl. Althingi) priėmus Įstatymą Nr. 125/2008 dėl įgaliojimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt. (toliau – Nepaprastosios padėties įstatymas), kuriuo Islandijos valstybei buvo suteikti platūs įgaliojimai veikti bankininkystės sektoriuje, 2008 m. spalio 10 d. Priežiūros institucijos pirmininkas parašė Islandijos valdžios institucijoms ir paprašė jai pranešti apie valstybės pagalbos priemones, priimtas pagal Nepaprastosios padėties įstatymą. Vėliau buvo nuolat palaikomas ryšys ir susirašinėjama: 2009 m. birželio 18 d. Priežiūros institucija nusiuntė raštą Islandijos valdžios institucijoms, kuriame priminė, kad būtina pranešti apie bet kokias valstybės pagalbos priemones ir apie 3 protokolo 3 straipsnio neveikimo išlygą. Po toliau įvykusio susirašinėjimo ir susitikimų 2010 m. rugsėjo 20 d. Islandijos valdžios institucijos atgaline data pranešė apie valstybės pagalbą, susijusią su kai kurių (senojo) „Kaupþing“ banko operacijų atkūrimu ir „Nýja Kaupþing“ banko (kurio pavadinimas 2009 m. lapkričio 21 d. pakeistas į „Arion banki“) įsteigimu ir kapitalizavimu. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. spalio mėn. apsikeitus neoficialiais raštais ir spalio 6 d. Islandijos parlamentui (isl. Althingi) priėmus Įstatymą Nr. 125/2008 dėl įgaliojimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt. (toliau – Nepaprastosios padėties įstatymas), kuriuo Islandijos valstybei buvo suteikti platūs įgaliojimai veikti bankininkystės sektoriuje, 2008 m. spalio 10 d. Priežiūros institucijos pirmininkas parašė Islandijos valdžios institucijoms ir paprašė jai pranešti apie valstybės pagalbos priemones, priimtas pagal Nepaprastosios padėties įstatymą. Vėliau buvo nuolat palaikomas ryšys ir susirašinėjama: 2009 m. birželio 18 d. Priežiūros institucija nusiuntė raštą Islandijos valdžios institucijoms, kuriame priminė, kad būtina pranešti apie bet kokias valstybės pagalbos priemones ir apie 3 protokolo 3 straipsnio neveikimo išlygą. Po toliau įvykusio susirašinėjimo ir susitikimų 2010 m. rugsėjo 20 d. Islandijos valdžios institucijos atgaline data pranešė apie valstybės pagalbą, susijusią su kai kurių (senojo) „Kaupþing“ banko operacijų atkūrimu ir „Nýja Kaupþing“ banko (kurio pavadinimas 2009 m. lapkričio 21 d. pakeistas į „Arion banki“) įsteigimu ir kapitalizavimu.

| (2) | 2010 m. gruodžio 15 d. rašte (2) ELPA priežiūros institucija (toliau – Priežiūros institucija) pranešė Islandijos valdžios institucijoms nusprendusi inicijuoti procedūrą, nustatytą 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje, dėl priemonių, kurių Islandijos valstybė ėmėsi siekdama atkurti kai kurias (senojo) „Kaupþing Banki hf“ banko operacijas ir įsteigti bei kapitalizuoti „Nýja Kaupþing hf“ banką, kurio pavadinimas dabar pakeistas į „Arion banki“ (sprendimas pradėti procedūrą). (3) Priežiūros institucija taip pat reikalavo per šešis mėnesius pateikti išsamų „Arion banki“ restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(2)

2010 m. gruodžio 15 d. rašte (2) ELPA priežiūros institucija (toliau – Priežiūros institucija) pranešė Islandijos valdžios institucijoms nusprendusi inicijuoti procedūrą, nustatytą 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje, dėl priemonių, kurių Islandijos valstybė ėmėsi siekdama atkurti kai kurias (senojo) „Kaupþing Banki hf“ banko operacijas ir įsteigti bei kapitalizuoti „Nýja Kaupþing hf“ banką, kurio pavadinimas dabar pakeistas į „Arion banki“ (sprendimas pradėti procedūrą). (3) Priežiūros institucija taip pat reikalavo per šešis mėnesius pateikti išsamų „Arion banki“ restruktūrizavimo planą.

| (3) | 2011 m. kovo 24 d. rašte (4) suinteresuotosios šalys Priežiūros institucijai pateikė vieną pastabą. 2011 m. gegužės 25 d. ji buvo persiųsta Islandijos valdžios institucijoms, tačiau Islandijos valdžios institucijos į šią pastabą neatsakė. |
| --- | --- |

(3)

2011 m. kovo 24 d. rašte (4) suinteresuotosios šalys Priežiūros institucijai pateikė vieną pastabą. 2011 m. gegužės 25 d. ji buvo persiųsta Islandijos valdžios institucijoms, tačiau Islandijos valdžios institucijos į šią pastabą neatsakė.

| (4) | 2011 m. kovo 31 d. rašte Islandijos valdžios institucijos pateikė „Arion banki“ restruktūrizavimo planą. Atnaujintas restruktūrizavimo planas buvo pateiktas el. paštu 2012 m. balandžio 30 d. |
| --- | --- |

(4)

2011 m. kovo 31 d. rašte Islandijos valdžios institucijos pateikė „Arion banki“ restruktūrizavimo planą. Atnaujintas restruktūrizavimo planas buvo pateiktas el. paštu 2012 m. balandžio 30 d.

| (5) | 2011 m. liepos 11 d. ir 2012 m. vasario 13 d. Priežiūros institucija paprašė pateikti informacijos apie restruktūrizavimo planą. Atsakymai į informacijos prašymus iš Islandijos valdžios institucijų buvo gauti 2011 m. spalio 26 d., 2012 m. balandžio 16 d., 2012 m. balandžio 30 d., 2012 m. gegužės 21 d. ir 2012 m. liepos 6 d. Galutinės Islandijos valdžios institucijų ir „Arion banki“ įsipareigojimų versijos buvo pateiktos 2012 m. liepos 3 d. (5) |
| --- | --- |

(5)

2011 m. liepos 11 d. ir 2012 m. vasario 13 d. Priežiūros institucija paprašė pateikti informacijos apie restruktūrizavimo planą. Atsakymai į informacijos prašymus iš Islandijos valdžios institucijų buvo gauti 2011 m. spalio 26 d., 2012 m. balandžio 16 d., 2012 m. balandžio 30 d., 2012 m. gegužės 21 d. ir 2012 m. liepos 6 d. Galutinės Islandijos valdžios institucijų ir „Arion banki“ įsipareigojimų versijos buvo pateiktos 2012 m. liepos 3 d. (5)

| (6) | Be to, 2011 m. birželio 7 d. ir 2012 m. vasario 27–28 d. Institucijos atstovai susitiko su Islandijos valdžios institucijų ir „Arion banki“ atstovais. |
| --- | --- |

(6)

Be to, 2011 m. birželio 7 d. ir 2012 m. vasario 27–28 d. Institucijos atstovai susitiko su Islandijos valdžios institucijų ir „Arion banki“ atstovais.

2.   PAGRINDINIAI FAKTAI

| (7) | Šiame skirsnyje Institucija aptars nuo 2008 m. spalio mėn. iki šios dienos įvykusius įvykius, faktus ir ekonominius, politinius bei teisinius pokyčius, kurie susiję su Islandijos finansų sistemos žlugimu bei atkūrimu ir kurie reikalingi norint apibūdinti aplinkybes, kuriomis vertinamos pagalbos priemonės. Prieš tai ji primins „Kaupþing“ banko žlugimo chronologiją. |
| --- | --- |

(7)

Šiame skirsnyje Institucija aptars nuo 2008 m. spalio mėn. iki šios dienos įvykusius įvykius, faktus ir ekonominius, politinius bei teisinius pokyčius, kurie susiję su Islandijos finansų sistemos žlugimu bei atkūrimu ir kurie reikalingi norint apibūdinti aplinkybes, kuriomis vertinamos pagalbos priemonės. Prieš tai ji primins „Kaupþing“ banko žlugimo chronologiją.

2.1.   „Kaupþing“ banko žlugimas

| (8) | 2008 m. rugsėjo mėn. keliose didelėse pasaulinėse finansų įstaigose prasidėjo dideli sunkumai. Pačioje pasaulio finansų rinkas apėmusioje sumaištyje trys didžiausi komerciniai Islandijos bankai, ankstesniais metais nepaprastai greitai plėtęsi, susidūrė su savo trumpalaikės skolos refinansavimo sunkumais ir masiniu indėlių atsiėmimu. Rugsėjo 15 d. „Lehman Brothers“ pateikė prašymą dėl apsaugos nuo bankroto, ir tą pačią dieną buvo paskelbta, kad „Bank of America“ turi perimti „Merrill Lynch“ banką. Jungtinėje Karalystėje vieną didžiausių bankų – „HBOS“ – teko perimti „Lloyds TSB“. |
| --- | --- |

(8)

2008 m. rugsėjo mėn. keliose didelėse pasaulinėse finansų įstaigose prasidėjo dideli sunkumai. Pačioje pasaulio finansų rinkas apėmusioje sumaištyje trys didžiausi komerciniai Islandijos bankai, ankstesniais metais nepaprastai greitai plėtęsi, susidūrė su savo trumpalaikės skolos refinansavimo sunkumais ir masiniu indėlių atsiėmimu. Rugsėjo 15 d. „Lehman Brothers“ pateikė prašymą dėl apsaugos nuo bankroto, ir tą pačią dieną buvo paskelbta, kad „Bank of America“ turi perimti „Merrill Lynch“ banką. Jungtinėje Karalystėje vieną didžiausių bankų – „HBOS“ – teko perimti „Lloyds TSB“.

| (9) | Islandijos finansų sektoriaus problemos aiškiau atsiskleidė 2008 m. rugsėjo 29 d., kai Islandijos Vyriausybė paskelbė susitarusi su „Glitnir“ banku, kad įneš 600 mln. EUR kapitalo į banką mainais už 75 % jo akcijų. Tačiau Vyriausybės planas perimti „Glitnir“ banką nenuramino rinkų ir jo buvo atsisakyta. Visų trijų komercinių bankų akcijų kainos staigiai krito, o kredito reitingai sumažėjo. |
| --- | --- |

(9)

Islandijos finansų sektoriaus problemos aiškiau atsiskleidė 2008 m. rugsėjo 29 d., kai Islandijos Vyriausybė paskelbė susitarusi su „Glitnir“ banku, kad įneš 600 mln. EUR kapitalo į banką mainais už 75 % jo akcijų. Tačiau Vyriausybės planas perimti „Glitnir“ banką nenuramino rinkų ir jo buvo atsisakyta. Visų trijų komercinių bankų akcijų kainos staigiai krito, o kredito reitingai sumažėjo.

| (10) | Gerokai išaugo indėlių atsiėmimas iš užsienyje veikiančių „Landsbanki“ ir „Kaupþing“ banko filialų, šalies filialuose taip pat prasidėjo masinis indėlių grynaisiais pinigais atsiėmimas. Pirmąjį spalio mėn. savaitgalį paaiškėjo, kad dar vienas iš trijų didžiųjų bankų – „Landsbanki“ – patiria labai didelių sunkumų. 2008 m. spalio 7 d.„Glitnir“ ir „Landsbanki“ bankus perėmė Finansų priežiūros institucija. Kurį laiką buvo tikimasi, kad „Kaupþing“ bankas išvengs to paties likimo, ir 2008 m. spalio 6 d. Islandijos centrinis bankas „Kaupþing“ bankui suteikė 500 mln. EUR paskolą, gavęs „Kaupþing“ patronuojamojo banko Danijoje „FIH Erhvervsbanken“ garantiją. Tačiau paskolos sutartyse ir „Kaupþing“ banko skolos vertybiniuose popieriuose buvo numatyta sąlyga, kad vieno iš banko didelių patronuojamųjų įmonių įsipareigojimų nevykdymas yra ir „Kaupþing“ banko įpareigojimų nevykdymas, dėl to banko paskola gali tapti grąžintina. 2008 m. spalio 8 d. JK valdžios institucijos sustabdė mokėjimus „Kaupþing“ patronuojamajai įmonei Didžiojoje Britanijoje – „Kaupþing Singer & Friedlander“ (KSF). Kitą dieną Finansų priežiūros institucija perėmė šio banko kontrolę, pasinaudodama Nepaprastosios padėties įstatymu suteiktais įgaliojimais. |
| --- | --- |

(10)

Gerokai išaugo indėlių atsiėmimas iš užsienyje veikiančių „Landsbanki“ ir „Kaupþing“ banko filialų, šalies filialuose taip pat prasidėjo masinis indėlių grynaisiais pinigais atsiėmimas. Pirmąjį spalio mėn. savaitgalį paaiškėjo, kad dar vienas iš trijų didžiųjų bankų – „Landsbanki“ – patiria labai didelių sunkumų. 2008 m. spalio 7 d.„Glitnir“ ir „Landsbanki“ bankus perėmė Finansų priežiūros institucija. Kurį laiką buvo tikimasi, kad „Kaupþing“ bankas išvengs to paties likimo, ir 2008 m. spalio 6 d. Islandijos centrinis bankas „Kaupþing“ bankui suteikė 500 mln. EUR paskolą, gavęs „Kaupþing“ patronuojamojo banko Danijoje „FIH Erhvervsbanken“ garantiją. Tačiau paskolos sutartyse ir „Kaupþing“ banko skolos vertybiniuose popieriuose buvo numatyta sąlyga, kad vieno iš banko didelių patronuojamųjų įmonių įsipareigojimų nevykdymas yra ir „Kaupþing“ banko įpareigojimų nevykdymas, dėl to banko paskola gali tapti grąžintina. 2008 m. spalio 8 d. JK valdžios institucijos sustabdė mokėjimus „Kaupþing“ patronuojamajai įmonei Didžiojoje Britanijoje – „Kaupþing Singer & Friedlander“ (KSF). Kitą dieną Finansų priežiūros institucija perėmė šio banko kontrolę, pasinaudodama Nepaprastosios padėties įstatymu suteiktais įgaliojimais.

2.2.   Finansų krizė ir pagrindinės Islandijos bankų nesėkmės priežastys

| (11) | Pranešime apie „Arion banki“ suteiktą pagalbą Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad Islandijos bankų sektoriaus žlugimo priežastys ir būtinybė joms įsikišti buvo labai išsamiai išdėstytos ataskaitoje, kurią parengė Islandijos parlamento (6) įsteigta Specialioji tyrimų komisija, turėjusi ištirti ir išanalizuoti trijų pagrindinių bankų žlugimo priežastis. Priežiūros institucija toliau pateikia Komisijos išvadų santrauką, kurioje apibendrinamos nesėkmės priežastys, turėjusios didžiausią įtaką „Kaupþing“ banko žlugimui. Informacija paimta iš Specialiųjų tyrimų komisijos ataskaitos 2 skyriaus („Santrauka“) ir 21 skyriaus („Islandijos bankų žlugimas. Atsakomybė, klaidos ir aplaidumas“). |
| --- | --- |

(11)

Pranešime apie „Arion banki“ suteiktą pagalbą Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad Islandijos bankų sektoriaus žlugimo priežastys ir būtinybė joms įsikišti buvo labai išsamiai išdėstytos ataskaitoje, kurią parengė Islandijos parlamento (6) įsteigta Specialioji tyrimų komisija, turėjusi ištirti ir išanalizuoti trijų pagrindinių bankų žlugimo priežastis. Priežiūros institucija toliau pateikia Komisijos išvadų santrauką, kurioje apibendrinamos nesėkmės priežastys, turėjusios didžiausią įtaką „Kaupþing“ banko žlugimui. Informacija paimta iš Specialiųjų tyrimų komisijos ataskaitos 2 skyriaus („Santrauka“) ir 21 skyriaus („Islandijos bankų žlugimas. Atsakomybė, klaidos ir aplaidumas“).

| (12) | 2007 m. visame pasaulyje pradėjęs mažėti finansų rinkų likvidumas galiausiai lėmė trijų pagrindinių Islandijos bankų, kurių verslo operacijos vis labiau priklausė nuo lėšų, pritraukiamų iš tarptautinių rinkų, žlugimą. Tačiau Islandijos bankų žlugimo priežastys yra sudėtingos ir jų daug. Specialioji tyrimų komisija tyrė priežastis, lėmusias pagrindinių bankų žlugimą. Pastebėtina, kad dauguma išvadų, taikomų visiems trims bankams, ir daug kitų išvadų yra tarpusavyje susijusios. Trumpa bankų veiklos nesėkmės priežasčių santrauka pateikiama toliau. |
| --- | --- |

(12)

2007 m. visame pasaulyje pradėjęs mažėti finansų rinkų likvidumas galiausiai lėmė trijų pagrindinių Islandijos bankų, kurių verslo operacijos vis labiau priklausė nuo lėšų, pritraukiamų iš tarptautinių rinkų, žlugimą. Tačiau Islandijos bankų žlugimo priežastys yra sudėtingos ir jų daug. Specialioji tyrimų komisija tyrė priežastis, lėmusias pagrindinių bankų žlugimą. Pastebėtina, kad dauguma išvadų, taikomų visiems trims bankams, ir daug kitų išvadų yra tarpusavyje susijusios. Trumpa bankų veiklos nesėkmės priežasčių santrauka pateikiama toliau.

Pernelyg didelė, netvari plėtra

| (13) | Specialioji tyrimų komisija padarė išvadą, kad per daugelį metų iki žlugimo bankai, išplėtę savo balansus ir paskolų portfelius, viršijo savo veiklos ir valdymo pajėgumus. Bendras trijų bankų turtas eksponentiškai padidėjo nuo 1,4 trilijono ISK 2003 m. iki 14,4 trilijono ISK (7) 2008 m. antrojo ketvirčio pabaigoje. Svarbu, kad didelę trijų bankų augimo dalį sudarė 2007 m. (8), ypač prasidėjus tarptautinei likvidumo krizei, labai išaugęs skolinimas šalims užsienyje. Todėl Specialioji tyrimų komisija padarė išvadą, kad didele dalimi skolinimo augimą lėmė paskolos įmonėms, kurios negavo kredito kitur. Ataskaitoje taip pat padaryta išvada, kad iš esmės rizikingesnė investicinė bankininkystė darėsi vis būdingesniu bankų veiklos bruožu ir augimas padidino problemas. |
| --- | --- |

(13)

Specialioji tyrimų komisija padarė išvadą, kad per daugelį metų iki žlugimo bankai, išplėtę savo balansus ir paskolų portfelius, viršijo savo veiklos ir valdymo pajėgumus. Bendras trijų bankų turtas eksponentiškai padidėjo nuo 1,4 trilijono ISK 2003 m. iki 14,4 trilijono ISK (7) 2008 m. antrojo ketvirčio pabaigoje. Svarbu, kad didelę trijų bankų augimo dalį sudarė 2007 m. (8), ypač prasidėjus tarptautinei likvidumo krizei, labai išaugęs skolinimas šalims užsienyje. Todėl Specialioji tyrimų komisija padarė išvadą, kad didele dalimi skolinimo augimą lėmė paskolos įmonėms, kurios negavo kredito kitur. Ataskaitoje taip pat padaryta išvada, kad iš esmės rizikingesnė investicinė bankininkystė darėsi vis būdingesniu bankų veiklos bruožu ir augimas padidino problemas.

Tarptautinėse rinkose esančių finansų mažėjimas

| (14) | Augti bankams labai padėjo prieiga prie tarptautinių finansų rinkų naudojantis gerais kredito reitingais, taip pat prieiga prie Europos rinkų pagal EEE susitarimą. 2005 m. Islandijos bankai gana palankiomis sąlygomis pasiskolino 14 mlrd. EUR užsienio skolos vertybinių popierių rinkose. Sumažėjus prieigai prie Europos skolos vertybinių popierių rinkos, bankai savo veiklą finansavo JAV rinkose, pasinaudodami Islandijos skolos vertybinių popierių paketais, kaip įkaitu užtikrintais skoliniais įsipareigojimais. Iki žlugimo bankų priklausomybė nuo trumpalaikio skolinimosi vis labiau didėjo, todėl kilo labai didelė refinansavimo rizika, kurią, Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, buvo galima numatyti. |
| --- | --- |

(14)

Augti bankams labai padėjo prieiga prie tarptautinių finansų rinkų naudojantis gerais kredito reitingais, taip pat prieiga prie Europos rinkų pagal EEE susitarimą. 2005 m. Islandijos bankai gana palankiomis sąlygomis pasiskolino 14 mlrd. EUR užsienio skolos vertybinių popierių rinkose. Sumažėjus prieigai prie Europos skolos vertybinių popierių rinkos, bankai savo veiklą finansavo JAV rinkose, pasinaudodami Islandijos skolos vertybinių popierių paketais, kaip įkaitu užtikrintais skoliniais įsipareigojimais. Iki žlugimo bankų priklausomybė nuo trumpalaikio skolinimosi vis labiau didėjo, todėl kilo labai didelė refinansavimo rizika, kurią, Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, buvo galima numatyti.

Bankų savininkų finansiniai svertai

| (15) | Visų didžiųjų Islandijos bankų pagrindiniai savininkai buvo tarp didžiausių skolininkų (9). Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, kai kurie akcininkai galėjo neleistinai lengvai skolintis iš bankų kaip savininkai. Didžiausias „Kaupþing“ banko akcininkas buvo „Exista hf.“, turėjęs šiek tiek daugiau kaip 20 % banko akcijų. „Exista“ taip pat buvo vienas didžiausių banko skolininkų. 2005–2008 m. laikotarpiu bendra „Kaupþing“ banko skolinimo suma „Exista“ įmonei ir susijusioms šalims (10) nuolat didėjo ir nuo 400–500 mln. EUR pasiekė 1 400–1 700 mln. EUR, o 2007–2008 m. toks skolinimas beveik prilygo banko kapitalo bazei. Toks skolinimas didžiausiems akcininkams augo nepaisant to, kad „Kaupþing“ banke jau buvo likvidumo ir refinansavimo problemų. Paskolos susijusioms šalims taip pat būdavo dažnai suteikiamos be jokio konkretaus įkaito (11). „Kaupþing“ banko pinigų rinkos fondas buvo didžiausias „Kaupþing“ banko turto valdymo įmonės fondas. 2007 m. šis fondas daug investavo į „Exista“ išleistas obligacijas. Metų pabaigoje jis turėjo maždaug 14 mlrd. ISK vertės vertybinių popierių. Tuo metu tai sudarė maždaug 20 % viso fondo turto. Robertas Tchenguizas turėjo „Kaupþing“ ir „Exista“ akcijų, taip pat buvo „Exista“ valdybos narys. Jam buvo suteiktos didelės paskolų galimybės „Kaupþing“ Islandijoje, „Kaupþing“ Liuksemburge ir „Kaupþing Singer & Friedlander“ (KSF). Iš viso Roberto Tchenguizo ir susijusių šalių iš „Kaupþing“ patronuojančiosios bendrovės gautos paskolos žlungant bankui sudarė apie 2 mlrd. EUR (12). |
| --- | --- |

(15)

Visų didžiųjų Islandijos bankų pagrindiniai savininkai buvo tarp didžiausių skolininkų (9). Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, kai kurie akcininkai galėjo neleistinai lengvai skolintis iš bankų kaip savininkai. Didžiausias „Kaupþing“ banko akcininkas buvo „Exista hf.“, turėjęs šiek tiek daugiau kaip 20 % banko akcijų. „Exista“ taip pat buvo vienas didžiausių banko skolininkų. 2005–2008 m. laikotarpiu bendra „Kaupþing“ banko skolinimo suma „Exista“ įmonei ir susijusioms šalims (10) nuolat didėjo ir nuo 400–500 mln. EUR pasiekė 1 400–1 700 mln. EUR, o 2007–2008 m. toks skolinimas beveik prilygo banko kapitalo bazei. Toks skolinimas didžiausiems akcininkams augo nepaisant to, kad „Kaupþing“ banke jau buvo likvidumo ir refinansavimo problemų. Paskolos susijusioms šalims taip pat būdavo dažnai suteikiamos be jokio konkretaus įkaito (11). „Kaupþing“ banko pinigų rinkos fondas buvo didžiausias „Kaupþing“ banko turto valdymo įmonės fondas. 2007 m. šis fondas daug investavo į „Exista“ išleistas obligacijas. Metų pabaigoje jis turėjo maždaug 14 mlrd. ISK vertės vertybinių popierių. Tuo metu tai sudarė maždaug 20 % viso fondo turto. Robertas Tchenguizas turėjo „Kaupþing“ ir „Exista“ akcijų, taip pat buvo „Exista“ valdybos narys. Jam buvo suteiktos didelės paskolų galimybės „Kaupþing“ Islandijoje, „Kaupþing“ Liuksemburge ir „Kaupþing Singer & Friedlander“ (KSF). Iš viso Roberto Tchenguizo ir susijusių šalių iš „Kaupþing“ patronuojančiosios bendrovės gautos paskolos žlungant bankui sudarė apie 2 mlrd. EUR (12).

Rizikos koncentracija

| (16) | Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad banko turto portfeliai buvo nepakankamai diversifikuoti, ir šis klausimas buvo susijęs su neįprasta rizika pagrindiniams akcininkams. Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, Europos taisyklės dėl didelės rizikos buvo interpretuojamos siaurai, ypač akcininkų atžvilgiu, o bankas stengėsi išvengti šių taisyklių. |
| --- | --- |

(16)

Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad banko turto portfeliai buvo nepakankamai diversifikuoti, ir šis klausimas buvo susijęs su neįprasta rizika pagrindiniams akcininkams. Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, Europos taisyklės dėl didelės rizikos buvo interpretuojamos siaurai, ypač akcininkų atžvilgiu, o bankas stengėsi išvengti šių taisyklių.

Nepakankamas nuosavas kapitalas

| (17) | Nors pranešimuose visada būdavo nurodyta, kad „Kaupþing“ ir kitų dviejų didžiųjų Islandijos bankų kapitalo pakankamumo rodikliai visada šiek tiek aukštesni už įstatymų nustatytą minimumą, Specialioji tyrimų komisija nustatė, kad kapitalo pakankamumo rodikliai netiksliai atspindėjo finansinį bankų pajėgumą. Taip atsitiko dėl rizikos, kurią bankų nuosavų akcijų pozicijoms kėlė pirminiai įkaitai ir išankstiniai sandoriai dėl akcijų. Akcinis kapitalas, kurį įmonės finansavo pačios ir kurį Specialioji tyrimų komisija vadina „nepakankamu nuosavu kapitalu“ (13), sudarė daugiau kaip 25 % banko kapitalo bazės (arba daugiau kaip 50 %, jei jis vertinamas lyginant su pagrindiniu kapitalo komponentu, t. y. akcininkų nuosavybe atėmus nematerialųjį turtą). Dar prisidėjo problemos, kilusios dėl rizikos, kurią lėmė tai, kad bankai turėjo vieni kitų akcijų. 2008 m. viduryje tiesioginio bankų savo akcijų finansavimo, taip pat kryžminio kitų bankų akcijų finansavimo suma siekė maždaug 400 mlrd. ISK, t. y. apie 70 % pagrindinio kapitalo komponento. Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, akcininkų nuosavybės finansavimo mastas, skolinantis iš pačios sistemos, buvo toks, kad kilo grėsmė sistemos stabilumui. Bankai laikė didelį kiekį savų akcijų kaip savo skolinimo įkaitą, todėl akcijų kainoms krintant, jų paskolų portfelių kokybė smuko. Tai darė įtaką bankų veiklai ir dar labiau smukdė jų akcijų kainas. Reaguodami į tai (Specialioji tyrimų komisija taip mano remdamasi turima informacija), bankai mėgino dirbtinai sukurti neįprastą savų akcijų paklausą. |
| --- | --- |

(17)

Nors pranešimuose visada būdavo nurodyta, kad „Kaupþing“ ir kitų dviejų didžiųjų Islandijos bankų kapitalo pakankamumo rodikliai visada šiek tiek aukštesni už įstatymų nustatytą minimumą, Specialioji tyrimų komisija nustatė, kad kapitalo pakankamumo rodikliai netiksliai atspindėjo finansinį bankų pajėgumą. Taip atsitiko dėl rizikos, kurią bankų nuosavų akcijų pozicijoms kėlė pirminiai įkaitai ir išankstiniai sandoriai dėl akcijų. Akcinis kapitalas, kurį įmonės finansavo pačios ir kurį Specialioji tyrimų komisija vadina „nepakankamu nuosavu kapitalu“ (13), sudarė daugiau kaip 25 % banko kapitalo bazės (arba daugiau kaip 50 %, jei jis vertinamas lyginant su pagrindiniu kapitalo komponentu, t. y. akcininkų nuosavybe atėmus nematerialųjį turtą). Dar prisidėjo problemos, kilusios dėl rizikos, kurią lėmė tai, kad bankai turėjo vieni kitų akcijų. 2008 m. viduryje tiesioginio bankų savo akcijų finansavimo, taip pat kryžminio kitų bankų akcijų finansavimo suma siekė maždaug 400 mlrd. ISK, t. y. apie 70 % pagrindinio kapitalo komponento. Specialiosios tyrimų komisijos nuomone, akcininkų nuosavybės finansavimo mastas, skolinantis iš pačios sistemos, buvo toks, kad kilo grėsmė sistemos stabilumui. Bankai laikė didelį kiekį savų akcijų kaip savo skolinimo įkaitą, todėl akcijų kainoms krintant, jų paskolų portfelių kokybė smuko. Tai darė įtaką bankų veiklai ir dar labiau smukdė jų akcijų kainas. Reaguodami į tai (Specialioji tyrimų komisija taip mano remdamasi turima informacija), bankai mėgino dirbtinai sukurti neįprastą savų akcijų paklausą.

Bankų dydis

| (18) | 2001 m. bendras trijų pagrindinių bankų balansas buvo šiek tiek didesnis už metinį Islandijos bendrojo vidaus produktą (BVP). Iki 2007 m. pabaigos bankai tapo tarptautiniais ir turėjo turto, kurio vertė devynis kartus viršijo Islandijos BVP. Specialiosios tyrimų tarnybos ataskaitoje pažymima, kad iki 2006 m. stebėtojai pranešdavo, jog bankų sistema viršijo Islandijos centrinio banko pajėgumą, ir abejojo, ar jis galėtų atlikti paskutinio skolintojo vaidmenį. 2007 m. pabaigoje Islandijos trumpalaikės skolos (daugiausia susidariusios dėl bankų finansavimo) buvo 15 kartų didesnės nei užsienio valiutos rezervai, o užsienio indėliai šiuose trijuose bankuose buvo 8 kartus didesni nei užsienio valiutos rezervai. Indėlininkų ir investuotojų garantinis fondas turėjo minimalius išteklius, palyginti su banko indėliais, kuriuos jis turėjo užtikrinti. Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad šie veiksniai galėjo lemti masinį banko indėlių atsiėmimą Islandijoje. |
| --- | --- |

(18)

2001 m. bendras trijų pagrindinių bankų balansas buvo šiek tiek didesnis už metinį Islandijos bendrojo vidaus produktą (BVP). Iki 2007 m. pabaigos bankai tapo tarptautiniais ir turėjo turto, kurio vertė devynis kartus viršijo Islandijos BVP. Specialiosios tyrimų tarnybos ataskaitoje pažymima, kad iki 2006 m. stebėtojai pranešdavo, jog bankų sistema viršijo Islandijos centrinio banko pajėgumą, ir abejojo, ar jis galėtų atlikti paskutinio skolintojo vaidmenį. 2007 m. pabaigoje Islandijos trumpalaikės skolos (daugiausia susidariusios dėl bankų finansavimo) buvo 15 kartų didesnės nei užsienio valiutos rezervai, o užsienio indėliai šiuose trijuose bankuose buvo 8 kartus didesni nei užsienio valiutos rezervai. Indėlininkų ir investuotojų garantinis fondas turėjo minimalius išteklius, palyginti su banko indėliais, kuriuos jis turėjo užtikrinti. Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad šie veiksniai galėjo lemti masinį banko indėlių atsiėmimą Islandijoje.

Staigus bankų augimas, palyginti su teisine ir finansine infrastruktūra

| (19) | Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad atitinkamoms Islandijos priežiūros institucijoms trūko patikimumo, kuris būtinas, jei nėra pakankamai išteklių turinčio paskutinio skolintojo. Ataskaitoje daroma išvada, kad Finansų priežiūros institucijai ir Islandijos centriniam bankui trūko kompetencijos ir patirties, norint reguliuoti bankus ekonomikos sunkmečiu, tačiau jie galėjo imtis veiksmų, kad sumažintų bankų pasiektą rizikos lygį. Pavyzdžiui, Finansų priežiūros institucija augo ne taip pat kaip bankai, o jos vykdoma reguliavimo veikla nebuvo adekvati sparčiai besivystančioms bankų operacijoms. Ataskaitoje taip pat kritikuojama Vyriausybė ir daroma išvada, kad valdžios institucijos turėjo imtis veiksmų sumažinti galimą bankų poveikį ekonomikai – reikėjo sumažinti jų dydį arba pareikalauti vieno ar daugiau bankų perkelti savo būstinę į užsienį (14). |
| --- | --- |

(19)

Specialioji tyrimų komisija daro išvadą, kad atitinkamoms Islandijos priežiūros institucijoms trūko patikimumo, kuris būtinas, jei nėra pakankamai išteklių turinčio paskutinio skolintojo. Ataskaitoje daroma išvada, kad Finansų priežiūros institucijai ir Islandijos centriniam bankui trūko kompetencijos ir patirties, norint reguliuoti bankus ekonomikos sunkmečiu, tačiau jie galėjo imtis veiksmų, kad sumažintų bankų pasiektą rizikos lygį. Pavyzdžiui, Finansų priežiūros institucija augo ne taip pat kaip bankai, o jos vykdoma reguliavimo veikla nebuvo adekvati sparčiai besivystančioms bankų operacijoms. Ataskaitoje taip pat kritikuojama Vyriausybė ir daroma išvada, kad valdžios institucijos turėjo imtis veiksmų sumažinti galimą bankų poveikį ekonomikai – reikėjo sumažinti jų dydį arba pareikalauti vieno ar daugiau bankų perkelti savo būstinę į užsienį (14).

Visos Islandijos ekonomikos disbalansas ir per didelė plėtra

| (20) | Specialiosios tyrimų komisijos ataskaitoje minimi įvykiai, susiję su platesniu ekonomikos kontekstu, kuris taip pat paveikė staigų bankų augimą ir prisidėjo prie nesubalansuoto dydžio ir finansinių paslaugų sektoriaus bei likusios ekonomikos dalies sąveikos. Ataskaitoje padaryta išvada, kad Vyriausybės politika (ypač fiskalinė) veikiausiai prisidėjo prie per didelės plėtros ir disbalanso ir kad Islandijos centrinio banko pinigų politika nebuvo pakankamai griežta. Islandijos būsto finansavimo fondo skolinimo taisyklių supaprastinimas ataskaitoje taip pat nurodomas kaip „viena didžiausių piniginio ir fiskalinio valdymo klaidų, padarytų iki bankų žlugimo“ (15). Ataskaitoje taip pat kritiškai vertinamos tuometės itin lengvos bankų skolinimosi iš Islandijos centrinio banko sąlygos ir kad Islandijos centrinio banko trumpalaikės garantuotos paskolos padidėjo nuo 30 mlrd. ISK 2005 m. rudenį iki 500 mlrd. ISK 2008 m. spalio pradžioje. |
| --- | --- |

(20)

Specialiosios tyrimų komisijos ataskaitoje minimi įvykiai, susiję su platesniu ekonomikos kontekstu, kuris taip pat paveikė staigų bankų augimą ir prisidėjo prie nesubalansuoto dydžio ir finansinių paslaugų sektoriaus bei likusios ekonomikos dalies sąveikos. Ataskaitoje padaryta išvada, kad Vyriausybės politika (ypač fiskalinė) veikiausiai prisidėjo prie per didelės plėtros ir disbalanso ir kad Islandijos centrinio banko pinigų politika nebuvo pakankamai griežta. Islandijos būsto finansavimo fondo skolinimo taisyklių supaprastinimas ataskaitoje taip pat nurodomas kaip „viena didžiausių piniginio ir fiskalinio valdymo klaidų, padarytų iki bankų žlugimo“ (15). Ataskaitoje taip pat kritiškai vertinamos tuometės itin lengvos bankų skolinimosi iš Islandijos centrinio banko sąlygos ir kad Islandijos centrinio banko trumpalaikės garantuotos paskolos padidėjo nuo 30 mlrd. ISK 2005 m. rudenį iki 500 mlrd. ISK 2008 m. spalio pradžioje.

Islandijos krona, užsienio sąskaitų disbalansas ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumai

| (21) | Ataskaitoje pažymima, kad 2006 m. Islandijos kronos vertė buvo netvariai didelė, Islandijos einamųjų sąskaitų deficitas buvo didesnis kaip 16 % BVP, o įsipareigojimai užsienio valiuta atėmus turtą siekė beveik visą metinį BVP. Taip buvo sudarytos sąlygos finansų krizei. 2007 m. pabaigoje kronos vertė buvo sumažėjusi, o kredito įsipareigojimų nevykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumai Islandijoje ir bankuose eksponentiškai didėjo. |
| --- | --- |

(21)

Ataskaitoje pažymima, kad 2006 m. Islandijos kronos vertė buvo netvariai didelė, Islandijos einamųjų sąskaitų deficitas buvo didesnis kaip 16 % BVP, o įsipareigojimai užsienio valiuta atėmus turtą siekė beveik visą metinį BVP. Taip buvo sudarytos sąlygos finansų krizei. 2007 m. pabaigoje kronos vertė buvo sumažėjusi, o kredito įsipareigojimų nevykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumai Islandijoje ir bankuose eksponentiškai didėjo.

2.3.   Priemonės, kurių imtasi bankų sektoriui atkurti

| (22) | Po trijų didžiausių komercinių bankų (įskaitant „Kaupþing“) žlugimo 2008 m. spalio mėn. Islandijos valdžios institucijos susidūrė su precedento neturinčiu iššūkiu apsaugoti tolesnes bankų operacijas Islandijoje (16). Politika, kurios laikėsi Islandijos Vyriausybė, iš esmės nustatyta Nepaprastosios padėties įstatyme (17), kurį Islandijos parlamentas priėmė 2008 m. spalio 6 d. Įstatymu Finansų priežiūros institucijai suteikti specialieji įgaliojimai perimti finansų įmonių kontrolę ir reikiamai disponuoti jų turtu ir įsipareigojimais. Finansų ministras įgaliotas Iždo vardu išmokėti lėšas steigiant naujas finansų įmones. Be to, nustatyta, kad finansų įmonių bankroto bylose pirmenybė teikiama indėlių, o ne kitiems reikalavimams. Vyriausybė paskelbė, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų skyriuose Islandijoje bus visiškai apsaugoti. |
| --- | --- |

(22)

Po trijų didžiausių komercinių bankų (įskaitant „Kaupþing“) žlugimo 2008 m. spalio mėn. Islandijos valdžios institucijos susidūrė su precedento neturinčiu iššūkiu apsaugoti tolesnes bankų operacijas Islandijoje (16). Politika, kurios laikėsi Islandijos Vyriausybė, iš esmės nustatyta Nepaprastosios padėties įstatyme (17), kurį Islandijos parlamentas priėmė 2008 m. spalio 6 d. Įstatymu Finansų priežiūros institucijai suteikti specialieji įgaliojimai perimti finansų įmonių kontrolę ir reikiamai disponuoti jų turtu ir įsipareigojimais. Finansų ministras įgaliotas Iždo vardu išmokėti lėšas steigiant naujas finansų įmones. Be to, nustatyta, kad finansų įmonių bankroto bylose pirmenybė teikiama indėlių, o ne kitiems reikalavimams. Vyriausybė paskelbė, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų skyriuose Islandijoje bus visiškai apsaugoti.

| (23) | Pagal šią politiką pirmiausia siekta apsaugoti pagrindines šalies bankų, mokėjimų ir atsiskaitymų sistemų funkcijas. Per pirmąsias savaites po žlugimo, bendradarbiaudama su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF), Islandijos Vyriausybė parengė ekonomikos programą, pagal kurią 2008 m. lapkričio 20 d. buvo patvirtintas Islandijos prašymas, kad fondas sudarytų dvejų metų rezervinį susitarimą, taip pat, kad TVF suteiktų 2,1 mlrd. JAV dolerių (USD) paskolą, skirtą Islandijos valiutos atsargoms padidinti. Papildomas paskolas iki 3 mlrd. USD užtikrino kitos Skandinavijos šalys ir kai kurie kiti prekybos partneriai. Iš TVF paskolos 827 mln. USD buvo panaudoti iš karto, o likusi suma išmokėta aštuoniomis lygiomis dalimis pagal programos ketvirčių apžvalgas. |
| --- | --- |

(23)

Pagal šią politiką pirmiausia siekta apsaugoti pagrindines šalies bankų, mokėjimų ir atsiskaitymų sistemų funkcijas. Per pirmąsias savaites po žlugimo, bendradarbiaudama su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF), Islandijos Vyriausybė parengė ekonomikos programą, pagal kurią 2008 m. lapkričio 20 d. buvo patvirtintas Islandijos prašymas, kad fondas sudarytų dvejų metų rezervinį susitarimą, taip pat, kad TVF suteiktų 2,1 mlrd. JAV dolerių (USD) paskolą, skirtą Islandijos valiutos atsargoms padidinti. Papildomas paskolas iki 3 mlrd. USD užtikrino kitos Skandinavijos šalys ir kai kurie kiti prekybos partneriai. Iš TVF paskolos 827 mln. USD buvo panaudoti iš karto, o likusi suma išmokėta aštuoniomis lygiomis dalimis pagal programos ketvirčių apžvalgas.

| (24) | TVF programa – plati stabilizavimo programa, kurioje dėmesys sutelktas į tris svarbiausius tikslus. Pirma – stabilizuoti kroną ir susigrąžinti pasitikėjimą ja, kad būtų suvaldyta neigiama krizės įtaka ekonomikai. Tarp panaudotų priemonių buvo ir naujos kapitalo kontrolės priemonės, skirtos kapitalo nutekėjimui sustabdyti. Antra, programoje buvo numatyta išsami bankų restruktūrizavimo strategija, kurios galutinis tikslas – atgaivinti Islandijos finansų sistemos gyvybingumą ir apsaugoti šalies tarptautinius finansinius santykius. Tarp antraeilių tikslų buvo siekis užtikrinti objektyvų bankų turtų vertės nustatymą, padidinti turto susigrąžinimą ir stiprinti priežiūrą. Trečia, šia programa siekta užtikrinti tvarius viešuosius finansus apribojant bankrutavusių bankų nuostolių padengimą valstybės lėšomis ir įgyvendinti vidutinės trukmės finansų konsolidavimo planą. |
| --- | --- |

(24)

TVF programa – plati stabilizavimo programa, kurioje dėmesys sutelktas į tris svarbiausius tikslus. Pirma – stabilizuoti kroną ir susigrąžinti pasitikėjimą ja, kad būtų suvaldyta neigiama krizės įtaka ekonomikai. Tarp panaudotų priemonių buvo ir naujos kapitalo kontrolės priemonės, skirtos kapitalo nutekėjimui sustabdyti. Antra, programoje buvo numatyta išsami bankų restruktūrizavimo strategija, kurios galutinis tikslas – atgaivinti Islandijos finansų sistemos gyvybingumą ir apsaugoti šalies tarptautinius finansinius santykius. Tarp antraeilių tikslų buvo siekis užtikrinti objektyvų bankų turtų vertės nustatymą, padidinti turto susigrąžinimą ir stiprinti priežiūrą. Trečia, šia programa siekta užtikrinti tvarius viešuosius finansus apribojant bankrutavusių bankų nuostolių padengimą valstybės lėšomis ir įgyvendinti vidutinės trukmės finansų konsolidavimo planą.

| (25) | Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad valdžios institucijų politikos galimybės yra ribotos dėl išskirtinių aplinkybių, susijusių su didelio masto bankų sistema ir su iždo finansiniu pajėgumu. Todėl pasirinkti sprendimai daug kuo skyrėsi nuo priemonių, kurių ėmėsi kitų šalių, kuriose kilo grėsmė finansiniam stabilumui, Vyriausybės. |
| --- | --- |

(25)

Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad valdžios institucijų politikos galimybės yra ribotos dėl išskirtinių aplinkybių, susijusių su didelio masto bankų sistema ir su iždo finansiniu pajėgumu. Todėl pasirinkti sprendimai daug kuo skyrėsi nuo priemonių, kurių ėmėsi kitų šalių, kuriose kilo grėsmė finansiniam stabilumui, Vyriausybės.

| (26) | Remiantis Nepaprastosios padėties įstatymu, trys dideli komerciniai bankai – „Glitnir“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupþing“ – buvo padalyti į „senuosius“ ir „naujuosius“. Finansų ministras įsteigė tris akcines bendroves, kurios perėmė šalyje vykdomas senųjų bankų operacijas ir paskyrė jų direktorių valdybas. Finansų priežiūros institucija perėmė senųjų bankų kontrolę, asignavo iš esmės jų vidaus turtą ir įsipareigojimus (indėlius) naujiesiems bankams, kurie tęsė bankų operacijas Islandijoje, o senųjų bankų priežiūra buvo pavesta atitinkamiems jų pertvarkymo komitetams (18). Užsienio turtas ir įsipareigojimai buvo daugiausia paskirti seniesiems bankams, kurie vėliau buvo likviduoti ir galiausiai nutraukė visas užsienio operacijas (19). |
| --- | --- |

(26)

Remiantis Nepaprastosios padėties įstatymu, trys dideli komerciniai bankai – „Glitnir“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupþing“ – buvo padalyti į „senuosius“ ir „naujuosius“. Finansų ministras įsteigė tris akcines bendroves, kurios perėmė šalyje vykdomas senųjų bankų operacijas ir paskyrė jų direktorių valdybas. Finansų priežiūros institucija perėmė senųjų bankų kontrolę, asignavo iš esmės jų vidaus turtą ir įsipareigojimus (indėlius) naujiesiems bankams, kurie tęsė bankų operacijas Islandijoje, o senųjų bankų priežiūra buvo pavesta atitinkamiems jų pertvarkymo komitetams (18). Užsienio turtas ir įsipareigojimai buvo daugiausia paskirti seniesiems bankams, kurie vėliau buvo likviduoti ir galiausiai nutraukė visas užsienio operacijas (19).

| (27) | 2008 m. lapkričio 14 d. trijų naujųjų bankų laikinuosiuose pradiniuose balansuose pateiktais skaičiavimais, bendras bankų turtas sudarė 2 886 mlrd. ISK, o valstybės suteiktas kapitalas – 385 mlrd. ISK. Bendra numatyta obligacijų, kurias naujieji bankai turėjo išleisti senųjų bankų naudai, kaip mokestį už perduoto turto vertę, viršijančią įsipareigojimus, suma buvo 1 153 mlrd. ISK. Finansų priežiūros institucija pavedė „Deloitte LLP“ įvertinti perduoto turto ir įsipareigojimų vertę. Nepriklausomo vertinimo metu buvo nustatytos ne perduoto grynojo turto vertės, o tam tikras ribos. Taip pat paaiškėjo, kad bankų kreditoriai yra nepatenkinti vertinimu, kuris, jų manymu, nebuvo nešališkas, ir skundėsi negalintys apginti savo interesų. Dėl šių problemų buvo pakeista atsiskaitymo tarp senųjų ir naujųjų bankų politika bei numatyta, kad šalys, užuot pasikliovusios nepriklausomo eksperto vertinimais, turėtų mėginti derybomis pasiekti susitarimus dėl perduoto grynojo turto vertės. |
| --- | --- |

(27)

2008 m. lapkričio 14 d. trijų naujųjų bankų laikinuosiuose pradiniuose balansuose pateiktais skaičiavimais, bendras bankų turtas sudarė 2 886 mlrd. ISK, o valstybės suteiktas kapitalas – 385 mlrd. ISK. Bendra numatyta obligacijų, kurias naujieji bankai turėjo išleisti senųjų bankų naudai, kaip mokestį už perduoto turto vertę, viršijančią įsipareigojimus, suma buvo 1 153 mlrd. ISK. Finansų priežiūros institucija pavedė „Deloitte LLP“ įvertinti perduoto turto ir įsipareigojimų vertę. Nepriklausomo vertinimo metu buvo nustatytos ne perduoto grynojo turto vertės, o tam tikras ribos. Taip pat paaiškėjo, kad bankų kreditoriai yra nepatenkinti vertinimu, kuris, jų manymu, nebuvo nešališkas, ir skundėsi negalintys apginti savo interesų. Dėl šių problemų buvo pakeista atsiskaitymo tarp senųjų ir naujųjų bankų politika bei numatyta, kad šalys, užuot pasikliovusios nepriklausomo eksperto vertinimais, turėtų mėginti derybomis pasiekti susitarimus dėl perduoto grynojo turto vertės.

| (28) | Buvo aišku, kad šalims bus sudėtinga susitarti dėl vertinimo, nes jis akivaizdžiai priklausė nuo įvairių prielaidų, dėl kurių šalys galėjo nesutarti. Valstybė siekė sudaryti susitarimus dėl bazinio įvertinimo, kuriuo būtų padėtas tvirtas pamatas pradiniam naujų bankų kapitalizavimui. Turto, viršijančio bazinį įvertinimą, kainų rodiklius buvo galima priskirti kreditoriams sąlyginių obligacijų forma arba bankų rizikos kapitalo vertės padidėjimo forma, nes per derybas metu paaiškėjo, kad „Glitnir“ ir „Kaupþing“ pertvarkymų komitetai ir dauguma jų kreditorių gali norėti įsigyti naujųjų bankų turto ir tokiu būdu jie galėtų pasipelnyti iš galimai padidėsiančių perduoto turto verčių. |
| --- | --- |

(28)

Buvo aišku, kad šalims bus sudėtinga susitarti dėl vertinimo, nes jis akivaizdžiai priklausė nuo įvairių prielaidų, dėl kurių šalys galėjo nesutarti. Valstybė siekė sudaryti susitarimus dėl bazinio įvertinimo, kuriuo būtų padėtas tvirtas pamatas pradiniam naujų bankų kapitalizavimui. Turto, viršijančio bazinį įvertinimą, kainų rodiklius buvo galima priskirti kreditoriams sąlyginių obligacijų forma arba bankų rizikos kapitalo vertės padidėjimo forma, nes per derybas metu paaiškėjo, kad „Glitnir“ ir „Kaupþing“ pertvarkymų komitetai ir dauguma jų kreditorių gali norėti įsigyti naujųjų bankų turto ir tokiu būdu jie galėtų pasipelnyti iš galimai padidėsiančių perduoto turto verčių.

| (29) | Visiškas trijų naujų bankų kapitalizavimas ir susitarimų su senųjų bankų kreditoriais pagrindas buvo paskelbtas 2009 m. liepos 20 d. Vyriausybė, kaip vienintelė trijų naujų bankų savininkė, su senųjų bankų pertvarkymo komitetais sudarė susitarimo projekto metmenis dėl būdų, kuriais bus gauta ir sumokėta kompensacija už grynojo turto perdavimą naujiesiems bankams. Dviejų naujųjų bankų („Íslandsbanki“ ir „Arion banki“) atžvilgiu buvo numatytos ir sąlyginės sutartys, pagal kurias senieji bankai turėjo pasirašyti didžiąją dalį akcijų naujuosiuose bankuose. |
| --- | --- |

(29)

Visiškas trijų naujų bankų kapitalizavimas ir susitarimų su senųjų bankų kreditoriais pagrindas buvo paskelbtas 2009 m. liepos 20 d. Vyriausybė, kaip vienintelė trijų naujų bankų savininkė, su senųjų bankų pertvarkymo komitetais sudarė susitarimo projekto metmenis dėl būdų, kuriais bus gauta ir sumokėta kompensacija už grynojo turto perdavimą naujiesiems bankams. Dviejų naujųjų bankų („Íslandsbanki“ ir „Arion banki“) atžvilgiu buvo numatytos ir sąlyginės sutartys, pagal kurias senieji bankai turėjo pasirašyti didžiąją dalį akcijų naujuosiuose bankuose.

| (30) | Remdamiesi pirmiau nurodytais preliminariais susitarimais, senųjų bankų pertvarkymo komitetai nusprendė 2009 m. spalio mėn. („Glitnir“) ir 2009 m. gruodžio mėn. („Kaupþing“ ir „Landsbanki Islands“) pasinaudoti sutartomis galimybėmis ir pasirašyti naujųjų bankų akcijas. 2009 m. gruodžio 18 d. Vyriausybė pranešė, kad banko atkūrimas baigtas ir kad Islandijos valdžios institucijos sudarė susitarimus su naujaisiais bankais ir susitarimus su „Glitnir Bank“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupþing“ pertvarkymo komitetais jų kreditorių vardu dėl atsiskaitymų, susijusių su turtu, kuris buvo perduotas iš senųjų bankų naujiesiems, ir kad naujieji bankai bus visiškai finansuojami. |
| --- | --- |

(30)

Remdamiesi pirmiau nurodytais preliminariais susitarimais, senųjų bankų pertvarkymo komitetai nusprendė 2009 m. spalio mėn. („Glitnir“) ir 2009 m. gruodžio mėn. („Kaupþing“ ir „Landsbanki Islands“) pasinaudoti sutartomis galimybėmis ir pasirašyti naujųjų bankų akcijas. 2009 m. gruodžio 18 d. Vyriausybė pranešė, kad banko atkūrimas baigtas ir kad Islandijos valdžios institucijos sudarė susitarimus su naujaisiais bankais ir susitarimus su „Glitnir Bank“, „Landsbanki Íslands“ ir „Kaupþing“ pertvarkymo komitetais jų kreditorių vardu dėl atsiskaitymų, susijusių su turtu, kuris buvo perduotas iš senųjų bankų naujiesiems, ir kad naujieji bankai bus visiškai finansuojami.

| (31) | Kaip paaiškėjo vėliau, iždo įnašas į naujųjų bankų turtą buvo labai sumažintas: nuo pradžioje numatytų 385 mlrd. ISK iki 135 mlrd. ISK akcinio kapitalo forma, o dviejų iš trijų bankų atveju – „Íslandsbanki“ ir „Arion banki“ – maždaug 55 mlrd. ISK antrojo lygio kapitalo subordinuotųjų paskolų forma arba iš viso 190 mlrd. ISK. Be to, iždas „Íslandsbanki“ ir „Arion banki“ suteikė tam tikras likvidumo priemones. Senųjų bankų naujiesiems bankams suteiktas akcinis kapitalas iš viso sudarė maždaug 156 mlrd. ISK. Todėl bendra naujų bankų kapitalizavimo suma buvo maždaug 346 mlrd. ISK. Taigi, sutartyse vietoje visiškos trijų bankų nuosavybės teisės buvo numatyta, kad valstybės turtas bus sumažintas maždaug iki 5 % „Íslandsbanki“ atveju, 13 % – „Arion banki“ atveju ir 81 % – „Landsbankinn“ atveju. |
| --- | --- |

(31)

Kaip paaiškėjo vėliau, iždo įnašas į naujųjų bankų turtą buvo labai sumažintas: nuo pradžioje numatytų 385 mlrd. ISK iki 135 mlrd. ISK akcinio kapitalo forma, o dviejų iš trijų bankų atveju – „Íslandsbanki“ ir „Arion banki“ – maždaug 55 mlrd. ISK antrojo lygio kapitalo subordinuotųjų paskolų forma arba iš viso 190 mlrd. ISK. Be to, iždas „Íslandsbanki“ ir „Arion banki“ suteikė tam tikras likvidumo priemones. Senųjų bankų naujiesiems bankams suteiktas akcinis kapitalas iš viso sudarė maždaug 156 mlrd. ISK. Todėl bendra naujų bankų kapitalizavimo suma buvo maždaug 346 mlrd. ISK. Taigi, sutartyse vietoje visiškos trijų bankų nuosavybės teisės buvo numatyta, kad valstybės turtas bus sumažintas maždaug iki 5 % „Íslandsbanki“ atveju, 13 % – „Arion banki“ atveju ir 81 % – „Landsbankinn“ atveju.

| (32) | Nors šis senųjų bankų kreditorių įvykdytas dviejų iš trijų bankų perėmimas išsprendė didžiausius finansų sektoriaus atkūrimo klausimus ir padėjo tvirtesnį kapitalo pagrindą naujiesiems bankams, liko daug trūkumų, kuriuos reikėjo ištaisyti. Nuo 2009 m. rudens bankai daugiausia pastangų skyrė spręsdami vidaus klausimus, formuodami bendrą savo operacijų strategiją ir ypač restruktūrizuodami savo paskolų portfelius, kurie kėlė didžiausią riziką jų operacijoms ir ilgalaikiam gyvybingumui. Restruktūrizavimo procesas vyko sunkiai dėl įvairių sudėtingų veiksnių, įskaitant Aukščiausiojo Teismo sprendimus dėl Islandijos kronomis suteiktų, bet pagal užsienio valiutas indeksuotų paskolų neteisėtumo. Su „Arion banki“ susiję šio restruktūrizavimo kausimai aptariami toliau. |
| --- | --- |

(32)

Nors šis senųjų bankų kreditorių įvykdytas dviejų iš trijų bankų perėmimas išsprendė didžiausius finansų sektoriaus atkūrimo klausimus ir padėjo tvirtesnį kapitalo pagrindą naujiesiems bankams, liko daug trūkumų, kuriuos reikėjo ištaisyti. Nuo 2009 m. rudens bankai daugiausia pastangų skyrė spręsdami vidaus klausimus, formuodami bendrą savo operacijų strategiją ir ypač restruktūrizuodami savo paskolų portfelius, kurie kėlė didžiausią riziką jų operacijoms ir ilgalaikiam gyvybingumui. Restruktūrizavimo procesas vyko sunkiai dėl įvairių sudėtingų veiksnių, įskaitant Aukščiausiojo Teismo sprendimus dėl Islandijos kronomis suteiktų, bet pagal užsienio valiutas indeksuotų paskolų neteisėtumo. Su „Arion banki“ susiję šio restruktūrizavimo kausimai aptariami toliau.

2.4.   Makroekonominė aplinka

| (33) | Po 2008 m. spalio mėn. įvykusio bankų žlugimo prasidėjo didelė ekonominė sumaištis. Islandijos finansų sistemos sunkumus didino smukęs pasitikėjimas jos valiuta. Krona gerokai nuvertėjo per pirmąjį 2008 m. ketvirtį ir dar kartą rudenį, prieš trijų komercinių bangų žlugimą ir po jo. Nepaisant kapitalo kontrolės priemonių, kurių imtasi 2008 m. rudenį, valiutos kurso svyravimas tęsėsi 2009 m. (20) Ši maišatis sukėlė didelį Islandijos ekonomikos nuosmukį: 2009 m. BVP sumažėjo 6,8 %, o 2010 m. – 4 %. |
| --- | --- |

(33)

Po 2008 m. spalio mėn. įvykusio bankų žlugimo prasidėjo didelė ekonominė sumaištis. Islandijos finansų sistemos sunkumus didino smukęs pasitikėjimas jos valiuta. Krona gerokai nuvertėjo per pirmąjį 2008 m. ketvirtį ir dar kartą rudenį, prieš trijų komercinių bangų žlugimą ir po jo. Nepaisant kapitalo kontrolės priemonių, kurių imtasi 2008 m. rudenį, valiutos kurso svyravimas tęsėsi 2009 m. (20) Ši maišatis sukėlė didelį Islandijos ekonomikos nuosmukį: 2009 m. BVP sumažėjo 6,8 %, o 2010 m. – 4 %.

| (34) | Viena ekonominės krizės pasekmių buvo staigiai išaugęs nedarbas (nuo 1,6 % 2008 m. iki 8 % 2009 m.), išaugusi infliacija ir sumažėjęs realusis darbo užmokestis. Be to, labai išaugo bendrovių ir namų ūkių skola ir neveiksnių paskolų dalis bankų paskolų portfeliuose, taip pat finansinių sunkumų patiriančių įmonių, kurias perėmė naujieji bankai, skaičius. Didelės fiskalinės bankų sistemos restruktūrizavimo sąnaudos taip pat lėmė didelį fiskalinio deficito ir viešojo sektoriaus skolos augimą. |
| --- | --- |

(34)

Viena ekonominės krizės pasekmių buvo staigiai išaugęs nedarbas (nuo 1,6 % 2008 m. iki 8 % 2009 m.), išaugusi infliacija ir sumažėjęs realusis darbo užmokestis. Be to, labai išaugo bendrovių ir namų ūkių skola ir neveiksnių paskolų dalis bankų paskolų portfeliuose, taip pat finansinių sunkumų patiriančių įmonių, kurias perėmė naujieji bankai, skaičius. Didelės fiskalinės bankų sistemos restruktūrizavimo sąnaudos taip pat lėmė didelį fiskalinio deficito ir viešojo sektoriaus skolos augimą.

| (35) | Po didelio nuosmukio Islandijos statistikos institucijos pateikti preliminarūs duomenys parodė 2011 m. antros pusės ir visų metų pokyčius – BVP augimas sudarė 3,1 %, palyginti su 2010 m. |
| --- | --- |

(35)

Po didelio nuosmukio Islandijos statistikos institucijos pateikti preliminarūs duomenys parodė 2011 m. antros pusės ir visų metų pokyčius – BVP augimas sudarė 3,1 %, palyginti su 2010 m.

| (36) | Ekonomika 2011 m. augo daugiausia dėl padidėjusios vidaus paklausos, ypač dėl 4 % išaugusio privataus namų ūkio vartojimo. Prisidėjo ir augantis uždarbis bei socialinės išmokos, taip pat kai kurios politikos iniciatyvos, kurių buvo imtasi norint palengvinti namų ūkių skolos mokėjimo naštą, įskaitant laikiną palūkanų subsidijavimą, paskolų mokėjimo įšaldymą ir ankstyvą privačių pensijų santaupų grąžinimą. Preliminarūs 2011 m. duomenys taip pat rodo lėtai augantį, iki tol buvusį itin žemo lygio, investavimą (21). Per pastaruosius trejus metus sumažėjo valdžios sektoriaus vartojimo lygis. |
| --- | --- |

(36)

Ekonomika 2011 m. augo daugiausia dėl padidėjusios vidaus paklausos, ypač dėl 4 % išaugusio privataus namų ūkio vartojimo. Prisidėjo ir augantis uždarbis bei socialinės išmokos, taip pat kai kurios politikos iniciatyvos, kurių buvo imtasi norint palengvinti namų ūkių skolos mokėjimo naštą, įskaitant laikiną palūkanų subsidijavimą, paskolų mokėjimo įšaldymą ir ankstyvą privačių pensijų santaupų grąžinimą. Preliminarūs 2011 m. duomenys taip pat rodo lėtai augantį, iki tol buvusį itin žemo lygio, investavimą (21). Per pastaruosius trejus metus sumažėjo valdžios sektoriaus vartojimo lygis.

| (37) | Po bendraisiais makroekonomikos duomenimis slypi svarbesni sektorių skirtumai. Žlugo ne tik finansų sektorius – labai susiaurėjo statybų ir daugelis kitų šalies gamybos ir paslaugų sektorių. Kita vertus, išaugo kai kurie eksporto sektoriai. Dėl žemo kronos kurso ir gana stabilių jūros ir aliuminio produktų kainų užsienio valiuta prasidėjus ekonomikos krizei eksporto pajamos išaugo, taip pat padidėjo pajamos iš turizmo ir kitų paslaugų eksporto. Tuo pat metu labai smuko importo lygis, todėl 2010 m. laikinai prekybos balansas (22) maždaug 10 % viršijo BVP. Tačiau 2011 m. padidėjus vidaus paklausai, importas vėl išaugo, ir tai lėmė mažesnį 8,2 % BVP teigiamą prekybos balansą. |
| --- | --- |

(37)

Po bendraisiais makroekonomikos duomenimis slypi svarbesni sektorių skirtumai. Žlugo ne tik finansų sektorius – labai susiaurėjo statybų ir daugelis kitų šalies gamybos ir paslaugų sektorių. Kita vertus, išaugo kai kurie eksporto sektoriai. Dėl žemo kronos kurso ir gana stabilių jūros ir aliuminio produktų kainų užsienio valiuta prasidėjus ekonomikos krizei eksporto pajamos išaugo, taip pat padidėjo pajamos iš turizmo ir kitų paslaugų eksporto. Tuo pat metu labai smuko importo lygis, todėl 2010 m. laikinai prekybos balansas (22) maždaug 10 % viršijo BVP. Tačiau 2011 m. padidėjus vidaus paklausai, importas vėl išaugo, ir tai lėmė mažesnį 8,2 % BVP teigiamą prekybos balansą.

| (38) | Islandijos statistikos institucijos 2012–2017 m. prognozės rodo, kad laipsniškas ekonomikos atsigavimas tęsis, o 2012 m. jis buvo 2,6 %. Panašaus augimo lygio tikimasi visą prognozuojamą laikotarpį. Tačiau kai kurios prognozės kelia abejonių. Planuojamos didelio masto pramonės investicijos gali būti vėl atidėtos. Islandijos prekybos sąlygas neigiamai paveiktų užsitęsęs nuosmukis pagrindinėse prekybos šalyse, o tai reikštų mažesnį augimo tempą Islandijoje. Lėčiau, nei tikėtasi, mažėjanti namų ūkių ir įmonių skolos našta ir toliau ribos vidaus paklausą bei ekonomikos augimo perspektyvas. Augimui taip pat gali kliudyti nesibaigiantis kainų nestabilumas, susijęs su valiutos kurso svyravimu kapitalo kontrolės priemonių pašalinimo kontekste. |
| --- | --- |

(38)

Islandijos statistikos institucijos 2012–2017 m. prognozės rodo, kad laipsniškas ekonomikos atsigavimas tęsis, o 2012 m. jis buvo 2,6 %. Panašaus augimo lygio tikimasi visą prognozuojamą laikotarpį. Tačiau kai kurios prognozės kelia abejonių. Planuojamos didelio masto pramonės investicijos gali būti vėl atidėtos. Islandijos prekybos sąlygas neigiamai paveiktų užsitęsęs nuosmukis pagrindinėse prekybos šalyse, o tai reikštų mažesnį augimo tempą Islandijoje. Lėčiau, nei tikėtasi, mažėjanti namų ūkių ir įmonių skolos našta ir toliau ribos vidaus paklausą bei ekonomikos augimo perspektyvas. Augimui taip pat gali kliudyti nesibaigiantis kainų nestabilumas, susijęs su valiutos kurso svyravimu kapitalo kontrolės priemonių pašalinimo kontekste.

2.5.   Finansų priežiūra ir reguliavimo sistemos gerinimas

| (39) | Finansų priežiūros institucija, atlikusi pradinį darbą, susijusį su naujųjų bankų įsteigimu ir iš senųjų bankų perkelto grynojo turto vertės įvertinimu, 2009 m. pavasarį atliko naujųjų bankų ir jų verslo planų, finansinių pajėgumų ir kapitalo reikalavimų vadinamuose užbaigimo projektuose auditą. Jis buvo atliktas padedant tarptautinei konsultavimo vadybos klausimais įmonei „Oliver Wyman“. |
| --- | --- |

(39)

Finansų priežiūros institucija, atlikusi pradinį darbą, susijusį su naujųjų bankų įsteigimu ir iš senųjų bankų perkelto grynojo turto vertės įvertinimu, 2009 m. pavasarį atliko naujųjų bankų ir jų verslo planų, finansinių pajėgumų ir kapitalo reikalavimų vadinamuose užbaigimo projektuose auditą. Jis buvo atliktas padedant tarptautinei konsultavimo vadybos klausimais įmonei „Oliver Wyman“.

| (40) | Užbaigusi auditą, Finansų priežiūros institucija suteikė bankams veiklos licencijas pagal įvairias sąlygas. Atsižvelgiant į turto portfelių kokybę ir numatomą ekonomikos padėties netikrumą, manyta, kad minėtiems trims bankams reikia nustatyti aukštesnius kapitalo reikalavimus nei įstatymuose numatytas minimumas. Todėl Finansų priežiūros institucija jiems nustatė 16 % kapitalo pakankamumo rodiklių minimumą ir 12 % pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklio minimumą. Reikalavimai turėjo būti vykdomi ne trumpiau kaip 3 metus, nebent Finansų priežiūros institucija juos peržiūrėjusi būtų nusprendusi kitaip. Taip pat buvo nustatytos likvidumo sąlygos, pagal kurias reikalauta, kad turimos likvidžios lėšos bet kuriuo metu sudarytų ne mažiau kaip 20 % indėlių ir kad grynieji pinigai arba grynųjų pinigų ekvivalentai sudarytų ne mažiau kaip 5 % indėlių. Be to, nustatyti reikalavimai dėl kitų klausimų, kaip antai paskolų portfelių restruktūrizavimo, rizikos įvertinimo, bendrojo valdymo ir nuosavybės. Panašius kapitalo reikalavimus Finansų priežiūros institucija nustatė ir kitoms finansų įmonėms. |
| --- | --- |

(40)

Užbaigusi auditą, Finansų priežiūros institucija suteikė bankams veiklos licencijas pagal įvairias sąlygas. Atsižvelgiant į turto portfelių kokybę ir numatomą ekonomikos padėties netikrumą, manyta, kad minėtiems trims bankams reikia nustatyti aukštesnius kapitalo reikalavimus nei įstatymuose numatytas minimumas. Todėl Finansų priežiūros institucija jiems nustatė 16 % kapitalo pakankamumo rodiklių minimumą ir 12 % pirmojo lygio kapitalo pakankamumo rodiklio minimumą. Reikalavimai turėjo būti vykdomi ne trumpiau kaip 3 metus, nebent Finansų priežiūros institucija juos peržiūrėjusi būtų nusprendusi kitaip. Taip pat buvo nustatytos likvidumo sąlygos, pagal kurias reikalauta, kad turimos likvidžios lėšos bet kuriuo metu sudarytų ne mažiau kaip 20 % indėlių ir kad grynieji pinigai arba grynųjų pinigų ekvivalentai sudarytų ne mažiau kaip 5 % indėlių. Be to, nustatyti reikalavimai dėl kitų klausimų, kaip antai paskolų portfelių restruktūrizavimo, rizikos įvertinimo, bendrojo valdymo ir nuosavybės. Panašius kapitalo reikalavimus Finansų priežiūros institucija nustatė ir kitoms finansų įmonėms.

| (41) | Ekonomikos stabilizavimo programoje, kuri buvo sudaryta konsultuojantis su TVF, buvo numatyta visos finansinių paslaugų reguliavimo sistemos peržiūra ir priežiūra, siekiant pagerinti apsaugą nuo ateityje galimų finansų krizių. Vyriausybė pakvietė buvusį Suomijos finansų priežiūros institucijos generalinį direktorių Kaarlo Jännärį atlikti esamos reguliavimo sistemos ir priežiūros praktikos įvertinimą. Tarp K. Jännärio pateiktų pagerinimo pasiūlymų buvo siūlymas sukurti Nacionalinį kredito registrą prie Finansų priežiūros institucijos, siekiant sistemoje sumažinti kreditų riziką. Jo ataskaitoje taip pat buvo siūloma nustatyti griežtesnes taisykles ir praktiką, susijusias su didele rizika ir skolinimu, taip pat vykdyti daugiau patikrinimų vietoje, kad būtų galima patvirtinti ne vietoje vykdomos priežiūros duomenis ir ataskaitas, ypač susijusias su kredito rizika, likvidumo rizika ir užsienio valiutų rizika. Taip pat rekomenduota peržiūrėti ir pagerinti indėlių garantijos sistemą, atidžiai sekant įvykius ES. |
| --- | --- |

(41)

Ekonomikos stabilizavimo programoje, kuri buvo sudaryta konsultuojantis su TVF, buvo numatyta visos finansinių paslaugų reguliavimo sistemos peržiūra ir priežiūra, siekiant pagerinti apsaugą nuo ateityje galimų finansų krizių. Vyriausybė pakvietė buvusį Suomijos finansų priežiūros institucijos generalinį direktorių Kaarlo Jännärį atlikti esamos reguliavimo sistemos ir priežiūros praktikos įvertinimą. Tarp K. Jännärio pateiktų pagerinimo pasiūlymų buvo siūlymas sukurti Nacionalinį kredito registrą prie Finansų priežiūros institucijos, siekiant sistemoje sumažinti kreditų riziką. Jo ataskaitoje taip pat buvo siūloma nustatyti griežtesnes taisykles ir praktiką, susijusias su didele rizika ir skolinimu, taip pat vykdyti daugiau patikrinimų vietoje, kad būtų galima patvirtinti ne vietoje vykdomos priežiūros duomenis ir ataskaitas, ypač susijusias su kredito rizika, likvidumo rizika ir užsienio valiutų rizika. Taip pat rekomenduota peržiūrėti ir pagerinti indėlių garantijos sistemą, atidžiai sekant įvykius ES.

| (42) | Vėliau Vyriausybė pateikė Islandijos parlamentui įstatymo projektą, kuris, be kita ko, buvo pagrįstas K. Jännärio pateiktais siūlymais ir nuo 2009 m. atliktais EEE finansinės veiklos teisės aktų pakeitimais. Jis buvo priimtas ir įsigaliojo 2010 m. liepos 1 d. kaip Įstatymas Nr. 75/2010. Naujuoju įstatymu buvo padaryta daug Finansų įmonių įstatymo pakeitimų. Vėliau buvo padaryta keletas kitų finansų įmonių teisės aktų bei finansinių paslaugų reguliavimo ir priežiūros pakeitimų. Šie teisiniai pakeitimai plačiau aptarti priede. |
| --- | --- |

(42)

Vėliau Vyriausybė pateikė Islandijos parlamentui įstatymo projektą, kuris, be kita ko, buvo pagrįstas K. Jännärio pateiktais siūlymais ir nuo 2009 m. atliktais EEE finansinės veiklos teisės aktų pakeitimais. Jis buvo priimtas ir įsigaliojo 2010 m. liepos 1 d. kaip Įstatymas Nr. 75/2010. Naujuoju įstatymu buvo padaryta daug Finansų įmonių įstatymo pakeitimų. Vėliau buvo padaryta keletas kitų finansų įmonių teisės aktų bei finansinių paslaugų reguliavimo ir priežiūros pakeitimų. Šie teisiniai pakeitimai plačiau aptarti priede.

2.6.   Svarbiausi ateities iššūkiai (23)

| (43) | Nepaisant didelių laimėjimų pertvarkant finansų sektorių, Islandija vis dar jaučia 2008 m. rudenį ištikusios finansų ir valiutos krizės pasekmes. Finansų krizė atskleidė įvairių finansų sistemos trūkumų, kuriuos privalu spręsti, jei norima susigrąžinti visuomenės pasitikėjimą. Akivaizdu, kad Islandija, kaip ir daugelis kitų sunkią finansų krizę išgyvenusių šalių, susiduria su įvairiais iššūkiais mėgindama keisti finansinių paslaugų teisinę ir veiklos aplinką, kad ateityje finansų sistema būtų perspektyvi ir veiksminga ir kad kuo labiau sumažėtų kitų smūgių pasikartojimo sistemoje pavojus. |
| --- | --- |

(43)

Nepaisant didelių laimėjimų pertvarkant finansų sektorių, Islandija vis dar jaučia 2008 m. rudenį ištikusios finansų ir valiutos krizės pasekmes. Finansų krizė atskleidė įvairių finansų sistemos trūkumų, kuriuos privalu spręsti, jei norima susigrąžinti visuomenės pasitikėjimą. Akivaizdu, kad Islandija, kaip ir daugelis kitų sunkią finansų krizę išgyvenusių šalių, susiduria su įvairiais iššūkiais mėgindama keisti finansinių paslaugų teisinę ir veiklos aplinką, kad ateityje finansų sistema būtų perspektyvi ir veiksminga ir kad kuo labiau sumažėtų kitų smūgių pasikartojimo sistemoje pavojus.

| (44) | Tiesioginiai iššūkiai, su kuriais šiuo metu susiduria Islandijos finansų įmonės, yra susiję su tuo, kad bankai veikia saugioje aplinkoje, kurioje taikomos kapitalo kontrolės priemonės ir visapusės indėlių garantijos. Bankai dabar turi pasirengti veikti ne tokioje saugioje aplinkoje, iš kurios kapitalo kontrolės priemonės bus pašalintos ir kurioje indėlių garantijoms vėl bus taikoma atitinkamose ES ir EEE direktyvose nustatyta tvarka (24). Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad įvedant naujas taisykles privaloma laikytis ypatingo atsargumo šiuo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(44)

Tiesioginiai iššūkiai, su kuriais šiuo metu susiduria Islandijos finansų įmonės, yra susiję su tuo, kad bankai veikia saugioje aplinkoje, kurioje taikomos kapitalo kontrolės priemonės ir visapusės indėlių garantijos. Bankai dabar turi pasirengti veikti ne tokioje saugioje aplinkoje, iš kurios kapitalo kontrolės priemonės bus pašalintos ir kurioje indėlių garantijoms vėl bus taikoma atitinkamose ES ir EEE direktyvose nustatyta tvarka (24). Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad įvedant naujas taisykles privaloma laikytis ypatingo atsargumo šiuo atžvilgiu.

| (45) | Kitas didelis iššūkis yra būtinybė dar labiau pritaikyti teisinę ir reguliavimo sistemą, kad finansų sistema būtų tvirta ir veiksminga. Ši nuostata taip pat atitinka EEE ir tarptautinių teisės aktų raidą (25). |
| --- | --- |

(45)

Kitas didelis iššūkis yra būtinybė dar labiau pritaikyti teisinę ir reguliavimo sistemą, kad finansų sistema būtų tvirta ir veiksminga. Ši nuostata taip pat atitinka EEE ir tarptautinių teisės aktų raidą (25).

2.7.   Konkurencijos padėtis Islandijos finansų sektoriuje

| (46) | Remiantis pastaruoju metu iš Islandijos valdžios institucijų (26) gauta informacija, po bankų žlugimo radikaliai pasikeitė konkurencija finansų rinkoje. Finansų įmonių skaičius sumažėjo, nes keletas taupomųjų ir komercinių bankų bei specializuotųjų skolintojų likviduojami arba sujungti su kitomis įmonėmis (27). Finansų įmonių skaičius toliau mažėja: 2011 m. kovo mėn. įvyko „Landsbankinn“ ir „SpKef“ susijungimas, o 2011 m. gruodžio mėn. įvyko „Landsbankinn“ ir „Svarfdaelir“ taupomojo banko susijungimas, kurį 2012 m. birželio 20 d. patvirtino Priežiūros institucija. Mažėjant finansų įmonių skaičiui ir didesniems bankams perimant uždaromų bankų indėlius, koncentracija vidaus rinkoje padidėjo. Kita vertus, bendras naujųjų bankų EEE finansų rinkose skaičius yra kur kas mažesnis nei jų pirmtakų, nes tarptautinės bankų operacijos buvo nutrauktos. |
| --- | --- |

(46)

Remiantis pastaruoju metu iš Islandijos valdžios institucijų (26) gauta informacija, po bankų žlugimo radikaliai pasikeitė konkurencija finansų rinkoje. Finansų įmonių skaičius sumažėjo, nes keletas taupomųjų ir komercinių bankų bei specializuotųjų skolintojų likviduojami arba sujungti su kitomis įmonėmis (27). Finansų įmonių skaičius toliau mažėja: 2011 m. kovo mėn. įvyko „Landsbankinn“ ir „SpKef“ susijungimas, o 2011 m. gruodžio mėn. įvyko „Landsbankinn“ ir „Svarfdaelir“ taupomojo banko susijungimas, kurį 2012 m. birželio 20 d. patvirtino Priežiūros institucija. Mažėjant finansų įmonių skaičiui ir didesniems bankams perimant uždaromų bankų indėlius, koncentracija vidaus rinkoje padidėjo. Kita vertus, bendras naujųjų bankų EEE finansų rinkose skaičius yra kur kas mažesnis nei jų pirmtakų, nes tarptautinės bankų operacijos buvo nutrauktos.

| (47) | Be to, vidaus rinka labai susitraukė išnykus arba labai sumenkus kai kuriems rinkos segmentams. Beveik išnykus akcijų rinkai ir įdiegus kapitalo kontrolės priemones sumažėjo atliekamų operacijų skaičius akcijų ir valiutų rinkose, todėl investavimo galimybės tapo ribotos. Esant žemiausiam istoriniu požiūriu investicijų į ekonomiką lygiui ir bendrai aukštam namų ūkio ir įmonių įsiskolinimo lygiui, kredito poreikis yra žemas. Po įvykusio žlugimo bankai telkė pastangas vidaus problemoms spręsti ir stengėsi restruktūrizuoti savo paskolų portfelius ir kai kuriuos savo didžiausius verslo klientus. |
| --- | --- |

(47)

Be to, vidaus rinka labai susitraukė išnykus arba labai sumenkus kai kuriems rinkos segmentams. Beveik išnykus akcijų rinkai ir įdiegus kapitalo kontrolės priemones sumažėjo atliekamų operacijų skaičius akcijų ir valiutų rinkose, todėl investavimo galimybės tapo ribotos. Esant žemiausiam istoriniu požiūriu investicijų į ekonomiką lygiui ir bendrai aukštam namų ūkio ir įmonių įsiskolinimo lygiui, kredito poreikis yra žemas. Po įvykusio žlugimo bankai telkė pastangas vidaus problemoms spręsti ir stengėsi restruktūrizuoti savo paskolų portfelius ir kai kuriuos savo didžiausius verslo klientus.

| (48) | Iki finansų krizės taupomųjų bankų rinkoje bendrai turimi indėliai sudarė maždaug 20–25 %. Dabar ši dalis sumenko iki maždaug 2–4 %. Rinkos dalis, kurią taupomieji bankai ir komerciniai bankai prarado išėję iš rinkos, atiteko trims didžiausiems komerciniams bankams – „Arion banki“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbanki“. Visi trys didieji bankai dabar sudaro maždaug 90–95 % rinkos vietoj ankstesnių 60–75 %, o „Landsbankinn“ rinkos dalis šiose ribose yra didžiausia. Be 10 regioninių taupomųjų bankų, šiuo metu užimančių maždaug 2–4 % rinkos, vienintelis kitas rinkos žaidėjas yra restruktūrizuotas „MP banki“ (28), kurio rinkos dalis sudaro 1–5 %. |
| --- | --- |

(48)

Iki finansų krizės taupomųjų bankų rinkoje bendrai turimi indėliai sudarė maždaug 20–25 %. Dabar ši dalis sumenko iki maždaug 2–4 %. Rinkos dalis, kurią taupomieji bankai ir komerciniai bankai prarado išėję iš rinkos, atiteko trims didžiausiems komerciniams bankams – „Arion banki“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbanki“. Visi trys didieji bankai dabar sudaro maždaug 90–95 % rinkos vietoj ankstesnių 60–75 %, o „Landsbankinn“ rinkos dalis šiose ribose yra didžiausia. Be 10 regioninių taupomųjų bankų, šiuo metu užimančių maždaug 2–4 % rinkos, vienintelis kitas rinkos žaidėjas yra restruktūrizuotas „MP banki“ (28), kurio rinkos dalis sudaro 1–5 %.

| (49) | Taigi, Islandijos finansų rinka yra aiškiai oligopolinė – trys didžiausios įmonės kartu galėtų užimti rinkoje dominuojančią padėtį. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, kurios nuomonės dėl konkurencijos padėties Islandijoje ir galimų priemonių Priežiūros institucija teiravosi, esama didelių kliūčių norint patekti į Islandijos bankų rinką. Tai kenkia konkurencijai. Taip pat kyla kai kurių kliūčių vartotojams, norintiems pakeisti banką. Islandijos valdžios institucijos taip pat pripažino, kad valiutų kursų rizika, susijusi su silpna ir neprekiaujama Islandijos valiuta krona, dar labiau apribojo konkurenciją ir atbaidė užsienio bankus ir įmones, norinčias patekti į Islandijos rinką. |
| --- | --- |

(49)

Taigi, Islandijos finansų rinka yra aiškiai oligopolinė – trys didžiausios įmonės kartu galėtų užimti rinkoje dominuojančią padėtį. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, kurios nuomonės dėl konkurencijos padėties Islandijoje ir galimų priemonių Priežiūros institucija teiravosi, esama didelių kliūčių norint patekti į Islandijos bankų rinką. Tai kenkia konkurencijai. Taip pat kyla kai kurių kliūčių vartotojams, norintiems pakeisti banką. Islandijos valdžios institucijos taip pat pripažino, kad valiutų kursų rizika, susijusi su silpna ir neprekiaujama Islandijos valiuta krona, dar labiau apribojo konkurenciją ir atbaidė užsienio bankus ir įmones, norinčias patekti į Islandijos rinką.

| (50) | Islandijos konkurencijos institucija pastaruoju metu sutelkė dėmesį į ypatingą klausimą, susijusį su bankų operacijų ir jų bendradarbiavimo šioje srityje IT infrastruktūra. Tai susiję su finansų įstaigoms bendrai priklausančiu IT paslaugų teikėju „Reiknistofa bankanna“ (Islandijos bankų duomenų centras, toliau – RB). Šį klausimą, svarbų vertinantį šią bylą, kartu su kitais klausimais aptarė Priežiūros institucija, Islandijos valdžios institucijos ir bankai. |
| --- | --- |

(50)

Islandijos konkurencijos institucija pastaruoju metu sutelkė dėmesį į ypatingą klausimą, susijusį su bankų operacijų ir jų bendradarbiavimo šioje srityje IT infrastruktūra. Tai susiję su finansų įstaigoms bendrai priklausančiu IT paslaugų teikėju „Reiknistofa bankanna“ (Islandijos bankų duomenų centras, toliau – RB). Šį klausimą, svarbų vertinantį šią bylą, kartu su kitais klausimais aptarė Priežiūros institucija, Islandijos valdžios institucijos ir bankai.

| (51) | RB bendrai priklauso trims pagrindiniams Islandijos bankams, dviem taupomiesiems bankams, Islandijos taupomųjų bankų asociacijai ir trims pagrindiniams Islandijos mokėjimo kortelių tvarkytojams. „Landsbankinn“ priklauso 36,84 % RB akcijų, „Íslandsbanki“ – 29,48 %, o „Arion banki“ – 18,7 %. Tad trims komerciniams bankams bendrai priklauso 85,02 % RB akcijų. RB klientai yra Islandijos centrinio banko ir kitų finansų įstaigų bei kitų valstybės subjektų savininkai. Bankai šioje srityje daug bendradarbiauja, nes RB sukūrė Islandijos tarpuskaitos ir atsiskaitymų sistemą. Jis taip pat teikia keletą pagrindinių bankininkystės paslaugų, kurios skirtos įvairiems nuomininkams ir jomis naudojasi dauguma Islandijos bankų. Be to, RB tvarko el. sąskaitų faktūrų ir el. mokėjimų sistemą, skirtą akcinėms bendrovėms ir vartotojams. |
| --- | --- |

(51)

RB bendrai priklauso trims pagrindiniams Islandijos bankams, dviem taupomiesiems bankams, Islandijos taupomųjų bankų asociacijai ir trims pagrindiniams Islandijos mokėjimo kortelių tvarkytojams. „Landsbankinn“ priklauso 36,84 % RB akcijų, „Íslandsbanki“ – 29,48 %, o „Arion banki“ – 18,7 %. Tad trims komerciniams bankams bendrai priklauso 85,02 % RB akcijų. RB klientai yra Islandijos centrinio banko ir kitų finansų įstaigų bei kitų valstybės subjektų savininkai. Bankai šioje srityje daug bendradarbiauja, nes RB sukūrė Islandijos tarpuskaitos ir atsiskaitymų sistemą. Jis taip pat teikia keletą pagrindinių bankininkystės paslaugų, kurios skirtos įvairiems nuomininkams ir jomis naudojasi dauguma Islandijos bankų. Be to, RB tvarko el. sąskaitų faktūrų ir el. mokėjimų sistemą, skirtą akcinėms bendrovėms ir vartotojams.

| (52) | Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, dėl 2008 m. įvykusio žlugimo mažesni bankai ir taupomieji bankai tapo ypač pažeidžiami. Reikalingos IT paslaugos buvo ypač svarbios mažesnėms finansų įmonėms, nes jas galima vertinti kaip vieną iš kliūčių naujiems rinkos dalyviams norint patekti į rinką. Kuriant IT paslaugų didesnėms finansų įmonėms platformą labai prisidėjo RB, o taupomiesiems bankams ir mažesniems rinkos dalyviams – „Teris“. Pastaraisiais metais uždarius daug mažų finansų įmonių, „Teris“ neteko didelės dalies pajamų, todėl 2012 m. sausio mėn. ši įmonė pardavė RB kai kurias savo IT priemones. Pasak RB ir „Teris“, šiuo sandoriu, be kita ko, siekta užtikrinti IT paslaugų teikimo mažesnėms finansų įmonėms tęstinumą. |
| --- | --- |

(52)

Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, dėl 2008 m. įvykusio žlugimo mažesni bankai ir taupomieji bankai tapo ypač pažeidžiami. Reikalingos IT paslaugos buvo ypač svarbios mažesnėms finansų įmonėms, nes jas galima vertinti kaip vieną iš kliūčių naujiems rinkos dalyviams norint patekti į rinką. Kuriant IT paslaugų didesnėms finansų įmonėms platformą labai prisidėjo RB, o taupomiesiems bankams ir mažesniems rinkos dalyviams – „Teris“. Pastaraisiais metais uždarius daug mažų finansų įmonių, „Teris“ neteko didelės dalies pajamų, todėl 2012 m. sausio mėn. ši įmonė pardavė RB kai kurias savo IT priemones. Pasak RB ir „Teris“, šiuo sandoriu, be kita ko, siekta užtikrinti IT paslaugų teikimo mažesnėms finansų įmonėms tęstinumą.

| (53) | Islandijos konkurencijos institucija nagrinėjo du klausimus, susijusius su RB: pirma, ar bendrą nuosavybę ir bankų bendradarbiavimą su kitomis finansų įmonėmis RB forume reikėtų laikyti draudimo dėl ribojamosios veiklos pagal Islandijos konkurencijos įstatymo 10 straipsnį pažeidimu; antra, RB įvykdyto pagrindinio „Teris“ turto pirkimo suderinamumas vertinamas pagal to paties įstatymo nuostatas, taikomas įmonių susijungimui. Tačiau 2012 m. gegužės mėn. abu klausimai buvo išspręsti, RB sudarius susitarimą su savo savininkais ir su Islandijos konkurencijos institucija (29). |
| --- | --- |

(53)

Islandijos konkurencijos institucija nagrinėjo du klausimus, susijusius su RB: pirma, ar bendrą nuosavybę ir bankų bendradarbiavimą su kitomis finansų įmonėmis RB forume reikėtų laikyti draudimo dėl ribojamosios veiklos pagal Islandijos konkurencijos įstatymo 10 straipsnį pažeidimu; antra, RB įvykdyto pagrindinio „Teris“ turto pirkimo suderinamumas vertinamas pagal to paties įstatymo nuostatas, taikomas įmonių susijungimui. Tačiau 2012 m. gegužės mėn. abu klausimai buvo išspręsti, RB sudarius susitarimą su savo savininkais ir su Islandijos konkurencijos institucija (29).

| (54) | Be pirmiau minėtų klausimų, tiesiogiai susijusių su Islandijos finansų rinka, Islandijos konkurencijos institucija ypač pabrėžė būtinybę nedelsiant užbaigti veikiančių įmonių (30) pardavimą ir restruktūrizavimą. Daugelį veikiančių įmonių bankai (kaip šių įmonių kreditoriai) perėmė dėl per didelio įsiskolinimo po 2008 m. ekonomikos žlugimo. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, gali kilti interesų konfliktas, jei bankai tuo pat metu teiktų finansines paslaugas įmonėms ir savo įmonėms. Islandijos konkurencijos institucija laikosi nuomonės, kad tiesioginė ir netiesioginė bankų nuosavybė (31) yra labiausiai paplitusi ir pavojingiausia konkurencijos problema po finansų krizės, nes tai turi įtakos kone visoms Islandijos įmonėms ir pramonei. Islandijos konkurencijos institucijos nuomone, greičiau restruktūrizavus įmones, pagerėtų konkurencija finansų rinkoje. Jei bankams, kurie dalyvauja restruktūrizuojant savo verslo klientus, taikomi reikalavimai pateikti pranešimą pagal nacionalines įmonių susijungimo kontrolės nuostatas, Islandijos konkurencijos institucija tokiu atveju dažnai nustato sąlygas bankų nuosavybei. Tačiau rasti visapusį šios problemos sprendimą sudėtinga, nes ji iš esmės susijusi su dideliu Islandijos verslo sektoriaus įsiskolinimu. |
| --- | --- |

(54)

Be pirmiau minėtų klausimų, tiesiogiai susijusių su Islandijos finansų rinka, Islandijos konkurencijos institucija ypač pabrėžė būtinybę nedelsiant užbaigti veikiančių įmonių (30) pardavimą ir restruktūrizavimą. Daugelį veikiančių įmonių bankai (kaip šių įmonių kreditoriai) perėmė dėl per didelio įsiskolinimo po 2008 m. ekonomikos žlugimo. Pasak Islandijos konkurencijos institucijos, gali kilti interesų konfliktas, jei bankai tuo pat metu teiktų finansines paslaugas įmonėms ir savo įmonėms. Islandijos konkurencijos institucija laikosi nuomonės, kad tiesioginė ir netiesioginė bankų nuosavybė (31) yra labiausiai paplitusi ir pavojingiausia konkurencijos problema po finansų krizės, nes tai turi įtakos kone visoms Islandijos įmonėms ir pramonei. Islandijos konkurencijos institucijos nuomone, greičiau restruktūrizavus įmones, pagerėtų konkurencija finansų rinkoje. Jei bankams, kurie dalyvauja restruktūrizuojant savo verslo klientus, taikomi reikalavimai pateikti pranešimą pagal nacionalines įmonių susijungimo kontrolės nuostatas, Islandijos konkurencijos institucija tokiu atveju dažnai nustato sąlygas bankų nuosavybei. Tačiau rasti visapusį šios problemos sprendimą sudėtinga, nes ji iš esmės susijusi su dideliu Islandijos verslo sektoriaus įsiskolinimu.

| (55) | Savo pasiūlyme Priežiūros institucijai visi trys komerciniai bankai („Arion banki“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbankinn“) išreiškė nuomonę, kad nuo 2008 m. rudens Islandijos finansų rinkoje neįvyko jokių didelių konkurencijos sąlygų pasikeitimų, kurie turėtų kelti susirūpinimą. Rinkoje vyko veiksminga konkurencija, neužfiksuota jokių trijų didžiausių dalyvių slaptų susitarimų. Tirdama rinkos konkurencijos sąlygas Islandijos konkurencijos institucija neatsižvelgė į tam tikrus svarbius veiksnius. Nors užsienio bankų Islandijoje nėra, jie nuo seno ir vis dar aktyviai konkuruoja su Islandijos bankais dėl įmonių paskolų ir kitų finansinių paslaugų teikimo didžiausiems klientams, pavyzdžiui, įmonėms, užsiimančioms eksporto veikla (žuvininkystės įmonėms, daug energijos vartojančioms pramonės šakoms ir kt.), taip pat valstybės ir savivaldybių veiklai. |
| --- | --- |

(55)

Savo pasiūlyme Priežiūros institucijai visi trys komerciniai bankai („Arion banki“, „Íslandsbanki“ ir „Landsbankinn“) išreiškė nuomonę, kad nuo 2008 m. rudens Islandijos finansų rinkoje neįvyko jokių didelių konkurencijos sąlygų pasikeitimų, kurie turėtų kelti susirūpinimą. Rinkoje vyko veiksminga konkurencija, neužfiksuota jokių trijų didžiausių dalyvių slaptų susitarimų. Tirdama rinkos konkurencijos sąlygas Islandijos konkurencijos institucija neatsižvelgė į tam tikrus svarbius veiksnius. Nors užsienio bankų Islandijoje nėra, jie nuo seno ir vis dar aktyviai konkuruoja su Islandijos bankais dėl įmonių paskolų ir kitų finansinių paslaugų teikimo didžiausiems klientams, pavyzdžiui, įmonėms, užsiimančioms eksporto veikla (žuvininkystės įmonėms, daug energijos vartojančioms pramonės šakoms ir kt.), taip pat valstybės ir savivaldybių veiklai.

| (56) | Tačiau šis požiūris prieštarauja Islandijos valdžios institucijų pasiūlyme išreikštai nuomonei, kuri išdėstyta pirmiau minėtoje ekonomikos reikalų ministro ataskaitoje Islandijos parlamentui, ir Islandijos konkurencijos institucijos nuomonei. Be to, kaip išdėstyta toliau, nepaisant kai kurių išlygų, susijusių su konkurencijos sąlygų analize, „Arion banki“ nusprendė prisiimti tam tikrus įsipareigojimus, skirtus konkurencijos iškraipymui, susijusiam su teikiamomis pagalbos priemonėmis, riboti. Šie įsipareigojimai pateikti priede. |
| --- | --- |

(56)

Tačiau šis požiūris prieštarauja Islandijos valdžios institucijų pasiūlyme išreikštai nuomonei, kuri išdėstyta pirmiau minėtoje ekonomikos reikalų ministro ataskaitoje Islandijos parlamentui, ir Islandijos konkurencijos institucijos nuomonei. Be to, kaip išdėstyta toliau, nepaisant kai kurių išlygų, susijusių su konkurencijos sąlygų analize, „Arion banki“ nusprendė prisiimti tam tikrus įsipareigojimus, skirtus konkurencijos iškraipymui, susijusiam su teikiamomis pagalbos priemonėmis, riboti. Šie įsipareigojimai pateikti priede.

3.   PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

3.1.   Gavėjas

| (57) | Kaip aprašyta pirmiau, „Kaupþing“ žlugo 2008 m. kartu su kitais dviem dideliais Islandijos komerciniais bankais. Norėdamos užtikrinti šalies bankų sektoriaus veiklos tęstinumą, Islandijos valdžios institucijos ėmėsi tam tikrų priemonių kai kurioms (senojo banko) „Kaupþing hf“ operacijoms atkurti, įskaitant „Nýja Kaupþing hf“ (dabar – „Arion banki“) įsteigimą ir kapitalizavimą. |
| --- | --- |

(57)

Kaip aprašyta pirmiau, „Kaupþing“ žlugo 2008 m. kartu su kitais dviem dideliais Islandijos komerciniais bankais. Norėdamos užtikrinti šalies bankų sektoriaus veiklos tęstinumą, Islandijos valdžios institucijos ėmėsi tam tikrų priemonių kai kurioms (senojo banko) „Kaupþing hf“ operacijoms atkurti, įskaitant „Nýja Kaupþing hf“ (dabar – „Arion banki“) įsteigimą ir kapitalizavimą.

3.1.1.   „Kaupþing“

| (58) | Iki 2008 m. finansų krizės „Kaupþing“ buvo didžiausias Islandijos bankas. 2007 m. pabaigoje jo balansas sudarė 5 347 mlrd. ISK (58,3 mlrd. EUR). „Kaupþing“ pirmiausia buvo šiaurės Europos bankas, veikiantis trylikoje šalių. Jis teikė integruotas finansų paslaugas įmonėms, instituciniams investuotojams ir fiziniams asmenims. Šios paslaugos buvo padalytos į penkis verslo segmentus: korporacinė ir mažmeninė bankininkystė, kapitalo rinkos, iždas, investicinė bankininkystė, turto valdymas ir privati bankininkystė. Be to, bankas turėjo mažmeninės bankininkystės tinklą Islandijoje, kurioje buvo įkurta būstinė, ir mažesnį tinklą – Norvegijoje bei Švedijoje. „Kaupþing“ per savo patronuojamąsias įmones turėjo bankininkystės licencijas Danijoje, Švedijoje, Liuksemburge bei Jungtinėje Karalystėje ir filialus Suomijoje, Norvegijoje bei Meno saloje. Pagrindinės „Kaupþing“ patronuojamosios įmonės buvo „Kaupþing Singer & Friedlander“ (JK) ir „FIH Erhvervsbank“ (Danija), be to, veikė dar šešiolika kitų banko patronuojamųjų įmonių ir filialų įvairiose Europos, Šiaurės Amerikos, Azijos ir Artimųjų Rytų šalyse. 2007 m. pabaigoje banke dirbo 3 334 žmonės. Banko akcijos buvo įtrauktos į „OMX Nordic“ biržos sąrašą Reikjavike ir Stokholme. |
| --- | --- |

(58)

Iki 2008 m. finansų krizės „Kaupþing“ buvo didžiausias Islandijos bankas. 2007 m. pabaigoje jo balansas sudarė 5 347 mlrd. ISK (58,3 mlrd. EUR). „Kaupþing“ pirmiausia buvo šiaurės Europos bankas, veikiantis trylikoje šalių. Jis teikė integruotas finansų paslaugas įmonėms, instituciniams investuotojams ir fiziniams asmenims. Šios paslaugos buvo padalytos į penkis verslo segmentus: korporacinė ir mažmeninė bankininkystė, kapitalo rinkos, iždas, investicinė bankininkystė, turto valdymas ir privati bankininkystė. Be to, bankas turėjo mažmeninės bankininkystės tinklą Islandijoje, kurioje buvo įkurta būstinė, ir mažesnį tinklą – Norvegijoje bei Švedijoje. „Kaupþing“ per savo patronuojamąsias įmones turėjo bankininkystės licencijas Danijoje, Švedijoje, Liuksemburge bei Jungtinėje Karalystėje ir filialus Suomijoje, Norvegijoje bei Meno saloje. Pagrindinės „Kaupþing“ patronuojamosios įmonės buvo „Kaupþing Singer & Friedlander“ (JK) ir „FIH Erhvervsbank“ (Danija), be to, veikė dar šešiolika kitų banko patronuojamųjų įmonių ir filialų įvairiose Europos, Šiaurės Amerikos, Azijos ir Artimųjų Rytų šalyse. 2007 m. pabaigoje banke dirbo 3 334 žmonės. Banko akcijos buvo įtrauktos į „OMX Nordic“ biržos sąrašą Reikjavike ir Stokholme.

3.1.2.   „Arion banki“

| (59) | „Kaupþing“ veiklos perėmėjas „Arion banki“ yra Islandijos bankas, teikiantis universalias finansų paslaugas įmonėms, instituciniams investuotojams ir fiziniams asmenims. Banko tikslas – būti ryšių banku ir daugiausia dėmesio skirti didelėms bendrovėms ir fiziniams asmenims, kuriems reikalingi plataus spektro finansiniai sprendimai. |
| --- | --- |

(59)

„Kaupþing“ veiklos perėmėjas „Arion banki“ yra Islandijos bankas, teikiantis universalias finansų paslaugas įmonėms, instituciniams investuotojams ir fiziniams asmenims. Banko tikslas – būti ryšių banku ir daugiausia dėmesio skirti didelėms bendrovėms ir fiziniams asmenims, kuriems reikalingi plataus spektro finansiniai sprendimai.

| (60) | „Arion banki“ grupę sudaro patronuojančioji įmonė ir aštuonios pagrindinės patronuojamosios įmonės, kurios yra neatsiejama banko operacijų dalis (32). |
| --- | --- |

(60)

„Arion banki“ grupę sudaro patronuojančioji įmonė ir aštuonios pagrindinės patronuojamosios įmonės, kurios yra neatsiejama banko operacijų dalis (32).

| (61) | Dėl pastaruoju metu vykusio ir tebevykstančio paskolų portfelio restruktūrizavimo bankas perėmė turtą, kuris priskiriamas parduoti laikomo turto kategorijai, arba jei susigrąžinimo darbas nebaigtas – laikinosioms operacijoms. Pasak banko, jis vis tiek stengiasi be reikalo nedelsti ir parduoti tokį turtą (33). |
| --- | --- |

(61)

Dėl pastaruoju metu vykusio ir tebevykstančio paskolų portfelio restruktūrizavimo bankas perėmė turtą, kuris priskiriamas parduoti laikomo turto kategorijai, arba jei susigrąžinimo darbas nebaigtas – laikinosioms operacijoms. Pasak banko, jis vis tiek stengiasi be reikalo nedelsti ir parduoti tokį turtą (33).

| (62) | Kitos valdomos akcijos yra „Auðkenni“ (patronuojančioji bendrovė, tvarkanti internetinės bankininkystės saugumo kodus; 20 %) ir „Reiknistofa bankanna“ (Islandijos bankų duomenų centras, RB; 18,05 %). „Arion banki“ uždarė (arba šiuo metu uždaro) iš viso 15 įmonių, kuriose bankas turėjo akcinio kapitalo dalį. Šioms įmonėms taikomas likvidavimo procesas arba jos neturi turto, arba nevykdo veiklos. |
| --- | --- |

(62)

Kitos valdomos akcijos yra „Auðkenni“ (patronuojančioji bendrovė, tvarkanti internetinės bankininkystės saugumo kodus; 20 %) ir „Reiknistofa bankanna“ (Islandijos bankų duomenų centras, RB; 18,05 %). „Arion banki“ uždarė (arba šiuo metu uždaro) iš viso 15 įmonių, kuriose bankas turėjo akcinio kapitalo dalį. Šioms įmonėms taikomas likvidavimo procesas arba jos neturi turto, arba nevykdo veiklos.

| (63) | Pagrindiniai bankininkystės produktai skirstomi į toliau nurodytas keturias kategorijas: turto valdymas, investicinė bankininkystė, korporacinė bankininkystė ir mažmeninė bankininkystė. |
| --- | --- |

(63)

Pagrindiniai bankininkystės produktai skirstomi į toliau nurodytas keturias kategorijas: turto valdymas, investicinė bankininkystė, korporacinė bankininkystė ir mažmeninė bankininkystė.

Turto valdymas

| (64) | Šį sektorių sudaro pardavimas ir paslaugos, privati bankininkystė ir institucinio turto valdymas. Banko patronuojamoji įmonė „Stefnir“, turto valdymo įmonė, tvarko lėšų valdymo verslą, o „Arion banki“ turto valdymo skyrius yra pagrindinis lėšų skirstytojas. Šis turto valdymo skyrius yra svarbiausias Islandijos rinkos dalyvis, kurio tvarkomas „Arion banki“ ir patronuojamųjų įmonių turtas 2011 m. pabaigoje buvo daugiau kaip 659 mlrd. ISK. |
| --- | --- |

(64)

Šį sektorių sudaro pardavimas ir paslaugos, privati bankininkystė ir institucinio turto valdymas. Banko patronuojamoji įmonė „Stefnir“, turto valdymo įmonė, tvarko lėšų valdymo verslą, o „Arion banki“ turto valdymo skyrius yra pagrindinis lėšų skirstytojas. Šis turto valdymo skyrius yra svarbiausias Islandijos rinkos dalyvis, kurio tvarkomas „Arion banki“ ir patronuojamųjų įmonių turtas 2011 m. pabaigoje buvo daugiau kaip 659 mlrd. ISK.

| (65) | Šis turto valdymo skyrius yra turto valdymas savo klientų vardu, įskaitant institucinius investuotojus, korporacijas, didelės grynosios vertės klientus ir mažmeninius investuotojus. Jis aptarnauja klientus, siekiančius skirtingų investicinių tikslų, ir siūlo platų paslaugų spektrą. Be įvairių savitarpio fondų, alternatyvių investavimo priemonių ir pensijų sistemų planų, šis skyrius teikia galimybę naudotis pritaikyto turto paskirstymo strategijomis ir sąskaitų tvarkymo paslaugomis. Taip pat teikiamos lėšos iš kitų svarbiausių pasaulinių lėšų valdymo įmonių. |
| --- | --- |

(65)

Šis turto valdymo skyrius yra turto valdymas savo klientų vardu, įskaitant institucinius investuotojus, korporacijas, didelės grynosios vertės klientus ir mažmeninius investuotojus. Jis aptarnauja klientus, siekiančius skirtingų investicinių tikslų, ir siūlo platų paslaugų spektrą. Be įvairių savitarpio fondų, alternatyvių investavimo priemonių ir pensijų sistemų planų, šis skyrius teikia galimybę naudotis pritaikyto turto paskirstymo strategijomis ir sąskaitų tvarkymo paslaugomis. Taip pat teikiamos lėšos iš kitų svarbiausių pasaulinių lėšų valdymo įmonių.

Investicinė bankininkystė

| (66) | Verslo klientams įvairios paslaugos teikiamos per keturias svarbiausias produktų sritis:






  — | susijungimų ir įsigijimo konsultacijas, |
| --- | --- | --- |

(66)

Verslo klientams įvairios paslaugos teikiamos per keturias svarbiausias produktų sritis:

—

susijungimų ir įsigijimo konsultacijas,

| — | kapitalo rinkos sandorius, |
| --- | --- |

—

kapitalo rinkos sandorius,

| — | įsigijimų ir finansinių svertų finansavimą, |
| --- | --- |

—

įsigijimų ir finansinių svertų finansavimą,

| — | pagrindines investicijas. |
| --- | --- |

—

pagrindines investicijas.

| (67) | Šioje srityje siekiama jungti banko konsultacines ir finansavimo galimybes, sukurti integruotus sprendimus klientams, artimai bendradarbiaujant su kitais banko skyriais, ypač su kapitalo rinkos ir korporacinės bankininkystės. |
| --- | --- |

(67)

Šioje srityje siekiama jungti banko konsultacines ir finansavimo galimybes, sukurti integruotus sprendimus klientams, artimai bendradarbiaujant su kitais banko skyriais, ypač su kapitalo rinkos ir korporacinės bankininkystės.

Korporacinė bankininkystė

| (68) | Korporacinė bankininkystė skirstoma į 7 sritis: korporacinis skolinimas, specializuotasis skolinimas, teisė ir dokumentai, portfelių valdymas, korporacinės paslaugos, skolų išieškojimas ir faktoringas. Korporacinės bankininkystės srityje įvairios finansinės paslaugos ir produktai siūlomi verslo klientams – nuo vidutinio dydžio įmonių iki didelių korporacijų. Svarbiausias dėmesys šiame skyriuje skiriamas ilgalaikių ryšių su savo klientais išlaikymui ir pagal užsakymą pritaikytų sprendimų bei individualizuotų paslaugų teikimui. |
| --- | --- |

(68)

Korporacinė bankininkystė skirstoma į 7 sritis: korporacinis skolinimas, specializuotasis skolinimas, teisė ir dokumentai, portfelių valdymas, korporacinės paslaugos, skolų išieškojimas ir faktoringas. Korporacinės bankininkystės srityje įvairios finansinės paslaugos ir produktai siūlomi verslo klientams – nuo vidutinio dydžio įmonių iki didelių korporacijų. Svarbiausias dėmesys šiame skyriuje skiriamas ilgalaikių ryšių su savo klientais išlaikymui ir pagal užsakymą pritaikytų sprendimų bei individualizuotų paslaugų teikimui.

| (69) | „Arion banki“ mano, kad viena svarbiausių jo veiklos užduočių – spręsti įmonių skolų klausimus, ir padarė didelę pažangą restruktūrizuodamas įmones. Korporacinės bankininkystės skyriaus skolų išieškojimo padalinys yra atsakingas už banko skolų išieškojimą, t. y. įmonių, kurios patiria mokėjimo sunkumų, restruktūrizavimą. Didelė darbo dalis jau atlikta ir netrukus bus baigtas. |
| --- | --- |

(69)

„Arion banki“ mano, kad viena svarbiausių jo veiklos užduočių – spręsti įmonių skolų klausimus, ir padarė didelę pažangą restruktūrizuodamas įmones. Korporacinės bankininkystės skyriaus skolų išieškojimo padalinys yra atsakingas už banko skolų išieškojimą, t. y. įmonių, kurios patiria mokėjimo sunkumų, restruktūrizavimą. Didelė darbo dalis jau atlikta ir netrukus bus baigtas.

Mažmeninė bankininkystė

| (70) | Mažmeninė bankininkystė Islandijos rinkoje sudaro 30 %. Visoje Islandijoje yra 24 tuo užsiimantys padaliniai ir daugiau kaip 100 000 klientų. Šie padaliniai teikia plataus spektro paslaugas, konsultacijas dėl indėlių ir paskolų, mokėjimo kortelių, pensijų santaupų, draudimo, fondų ir vertybinių popierių. |
| --- | --- |

(70)

Mažmeninė bankininkystė Islandijos rinkoje sudaro 30 %. Visoje Islandijoje yra 24 tuo užsiimantys padaliniai ir daugiau kaip 100 000 klientų. Šie padaliniai teikia plataus spektro paslaugas, konsultacijas dėl indėlių ir paskolų, mokėjimo kortelių, pensijų santaupų, draudimo, fondų ir vertybinių popierių.

| (71) | Padalinio tinklas suskirstytas į septynias grupes, kurių kiekviena turi savo verslo valdytoją. Mažesni padaliniai naudojasi didesnių kiekvienos grupės skyrių pajėgumais. Daugiau vykdomosios valdžios įgaliojimų ir atsakomybės yra perduota padaliniams, todėl jie artimiau dirba su klientais. Pasak banko, taikant šią tvarką, yra lengviau koordinuoti procedūras ir visiškai išnaudoti kompetenciją padaliniuose. Keturi iš šių verslo valdytojų dirba didesniame Reikjaviko regione, o trys – didesnių miestų teritorijose. Tokia struktūra skirta ryšiui tarp tos pačios šalies dalies padalinių stiprinti. |
| --- | --- |

(71)

Padalinio tinklas suskirstytas į septynias grupes, kurių kiekviena turi savo verslo valdytoją. Mažesni padaliniai naudojasi didesnių kiekvienos grupės skyrių pajėgumais. Daugiau vykdomosios valdžios įgaliojimų ir atsakomybės yra perduota padaliniams, todėl jie artimiau dirba su klientais. Pasak banko, taikant šią tvarką, yra lengviau koordinuoti procedūras ir visiškai išnaudoti kompetenciją padaliniuose. Keturi iš šių verslo valdytojų dirba didesniame Reikjaviko regione, o trys – didesnių miestų teritorijose. Tokia struktūra skirta ryšiui tarp tos pačios šalies dalies padalinių stiprinti.

Rinkos dalių rodikliai

| (72) | „Arion banki“ skaičiavimais, jo indėliai rinkoje sudaro, remiantis Islandijos bankų ir taupomųjų bankų metinėmis ataskaitomis, [> 30] % arba šiek tiek mažiau už „Landsbankinn“ ([> 30 %]) ir „Íslandsbanki“ ([> 30 %]) akcijas. Kiti nedidelę reikšmę turintys rinkos dalyviai yra „MP banki“ ([< 5 %]) ir taupomieji bankai (bendrai [< 5 %]). |
| --- | --- |

(72)

„Arion banki“ skaičiavimais, jo indėliai rinkoje sudaro, remiantis Islandijos bankų ir taupomųjų bankų metinėmis ataskaitomis, [> 30] % arba šiek tiek mažiau už „Landsbankinn“ ([> 30 %]) ir „Íslandsbanki“ ([> 30 %]) akcijas. Kiti nedidelę reikšmę turintys rinkos dalyviai yra „MP banki“ ([< 5 %]) ir taupomieji bankai (bendrai [< 5 %]).

| (73) | „Arion banki“ paskolų klientams dalis yra maždaug [15–25] % arba panašiai kaip „Íslandsbanki“ ir šiek tiek mažesnė nei „Landsbankinn“ banko. Būsto finansavimo fondas šioje rinkoje turi didžiausią dalį – [> 25] %. Skaičiuojant kartu, pensijų fondai taip pat turi didelę dalį šioje rinkoje, arba [5–10] %, o kitų rinkos dalyvių dalys yra nedidelės. |
| --- | --- |

(73)

„Arion banki“ paskolų klientams dalis yra maždaug [15–25] % arba panašiai kaip „Íslandsbanki“ ir šiek tiek mažesnė nei „Landsbankinn“ banko. Būsto finansavimo fondas šioje rinkoje turi didžiausią dalį – [> 25] %. Skaičiuojant kartu, pensijų fondai taip pat turi didelę dalį šioje rinkoje, arba [5–10] %, o kitų rinkos dalyvių dalys yra nedidelės.

| (74) | „Arion banki“ rinkos dalis prekybos Islandijos vertybinių popierių biržoje matuojant apyvartą per pirmas 14 savaičių 2012 m. sudarė [10–20] %, bet kiekvieno kito komercinio banko – „Íslandsbanki“, „Landsbankinn“ ir „MP Bank“ – užimamos dalys sudarė [20–25] %. |
| --- | --- |

(74)

„Arion banki“ rinkos dalis prekybos Islandijos vertybinių popierių biržoje matuojant apyvartą per pirmas 14 savaičių 2012 m. sudarė [10–20] %, bet kiekvieno kito komercinio banko – „Íslandsbanki“, „Landsbankinn“ ir „MP Bank“ – užimamos dalys sudarė [20–25] %.

3.2.   Senųjų ir naujųjų bankų palyginimas

| (75) | Senųjų ir naujųjų bankų balansų pagrindinių finansinių duomenų indikatyvus palyginimas, kuris pateikiamas 1 lentelėje, parodo didžiulį dviejų veiklų dydžio ir apimties skirtumą (34). „Arion banki“ visas turtas 2009 m. pabaigoje sudarė tik 11,5 % 2008 m. viduryje „Kaupþing“ turėto turto. Paskolų portfelis yra didžiausia turto grupės kategorija. „Kaupþing“ paskolų portfelio apskaitinė vertė 2008 m. birželio mėn. pabaigoje siekė 4 169 mlrd. ISK, palyginti su „Arion banki“ paskolų portfeliu 2009 m. pabaigoje, kuris siekė 358 mlrd. ISK, t. y. 8,6 % šios „Kaupþing“ vertės. Taip pat matomas didelis „Arion banki“ vertybinių popierių pozicijos pasikeitimas, palyginti su „Kaupþing“. Akcijos ir išvestinės finansinės priemonės sumažėjo 96–100 %. Mažiau sumažėjo obligacijos, nes „Arion banki“ turimos obligacijos sudarė 25,7 % „Kaupþing“ turto.

  1 lentelė


  „Arion banki“ ir „Kaupþing“ balansų palyginimas, skaičiuojant mlrd. ISK | „Kaupþing“
  2008 6 30 | „Arion“
  2009 12 31 | „Arion“ % pagal „Kaupþing“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš viso turto | 6 603 | 757 | 11,5 |
| — | Paskolos ir gautinos lėšos klientams |

(75)

Senųjų ir naujųjų bankų balansų pagrindinių finansinių duomenų indikatyvus palyginimas, kuris pateikiamas 1 lentelėje, parodo didžiulį dviejų veiklų dydžio ir apimties skirtumą (34). „Arion banki“ visas turtas 2009 m. pabaigoje sudarė tik 11,5 % 2008 m. viduryje „Kaupþing“ turėto turto. Paskolų portfelis yra didžiausia turto grupės kategorija. „Kaupþing“ paskolų portfelio apskaitinė vertė 2008 m. birželio mėn. pabaigoje siekė 4 169 mlrd. ISK, palyginti su „Arion banki“ paskolų portfeliu 2009 m. pabaigoje, kuris siekė 358 mlrd. ISK, t. y. 8,6 % šios „Kaupþing“ vertės. Taip pat matomas didelis „Arion banki“ vertybinių popierių pozicijos pasikeitimas, palyginti su „Kaupþing“. Akcijos ir išvestinės finansinės priemonės sumažėjo 96–100 %. Mažiau sumažėjo obligacijos, nes „Arion banki“ turimos obligacijos sudarė 25,7 % „Kaupþing“ turto.

1 lentelė

„Arion banki“ ir „Kaupþing“ balansų palyginimas, skaičiuojant mlrd. ISK

„Kaupþing“

2008 6 30

„Arion“

2009 12 31

„Arion“ % pagal „Kaupþing“

Iš viso turto

6 603

757

11,5

—

Paskolos ir gautinos lėšos klientams

4 169

358

8,6

| — | Obligacijos ir skolos priemonės |
| --- | --- |

—

Obligacijos ir skolos priemonės

676

173

25,7

| — | Akcijos ir nuosavybės priemonės |
| --- | --- |

—

Akcijos ir nuosavybės priemonės

172

7

4,1

Iš viso įsipareigojimų

6 166

667

10,8

| — | Indėliai |
| --- | --- |

—

Indėliai

1 848

495

26,8

Iš viso nuosavybės

438

90

20,6

| (76) | Abiejų subjektų pajamų ataskaitose matomi panašūs dydžio ir apimties skirtumai. Lyginant „Arion banki“ 2009 m. ir „Kaupþing“ 2007 m., „Arion banki“ grynosios palūkanų pajamos sudarė 15,2 % „Kaupþing“ pajamų, o „Arion“ grynosios mokesčių ir komisinės pajamos sudarė 10,7 % „Kaupþing“ pajamų. 2009 m. pabaigoje „Arion banki“ dirbo 1 057 žmonės (įskaitant patronuojamųjų įmonių darbuotojus), o „Kaupþing“ 2007 m. pabaigoje dirbo 3 334 darbuotojai. Taigi visas „Arion“ darbuotojų skaičius sudarė 32 % viso „Kaupþing“ darbuotojų skaičiaus (35). Lyginant abiejų bankų operacijas Islandijoje, 2008 m. birželio mėn. pabaigoje su operacijomis Islandijoje „Kaupþing“ banke dirbo 1 133 darbuotojai (neįskaitant patronuojamųjų įmonių darbuotojų), o „Arion banki“ 2009 m. pabaigoje dirbo 952 darbuotojai (neįskaitant patronuojamųjų įmonių).

  2 lentelė


  „Arion banki“ ir „Kaupþing“ pajamų ataskaitų palyginimas, skaičiuojant mlrd. ISK | „Kaupþing“
  2007 m. | „Arion“
  2009 m. | „Arion“ % pagal „Kaupþing“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios palūkanų pajamos | 80 | 12 | 15,2 |
| Grynosios mokesčių ir komisinės pajamos | 55 | 6 | 10,7 |
| Veiklos pajamos | 166 | 50 | 29,9 |
| Pelnas iki pajamų mokesčių | 81 | 15 | 19,0 |

(76)

Abiejų subjektų pajamų ataskaitose matomi panašūs dydžio ir apimties skirtumai. Lyginant „Arion banki“ 2009 m. ir „Kaupþing“ 2007 m., „Arion banki“ grynosios palūkanų pajamos sudarė 15,2 % „Kaupþing“ pajamų, o „Arion“ grynosios mokesčių ir komisinės pajamos sudarė 10,7 % „Kaupþing“ pajamų. 2009 m. pabaigoje „Arion banki“ dirbo 1 057 žmonės (įskaitant patronuojamųjų įmonių darbuotojus), o „Kaupþing“ 2007 m. pabaigoje dirbo 3 334 darbuotojai. Taigi visas „Arion“ darbuotojų skaičius sudarė 32 % viso „Kaupþing“ darbuotojų skaičiaus (35). Lyginant abiejų bankų operacijas Islandijoje, 2008 m. birželio mėn. pabaigoje su operacijomis Islandijoje „Kaupþing“ banke dirbo 1 133 darbuotojai (neįskaitant patronuojamųjų įmonių darbuotojų), o „Arion banki“ 2009 m. pabaigoje dirbo 952 darbuotojai (neįskaitant patronuojamųjų įmonių).

2 lentelė

„Arion banki“ ir „Kaupþing“ pajamų ataskaitų palyginimas, skaičiuojant mlrd. ISK

„Kaupþing“

2007 m.

„Arion“

2009 m.

„Arion“ % pagal „Kaupþing“

Grynosios palūkanų pajamos

80

12

15,2

Grynosios mokesčių ir komisinės pajamos

55

6

10,7

Veiklos pajamos

166

50

29,9

Pelnas iki pajamų mokesčių

81

15

19,0

3.3.   Nacionalinis teisinis pagrindas

| (77) | Nacionalinis pagalbos priemonių teisinis pagrindas yra toks:






  — | Įstatymas Nr. 125/2008 dėl įgaliojimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt., bendrai vadinamas Nepaprastosios padėties įstatymu

  Nepaprastosios padėties įstatymu Finansų priežiūros institucijai buvo suteiktas įgaliojimas įsikišti „esant nepaprastoms sąlygoms“, vykdyti finansinių įstaigų akcininkų susirinkimų bei valdybų susirinkimų įgaliojimus ir priimti sprendimus dėl disponavimo jų turtu ir įsipareigojimais. Finansų priežiūros institucijai taip pat buvo suteikti įgaliojimai skirti pertvarkymų komitetus finansų įmonėms, kurias jie turėjo perimti, turinčius akcininkų susirinkimų įgaliojimus. Uždarant įstaigą, pagal įstatymą pirmenybė teikiama indėlių savininkų reikalavimams ir indėlių garantijų sistemoms. Be to, įstatymu Islandijos finansų ministerijai suteikiama teisė steigti naujus bankus. Nepaprastosios padėties įstatyme yra Finansų įmonių įstatymo Nr. 161/2002, Įstatymo Nr. 87/1998 dėl oficialiosios finansinės veiklos priežiūros, Įstatymo Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir kompensacijų investuotojams sistemos ir Būsto reikalų įstatymo Nr. 44/1998 pakeitimai. |
| --- | --- | --- |

(77)

Nacionalinis pagalbos priemonių teisinis pagrindas yra toks:

—

Įstatymas Nr. 125/2008 dėl įgaliojimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt., bendrai vadinamas Nepaprastosios padėties įstatymu

Nepaprastosios padėties įstatymu Finansų priežiūros institucijai buvo suteiktas įgaliojimas įsikišti „esant nepaprastoms sąlygoms“, vykdyti finansinių įstaigų akcininkų susirinkimų bei valdybų susirinkimų įgaliojimus ir priimti sprendimus dėl disponavimo jų turtu ir įsipareigojimais. Finansų priežiūros institucijai taip pat buvo suteikti įgaliojimai skirti pertvarkymų komitetus finansų įmonėms, kurias jie turėjo perimti, turinčius akcininkų susirinkimų įgaliojimus. Uždarant įstaigą, pagal įstatymą pirmenybė teikiama indėlių savininkų reikalavimams ir indėlių garantijų sistemoms. Be to, įstatymu Islandijos finansų ministerijai suteikiama teisė steigti naujus bankus. Nepaprastosios padėties įstatyme yra Finansų įmonių įstatymo Nr. 161/2002, Įstatymo Nr. 87/1998 dėl oficialiosios finansinės veiklos priežiūros, Įstatymo Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir kompensacijų investuotojams sistemos ir Būsto reikalų įstatymo Nr. 44/1998 pakeitimai.

| — | 2008 m. Papildomas valstybės biudžeto įstatymas (4 straipsnis) |
| --- | --- |

—

2008 m. Papildomas valstybės biudžeto įstatymas (4 straipsnis)

| — | 2009 m. Valstybės biudžeto įstatymas (6 straipsnis) |
| --- | --- |

—

2009 m. Valstybės biudžeto įstatymas (6 straipsnis)

3.4.   Pagalbos priemonės

| (78) | Islandijos valdžios institucijų įsikišimas po „Kaupþing“ žlugimo aprašytas pirmiau ir išsamiau išdėstytas sprendime pradėti tyrimo procedūrą. Trumpai išdėstoma įsikišimo esmė: 2008 m. spalio 9 d. Finansų priežiūros institucija perėmė „Kaupþing“ kontrolę, o vidaus įsipareigojimai ir (didžioji dalis) vidaus turto buvo perduoti „Nýja Kaupþing“ bankui. Už senojo banko turtą dėl šio perdavimo turėjo būti kompensuojama išmokant skirtumo tarp turto ir įsipareigojimų sumą. Paaiškėjo, kad šio skirtumo nustatymas yra sudėtingas ir jam reikia daug laiko, todėl valstybė suteikė pradinį kapitalą ir įsipareigojo esant būtinybei suteikti daugiau kapitalo. Tada ji kapitalizavo banką, o vėliau, 2009 m. gruodžio 1 d., galiausiai pasiekė susitarimą su senuoju banku, dėl to valstybės kapitalo dalis banke sumažėjo nuo 100 % iki 13 %. (36) Priežiūros institucija 2009 m. gruodžio 1 d. laiko data, nuo kurios prasidėjo 5 metų restruktūrizavimo laikotarpis, kuris tęsis iki 2014 m. gruodžio 1 d. |
| --- | --- |

(78)

Islandijos valdžios institucijų įsikišimas po „Kaupþing“ žlugimo aprašytas pirmiau ir išsamiau išdėstytas sprendime pradėti tyrimo procedūrą. Trumpai išdėstoma įsikišimo esmė: 2008 m. spalio 9 d. Finansų priežiūros institucija perėmė „Kaupþing“ kontrolę, o vidaus įsipareigojimai ir (didžioji dalis) vidaus turto buvo perduoti „Nýja Kaupþing“ bankui. Už senojo banko turtą dėl šio perdavimo turėjo būti kompensuojama išmokant skirtumo tarp turto ir įsipareigojimų sumą. Paaiškėjo, kad šio skirtumo nustatymas yra sudėtingas ir jam reikia daug laiko, todėl valstybė suteikė pradinį kapitalą ir įsipareigojo esant būtinybei suteikti daugiau kapitalo. Tada ji kapitalizavo banką, o vėliau, 2009 m. gruodžio 1 d., galiausiai pasiekė susitarimą su senuoju banku, dėl to valstybės kapitalo dalis banke sumažėjo nuo 100 % iki 13 %. (36) Priežiūros institucija 2009 m. gruodžio 1 d. laiko data, nuo kurios prasidėjo 5 metų restruktūrizavimo laikotarpis, kuris tęsis iki 2014 m. gruodžio 1 d.

| (79) | Toliau aprašomi tik tie valstybės įsikišimo aspektai, kurie yra priemonės, susijusios su įvertinimu, atliekamu pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. |
| --- | --- |

(79)

Toliau aprašomi tik tie valstybės įsikišimo aspektai, kurie yra priemonės, susijusios su įvertinimu, atliekamu pagal EEE susitarimo 61 straipsnį.

3.4.1.   Pirmojo lygio kapitalas

| (80) | Valstybė du kartus suteikė pirmojo lygio kapitalą – pirmą kartą, kai buvo įsteigtas „Nýja Kaupþing“ bankas, antrą kartą, – kai ji visiškai (ir atgaline data) kapitalizavo banką po susitarimo su senuoju banku jo kreditorių vardu, pagal kurį valstybė pasiliko 13 % banko kapitalo. |
| --- | --- |

(80)

Valstybė du kartus suteikė pirmojo lygio kapitalą – pirmą kartą, kai buvo įsteigtas „Nýja Kaupþing“ bankas, antrą kartą, – kai ji visiškai (ir atgaline data) kapitalizavo banką po susitarimo su senuoju banku jo kreditorių vardu, pagal kurį valstybė pasiliko 13 % banko kapitalo.

3.4.1.1.   Pradinis kapitalas

| (81) | 2008 m. spalio mėn. įsteigus „Nýja Kaupþing“, valstybė naujajam bankui suteikė 775 mln. ISK (37) (5 mln. EUR) grynaisiais kaip pradinį kapitalą ir dar įsipareigojo suteikti naujajam bankui iš viso 75 mlrd. ISK, kaip pirmojo lygio rizikos kapitalą mainais už visą jo turtą. Pirmasis skaičius atitinka mažiausią kapitalo lygį, kurio reikalaujama pagal Islandijos įstatymus norint įsteigti banką. Pastarasis skaičius buvo apskaičiuotas kaip 10 % pirminio įvertinimo, atlikto banko viso pagal riziką įvertinto turto tikėtino dydžio atžvilgiu. Šio dydžio asignavimas pirmiau buvo įtrauktas į 2009 m. valstybės biudžetą kaip Vyriausybės lėšos, skiriamos nepaprastajai padėčiai finansų rinkoje ištaisyti. Šiuo kapitalo paskyrimu buvo siekiama suteikti atitinkamą banko veiksmingumo garantiją, kol klausimai, susiję su galutiniu jo rekapitalizavimu, bus išspręsti, įskaitant jo pradinio balanso dydį ir senajam bankui mokėtinos kompensacijos už perduotą turtą įvertinimą. |
| --- | --- |

(81)

2008 m. spalio mėn. įsteigus „Nýja Kaupþing“, valstybė naujajam bankui suteikė 775 mln. ISK (37) (5 mln. EUR) grynaisiais kaip pradinį kapitalą ir dar įsipareigojo suteikti naujajam bankui iš viso 75 mlrd. ISK, kaip pirmojo lygio rizikos kapitalą mainais už visą jo turtą. Pirmasis skaičius atitinka mažiausią kapitalo lygį, kurio reikalaujama pagal Islandijos įstatymus norint įsteigti banką. Pastarasis skaičius buvo apskaičiuotas kaip 10 % pirminio įvertinimo, atlikto banko viso pagal riziką įvertinto turto tikėtino dydžio atžvilgiu. Šio dydžio asignavimas pirmiau buvo įtrauktas į 2009 m. valstybės biudžetą kaip Vyriausybės lėšos, skiriamos nepaprastajai padėčiai finansų rinkoje ištaisyti. Šiuo kapitalo paskyrimu buvo siekiama suteikti atitinkamą banko veiksmingumo garantiją, kol klausimai, susiję su galutiniu jo rekapitalizavimu, bus išspręsti, įskaitant jo pradinio balanso dydį ir senajam bankui mokėtinos kompensacijos už perduotą turtą įvertinimą.

3.4.1.2.   Kapitalo injekcijos ir 13 % kapitalo dalies išlaikymas, kaip dalis susitarimo su senojo banko kreditoriais

| (82) | 2009 m. liepos 20 d. Islandijos Vyriausybė paskelbė sudariusi susitarimo projekto metmenis su „Kaupþing“ pertvarkymo komitetu dėl pirminio „Nýja Kaupþing“ kapitalizavimo (nuo 2009 m. lapkričio 21 d. – „Arion banki“) ir dėl dviejų šalių mokėtinos kompensacijos pagrindo. Vyriausybė nustatė sąlygas ir susitarė su „Kaupþing“ pertvarkymo komitetu, kad kreditoriams per komitetą turėtų būti suteikta galimybė įsigyti didžiąją dalį „Arion banki“ akcijų, kad bankas galėtų lengviau savarankiškai vystytis. Taip galiausiai senasis bankas suteiktų didžiąją dalį kapitalo „Arion banki“ bankui, vykdant sutartį dėl kompensacijos. Jei „Kaupþing“ neužbaigtų akcijų pasirašymo „Arion banki“ banke, jis patektų visiškon Vyriausybės nuosavybėn. |
| --- | --- |

(82)

2009 m. liepos 20 d. Islandijos Vyriausybė paskelbė sudariusi susitarimo projekto metmenis su „Kaupþing“ pertvarkymo komitetu dėl pirminio „Nýja Kaupþing“ kapitalizavimo (nuo 2009 m. lapkričio 21 d. – „Arion banki“) ir dėl dviejų šalių mokėtinos kompensacijos pagrindo. Vyriausybė nustatė sąlygas ir susitarė su „Kaupþing“ pertvarkymo komitetu, kad kreditoriams per komitetą turėtų būti suteikta galimybė įsigyti didžiąją dalį „Arion banki“ akcijų, kad bankas galėtų lengviau savarankiškai vystytis. Taip galiausiai senasis bankas suteiktų didžiąją dalį kapitalo „Arion banki“ bankui, vykdant sutartį dėl kompensacijos. Jei „Kaupþing“ neužbaigtų akcijų pasirašymo „Arion banki“ banke, jis patektų visiškon Vyriausybės nuosavybėn.

| (83) | 2009 m. rugpjūčio 14 d. Vyriausybė paskelbė įsipareigojusi kapitalizuoti „Arion banki“ 72 mlrd. ISK pirmojo lygio kapitalo Vyriausybės obligacijų forma – tai bankui suteiktų maždaug 12 % pagrindinį pirmojo lygio kapitalo rodiklį. 2009 m. spalio 9 d. Vyriausybė kapitalizavo „Arion banki“, įskaitant 71 225 mln. ISK injekciją bankui, atliktą atgaline data 2008 m. spalio 22 d. ir pridėtą prie pirminių 775 mln. ISK grynaisiais. Visa Vyriausybės kapitalo dalis sudarė 72 mlrd. ISK. Be to, Vyriausybės obligacijų sukauptosios palūkanos siekė 9,2 mlrd. ISK. |
| --- | --- |

(83)

2009 m. rugpjūčio 14 d. Vyriausybė paskelbė įsipareigojusi kapitalizuoti „Arion banki“ 72 mlrd. ISK pirmojo lygio kapitalo Vyriausybės obligacijų forma – tai bankui suteiktų maždaug 12 % pagrindinį pirmojo lygio kapitalo rodiklį. 2009 m. spalio 9 d. Vyriausybė kapitalizavo „Arion banki“, įskaitant 71 225 mln. ISK injekciją bankui, atliktą atgaline data 2008 m. spalio 22 d. ir pridėtą prie pirminių 775 mln. ISK grynaisiais. Visa Vyriausybės kapitalo dalis sudarė 72 mlrd. ISK. Be to, Vyriausybės obligacijų sukauptosios palūkanos siekė 9,2 mlrd. ISK.

| (84) | 2009 m. rugsėjo 4 d. Vyriausybė pranešė, kad yra sudaryti galutiniai susitarimai dėl „Arion banki“ kapitalizavimo ir kompensavimo pagrindo. Laikantis 2009 m. liepos 20 d. susitarimo projekto metmenų, į susitarimą iš esmės įtrauktos dviejų alternatyvių susitarimų nuostatos: kapitalizavimo pagal senojo banko (kreditorių) nuosavybę (Bendrasis kapitalizavimo susitarimas) arba kapitalizavimas pagal Vyriausybės nuosavybę (Alternatyvusis kapitalizavimo susitarimas) (38). Pagal ankstesnį susitarimą „Kaupþing“ kreditoriai turėjo galimybę įgyti (per pertvarkymo komitetą) „Arion banki“ kontrolę pasirašydami naują rizikos kapitalą. „Arion banki“ bankui perduotų įsipareigojimų vertė viršijo perduoto turto vertę, todėl „Kaupþing“ turėjo sumokėti už naują rizikos kapitalą iš paties senojo banko turto. Apskaičiuota, kad kompensacijos suma – 38 mlrd. ISK, bet ji turėjo būti reguliariai vertinama iš naujo pagal būsimus tam tikrų paskolų portfelio rodiklius. Vyriausybė turėtų mažąją dalį paprastojo rizikos kapitalo, kurio vertė sudarytų 13 % „Arion banki“. Siekiant įvykdyti Finansų priežiūros institucijos nustatytą užbaigimo reikalavimą dėl antrojo lygio kapitalo papildomų 4 %, Vyriausybė taip pat prisidėtų prie „Arion banki“ kapitalo subordinuotosios paskolos forma, kurios dydis būtų 24 mlrd. ISK. |
| --- | --- |

(84)

2009 m. rugsėjo 4 d. Vyriausybė pranešė, kad yra sudaryti galutiniai susitarimai dėl „Arion banki“ kapitalizavimo ir kompensavimo pagrindo. Laikantis 2009 m. liepos 20 d. susitarimo projekto metmenų, į susitarimą iš esmės įtrauktos dviejų alternatyvių susitarimų nuostatos: kapitalizavimo pagal senojo banko (kreditorių) nuosavybę (Bendrasis kapitalizavimo susitarimas) arba kapitalizavimas pagal Vyriausybės nuosavybę (Alternatyvusis kapitalizavimo susitarimas) (38). Pagal ankstesnį susitarimą „Kaupþing“ kreditoriai turėjo galimybę įgyti (per pertvarkymo komitetą) „Arion banki“ kontrolę pasirašydami naują rizikos kapitalą. „Arion banki“ bankui perduotų įsipareigojimų vertė viršijo perduoto turto vertę, todėl „Kaupþing“ turėjo sumokėti už naują rizikos kapitalą iš paties senojo banko turto. Apskaičiuota, kad kompensacijos suma – 38 mlrd. ISK, bet ji turėjo būti reguliariai vertinama iš naujo pagal būsimus tam tikrų paskolų portfelio rodiklius. Vyriausybė turėtų mažąją dalį paprastojo rizikos kapitalo, kurio vertė sudarytų 13 % „Arion banki“. Siekiant įvykdyti Finansų priežiūros institucijos nustatytą užbaigimo reikalavimą dėl antrojo lygio kapitalo papildomų 4 %, Vyriausybė taip pat prisidėtų prie „Arion banki“ kapitalo subordinuotosios paskolos forma, kurios dydis būtų 24 mlrd. ISK.

| (85) | 2009 m. gruodžio 1 d. Vyriausybė sudarė susitarimą su „Arion banki“ ir su „Kaupþing“ pertvarkymo komitetu dėl atsiskaitymų, susijusių su turtu ir įsipareigojimais, perduotais iš „Kaupþing“ naujajam bankui. Tą pačią dieną „Kaupþing“ pertvarkymo komitetas nusprendė pasinaudoti galimybe, kuri jam buvo suteikta pagal Bendrąjį kapitalizavimo susitarimą, perimti 87 % „Arion banki“ rizikos kapitalo. Vyriausybei būtų likę 13 % pirmojo lygio kapitalo. |
| --- | --- |

(85)

2009 m. gruodžio 1 d. Vyriausybė sudarė susitarimą su „Arion banki“ ir su „Kaupþing“ pertvarkymo komitetu dėl atsiskaitymų, susijusių su turtu ir įsipareigojimais, perduotais iš „Kaupþing“ naujajam bankui. Tą pačią dieną „Kaupþing“ pertvarkymo komitetas nusprendė pasinaudoti galimybe, kuri jam buvo suteikta pagal Bendrąjį kapitalizavimo susitarimą, perimti 87 % „Arion banki“ rizikos kapitalo. Vyriausybei būtų likę 13 % pirmojo lygio kapitalo.

| (86) | „Kaupþing“ sumokėjo už įsigijimą perduodama iš savojo turto 66 mlrd. ISK vertės turtą „Arion banki“ bankui. Šiam tikslui „Kaupþing“ panaudojo grynuosius pinigus, su Islandija susijusias paskolas įmonėms ir hipotekos bei paskolų su Islandijos Vyriausybe susijusiems subjektams portfelį. 2009 m. spalio 9 d. atlikta Vyriausybės kapitalizacija galiausiai buvo pakeista, ir „Arion banki“ grąžino Vyriausybei 32,6 mlrd. ISK Vyriausybės obligacijomis ir išleido subordinuotąją obligaciją Vyriausybės naudai, kurios vertė buvo 29,5 mlrd. ISK. |
| --- | --- |

(86)

„Kaupþing“ sumokėjo už įsigijimą perduodama iš savojo turto 66 mlrd. ISK vertės turtą „Arion banki“ bankui. Šiam tikslui „Kaupþing“ panaudojo grynuosius pinigus, su Islandija susijusias paskolas įmonėms ir hipotekos bei paskolų su Islandijos Vyriausybe susijusiems subjektams portfelį. 2009 m. spalio 9 d. atlikta Vyriausybės kapitalizacija galiausiai buvo pakeista, ir „Arion banki“ grąžino Vyriausybei 32,6 mlrd. ISK Vyriausybės obligacijomis ir išleido subordinuotąją obligaciją Vyriausybės naudai, kurios vertė buvo 29,5 mlrd. ISK.

| (87) | Iškilo sunkumų dėl 12 % pirmojo lygio kapitalo ir 4 % papildomo antrojo lygio kapitalo adekvatumo reikalavimo, nes ne nulinės rizikos turto perdavimas „Arion banki“ reiškia, kad padidėja banko pagal riziką įvertinto turto bazė. „Arion banki“ kapitalas buvo restruktūrizuotas, atlikus sandorį, pagal kurį labai padidėjo pagal riziką įvertintas turtas, todėl pagal Bendrąjį kapitalizavimo susitarimą prireikė daugiau kapitalo nei pagal Vyriausybės atliktą kapitalizavimą, kuris išskirtinai buvo finansuojamas Vyriausybės obligacijomis. Didesnioji Vyriausybei grąžintų lėšų dalis turėjo tapti antrojo lygio kapitalo įsipareigojimu, kitaip nei būtų buvę kitu atveju. Dėl tos pačios priežasties „Kaupþing“ sumokėjo 66 mlrd. ISK už 87 % akcijų vietoj 62,6 mlrd., kurie buvo numatyti iš pradžių (t. y. 87 % 72 mlrd. ISK). Vyriausybė sumokėjo 12,2 mlrd. ISK už savo 13 % akcijas „Arion“ banke. |
| --- | --- |

(87)

Iškilo sunkumų dėl 12 % pirmojo lygio kapitalo ir 4 % papildomo antrojo lygio kapitalo adekvatumo reikalavimo, nes ne nulinės rizikos turto perdavimas „Arion banki“ reiškia, kad padidėja banko pagal riziką įvertinto turto bazė. „Arion banki“ kapitalas buvo restruktūrizuotas, atlikus sandorį, pagal kurį labai padidėjo pagal riziką įvertintas turtas, todėl pagal Bendrąjį kapitalizavimo susitarimą prireikė daugiau kapitalo nei pagal Vyriausybės atliktą kapitalizavimą, kuris išskirtinai buvo finansuojamas Vyriausybės obligacijomis. Didesnioji Vyriausybei grąžintų lėšų dalis turėjo tapti antrojo lygio kapitalo įsipareigojimu, kitaip nei būtų buvę kitu atveju. Dėl tos pačios priežasties „Kaupþing“ sumokėjo 66 mlrd. ISK už 87 % akcijų vietoj 62,6 mlrd., kurie buvo numatyti iš pradžių (t. y. 87 % 72 mlrd. ISK). Vyriausybė sumokėjo 12,2 mlrd. ISK už savo 13 % akcijas „Arion“ banke.

3.4.2.   Antrojo lygio kapitalo indėlis

| (88) | Valstybė naujajam bankui taip pat suteikė dvi subordinuotąsias paskolas savo turto ir likvidumo pozicijai sustiprinti. A priemonė, išreikšta užsienio valiuta, tuo metu atitiko 29,5 mlrd. ISK sumą. Paskola buvo suteikta kapitalo priemonės forma, kuria būtų galima „Arion banki“ išleisti neužtikrintus subordinuotuosius vekselius. B priemonės suma buvo 6,5 mlrd. ISK, ir „Arion banki“ ją panaudojo išmokėti valstybei nepaskirstytąjį pelną (dividendus) iki Bendrojo kapitalizavimo susitarimo įsigaliojimo. Antrojo lygio kapitalo priemonės, kurias suteikė Vyriausybė, buvo pagrįstos būtinybe užtikrinti stiprią kapitalo struktūrą ir atitiko Finansų priežiūros institucijos reikalavimus. |
| --- | --- |

(88)

Valstybė naujajam bankui taip pat suteikė dvi subordinuotąsias paskolas savo turto ir likvidumo pozicijai sustiprinti. A priemonė, išreikšta užsienio valiuta, tuo metu atitiko 29,5 mlrd. ISK sumą. Paskola buvo suteikta kapitalo priemonės forma, kuria būtų galima „Arion banki“ išleisti neužtikrintus subordinuotuosius vekselius. B priemonės suma buvo 6,5 mlrd. ISK, ir „Arion banki“ ją panaudojo išmokėti valstybei nepaskirstytąjį pelną (dividendus) iki Bendrojo kapitalizavimo susitarimo įsigaliojimo. Antrojo lygio kapitalo priemonės, kurias suteikė Vyriausybė, buvo pagrįstos būtinybe užtikrinti stiprią kapitalo struktūrą ir atitiko Finansų priežiūros institucijos reikalavimus.

| (89) | A priemonės laikotarpis yra dešimt metų nuo 2009 m. gruodžio 30 d. Joje įdiegtos išėjimo paskatos palūkanų didinimo per penkerius metus forma. Palūkanų metinė norma per pirmus penkerius metus yra 400 bazinių punktų didesnė už EURIBOR, tačiau laikotarpiu nuo penkerių iki dešimties metų palūkanų norma yra 500 bazinių punktų didesnė už EURIBOR. B priemonės sąlygos tokios pat, tačiau per pirmuosius trejus metus palūkanų norma yra 300 bazinių punktų didesnė už EURIBOR. |
| --- | --- |

(89)

A priemonės laikotarpis yra dešimt metų nuo 2009 m. gruodžio 30 d. Joje įdiegtos išėjimo paskatos palūkanų didinimo per penkerius metus forma. Palūkanų metinė norma per pirmus penkerius metus yra 400 bazinių punktų didesnė už EURIBOR, tačiau laikotarpiu nuo penkerių iki dešimties metų palūkanų norma yra 500 bazinių punktų didesnė už EURIBOR. B priemonės sąlygos tokios pat, tačiau per pirmuosius trejus metus palūkanų norma yra 300 bazinių punktų didesnė už EURIBOR.

3.4.3.   Indėlių garantija

| (90) | Siekiant įvykdyti 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (39) ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų (40) reikalavimus, Islandijoje buvo priimtas Įstatymas Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir investuotojų kompensavimo sistemos ir kartu įsteigtas Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondas (TIF), kuris buvo finansuojamas metiniais bankų įnašais, skaičiuojamais pagal visus to banko indėlius. |
| --- | --- |

(90)

Siekiant įvykdyti 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (39) ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų (40) reikalavimus, Islandijoje buvo priimtas Įstatymas Nr. 98/1999 dėl indėlių garantijų ir investuotojų kompensavimo sistemos ir kartu įsteigtas Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondas (TIF), kuris buvo finansuojamas metiniais bankų įnašais, skaičiuojamais pagal visus to banko indėlius.

| (91) | Pasak Islandijos valdžios institucijų, siekiant suteikti visuomenei daugiau tikrumo ir pasitikėjimo dėl jų indėlių saugumo po ištikusios krizės, Islandijos Vyriausybės 2008 m. rudenį priimtose bankų gelbėjimo priemonėse taip pat buvo numatyta papildoma valstybės parama indėliams vidaus komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose, kuri nepatenka į Įstatymo Nr. 98/1999, kuriuo įgyvendinama Direktyvoje 94/19/EB numatyta indėlių garantija ir Direktyvoje 97/9/EB numatyta investuotojų kompensacija, taikymo sritį. |
| --- | --- |

(91)

Pasak Islandijos valdžios institucijų, siekiant suteikti visuomenei daugiau tikrumo ir pasitikėjimo dėl jų indėlių saugumo po ištikusios krizės, Islandijos Vyriausybės 2008 m. rudenį priimtose bankų gelbėjimo priemonėse taip pat buvo numatyta papildoma valstybės parama indėliams vidaus komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose, kuri nepatenka į Įstatymo Nr. 98/1999, kuriuo įgyvendinama Direktyvoje 94/19/EB numatyta indėlių garantija ir Direktyvoje 97/9/EB numatyta investuotojų kompensacija, taikymo sritį.

| (92) | 2008 m. spalio 6 d. Ministro Pirmininko tarnybos pareiškime buvo sakoma: „Islandijos Vyriausybė pabrėžia, jog indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti“. Šį pareiškimą dabartinis Ministras Pirmininkas dar kartą pakartojo 2009 m. vasario ir gruodžio mėn. Be to, jis minimas ketinimų rašte, kurį Islandijos Vyriausybė nusiuntė Tarptautiniam valiutos fondui (ir paskelbė Ekonomikos reikalų ministerijos ir TVF svetainėje) 2010 m. balandžio 7 d. (bei pakartotas kitame 2010 m. rugsėjo 13 d. ketinimų laiške). Rašte (kurį pasirašė Islandijos Ministras Pirmininkas, finansų ministras, ekonomikos reikalų ministras ir Islandijos centrinio banko valdytojas) sakoma, kad „Šiuo metu ir vėliau esame įsipareigoję visiškai apsaugoti indėlininkus, tačiau kai finansų stabilumas bus užtikrintas, ketiname laipsniškai naikinti šią bendrąją garantiją.“ Be to, vienoje iš 2011 m. Biudžeto įstatymo projekto straipsnio, susijusio su valstybės garantijomis, išnašų minimas Islandijos Vyriausybės pareiškimas, kad indėliams Islandijos bankuose taikoma valstybės garantija (41). |
| --- | --- |

(92)

2008 m. spalio 6 d. Ministro Pirmininko tarnybos pareiškime buvo sakoma: „Islandijos Vyriausybė pabrėžia, jog indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti“. Šį pareiškimą dabartinis Ministras Pirmininkas dar kartą pakartojo 2009 m. vasario ir gruodžio mėn. Be to, jis minimas ketinimų rašte, kurį Islandijos Vyriausybė nusiuntė Tarptautiniam valiutos fondui (ir paskelbė Ekonomikos reikalų ministerijos ir TVF svetainėje) 2010 m. balandžio 7 d. (bei pakartotas kitame 2010 m. rugsėjo 13 d. ketinimų laiške). Rašte (kurį pasirašė Islandijos Ministras Pirmininkas, finansų ministras, ekonomikos reikalų ministras ir Islandijos centrinio banko valdytojas) sakoma, kad „Šiuo metu ir vėliau esame įsipareigoję visiškai apsaugoti indėlininkus, tačiau kai finansų stabilumas bus užtikrintas, ketiname laipsniškai naikinti šią bendrąją garantiją.“ Be to, vienoje iš 2011 m. Biudžeto įstatymo projekto straipsnio, susijusio su valstybės garantijomis, išnašų minimas Islandijos Vyriausybės pareiškimas, kad indėliams Islandijos bankuose taikoma valstybės garantija (41).

| (93) | Neseniai padarytas ekonomikos reikalų ministro ir buvusio Ministro Pirmininko (2009–2011 m.) Steingrímuro Sigfússono pareiškimas Islandijos parlamento debatuose dėl Vyriausybės išlaidų, susijusių su „Landsbankinn“ banko atliekamu „SpKef“ banko perėmimu, dar labiau patvirtina, kas pasakyta pirmiau. Pasak ministro, negalima pamiršti, kad šiuo klausimu 2008 m. rudenį valstybė padarė pareiškimą, kad visi indėliai taupomuosiuose bankuose ir komerciniuose bankuose bus saugūs ir apsaugoti. „Nuo tada visi darbai visada buvo tuo (t. y. pareiškimu) grindžiami, ir, deja, tiesa, kad tai (t. y. „SpKef“ bankui mokėtini mokėjimai) bus viena didžiausių sąskaitų, pateiktų valstybei kaip išlaidos už visų Sudurneso gyventojų indėlių draudimą... ir visų „SpKef“ klientų Vestfirdiro ir vakarinėse bei šiaurės vakarų vietovėse... Netikiu, kad kas nors manė, jog su šių vietovių indėlių savininkais bus elgiamasi kitaip, nei su kitais gyventojais, taigi šiuo atveju valstybė neturėjo didelio pasirinkimo“ (42). |
| --- | --- |

(93)

Neseniai padarytas ekonomikos reikalų ministro ir buvusio Ministro Pirmininko (2009–2011 m.) Steingrímuro Sigfússono pareiškimas Islandijos parlamento debatuose dėl Vyriausybės išlaidų, susijusių su „Landsbankinn“ banko atliekamu „SpKef“ banko perėmimu, dar labiau patvirtina, kas pasakyta pirmiau. Pasak ministro, negalima pamiršti, kad šiuo klausimu 2008 m. rudenį valstybė padarė pareiškimą, kad visi indėliai taupomuosiuose bankuose ir komerciniuose bankuose bus saugūs ir apsaugoti. „Nuo tada visi darbai visada buvo tuo (t. y. pareiškimu) grindžiami, ir, deja, tiesa, kad tai (t. y. „SpKef“ bankui mokėtini mokėjimai) bus viena didžiausių sąskaitų, pateiktų valstybei kaip išlaidos už visų Sudurneso gyventojų indėlių draudimą... ir visų „SpKef“ klientų Vestfirdiro ir vakarinėse bei šiaurės vakarų vietovėse... Netikiu, kad kas nors manė, jog su šių vietovių indėlių savininkais bus elgiamasi kitaip, nei su kitais gyventojais, taigi šiuo atveju valstybė neturėjo didelio pasirinkimo“ (42).

| (94) | Pasak Islandijos Vyriausybės, papildoma indėlių garantija bus panaikinta prieš visiškai panaikinant kapitalo kontrolės priemones, o, pasak Islandijos valdžios institucijų, šiuo metu tą numatoma padaryti 2013 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

(94)

Pasak Islandijos Vyriausybės, papildoma indėlių garantija bus panaikinta prieš visiškai panaikinant kapitalo kontrolės priemones, o, pasak Islandijos valdžios institucijų, šiuo metu tą numatoma padaryti 2013 m. pabaigoje.

3.4.4.   Specialioji likvidumo priemonė

| (95) | Vyriausybė „Arion banki“ finansavo suteikdama 72 mlrd. ISK atperkamomis Vyriausybės obligacijomis mainais už visą banko turtą. Tačiau „Kaupþing“ sprendimas pasinaudoti galimybe įsigyti 87 % banko akcijų reiškė, kad dauguma obligacijų turėjo būti grąžintos Vyriausybei. „Kaupþing“ perdavė turtą iš savo nuosavybės „Arion banki“ mainais už kapitalą. Taip labai sumažėjo banko turimas atperkamas turtas ir iškilo grėsmė, kad jis nebegalės vykdyti priežiūros reikalavimų, susijusių su likvidumo rezervais. Turėdama tai omenyje ir atsižvelgdama į „Kaupþing“ pasinaudojimą pirmiau nurodyta galimybe, Vyriausybė sutiko suteikti papildomą likvidumo priemonę „Arion banki“. Likvidumo priemonė buvo parengta išplečiant „SPRON“ apsikeitimo sandorį, kuris aprašytas toliau. |
| --- | --- |

(95)

Vyriausybė „Arion banki“ finansavo suteikdama 72 mlrd. ISK atperkamomis Vyriausybės obligacijomis mainais už visą banko turtą. Tačiau „Kaupþing“ sprendimas pasinaudoti galimybe įsigyti 87 % banko akcijų reiškė, kad dauguma obligacijų turėjo būti grąžintos Vyriausybei. „Kaupþing“ perdavė turtą iš savo nuosavybės „Arion banki“ mainais už kapitalą. Taip labai sumažėjo banko turimas atperkamas turtas ir iškilo grėsmė, kad jis nebegalės vykdyti priežiūros reikalavimų, susijusių su likvidumo rezervais. Turėdama tai omenyje ir atsižvelgdama į „Kaupþing“ pasinaudojimą pirmiau nurodyta galimybe, Vyriausybė sutiko suteikti papildomą likvidumo priemonę „Arion banki“. Likvidumo priemonė buvo parengta išplečiant „SPRON“ apsikeitimo sandorį, kuris aprašytas toliau.

3.4.5.   „SPRON“ apsikeitimo susitarimas

| (96) | 2009 m. kovo 21 d. pasinaudodama įgaliojimais, suteiktais pagal Nepaprastosios padėties įstatymą, Finansų priežiūros institucija perėmė Reikjaviko taupomąjį banką („SPRON“) ir perdavė didžiąją dalį jo indėlių „Arion banki“ bankui. Buvo įsteigta akcinė bendrovė, kuri turėjo priklausyti „SPRON“ ir perimti „SPRON“ turtą ir visas užstato teises, įskaitant visą įkeistą turtą, garantijas ir kitas panašias teises, susijusias su „SPRON“ reikalavimais. Patronuojamoji įmonė „Drómi hf“ perėmė „SPRON“ įsipareigojimus „Arion banki“ bankui dėl perduotų indėlių ir 2009 m. birželio 22 d. išleido 96,7 mlrd. ISK vertės obligaciją „Arion banki“ bankui. Visas „SPRON“ turtas tapo užstatu už obligaciją, įskaitant jo akcijas „Drómi“. Tačiau šalys iki šiol negalėjo pasiekti susitarimo dėl palūkanų, mokėtinų už obligaciją (43). |
| --- | --- |

(96)

2009 m. kovo 21 d. pasinaudodama įgaliojimais, suteiktais pagal Nepaprastosios padėties įstatymą, Finansų priežiūros institucija perėmė Reikjaviko taupomąjį banką („SPRON“) ir perdavė didžiąją dalį jo indėlių „Arion banki“ bankui. Buvo įsteigta akcinė bendrovė, kuri turėjo priklausyti „SPRON“ ir perimti „SPRON“ turtą ir visas užstato teises, įskaitant visą įkeistą turtą, garantijas ir kitas panašias teises, susijusias su „SPRON“ reikalavimais. Patronuojamoji įmonė „Drómi hf“ perėmė „SPRON“ įsipareigojimus „Arion banki“ bankui dėl perduotų indėlių ir 2009 m. birželio 22 d. išleido 96,7 mlrd. ISK vertės obligaciją „Arion banki“ bankui. Visas „SPRON“ turtas tapo užstatu už obligaciją, įskaitant jo akcijas „Drómi“. Tačiau šalys iki šiol negalėjo pasiekti susitarimo dėl palūkanų, mokėtinų už obligaciją (43).

| (97) | 2009 m. liepos 17 d. pasirašytame susitarimo memorandume Vyriausybė sutiko netaikyti „Arion banki“ bankui atsakomybės už „SPRON“ obligacijos vertę. Šalys taip pat susitarė stengtis, kad „SPRON“ obligacija būtų padaryta tinkamu įkaitu norint gauti Islandijos centrinio banko finansavimą. |
| --- | --- |

(97)

2009 m. liepos 17 d. pasirašytame susitarimo memorandume Vyriausybė sutiko netaikyti „Arion banki“ bankui atsakomybės už „SPRON“ obligacijos vertę. Šalys taip pat susitarė stengtis, kad „SPRON“ obligacija būtų padaryta tinkamu įkaitu norint gauti Islandijos centrinio banko finansavimą.

| (98) | 2009 m. rugsėjo 3 d. rašte „Arion banki“ bankui Vyriausybė išplėtė „SPRON“ apsikeitimo sandorio sąlygas, kad jos būtų taikomos ne tik galimam „SPRON“ indėlių atsiėmimui, atlyginant bankui už indėlių perėmimą, bet ir likvidumui, kuris reikalingas, norint įvykdyti Finansų priežiūros institucijos sąlygas. Rašte Vyriausybė įsipareigojo suteikti iki 75 mlrd. ISK Vyriausybės obligacijomis, jei „Kaupþing“ nuspręstų pasinaudoti galimybe tapti didžiosios „Arion“ banko dalies savininku. Pakeistoje priemonėje buvo numatyta, kad kitą turtą nei „SPRON“ obligaciją, galima naudoti kaip užstatą ne tokiomis palankiomis sąlygomis. Šis Vyriausybės įsipareigojimas vėliau buvo formalizuotas 2010 m. rugsėjo 21 d. sutartyje dėl Vyriausybės obligacijų paskolos „Arion banki“ bankui, kuri naudotina kaip užstatas (44). Ši priemonė bus baigta taikyti 2014 m. gruodžio 31 d., ir ši data sutampa su „SPRON“ obligacijos terminu. Kiekvienas priemonės panaudojimas sudaro ne mažiau kaip vieną mlrd. ISK. Vyriausybės obligacijos turi būti naudojamos tik paskoloms užtikrinti už įkaitą iš Islandijos centrinio banko, siekiant, kad „Arion banki“ bankas įgytų likvidumą (45). |
| --- | --- |

(98)

2009 m. rugsėjo 3 d. rašte „Arion banki“ bankui Vyriausybė išplėtė „SPRON“ apsikeitimo sandorio sąlygas, kad jos būtų taikomos ne tik galimam „SPRON“ indėlių atsiėmimui, atlyginant bankui už indėlių perėmimą, bet ir likvidumui, kuris reikalingas, norint įvykdyti Finansų priežiūros institucijos sąlygas. Rašte Vyriausybė įsipareigojo suteikti iki 75 mlrd. ISK Vyriausybės obligacijomis, jei „Kaupþing“ nuspręstų pasinaudoti galimybe tapti didžiosios „Arion“ banko dalies savininku. Pakeistoje priemonėje buvo numatyta, kad kitą turtą nei „SPRON“ obligaciją, galima naudoti kaip užstatą ne tokiomis palankiomis sąlygomis. Šis Vyriausybės įsipareigojimas vėliau buvo formalizuotas 2010 m. rugsėjo 21 d. sutartyje dėl Vyriausybės obligacijų paskolos „Arion banki“ bankui, kuri naudotina kaip užstatas (44). Ši priemonė bus baigta taikyti 2014 m. gruodžio 31 d., ir ši data sutampa su „SPRON“ obligacijos terminu. Kiekvienas priemonės panaudojimas sudaro ne mažiau kaip vieną mlrd. ISK. Vyriausybės obligacijos turi būti naudojamos tik paskoloms užtikrinti už įkaitą iš Islandijos centrinio banko, siekiant, kad „Arion banki“ bankas įgytų likvidumą (45).

3.5.   Restruktūrizavimo planas

| (99) | Islandijos valdžios institucijos 2011 m. kovo 31 d. pateikė „Arion banki“ restruktūrizavimo planą ir to plano pakeitimą 2011 m. spalio 26 d. Atnaujintas restruktūrizavimo planas buvo pateiktas 2012 m. balandžio 30 d. kartu su 5 metų verslo planu ir 2012 m. balandžio mėn. Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso (ICAAP) ataskaita. Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaita buvo pateikta Finansų priežiūros institucijai 2012 m. balandžio mėn. |
| --- | --- |

(99)

Islandijos valdžios institucijos 2011 m. kovo 31 d. pateikė „Arion banki“ restruktūrizavimo planą ir to plano pakeitimą 2011 m. spalio 26 d. Atnaujintas restruktūrizavimo planas buvo pateiktas 2012 m. balandžio 30 d. kartu su 5 metų verslo planu ir 2012 m. balandžio mėn. Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso (ICAAP) ataskaita. Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaita buvo pateikta Finansų priežiūros institucijai 2012 m. balandžio mėn.

| (100) | Restruktūrizavimo plane sprendžiami esminiai gyvybingumo, naštos padalijimo ir konkurencijos iškraipymo apribojimo klausimai. Pagal restruktūrizavimo planą „Arion banki“ vykdo operacijas tik Islandijoje ir siekia pagrindinį dėmesį skirti tradicinėms universaliosioms banko paslaugoms. |
| --- | --- |

(100)

Restruktūrizavimo plane sprendžiami esminiai gyvybingumo, naštos padalijimo ir konkurencijos iškraipymo apribojimo klausimai. Pagal restruktūrizavimo planą „Arion banki“ vykdo operacijas tik Islandijoje ir siekia pagrindinį dėmesį skirti tradicinėms universaliosioms banko paslaugoms.

3.5.1.   Restruktūrizavimo plano aprašymas

| (101) | Islandijos valdžios institucijos ir bankas laikosi nuomonės, kad restruktūrizavus „Arion banki“ bus užtikrinta galimybė jam vėl tapti tvirtu, pakankamai lėšų turinčiu banku, kurio kapitalo pakankamumo rodikliai yra geri, ir jis galės toliau būti kredito teikėju realiajai ekonomikai. Remiantis restruktūrizavimo plane pateikta informacija ir atsakymais į Priežiūros institucijos klausimus, tam pasiekti reikia padaryti toliau nurodytus žingsnius:






  i) | Nustatyti ilgalaikės strategijos kryptį, mažinant operacijas ir ribojant pozicijos riziką. |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandijos valdžios institucijos ir bankas laikosi nuomonės, kad restruktūrizavus „Arion banki“ bus užtikrinta galimybė jam vėl tapti tvirtu, pakankamai lėšų turinčiu banku, kurio kapitalo pakankamumo rodikliai yra geri, ir jis galės toliau būti kredito teikėju realiajai ekonomikai. Remiantis restruktūrizavimo plane pateikta informacija ir atsakymais į Priežiūros institucijos klausimus, tam pasiekti reikia padaryti toliau nurodytus žingsnius:

i)

Nustatyti ilgalaikės strategijos kryptį, mažinant operacijas ir ribojant pozicijos riziką.

| ii) | Pasiekti ir išlaikyti stiprią kapitalo poziciją ir pakankamą pelningumą. |
| --- | --- |

ii)

Pasiekti ir išlaikyti stiprią kapitalo poziciją ir pakankamą pelningumą.

| iii) | Išlaikyti tvirtą likvidumo poziciją ir pagerinti finansavimo struktūrą. |
| --- | --- |

iii)

Išlaikyti tvirtą likvidumo poziciją ir pagerinti finansavimo struktūrą.

| iv) | Restruktūrizuoti paskolų namų ūkiams ir įmonėms portfelius. |
| --- | --- |

iv)

Restruktūrizuoti paskolų namų ūkiams ir įmonėms portfelius.

| v) | Apriboti užsienio valiutos nesubalansuotumą. |
| --- | --- |

v)

Apriboti užsienio valiutos nesubalansuotumą.

| vi) | Racionalizuoti filialų tinklą ir pasiekti išlaidų veiksmingumą. |
| --- | --- |

vi)

Racionalizuoti filialų tinklą ir pasiekti išlaidų veiksmingumą.

| (102) | Prieš išsamiau aprašant restruktūrizavimo planą, tinka trumpai išdėstyti banko požiūrį į klaidų, susijusių su „Kaupþing“ nesėkme, sprendimu vykdant „Arion banki“ restruktūrizavimą. Šiuo požiūriu pabrėžiama, kad nors „Arion banki“ veikla grindžiama „Kaupþing“ vidaus operacijomis ir turtu, vis dėlto jis yra naujas bankas, turintis kitus komercinius tikslus ir savininkus, direktorių valdybą ir kitokį, nei „Kaupþing“ valdymo būdą. Dabartiniai „Arion banki“ valdytojai iš tiesų yra pareiškę negalintys svarstyti, kokios buvo silpnosios „Kaupþing“ vietos arba žlugimo priežastys. Kita vertus, „Arion banki“ pirmiausia remiasi pirmiau aptarta Specialiosios tyrimų komisijos ataskaita, jei kalbama apie '„Kaupþing“ žlugimo priežastis. Antra, nurodoma, kad po „Kaupþing“ žlugimo buvo imtasi veiksmų, siekiant sustiprinti infrastruktūrą Finansų priežiūros institucijai atlikus rizikos valdymo ir valdymo įvertinimą. |
| --- | --- |

(102)

Prieš išsamiau aprašant restruktūrizavimo planą, tinka trumpai išdėstyti banko požiūrį į klaidų, susijusių su „Kaupþing“ nesėkme, sprendimu vykdant „Arion banki“ restruktūrizavimą. Šiuo požiūriu pabrėžiama, kad nors „Arion banki“ veikla grindžiama „Kaupþing“ vidaus operacijomis ir turtu, vis dėlto jis yra naujas bankas, turintis kitus komercinius tikslus ir savininkus, direktorių valdybą ir kitokį, nei „Kaupþing“ valdymo būdą. Dabartiniai „Arion banki“ valdytojai iš tiesų yra pareiškę negalintys svarstyti, kokios buvo silpnosios „Kaupþing“ vietos arba žlugimo priežastys. Kita vertus, „Arion banki“ pirmiausia remiasi pirmiau aptarta Specialiosios tyrimų komisijos ataskaita, jei kalbama apie '„Kaupþing“ žlugimo priežastis. Antra, nurodoma, kad po „Kaupþing“ žlugimo buvo imtasi veiksmų, siekiant sustiprinti infrastruktūrą Finansų priežiūros institucijai atlikus rizikos valdymo ir valdymo įvertinimą.

| (103) | Pasak „Arion banki“, du projektai yra ypač svarbūs veiksmų, kurių ėmėsi bankas, reaguodamas į pirmiau minėtą ataskaitą, atžvilgiu. Visų pirma, dėl didelės ir susijusios rizikos. Teigta, kad „Kaupþing“ laikėsi „legalistinio“ požiūrio į susijusios rizikos valdymą ir nedraudė skolinti susietoms ir susijusioms šalims viršijant teisės aktuose nustatytą 25 % rizikos kapitalo ribą. Šiame projekte „Arion banki“ išplėtė savo vartojamą susietų šalių apibrėžtį ir taiko šiuo požiūriu griežtesnį procesą, kuriame galutinį sprendimą priima „Arion banki“ rizikos valdytojai kilus ginčams. Didelė rizika griežtai kontroliuojama ir apie jas pranešama, kaip nustatyta kredito suteikimo procedūroje, specialusis pranešimas pateikiamas, jei suteikiamas kreditas keltų didelę riziką. Po krizės atlikti Islandijos teisės aktų dėl finansinių institucijų pakeitimai labai apribojo bankų skolinimo susijusioms šalims galimybes. Paskolos savininkams arba pagrindiniams darbuotojams dydis nebegali viršyti 1 % rizikos kapitalo ir ji gali būti suteikta tik turint kokybišką įkaitą. |
| --- | --- |

(103)

Pasak „Arion banki“, du projektai yra ypač svarbūs veiksmų, kurių ėmėsi bankas, reaguodamas į pirmiau minėtą ataskaitą, atžvilgiu. Visų pirma, dėl didelės ir susijusios rizikos. Teigta, kad „Kaupþing“ laikėsi „legalistinio“ požiūrio į susijusios rizikos valdymą ir nedraudė skolinti susietoms ir susijusioms šalims viršijant teisės aktuose nustatytą 25 % rizikos kapitalo ribą. Šiame projekte „Arion banki“ išplėtė savo vartojamą susietų šalių apibrėžtį ir taiko šiuo požiūriu griežtesnį procesą, kuriame galutinį sprendimą priima „Arion banki“ rizikos valdytojai kilus ginčams. Didelė rizika griežtai kontroliuojama ir apie jas pranešama, kaip nustatyta kredito suteikimo procedūroje, specialusis pranešimas pateikiamas, jei suteikiamas kreditas keltų didelę riziką. Po krizės atlikti Islandijos teisės aktų dėl finansinių institucijų pakeitimai labai apribojo bankų skolinimo susijusioms šalims galimybes. Paskolos savininkams arba pagrindiniams darbuotojams dydis nebegali viršyti 1 % rizikos kapitalo ir ji gali būti suteikta tik turint kokybišką įkaitą.

| (104) | Antra, kruopščiau nagrinėjama kryžminė nuosavybė ir netiesioginė rizika. Esą „Kaupþing“ skolindavo mainais už savo akcijas, o tai neabejotinai buvo rizikinga ir galėjo viršyti Islandijos įmonių įstatyme nustatytas ribas. Atlikus Islandijos teisės aktų pakeitimus, dabar negalima vykdyti jokio skolinimo manais už savo akcijas arba sudaryti sutartis, pagal kurias nuosavos akcijos yra pagrindinė rizika. |
| --- | --- |

(104)

Antra, kruopščiau nagrinėjama kryžminė nuosavybė ir netiesioginė rizika. Esą „Kaupþing“ skolindavo mainais už savo akcijas, o tai neabejotinai buvo rizikinga ir galėjo viršyti Islandijos įmonių įstatyme nustatytas ribas. Atlikus Islandijos teisės aktų pakeitimus, dabar negalima vykdyti jokio skolinimo manais už savo akcijas arba sudaryti sutartis, pagal kurias nuosavos akcijos yra pagrindinė rizika.

Restruktūrizavimo plano prielaidos

| (105) | Restruktūrizavimo planas parengtas patronuojančiajai bendrovei, kaip Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso dalis ir jame taip pat atsižvelgiama į patronuojamųjų įmonių poveikį. Jis pagrįstas įvairiomis bendrosiomis ir ekonominėmis prielaidomis ir sudaro ekonominį pamatą susiklosčius pagrindiniam ir nepalankiausių sąlygų scenarijams, kaip išdėstyta toliau. |
| --- | --- |

(105)

Restruktūrizavimo planas parengtas patronuojančiajai bendrovei, kaip Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso dalis ir jame taip pat atsižvelgiama į patronuojamųjų įmonių poveikį. Jis pagrįstas įvairiomis bendrosiomis ir ekonominėmis prielaidomis ir sudaro ekonominį pamatą susiklosčius pagrindiniam ir nepalankiausių sąlygų scenarijams, kaip išdėstyta toliau.

| (106) | Prielaidose numatyta, kas išdėstyta toliau:






  — | Banko veiklos aplinkoje vis dar gausu ekonominių, teisinių, politinių ir reguliavimo netikrumų, kurie labai veikia jo ilgalaikę prognozę. Dėl šių priežasčių banko veikloje nedaroma didelių pakeitimų. |
| --- | --- | --- |

(106)

Prielaidose numatyta, kas išdėstyta toliau:

—

Banko veiklos aplinkoje vis dar gausu ekonominių, teisinių, politinių ir reguliavimo netikrumų, kurie labai veikia jo ilgalaikę prognozę. Dėl šių priežasčių banko veikloje nedaroma didelių pakeitimų.

| — | Makroekonominės prielaidos pagrįstos prognoze, kurią parengė „Arion banki“ tyrimų skyrius, ir joje pateikiami šie pagrindiniai kintamieji rodikliai:

  3 lentelė


  „Arion banki“ tyrimų skyriaus pateiktos ekonominės prognozės









  Pokytis nuo praėjusių metų procentais | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BVP augimas | 3,0 | 3,9 | 3,5 |
| Nedarbas | 6,2 | 5,3 | 4,9 |
| Infliacija | 5,5 | 6,1 | 5,9 |
| REIBOR (46) | 4,9 | 5,8 | 5,6 |
| LIBOR | 0,5 | 0,5 | 0,5 |
| EURIBOR | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| Darbo užmokestis | 9,2 | 9,7 | 8,4 |
| Islandijos kronos kurso indeksas (ĮPI (47)) | 4,9 | 5,0 | 5,0 |

—

Makroekonominės prielaidos pagrįstos prognoze, kurią parengė „Arion banki“ tyrimų skyrius, ir joje pateikiami šie pagrindiniai kintamieji rodikliai:

3 lentelė

„Arion banki“ tyrimų skyriaus pateiktos ekonominės prognozės

Pokytis nuo praėjusių metų procentais

2012 m.

2013 m.

2014 m.

BVP augimas

3,0

3,9

3,5

Nedarbas

6,2

5,3

4,9

Infliacija

5,5

6,1

5,9

REIBOR (46)

4,9

5,8

5,6

LIBOR

0,5

0,5

0,5

EURIBOR

1,0

1,0

1,0

Darbo užmokestis

9,2

9,7

8,4

Islandijos kronos kurso indeksas (ĮPI (47))

4,9

5,0

5,0

| — | Bankas taip pat daro prielaidas, susijusias su, pavyzdžiui, jo rinkos pozicija, galimybėmis ir grėsmėmis, vidaus duomenimis ir rinkos plėtra, įskaitant svarbiausius įsitikinimus (48). |
| --- | --- |

—

Bankas taip pat daro prielaidas, susijusias su, pavyzdžiui, jo rinkos pozicija, galimybėmis ir grėsmėmis, vidaus duomenimis ir rinkos plėtra, įskaitant svarbiausius įsitikinimus (48).

| — | Tikimasi nuolatinio augimo, kurį daugiausia lemia vartojimas (49). |
| --- | --- |

—

Tikimasi nuolatinio augimo, kurį daugiausia lemia vartojimas (49).

| — | Vartojimą ir toliau skatins specialios priemonės (pensijų atsiėmimas ir paskolų užsienio valiuta perskaičiavimas, ir kt.). Be to, kylančios būsto kainos prisidės prie namų ūkio pajamų. Mažėjantis nedarbas taip pat padės skatinti vartojimą. |
| --- | --- |

—

Vartojimą ir toliau skatins specialios priemonės (pensijų atsiėmimas ir paskolų užsienio valiuta perskaičiavimas, ir kt.). Be to, kylančios būsto kainos prisidės prie namų ūkio pajamų. Mažėjantis nedarbas taip pat padės skatinti vartojimą.

| — | Finansų krizės metu nuo 2008 m. investicijų lygis, skaičiuojat BVP procentais, krito žemiau pastarųjų 50 metų žemiausios ribos, bet tikimasi, kad jis laipsniškai kils per likusį restruktūrizavimo laikotarpį. |
| --- | --- |

—

Finansų krizės metu nuo 2008 m. investicijų lygis, skaičiuojat BVP procentais, krito žemiau pastarųjų 50 metų žemiausios ribos, bet tikimasi, kad jis laipsniškai kils per likusį restruktūrizavimo laikotarpį.

| — | Kartu su numatomu investicinės veiklos didėjimu bankas tikisi, kad padidės naujų paskolų poreikis ir išaugs jo paskolų knyga per restruktūrizavimo laikotarpį. |
| --- | --- |

—

Kartu su numatomu investicinės veiklos didėjimu bankas tikisi, kad padidės naujų paskolų poreikis ir išaugs jo paskolų knyga per restruktūrizavimo laikotarpį.

| — | Importas augs daugiau nei eksportas, bet pasieks subalansuotą lygį prognozės laikotarpio pabaigoje. |
| --- | --- |

—

Importas augs daugiau nei eksportas, bet pasieks subalansuotą lygį prognozės laikotarpio pabaigoje.

| — | Infliacija ir palūkanų normos daro pagrindinę įtaką banko verslui ir restruktūrizavimo planui (50). Spėjama, kad infliacijos lygis per prognozuojamą laikotarpį išliks aukštas. |
| --- | --- |

—

Infliacija ir palūkanų normos daro pagrindinę įtaką banko verslui ir restruktūrizavimo planui (50). Spėjama, kad infliacijos lygis per prognozuojamą laikotarpį išliks aukštas.

| — | Visą prognozuojamą laikotarpį numatomas vidutiniškai 5 % kronos silpnėjimas. |
| --- | --- |

—

Visą prognozuojamą laikotarpį numatomas vidutiniškai 5 % kronos silpnėjimas.

| — | „Arion banki“ išreiškia abejones dėl strategijos, susijusios su kapitalo kontrolės priemonių panaikinimu, ir spėja, kad jos toliau bus taikomos per prognozuojamą laikotarpį (51). |
| --- | --- |

—

„Arion banki“ išreiškia abejones dėl strategijos, susijusios su kapitalo kontrolės priemonių panaikinimu, ir spėja, kad jos toliau bus taikomos per prognozuojamą laikotarpį (51).

i)   Ilgalaikės strategijos krypties nustatymas, operacijų mažinimas ir rizikos ribojimas

| (107) | Greitai transformavęsis iš Šiaurės Europos banko, kuris vykdė veiklą trylikoje šalių, į banką, kuris vykdo veiklą tik Islandijoje, „Arion banki“ susidūrė su daugybe iššūkių, vidinių ir išorinių, kuriuos reikėjo spręsti ir įveikti. Vienas iš jų – iš „Kaupþing“ banko „Arion banki“ bankui perduoto turto perkainojimas. Be to, reikėjo sumažinti banko infrastruktūrą, ir bankui teko prisitaikyti prie naujos ekonomikos tikrovės, kurioje atsidūrė daug įmonių, fizinių asmenų ir namų ūkių, turėdami labai sumenkusias galimybes tvarkyti savo skolą. |
| --- | --- |

(107)

Greitai transformavęsis iš Šiaurės Europos banko, kuris vykdė veiklą trylikoje šalių, į banką, kuris vykdo veiklą tik Islandijoje, „Arion banki“ susidūrė su daugybe iššūkių, vidinių ir išorinių, kuriuos reikėjo spręsti ir įveikti. Vienas iš jų – iš „Kaupþing“ banko „Arion banki“ bankui perduoto turto perkainojimas. Be to, reikėjo sumažinti banko infrastruktūrą, ir bankui teko prisitaikyti prie naujos ekonomikos tikrovės, kurioje atsidūrė daug įmonių, fizinių asmenų ir namų ūkių, turėdami labai sumenkusias galimybes tvarkyti savo skolą.

| (108) | Iš šios gausybės iššūkių daugelis, su kuriais susidūrė naujasis bankas, buvo tiesiogiai susiję su jo steigimo aplinkybėmis. Dėl vidaus turto ir įpareigojimų perkėlimo iš „Kaupþing“ turto „Arion banki“ bankui iškilo kai kurių nepalankių pozicijų rizikos. Tačiau sutelkęs bendras pastangas bankas pritaikė savo veiklą pagal naują ekonomikos tikrovę ir sėkmingai sumažino banko pozicijos riziką iki kontroliuojamo lygio. Daugiausia dėmesio skirta:






  — | Kritinės padėties paskolų skolos išieškojimui (52). |
| --- | --- | --- |

(108)

Iš šios gausybės iššūkių daugelis, su kuriais susidūrė naujasis bankas, buvo tiesiogiai susiję su jo steigimo aplinkybėmis. Dėl vidaus turto ir įpareigojimų perkėlimo iš „Kaupþing“ turto „Arion banki“ bankui iškilo kai kurių nepalankių pozicijų rizikos. Tačiau sutelkęs bendras pastangas bankas pritaikė savo veiklą pagal naują ekonomikos tikrovę ir sėkmingai sumažino banko pozicijos riziką iki kontroliuojamo lygio. Daugiausia dėmesio skirta:

—

Kritinės padėties paskolų skolos išieškojimui (52).

| — | Valiutos disbalansui (53). |
| --- | --- |

—

Valiutos disbalansui (53).

| — | Kredito santalkai apie didelius ir susietus klientus mažinti (54). |
| --- | --- |

—

Kredito santalkai apie didelius ir susietus klientus mažinti (54).

| — | Kapitalo lygiui kelti (55). |
| --- | --- |

—

Kapitalo lygiui kelti (55).

| — | Terminuotiesiems indėliams didinti ir alternatyviesiems finansavimo šaltiniams užtikrinti (56). |
| --- | --- |

—

Terminuotiesiems indėliams didinti ir alternatyviesiems finansavimo šaltiniams užtikrinti (56).

| — | Infliacijos rizikai dėl vartotojų kainų indekso (CPI) disbalanso mažinti (57). |
| --- | --- |

—

Infliacijos rizikai dėl vartotojų kainų indekso (CPI) disbalanso mažinti (57).

| (109) | Per 2010 m. buvo nustatyta banko ilgalaikės strategijos kryptis. Pasak „Arion banki“, jo klientų portfelis jau leidžia bankui tikėtis pasiekti tikslą tapti ryšių banku, taip pat manoma, kad šį bankininkystės modelį galima visiškai įgyvendinti. |
| --- | --- |

(109)

Per 2010 m. buvo nustatyta banko ilgalaikės strategijos kryptis. Pasak „Arion banki“, jo klientų portfelis jau leidžia bankui tikėtis pasiekti tikslą tapti ryšių banku, taip pat manoma, kad šį bankininkystės modelį galima visiškai įgyvendinti.

| (110) | Banko organizavimo struktūra nuo jo įkūrimo buvo supaprastinta (58) ir buvo įdiegti bendrojo valdymo standartai, užtikrinantys atvirumą ir skaidrumą bei didesnę atskaitomybę. Paramą teikiančių skyrių, ypač rizikos valdymo skyriaus, vaidmuo ir funkcijos buvo padidintos. Skyrius yra nepriklausomas ir centralizuotas, jis teikia ataskaitas tiesiogiai generaliniam direktoriui. Generalinio direktoriaus ir direktorių valdybos pareiga yra nustatyti ir suformuoti banko veiklos rizikos galimybes. Rizikos galimybės pasireiškia pozicijos ribomis ir tikslais, kuriuos prižiūri rizikos valdymo skyrius, pranešantis apie stebėsenos rezultatus generaliniam direktoriui ir direktorių valdybai. |
| --- | --- |

(110)

Banko organizavimo struktūra nuo jo įkūrimo buvo supaprastinta (58) ir buvo įdiegti bendrojo valdymo standartai, užtikrinantys atvirumą ir skaidrumą bei didesnę atskaitomybę. Paramą teikiančių skyrių, ypač rizikos valdymo skyriaus, vaidmuo ir funkcijos buvo padidintos. Skyrius yra nepriklausomas ir centralizuotas, jis teikia ataskaitas tiesiogiai generaliniam direktoriui. Generalinio direktoriaus ir direktorių valdybos pareiga yra nustatyti ir suformuoti banko veiklos rizikos galimybes. Rizikos galimybės pasireiškia pozicijos ribomis ir tikslais, kuriuos prižiūri rizikos valdymo skyrius, pranešantis apie stebėsenos rezultatus generaliniam direktoriui ir direktorių valdybai.

| (111) | Finansų priežiūros institucija parinko „Arion banki“, kad jis perimtų visus Reikjaviko taupomojo banko („SPRON“) indėlių įsipareigojimus. 2009 m. balandžio mėn. bankas įsigijo regioninį Myrasyslos taupomąjį banką („SPM“), įskaitant visą jo turtą ir tam tikrus įsipareigojimus, pavyzdžiui, indėlius (59). Šie veiksmai atvedė į banką 22 000 naujų klientų nepraplėsdami jau esamo jo filialų tinklo. |
| --- | --- |

(111)

Finansų priežiūros institucija parinko „Arion banki“, kad jis perimtų visus Reikjaviko taupomojo banko („SPRON“) indėlių įsipareigojimus. 2009 m. balandžio mėn. bankas įsigijo regioninį Myrasyslos taupomąjį banką („SPM“), įskaitant visą jo turtą ir tam tikrus įsipareigojimus, pavyzdžiui, indėlius (59). Šie veiksmai atvedė į banką 22 000 naujų klientų nepraplėsdami jau esamo jo filialų tinklo.

| (112) | 2011 m. gruodžio 22 d.„Arion banki“ įsigijo buvusį „Kaupþing“ hipotekos institucinių investuotojų fondą („KMIIF“) (dabar – „Arion banki“ hipotekos institucinių investuotojų fondas, „AMIIF“) (60). |
| --- | --- |

(112)

2011 m. gruodžio 22 d.„Arion banki“ įsigijo buvusį „Kaupþing“ hipotekos institucinių investuotojų fondą („KMIIF“) (dabar – „Arion banki“ hipotekos institucinių investuotojų fondas, „AMIIF“) (60).

| (113) | 2012 m. vertybinių popierių saugotojas „Verdis“, kuris yra bankui visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė, bus sujungtas su banku. [...]. |
| --- | --- |

(113)

2012 m. vertybinių popierių saugotojas „Verdis“, kuris yra bankui visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė, bus sujungtas su banku. [...].

ii)   Stiprios kapitalo pozicijos ir pakankamo pelningumo pasiekimas ir išlaikymas

| (114) | Kaip matyti 4 lentelėje, „Arion banki“ nuo įsteigimo dirbo pelningai, kapitalo grąža (ROE) sudarė 10,5–16,7 %.

  4 lentelė


  2009–2011 m. finansinė apžvalga ir 2012–2014 m. prognozė


  (Šie duomenys yra patronuojančiosios bendrovės. Patronuojamųjų įmonių poveikis skaičiuojamas pagal kitas pajamas. Sumos nurodytos mln. ISK) | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios palūkanų pajamos | 14 258 | 24 440 | 25 480 | [...] | [...] | [...] |
| Paskolų įvertinimo pokyčiai | 9 642 | 29 722 | 20 037 | [...] | [...] | [...] |
| Komisinės pajamos | 3 914 | 3 379 | 4 454 | [...] | [...] | [...] |
| Grynosios finansinės pajamos | 13 460 | – 5 681 | 1 223 | [...] | [...] | [...] |
| Kitos pajamos | 1 713 | 1 047 | 4 364 | [...] | [...] | [...] |
| Visos pajamos | 42 988 | 52 908 | 55 559 | [...] | [...] | [...] |
| Veiklos išlaidos | – 13 133 | – 14 226 | – 15 791 | [...] | [...] | [...] |
| Vertės sumažėjimas | – 14 470 | – 23 067 | – 26 582 | [...] | [...] | [...] |
| Grynosios pajamos neatskaičius mokesčių | 15 384 | 15 614 | 13 186 | [...] | [...] | [...] |
| Mokesčiai ir banko mokestis | – 2 414 | – 2 897 | – 2 692 | [...] | [...] | [...] |
| Grynosios pajamos | 12 971 | 12 717 | 10 494 | [...] | [...] | [...] |
| Kapitalo grąža (ROE) | 16,7 % | 13,4 % | 10,5 % | [10–20] % | [5–15] % | [5–15] % |
| Grynoji palūkanų marža | ... | ... | 3,6 % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Išlaidų ir pajamų santykis | ... | ... | 44,8 % | [...] % | [...] % | [...] % |

(114)

Kaip matyti 4 lentelėje, „Arion banki“ nuo įsteigimo dirbo pelningai, kapitalo grąža (ROE) sudarė 10,5–16,7 %.

4 lentelė

2009–2011 m. finansinė apžvalga ir 2012–2014 m. prognozė

(Šie duomenys yra patronuojančiosios bendrovės. Patronuojamųjų įmonių poveikis skaičiuojamas pagal kitas pajamas. Sumos nurodytos mln. ISK)

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

Grynosios palūkanų pajamos

14 258

24 440

25 480

[...]

[...]

[...]

Paskolų įvertinimo pokyčiai

9 642

29 722

20 037

[...]

[...]

[...]

Komisinės pajamos

3 914

3 379

4 454

[...]

[...]

[...]

Grynosios finansinės pajamos

13 460

– 5 681

1 223

[...]

[...]

[...]

Kitos pajamos

1 713

1 047

4 364

[...]

[...]

[...]

Visos pajamos

42 988

52 908

55 559

[...]

[...]

[...]

Veiklos išlaidos

– 13 133

– 14 226

– 15 791

[...]

[...]

[...]

Vertės sumažėjimas

– 14 470

– 23 067

– 26 582

[...]

[...]

[...]

Grynosios pajamos neatskaičius mokesčių

15 384

15 614

13 186

[...]

[...]

[...]

Mokesčiai ir banko mokestis

– 2 414

– 2 897

– 2 692

[...]

[...]

[...]

Grynosios pajamos

12 971

12 717

10 494

[...]

[...]

[...]

Kapitalo grąža (ROE)

16,7 %

13,4 %

10,5 %

[10–20] %

[5–15] %

[5–15] %

Grynoji palūkanų marža

...

...

3,6 %

[...] %

[...] %

[...] %

Išlaidų ir pajamų santykis

...

...

44,8 %

[...] %

[...] %

[...] %

| (115) | Per 2009–2011 m. nebūdingi straipsniai darė didelį poveikį pelno ir nuostolių ataskaitai, ypač susiję su paskolų įvertinimo pokyčiais. Islandijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie visas iš senojo banko gautas paskolas ir diskontus (61). Visa perduotų paskolų vardinė vertė buvo 1 230 mlrd. ISK, o apskaitinė vertė – 459 mlrd. ISK. Visas diskontas siekė maždaug 771 mlrd. ISK. Esant leistinoms sąlygoms, paskolos buvo perkainotos ir dėl to keitėsi paskolų įvertinimas, kaip nurodyta 4 lentelėje (62). Tačiau likusį restruktūrizacijos laikotarpį prognozuojami nedideli paskolų vertinimo pokyčiai. Banko pelningumas nebepriklausys nuo šio nebūdingo straipsnio. |
| --- | --- |

(115)

Per 2009–2011 m. nebūdingi straipsniai darė didelį poveikį pelno ir nuostolių ataskaitai, ypač susiję su paskolų įvertinimo pokyčiais. Islandijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie visas iš senojo banko gautas paskolas ir diskontus (61). Visa perduotų paskolų vardinė vertė buvo 1 230 mlrd. ISK, o apskaitinė vertė – 459 mlrd. ISK. Visas diskontas siekė maždaug 771 mlrd. ISK. Esant leistinoms sąlygoms, paskolos buvo perkainotos ir dėl to keitėsi paskolų įvertinimas, kaip nurodyta 4 lentelėje (62). Tačiau likusį restruktūrizacijos laikotarpį prognozuojami nedideli paskolų vertinimo pokyčiai. Banko pelningumas nebepriklausys nuo šio nebūdingo straipsnio.

| (116) | Kapitalo reikalavimas, kurį nustatė Finansų priežiūros institucija kaip sąlygą norint gauti veiklos licenciją, „Arion banki“ atžvilgiu buvo 12 % pirmojo lygio kapitalui ir 16 % visam kapitalui (kapitalo pakankamumo rodiklis). Banko kapitalo politika – išsaugoti stiprią kapitalo bazę, siekiant remti verslo plėtrą ir vykdyti reguliuojamojo kapitalo reikalavimus net patiriant sunkumus. Ilgalaikis banko kapitalo planavimas šiuo metu grindžiamas mažiausiu [...] % kriterijumi pirmojo lygio kapitalo atžvilgiu ir [...] % viso kapitalo pakankamumo rodikliu. Banko kapitalo pozicija laipsniškai stiprėjo 2009–2011 m. ir viršijo Finansų priežiūros institucijos reikalavimus ir banko vidaus tikslus. 2011 m. pabaigoje banko kapitalo pakankamumo rodiklis buvo 20,5 %, o pirmojo lygio kapitalo rodiklis – 15,7 %.

  5 lentelė


  Kapitalo rodikliai 2009–2011 m. pabaigoje ir 2012–2014 m. prognozė


  (Šie duomenys yra patronuojančiosios bendrovės. Patronuojamųjų įmonių poveikis skaičiuojamas pagal kitas pajamas. Sumos nurodytos mln. ISK) | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pirmojo lygio kapitalas | 88 302 | 98 715 | 106 459 | [...] | [...] | [...] |
| Antrojo lygio kapitalas | 29 543 | 26 257 | 32 105 | [...] | [...] | [...] |
| Visas kapitalas | 117 845 | 124 972 | 138 564 | [...] | [...] | [...] |
| Pagal riziką įvertintas turtas | 685 702 | 678 563 | 675 998 | [...] | [...] | [...] |
| Pirmojo lygio kapitalo rodiklis | 12,9 % | 14,5 % | 15,7 % | [15–20] % | [15–20] % | [15–20] % |
| Kapitalo pakankamumo rodiklis | 17,2 % | 18,4 % | 20,5 % | [20–25] % | [20–25] % | [20–25] % |

(116)

Kapitalo reikalavimas, kurį nustatė Finansų priežiūros institucija kaip sąlygą norint gauti veiklos licenciją, „Arion banki“ atžvilgiu buvo 12 % pirmojo lygio kapitalui ir 16 % visam kapitalui (kapitalo pakankamumo rodiklis). Banko kapitalo politika – išsaugoti stiprią kapitalo bazę, siekiant remti verslo plėtrą ir vykdyti reguliuojamojo kapitalo reikalavimus net patiriant sunkumus. Ilgalaikis banko kapitalo planavimas šiuo metu grindžiamas mažiausiu [...] % kriterijumi pirmojo lygio kapitalo atžvilgiu ir [...] % viso kapitalo pakankamumo rodikliu. Banko kapitalo pozicija laipsniškai stiprėjo 2009–2011 m. ir viršijo Finansų priežiūros institucijos reikalavimus ir banko vidaus tikslus. 2011 m. pabaigoje banko kapitalo pakankamumo rodiklis buvo 20,5 %, o pirmojo lygio kapitalo rodiklis – 15,7 %.

5 lentelė

Kapitalo rodikliai 2009–2011 m. pabaigoje ir 2012–2014 m. prognozė

(Šie duomenys yra patronuojančiosios bendrovės. Patronuojamųjų įmonių poveikis skaičiuojamas pagal kitas pajamas. Sumos nurodytos mln. ISK)

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

Pirmojo lygio kapitalas

88 302

98 715

106 459

[...]

[...]

[...]

Antrojo lygio kapitalas

29 543

26 257

32 105

[...]

[...]

[...]

Visas kapitalas

117 845

124 972

138 564

[...]

[...]

[...]

Pagal riziką įvertintas turtas

685 702

678 563

675 998

[...]

[...]

[...]

Pirmojo lygio kapitalo rodiklis

12,9 %

14,5 %

15,7 %

[15–20] %

[15–20] %

[15–20] %

Kapitalo pakankamumo rodiklis

17,2 %

18,4 %

20,5 %

[20–25] %

[20–25] %

[20–25] %

| (117) | Pagal 2012 m. balandžio mėn. Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitą, banko įvertinimu, reikia [...] mlrd. ISK kapitalo pozicijos rizikai padengti. Bankas turi [...] mlrd. ISK kapitalo bazę, taigi turi [...] mlrd. ISK kapitalo atsargų. Remiantis dabartine pagal riziką įvertinta suma, tai sudaro [...] % kapitalo pakankamumo rodiklį. |
| --- | --- |

(117)

Pagal 2012 m. balandžio mėn. Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitą, banko įvertinimu, reikia [...] mlrd. ISK kapitalo pozicijos rizikai padengti. Bankas turi [...] mlrd. ISK kapitalo bazę, taigi turi [...] mlrd. ISK kapitalo atsargų. Remiantis dabartine pagal riziką įvertinta suma, tai sudaro [...] % kapitalo pakankamumo rodiklį.

| (118) | „Arion banki“ laikėsi politikos nemokėti dividendų iki 2013 m. Ši politika bus pakeista tik bendradarbiaujant su Finansų priežiūros institucija ir tik tuo atveju, jei „Arion banki“ ir Finansų priežiūros institucija kartu nuspręs, kad yra pasiektas tvarus Islandijos ekonomikos atsigavimas. |
| --- | --- |

(118)

„Arion banki“ laikėsi politikos nemokėti dividendų iki 2013 m. Ši politika bus pakeista tik bendradarbiaujant su Finansų priežiūros institucija ir tik tuo atveju, jei „Arion banki“ ir Finansų priežiūros institucija kartu nuspręs, kad yra pasiektas tvarus Islandijos ekonomikos atsigavimas.

iii)   Tvirtos likvidumo pozicijos išlaikymas ir finansavimo struktūros pagerinimas

| (119) | Dėl likvidumo Finansų priežiūros institucija reikalauja, kad bankas būtinai turėtų užtikrinto likvidumo rezervų, kuriuos sudarytų ne mažiau kaip 20 % indėlių, ir grynųjų pinigų rezervų, kuriuos sudarytų 5 % pagal pareikalavimą išmokamų indėlių. Be to, Islandijos centrinis bankas nustato kredito įstaigų likvidumo (63) taisykles, pagal kurias kredito įstaigų likvidus turtas ir atsakomybės klasifikuojamos atsižvelgiant į tipą ir terminą, bei pagal riziką priskirtus svorius. Kredito įmonės privalo turėti likvidaus turto, viršijančio jo įsipareigojimus per vieno mėnesio laikotarpį ir po vieno mėnesio, ir iki trijų mėnesių. Taisyklėse taip pat numatytas tam tikrų nepalankiausių sąlygų bandymas, pagal kurį taikomas diskontas įvairiems nuosavybės straipsniams, bet, viena vertus, laikant, kad visi įsipareigojimai privalo būti išmokėti suėjus terminui, kita vertus, kad kitų įsipareigojimų, kaip antai indėlių, dalys privalo būti išmokėtos gavus skubų įspėjimą arba visai negavus įspėjimo. |
| --- | --- |

(119)

Dėl likvidumo Finansų priežiūros institucija reikalauja, kad bankas būtinai turėtų užtikrinto likvidumo rezervų, kuriuos sudarytų ne mažiau kaip 20 % indėlių, ir grynųjų pinigų rezervų, kuriuos sudarytų 5 % pagal pareikalavimą išmokamų indėlių. Be to, Islandijos centrinis bankas nustato kredito įstaigų likvidumo (63) taisykles, pagal kurias kredito įstaigų likvidus turtas ir atsakomybės klasifikuojamos atsižvelgiant į tipą ir terminą, bei pagal riziką priskirtus svorius. Kredito įmonės privalo turėti likvidaus turto, viršijančio jo įsipareigojimus per vieno mėnesio laikotarpį ir po vieno mėnesio, ir iki trijų mėnesių. Taisyklėse taip pat numatytas tam tikrų nepalankiausių sąlygų bandymas, pagal kurį taikomas diskontas įvairiems nuosavybės straipsniams, bet, viena vertus, laikant, kad visi įsipareigojimai privalo būti išmokėti suėjus terminui, kita vertus, kad kitų įsipareigojimų, kaip antai indėlių, dalys privalo būti išmokėtos gavus skubų įspėjimą arba visai negavus įspėjimo.

| (120) | Banko likvidumo rodikliai per 2011–2012 m. išdėstyti toliau pateiktoje pastraipoje. Matyti, kad bankas išlaikė tvirtą likvidumo poziciją ir viršijo Finansų priežiūros institucijos nustatytus padengimo grynaisiais pinigais rodiklio reikalavimus bei platesnį reikalavimą turėti užtikrintą likvidumą. Pagal 2012–2014 m. banko planus jis išlaikys [...]–[...] % padengimo grynaisiais pinigais rodiklį ir [...]–[...] % likvidumo rodiklį. Bankas taip pat laikėsi Islandijos centrinio banko likvidumo taisyklių, o jo likvidumo rodikliai (ilgiau kaip 1 ir iki 3 mėnesių) 2009–2011 m. pabaigoje buvo 1,5–2,1 ribose.

  1 schema


  „Arion banki“ likvidumo rodikliai 2011–2012 m.

  [
  „Arion banki“ likvidumo rodiklių pagal Finansų priežiūros institucijos taisykles diagrama


  Vertės neatskleidžiamos dėl profesinės paslapties] |
| --- | --- |

(120)

Banko likvidumo rodikliai per 2011–2012 m. išdėstyti toliau pateiktoje pastraipoje. Matyti, kad bankas išlaikė tvirtą likvidumo poziciją ir viršijo Finansų priežiūros institucijos nustatytus padengimo grynaisiais pinigais rodiklio reikalavimus bei platesnį reikalavimą turėti užtikrintą likvidumą. Pagal 2012–2014 m. banko planus jis išlaikys [...]–[...] % padengimo grynaisiais pinigais rodiklį ir [...]–[...] % likvidumo rodiklį. Bankas taip pat laikėsi Islandijos centrinio banko likvidumo taisyklių, o jo likvidumo rodikliai (ilgiau kaip 1 ir iki 3 mėnesių) 2009–2011 m. pabaigoje buvo 1,5–2,1 ribose.

1 schema

„Arion banki“ likvidumo rodikliai 2011–2012 m.

[
  „Arion banki“ likvidumo rodiklių pagal Finansų priežiūros institucijos taisykles diagrama

Vertės neatskleidžiamos dėl profesinės paslapties]

| (121) | Nors Bazelio III susitarimo likvidumo reikalavimai dar nėra privalomi, „Arion banki“ pradėjo savanorišką likvidumo padengimo rodiklio (LCR) stebėseną (64) pagal šias taisykles, o 2011 m. pabaigoje jo likvidumo padengimo rodiklis buvo [...] %. |
| --- | --- |

(121)

Nors Bazelio III susitarimo likvidumo reikalavimai dar nėra privalomi, „Arion banki“ pradėjo savanorišką likvidumo padengimo rodiklio (LCR) stebėseną (64) pagal šias taisykles, o 2011 m. pabaigoje jo likvidumo padengimo rodiklis buvo [...] %.

| (122) | Didelę „Arion banki“ finansavimo dalį sudaro indėliai, tačiau imtasi žingsnių išskirstyti finansavimą ir išleisti padengtas obligacijas. 2011 m. lapkričio mėn. Finansų priežiūros institucija suteikė „Arion banki“ bankui licenciją išleisti pagal įstatymą padengtas obligacijas. 2012 m. vasario mėn. 1 mlrd. EUR padengtų obligacijų programa buvo baigta. Lėšos bus panaudotos finansuoti „Arion banki“ paskolas nekilnojamajam turtui įsigyti. Primintina, kad 2011 m. pabaigoje „Arion banki“ nupirko „KMIIF“ hipotekos fondą ir perėmė didelę 127 mlrd. ISK sumą padengtomis obligacijomis ir tęsė veiklą kaip padengtų obligacijų išleidėjas. Bankas mano, kad padengtųjų obligacijų išleidimas vidaus rinkose patenkins banko refinansavimo poreikius ir naujų paskolų finansavimą 2012–2016 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

(122)

Didelę „Arion banki“ finansavimo dalį sudaro indėliai, tačiau imtasi žingsnių išskirstyti finansavimą ir išleisti padengtas obligacijas. 2011 m. lapkričio mėn. Finansų priežiūros institucija suteikė „Arion banki“ bankui licenciją išleisti pagal įstatymą padengtas obligacijas. 2012 m. vasario mėn. 1 mlrd. EUR padengtų obligacijų programa buvo baigta. Lėšos bus panaudotos finansuoti „Arion banki“ paskolas nekilnojamajam turtui įsigyti. Primintina, kad 2011 m. pabaigoje „Arion banki“ nupirko „KMIIF“ hipotekos fondą ir perėmė didelę 127 mlrd. ISK sumą padengtomis obligacijomis ir tęsė veiklą kaip padengtų obligacijų išleidėjas. Bankas mano, kad padengtųjų obligacijų išleidimas vidaus rinkose patenkins banko refinansavimo poreikius ir naujų paskolų finansavimą 2012–2016 m. laikotarpiu.

iv)   Namų ūkių ir įmonių paskolų portfelių restruktūrizavimas

| (123) | Viena svarbiausių užduočių, kurios teko Islandijos finansų sektoriui, buvo namų ūkių ir įmonių skolų restruktūrizavimas. Tai sudėtinga ir jautri problema, apimanti keletą finansinių, ekonominių ir etinių klausimų. |
| --- | --- |

(123)

Viena svarbiausių užduočių, kurios teko Islandijos finansų sektoriui, buvo namų ūkių ir įmonių skolų restruktūrizavimas. Tai sudėtinga ir jautri problema, apimanti keletą finansinių, ekonominių ir etinių klausimų.

| (124) | Kaip nurodyta „Arion banki“ nuomonėje, paskolų knygos restruktūrizavimas buvo didžiausias banko prioritetas, ir bankas laikosi nuomonės, kad ši veikla yra viena svarbiausių sprendžiant įmonių ir namų ūkių skolų klausimus ir šiuo pažiūriu padaryta didelė pažanga. 2009 m. banke buvo įsteigtas Įmonių skolų išieškojimo padalinys, o banko perimtam turtui valdyti buvo įsteigtos turto valdymo įmonės. Bankas įvedė virtinę individualizuotų sprendimų, skirtų padėti namų ūkiams ir individualiems skolininkams susitvarkyti su skolomis. |
| --- | --- |

(124)

Kaip nurodyta „Arion banki“ nuomonėje, paskolų knygos restruktūrizavimas buvo didžiausias banko prioritetas, ir bankas laikosi nuomonės, kad ši veikla yra viena svarbiausių sprendžiant įmonių ir namų ūkių skolų klausimus ir šiuo pažiūriu padaryta didelė pažanga. 2009 m. banke buvo įsteigtas Įmonių skolų išieškojimo padalinys, o banko perimtam turtui valdyti buvo įsteigtos turto valdymo įmonės. Bankas įvedė virtinę individualizuotų sprendimų, skirtų padėti namų ūkiams ir individualiems skolininkams susitvarkyti su skolomis.

| (125) | Verslo klientai, kurie negalėjo įvykdyti įsipareigojimų, buvo įtraukti į banko skolos išieškojimo procesą. Siekiama susijusias įmones paversti mokiomis įmonėmis, turinčiomis sveiką balansą ir taip suteikti joms galimybę imtis būsimo verslo ir prisidėti prie ekonomikos plėtros. 2011 m. pabaigoje 986 įmonės įsitraukė į banko įmonių skolos išieškojimo programas, kurios buvo įvykdytos 871 atveju. Bankas tikisi, kad didžioji dalis įmonių skolų restruktūrizavimo darbų bus baigta iki 2012 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(125)

Verslo klientai, kurie negalėjo įvykdyti įsipareigojimų, buvo įtraukti į banko skolos išieškojimo procesą. Siekiama susijusias įmones paversti mokiomis įmonėmis, turinčiomis sveiką balansą ir taip suteikti joms galimybę imtis būsimo verslo ir prisidėti prie ekonomikos plėtros. 2011 m. pabaigoje 986 įmonės įsitraukė į banko įmonių skolos išieškojimo programas, kurios buvo įvykdytos 871 atveju. Bankas tikisi, kad didžioji dalis įmonių skolų restruktūrizavimo darbų bus baigta iki 2012 m. pabaigos.

| (126) | Restruktūrizuojant namų ūkių skolą, daugiau kaip 14 000 asmeninių klientų pasinaudojo banko skolos sprendimo paketais, įskaitant specialią skolos mažinimo programą. 2010 m. pabaigoje bankas taip pat įsteigė specialią patariamąją skolos klausimų paslaugą asmeniniams klientams. Banko nuomone, šis sprendimas buvo svarbus, turint omenyje didelį sudėtingų spręstinų skolos išieškojimo atvejų skaičių. Bankas siekia užbaigti namų ūkių skolos restruktūrizavimą 2012 m. |
| --- | --- |

(126)

Restruktūrizuojant namų ūkių skolą, daugiau kaip 14 000 asmeninių klientų pasinaudojo banko skolos sprendimo paketais, įskaitant specialią skolos mažinimo programą. 2010 m. pabaigoje bankas taip pat įsteigė specialią patariamąją skolos klausimų paslaugą asmeniniams klientams. Banko nuomone, šis sprendimas buvo svarbus, turint omenyje didelį sudėtingų spręstinų skolos išieškojimo atvejų skaičių. Bankas siekia užbaigti namų ūkių skolos restruktūrizavimą 2012 m.

| (127) | Skolos išieškojimo programomis siekta pagerinti turto kokybę. neveiksnių paskolų dalis sumažėjo nuo 37 % 2010 m. pabaigoje iki 13 % 2011 m. pabaigoje. 2011 m. pabaigoje 56 % paskolų, įrašytų paskolų knygoje, buvo priskiriamos veiksnioms, 18 % buvo „stebimos“, 13 % – žemiau veiksnumo ribos ir 13 % – neveiksnios. |
| --- | --- |

(127)

Skolos išieškojimo programomis siekta pagerinti turto kokybę. neveiksnių paskolų dalis sumažėjo nuo 37 % 2010 m. pabaigoje iki 13 % 2011 m. pabaigoje. 2011 m. pabaigoje 56 % paskolų, įrašytų paskolų knygoje, buvo priskiriamos veiksnioms, 18 % buvo „stebimos“, 13 % – žemiau veiksnumo ribos ir 13 % – neveiksnios.

v)   Užsienio valiutos nesubalansuotumo ribojimo priemonės

| (128) | Paskolos užsienio valiuta (UV) paskolų portfelyje dalijamos į UV/UV paskolas ir UV/ISK paskolas. UV/UV paskolos yra paskolos, kai klientai generuoja UV pajamas, o UV/ISK paskolos yra užsienio valiuta suteiktos paskolos, kai klientai generuoja ISK pajamas. Banko užsienio valiutos nesubalansuotumas daugiausia atsirado dėl UV/ISK dalies. Per 2010–2011 m. bankas padarė užsienio valiutos nesubalansuotumo sumažinimo pažangą. Nesubalansuotumas toliau mažės 2012 m. atliekant fiziniams asmenims suteiktų paskolų užsienio valiuta išraiškos pakeitimą į ISK, taip pat imantis veiksmų skatinti įmones, turinčias ribotas pajamas užsienio valiuta, pakeisti savo paskolų išraišką į ISK. Paskolos užsienio valiuta teisiškai dar nėra aiškios, bet bankas siekia sumažinti UV/ISK nesubalansuotumą, kad iki 2012 m. pabaigos nesubalansuotumas atitiktų Islandijos centrinio banko reikalavimus. |
| --- | --- |

(128)

Paskolos užsienio valiuta (UV) paskolų portfelyje dalijamos į UV/UV paskolas ir UV/ISK paskolas. UV/UV paskolos yra paskolos, kai klientai generuoja UV pajamas, o UV/ISK paskolos yra užsienio valiuta suteiktos paskolos, kai klientai generuoja ISK pajamas. Banko užsienio valiutos nesubalansuotumas daugiausia atsirado dėl UV/ISK dalies. Per 2010–2011 m. bankas padarė užsienio valiutos nesubalansuotumo sumažinimo pažangą. Nesubalansuotumas toliau mažės 2012 m. atliekant fiziniams asmenims suteiktų paskolų užsienio valiuta išraiškos pakeitimą į ISK, taip pat imantis veiksmų skatinti įmones, turinčias ribotas pajamas užsienio valiuta, pakeisti savo paskolų išraišką į ISK. Paskolos užsienio valiuta teisiškai dar nėra aiškios, bet bankas siekia sumažinti UV/ISK nesubalansuotumą, kad iki 2012 m. pabaigos nesubalansuotumas atitiktų Islandijos centrinio banko reikalavimus.

vi)   Filialų tinklo racionalizavimas ir išlaidų veiksmingumo pasiekimas

| (129) | „Arion banki“ nuomone, Islandijos rinkoje yra „bankų perteklius“, palyginti su lygintinomis ekonomikomis. Bankai bus priversti mažinti sąnaudas, kad išliktų konkurencingi. „Arion banki“ daugiausia dėmesio skiria savo sąnaudų lygio kontrolei ir mano rodantis iniciatyvų požiūrį į labai reikalingą racionalizaciją finansų sektoriuje. |
| --- | --- |

(129)

„Arion banki“ nuomone, Islandijos rinkoje yra „bankų perteklius“, palyginti su lygintinomis ekonomikomis. Bankai bus priversti mažinti sąnaudas, kad išliktų konkurencingi. „Arion banki“ daugiausia dėmesio skiria savo sąnaudų lygio kontrolei ir mano rodantis iniciatyvų požiūrį į labai reikalingą racionalizaciją finansų sektoriuje.

| (130) | „Arion banki“ modernizavo verslą sumažinęs darbuotojų skaičių ir racionalizavęs filialų tinklą. 2011 m. kovo mėn. filialų tinklo racionalizavimas buvo baigtas sujungus tris filialus Reikjaviko teritorijoje į vieną. Iš viso uždaryta 15 filialų, o likęs 24 filialų tinklas, anot banko, ekonomiškai veiksmingas, bet išlaiko aukštą dėmesio lygį klientų poreikiams. Kalbant apie pirmiau minėtus pokyčius, bankas per 2011 m. sumažino savo darbo jėgą maždaug 10 %. Sąnaudų lygiai buvo griežtai kontroliuojami, o išlaidų ir pajamų santykis 2011 m. jau sumažėjo iki 45 % patronuojančiosios bendrovės lygio ir bus dar šiek tiek pagerintas 2012–2014 m. iki [...] %. |
| --- | --- |

(130)

„Arion banki“ modernizavo verslą sumažinęs darbuotojų skaičių ir racionalizavęs filialų tinklą. 2011 m. kovo mėn. filialų tinklo racionalizavimas buvo baigtas sujungus tris filialus Reikjaviko teritorijoje į vieną. Iš viso uždaryta 15 filialų, o likęs 24 filialų tinklas, anot banko, ekonomiškai veiksmingas, bet išlaiko aukštą dėmesio lygį klientų poreikiams. Kalbant apie pirmiau minėtus pokyčius, bankas per 2011 m. sumažino savo darbo jėgą maždaug 10 %. Sąnaudų lygiai buvo griežtai kontroliuojami, o išlaidų ir pajamų santykis 2011 m. jau sumažėjo iki 45 % patronuojančiosios bendrovės lygio ir bus dar šiek tiek pagerintas 2012–2014 m. iki [...] %.

3.5.2.   Gebėjimas pasiekti gyvybingumą susiklosčius pagrindiniam ir nepalankiausių sąlygų scenarijui

| (131) | Restruktūrizavimo plane, kuriame nurodyta Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaita, nepalankiausių sąlygų scenarijus buvo pateiktas „Arion banki“, tiriant banko galimybes pasiekti ilgalaikį gyvybingumą esant kitoms sąlygoms ir pozicijų rizikoms. |
| --- | --- |

(131)

Restruktūrizavimo plane, kuriame nurodyta Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaita, nepalankiausių sąlygų scenarijus buvo pateiktas „Arion banki“, tiriant banko galimybes pasiekti ilgalaikį gyvybingumą esant kitoms sąlygoms ir pozicijų rizikoms.

3.5.2.1.   Pagrindinis scenarijus

| (132) | Restruktūrizavimo planas, kaip pirmiau aprašyta, įskaitant prielaidas, kuriomis jis pagrįstas, sudaro pagrindinį scenarijų. |
| --- | --- |

(132)

Restruktūrizavimo planas, kaip pirmiau aprašyta, įskaitant prielaidas, kuriomis jis pagrįstas, sudaro pagrindinį scenarijų.

3.5.2.2.   Nepalankiausių sąlygų scenarijus

| (133) | Restruktūrizavimo plane numatytas nepalankių sąlygų scenarijus, pagal kurį pagrindinis scenarijus vykdomas pagal „užsitęsusios gilios recesijos“ prielaidas, kurios grindžiamos Finansų priežiūros institucijos rekomendacijomis. Nepalankiausių sąlygų bandymu siekiama ištirti, kaip banko uždarbis, kredito nuotoliai, kapitalo poreikiai, prieinamo kapitalo/kapitalo atsargų ir likvidumo pozicijos susiklostytų esant nepalankioms ekonomikos sąlygoms. Skirtumas tas, kad 2009 m. užsitęsusios gilios recesijos scenarijaus prielaidos dabar yra 2012 m. prielaidos ir t. t. Prielaidų santrauka pateikiama toliau 6 lentelėje.

  6 lentelė


  Pagrindinės prielaidos pagal užsitęsusios gilios recesijos scenarijų (65)










  (%) |
| --- | --- |
| | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| BVP augimas | – 16,0 | – 3,9 | – 2,8 |
| Nedarbo lygis | 10,6 | 16,6 | 16,9 |
| Infliacija | 9,7 | 0,1 | 0,3 |
| REIBOR | 10,0 | 7,0 | 8,0 |

(133)

Restruktūrizavimo plane numatytas nepalankių sąlygų scenarijus, pagal kurį pagrindinis scenarijus vykdomas pagal „užsitęsusios gilios recesijos“ prielaidas, kurios grindžiamos Finansų priežiūros institucijos rekomendacijomis. Nepalankiausių sąlygų bandymu siekiama ištirti, kaip banko uždarbis, kredito nuotoliai, kapitalo poreikiai, prieinamo kapitalo/kapitalo atsargų ir likvidumo pozicijos susiklostytų esant nepalankioms ekonomikos sąlygoms. Skirtumas tas, kad 2009 m. užsitęsusios gilios recesijos scenarijaus prielaidos dabar yra 2012 m. prielaidos ir t. t. Prielaidų santrauka pateikiama toliau 6 lentelėje.

6 lentelė

Pagrindinės prielaidos pagal užsitęsusios gilios recesijos scenarijų (65)

(%)

2012 m.

2013 m.

2014 m.

BVP augimas

– 16,0

– 3,9

– 2,8

Nedarbo lygis

10,6

16,6

16,9

Infliacija

9,7

0,1

0,3

REIBOR

10,0

7,0

8,0

| (134) | Nepalankiausių aplinkybių scenarijus parengtas remiantis netikėtinų, bet vis dėlto galimų pokyčių ekonominėje aplinkoje, kurioje veikia bankas, aplinkybėmis. Banko pelningumą neabejotinai neigiamai veikia sudėtingos užsitęsusios gilios recesijos scenarijaus sąlygos, nes jo kapitalo grąža labai sumažės (66). Vis dėlto bankas turės nedidelį pelną, o kadangi banko paskolų knyga ir pagal riziką įvertintas turtas trauksis tuo pačiu metu, kapitalo pozicijai nebus pakenkta (67). Banko likvidumo pozicija taip pat išliks gerokai aukštesnė, nei numatyta būtiniausiuose reikalavimuose. |
| --- | --- |

(134)

Nepalankiausių aplinkybių scenarijus parengtas remiantis netikėtinų, bet vis dėlto galimų pokyčių ekonominėje aplinkoje, kurioje veikia bankas, aplinkybėmis. Banko pelningumą neabejotinai neigiamai veikia sudėtingos užsitęsusios gilios recesijos scenarijaus sąlygos, nes jo kapitalo grąža labai sumažės (66). Vis dėlto bankas turės nedidelį pelną, o kadangi banko paskolų knyga ir pagal riziką įvertintas turtas trauksis tuo pačiu metu, kapitalo pozicijai nebus pakenkta (67). Banko likvidumo pozicija taip pat išliks gerokai aukštesnė, nei numatyta būtiniausiuose reikalavimuose.

| (135) | Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaita pagrįsta finansiniais 2011 m. gruodžio 31 d. duomenimis. Pagrindinė jos išvada ta, kad banko įvertinimu, reikia [...] mlrd. ISK banko pozicijos rizikai padengti, remiantis I ir II ramsčiais. 16 % pagal riziką įvertinto turto sudaro [...] mlrd. ISK. Bankas turi [...] mlrd. ISK kapitalo bazę, taigi turi [...] mlrd. ISK kapitalo atsargų. Įvertinant kapitalą atsižvelgiama į su nepalankiausiomis sąlygomis susijusius veiksnius, įskaitant poveikį banko paskolų knygai. Pagal Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitą, banko rizikos valdymo skyrius daugiausia dėmesio skiria banko patiriamai materialiai rizikai nustatyti, įvertinti ir išmatuoti. Šios rizikos skirstomos į keturias klases: kredito rizika (įskaitant koncentracijos riziką), rinkos rizika, veiklos rizika ir kitos rizikos (įskaitant likvidumo riziką, verslo riziką ir politinę bei teisinę riziką). 7 lentelėje pateikiami įvairūs rizikos veiksniai atsižvelgiant į kapitalo įvertinimą.

  7 lentelė


  Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso (VKPVP) rezultatai, susiję su kapitalo įvertinimu, sumos nurodytos ISK | VKPVP
  2011–12–31 |
| --- | --- | --- |
| Kapitalo poreikis (I ramstis) | [...] |
| Vardinė koncentracija | [...] |
| Sektoriaus koncentracija | [...] |
| Palūkanų normos rizika bankinėje knygoje | [...] |
| Užsienio valiutos kurso rizikos C, D, E klasė | [...] |
| Mokesčių institucijos | [...] |
| Vertinimo rizika – į sąrašus neįtrauktas turtas | [...] |
| Vertinimo rizika – paskolų knyga | [...] |
| II ramsčio kapitalo įvertinimas | [...] |
| Visas kapitalo pakankamumo įvertinimas (I+II ramsčiai) | [...] |
| 16 % pagal riziką įvertinto turto | [...] |
| Visa kapitalo bazė | [...] |
| Kapitalo atsargos | [...] |

(135)

Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaita pagrįsta finansiniais 2011 m. gruodžio 31 d. duomenimis. Pagrindinė jos išvada ta, kad banko įvertinimu, reikia [...] mlrd. ISK banko pozicijos rizikai padengti, remiantis I ir II ramsčiais. 16 % pagal riziką įvertinto turto sudaro [...] mlrd. ISK. Bankas turi [...] mlrd. ISK kapitalo bazę, taigi turi [...] mlrd. ISK kapitalo atsargų. Įvertinant kapitalą atsižvelgiama į su nepalankiausiomis sąlygomis susijusius veiksnius, įskaitant poveikį banko paskolų knygai. Pagal Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitą, banko rizikos valdymo skyrius daugiausia dėmesio skiria banko patiriamai materialiai rizikai nustatyti, įvertinti ir išmatuoti. Šios rizikos skirstomos į keturias klases: kredito rizika (įskaitant koncentracijos riziką), rinkos rizika, veiklos rizika ir kitos rizikos (įskaitant likvidumo riziką, verslo riziką ir politinę bei teisinę riziką). 7 lentelėje pateikiami įvairūs rizikos veiksniai atsižvelgiant į kapitalo įvertinimą.

7 lentelė

Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso (VKPVP) rezultatai, susiję su kapitalo įvertinimu, sumos nurodytos ISK

VKPVP

2011–12–31

Kapitalo poreikis (I ramstis)

[...]

Vardinė koncentracija

[...]

Sektoriaus koncentracija

[...]

Palūkanų normos rizika bankinėje knygoje

[...]

Užsienio valiutos kurso rizikos C, D, E klasė

[...]

Mokesčių institucijos

[...]

Vertinimo rizika – į sąrašus neįtrauktas turtas

[...]

Vertinimo rizika – paskolų knyga

[...]

II ramsčio kapitalo įvertinimas

[...]

Visas kapitalo pakankamumo įvertinimas (I+II ramsčiai)

[...]

16 % pagal riziką įvertinto turto

[...]

Visa kapitalo bazė

[...]

Kapitalo atsargos

[...]

| (136) | Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo ataskaitoje nurodoma, kad padaryta didelė pažanga siekiant apriboti didelį nesubalansuotumą tarp užsienio valiuta denominuotų paskolų klientams ir Islandijos valiuta denominuotų indėlių, tačiau dar reikia dirbti, norint 2012 m. panaikinti likusį disbalansą. 2011 m. pabaigoje nesubalansuotumas vis dar viršijo įstatymuose nustatytą ribą ir reikėjo gauti Islandijos centrinio banko leidimą netaikyti šios nuostatos. Banko valiutos nesubalansuotumo mažinimo strategija, viena vertus, yra sistemingas klientams, gaunantiems pajamas Islandijos kronomis, užsienio valiuta suteiktų paskolų išraiškos keitimas ISK, o kita vertus – valiutos nesubalansuotumo ribojimas per susitarimus su Islandijos centriniu banku ir per apsikeitimą valiutomis su Islandijos klientais. |
| --- | --- |

(136)

Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo ataskaitoje nurodoma, kad padaryta didelė pažanga siekiant apriboti didelį nesubalansuotumą tarp užsienio valiuta denominuotų paskolų klientams ir Islandijos valiuta denominuotų indėlių, tačiau dar reikia dirbti, norint 2012 m. panaikinti likusį disbalansą. 2011 m. pabaigoje nesubalansuotumas vis dar viršijo įstatymuose nustatytą ribą ir reikėjo gauti Islandijos centrinio banko leidimą netaikyti šios nuostatos. Banko valiutos nesubalansuotumo mažinimo strategija, viena vertus, yra sistemingas klientams, gaunantiems pajamas Islandijos kronomis, užsienio valiuta suteiktų paskolų išraiškos keitimas ISK, o kita vertus – valiutos nesubalansuotumo ribojimas per susitarimus su Islandijos centriniu banku ir per apsikeitimą valiutomis su Islandijos klientais.

| (137) | Likvidumo rizika yra vienas svarbiausių banko rizikos veiksnių. Taip yra dėl to, kad paskolų terminas viršija indėlių terminą. Banko strategija siekiama atidžiai stebėti jo likvidumo poziciją ir pratęsti terminą įsipareigojimo atžvilgiu, kruopščiai analizuoti indėlių „nelankstumą“ (68) ir išskirstyti finansavimą. Pagal banko vidaus reikalavimus užtikrinto likvidumo rodiklis neturėtų būti mažesnis kaip [...] % indėlių, o mažiausias grynųjų pinigų rodiklis turėtų būti [...] % arba šiek tiek aukštesnis, nei nustatytas Finansų priežiūros institucijos reikalavimuose, pagal kuriuos reikalaujama 20 % užtikrinto likvidumo rodiklio ir 5 % padengimo grynaisiais pinigais rodiklio. Kaip matyti pirmiau pateiktoje 1 schemoje, bankas gerokai viršijo nustatytus Finansų priežiūros institucijos ir vidaus lyginamuosius dydžius. Per indėlių bazės analizę, kai indėliai skirstomi į septynias grupes pagal „nelankstumą“, bankas atliko savo likvidumo bandymą nepalankiausiomis sąlygomis. Laikant, kad kapitalo kontrolės priemonės bus nedelsiant pašalintos, banko užtikrinto likvidumo rodiklis būtų [...]. Padengimo grynaisiais pinigais rodiklis būtų [...]. Tačiau bankas parengė draudžiamųjų įvykių planus, norėdamas susitvarkyti su galima finansavimo krize, ir be kitų dalykų, [...]. |
| --- | --- |

(137)

Likvidumo rizika yra vienas svarbiausių banko rizikos veiksnių. Taip yra dėl to, kad paskolų terminas viršija indėlių terminą. Banko strategija siekiama atidžiai stebėti jo likvidumo poziciją ir pratęsti terminą įsipareigojimo atžvilgiu, kruopščiai analizuoti indėlių „nelankstumą“ (68) ir išskirstyti finansavimą. Pagal banko vidaus reikalavimus užtikrinto likvidumo rodiklis neturėtų būti mažesnis kaip [...] % indėlių, o mažiausias grynųjų pinigų rodiklis turėtų būti [...] % arba šiek tiek aukštesnis, nei nustatytas Finansų priežiūros institucijos reikalavimuose, pagal kuriuos reikalaujama 20 % užtikrinto likvidumo rodiklio ir 5 % padengimo grynaisiais pinigais rodiklio. Kaip matyti pirmiau pateiktoje 1 schemoje, bankas gerokai viršijo nustatytus Finansų priežiūros institucijos ir vidaus lyginamuosius dydžius. Per indėlių bazės analizę, kai indėliai skirstomi į septynias grupes pagal „nelankstumą“, bankas atliko savo likvidumo bandymą nepalankiausiomis sąlygomis. Laikant, kad kapitalo kontrolės priemonės bus nedelsiant pašalintos, banko užtikrinto likvidumo rodiklis būtų [...]. Padengimo grynaisiais pinigais rodiklis būtų [...]. Tačiau bankas parengė draudžiamųjų įvykių planus, norėdamas susitvarkyti su galima finansavimo krize, ir be kitų dalykų, [...].

3.5.3.   Išėjimo strategija/grąžinimas valstybei

| (138) | Kaip jau aprašyta pirmiau, antrojo lygio kapitalo įnašo trukmė yra 10 metų nuo 2009 m. gruodžio 30 d. Kompensavimo atžvilgiu yra nustatyta sąlyga po 5 metų (t. y. 2014 m.) atlikti padidinimą nuo 400 bazinių punktų iki 500 bazinių punktų per EURIBOR. Pasak Islandijos valdžios institucijų, šis didinimas turėtų veikti kaip paskata bankui, turinčiam nuo to laiko grąžinti šį kapitalą. |
| --- | --- |

(138)

Kaip jau aprašyta pirmiau, antrojo lygio kapitalo įnašo trukmė yra 10 metų nuo 2009 m. gruodžio 30 d. Kompensavimo atžvilgiu yra nustatyta sąlyga po 5 metų (t. y. 2014 m.) atlikti padidinimą nuo 400 bazinių punktų iki 500 bazinių punktų per EURIBOR. Pasak Islandijos valdžios institucijų, šis didinimas turėtų veikti kaip paskata bankui, turinčiam nuo to laiko grąžinti šį kapitalą.

| (139) | Kalbant apie 13 % nuosavybės dalį, kurią valstybė tebeturi „Arion banki“ banke, Vyriausybės turtą finansų įmonėse tvarko Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovė („ISFI“) (69). Pagal 2012 m. valstybės biudžetą Vyriausybė turi įgaliojimus parduoti savo šiuo metu taupomuosiuose bankuose turimą dalį, bet kol kas nepriimtas joks sprendimas dėl valstybės turto trijuose didžiuosiuose komerciniuose bankuose pardavimo. Tačiau atsakingi ministrai įsteigė darbo grupę ištirti akcijų komerciniuose bankuose perdavimo galimybes. Vyriausybė nurodė neketinanti sumažinti savo „Landsbankinn“ akcijų daugiau negu dabartiniai du trečdaliai akcinio kapitalo, tačiau turimos „Arion banki“ ir „Íslandsbanki“ kapitalo dalys gali būti netrukus pasiūlytos pardavimui arba parduotos su bankais, jei dauguma savininkų nuspręstų juos parduoti, įvykdžius tam tikras būtinas sąlygas. |
| --- | --- |

(139)

Kalbant apie 13 % nuosavybės dalį, kurią valstybė tebeturi „Arion banki“ banke, Vyriausybės turtą finansų įmonėse tvarko Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovė („ISFI“) (69). Pagal 2012 m. valstybės biudžetą Vyriausybė turi įgaliojimus parduoti savo šiuo metu taupomuosiuose bankuose turimą dalį, bet kol kas nepriimtas joks sprendimas dėl valstybės turto trijuose didžiuosiuose komerciniuose bankuose pardavimo. Tačiau atsakingi ministrai įsteigė darbo grupę ištirti akcijų komerciniuose bankuose perdavimo galimybes. Vyriausybė nurodė neketinanti sumažinti savo „Landsbankinn“ akcijų daugiau negu dabartiniai du trečdaliai akcinio kapitalo, tačiau turimos „Arion banki“ ir „Íslandsbanki“ kapitalo dalys gali būti netrukus pasiūlytos pardavimui arba parduotos su bankais, jei dauguma savininkų nuspręstų juos parduoti, įvykdžius tam tikras būtinas sąlygas.

| (140) | Speciali likvidumo priemonė teikiama tik iki 2014 m. gruodžio 31 d., ir ši data sutampa su „SPRON“ obligacijos terminu. |
| --- | --- |

(140)

Speciali likvidumo priemonė teikiama tik iki 2014 m. gruodžio 31 d., ir ši data sutampa su „SPRON“ obligacijos terminu.

4.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (141) | Sprendime pradėti procedūrą Priežiūros institucija pateikė preliminarią išvadą, kad Islandijos valstybės priemonės „Arion banki“ bankui kapitalizuoti, taip pat likvidumo priemonė, yra susijusi su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. Be to, negalima paneigti, kad valstybės pagalba buvo suteikta suteikus indėlių garantiją. Šiame sprendime Priežiūros institucija pateiks galutinę nuomonę apie šias priemones, kurios ir toliau turi įtakos esamam vertinimui. |
| --- | --- |

(141)

Sprendime pradėti procedūrą Priežiūros institucija pateikė preliminarią išvadą, kad Islandijos valstybės priemonės „Arion banki“ bankui kapitalizuoti, taip pat likvidumo priemonė, yra susijusi su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. Be to, negalima paneigti, kad valstybės pagalba buvo suteikta suteikus indėlių garantiją. Šiame sprendime Priežiūros institucija pateiks galutinę nuomonę apie šias priemones, kurios ir toliau turi įtakos esamam vertinimui.

| (142) | Dėl sprendime pradėti procedūrą įvertintų priemonių suderinamumo Priežiūros institucija mano, kad galutinai apsispręsti galima tik remiantis restruktūrizavimo planu, kuris nebuvo pateiktas, kai Priežiūros institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą 2010 m. gruodžio 15 d. Ypač dėl to, kad restruktūrizavimo plano nėra, nors praėjo daugiau kaip vieni metai po „Arion banki“ įsteigimo, Priežiūros institucija išreiškė abejones dėl pagalbos suderinamumo. |
| --- | --- |

(142)

Dėl sprendime pradėti procedūrą įvertintų priemonių suderinamumo Priežiūros institucija mano, kad galutinai apsispręsti galima tik remiantis restruktūrizavimo planu, kuris nebuvo pateiktas, kai Priežiūros institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą 2010 m. gruodžio 15 d. Ypač dėl to, kad restruktūrizavimo plano nėra, nors praėjo daugiau kaip vieni metai po „Arion banki“ įsteigimo, Priežiūros institucija išreiškė abejones dėl pagalbos suderinamumo.

4.1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (143) | Priežiūros institucija senojo banko kreditorių vardu gavo pareiškimą, kuriame jie pabrėžia, kad turėtų būti laikomi suinteresuotomis šalimis ir nurodė galimai atsiųsią daugiau pastabų vėlesniu etapu. |
| --- | --- |

(143)

Priežiūros institucija senojo banko kreditorių vardu gavo pareiškimą, kuriame jie pabrėžia, kad turėtų būti laikomi suinteresuotomis šalimis ir nurodė galimai atsiųsią daugiau pastabų vėlesniu etapu.

4.2.   Islandijos valdžios institucijų pastabos

| (144) | Islandijos valdžios institucijos sutinka, kad priemonės, kurių imtasi steigiant „Nýja Kaupþing“ (dabar – „Arion banki“), yra valstybės pagalba. Islandijos institucijų nuomone, priemonės yra suderinamos su galiojančiu EEE susitarimu, remiantis šio susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, nes jos yra būtinos, proporcingos ir tinkamos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui šalinti. Islandijos institucijų nuomone, pritaikytos priemonės visais atžvilgiais atitinka principus, kurie išdėstyti Priežiūros institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose. Jos taip pat teigia, kad pagalba yra būtina ir ribojama iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(144)

Islandijos valdžios institucijos sutinka, kad priemonės, kurių imtasi steigiant „Nýja Kaupþing“ (dabar – „Arion banki“), yra valstybės pagalba. Islandijos institucijų nuomone, priemonės yra suderinamos su galiojančiu EEE susitarimu, remiantis šio susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, nes jos yra būtinos, proporcingos ir tinkamos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui šalinti. Islandijos institucijų nuomone, pritaikytos priemonės visais atžvilgiais atitinka principus, kurie išdėstyti Priežiūros institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose. Jos taip pat teigia, kad pagalba yra būtina ir ribojama iki mažiausios būtinos sumos.

| (145) | Be to, Islandijos valdžios institucijos pabrėžia, kad buvę „Kaupþing“ akcininkai prarado visas akcijas ir negavo kompensacijos iš valstybės, kad pagalba gerai pritaikyta neigiamam šalutiniam poveikiui, kurį patiria konkurentai, sumažinti, ir kad paskolų (antrojo lygio kapitalo) sąlygos lygintinos su rinkos normomis. |
| --- | --- |

(145)

Be to, Islandijos valdžios institucijos pabrėžia, kad buvę „Kaupþing“ akcininkai prarado visas akcijas ir negavo kompensacijos iš valstybės, kad pagalba gerai pritaikyta neigiamam šalutiniam poveikiui, kurį patiria konkurentai, sumažinti, ir kad paskolų (antrojo lygio kapitalo) sąlygos lygintinos su rinkos normomis.

| (146) | Islandijos valdžios institucijos nemano, kad indėlių garantija yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(146)

Islandijos valdžios institucijos nemano, kad indėlių garantija yra valstybės pagalba.

4.3.   Islandijos valdžios institucijų įsipareigojimai

| (147) | Islandijos valdžios institucijos pateikė keletą įsipareigojimų, kurių dauguma susiję su konkurencijos uškraipymu, atsiradusiu dėl vertinamosios pagalbos. Šie įsipareigojimai pateikti priede. |
| --- | --- |

(147)

Islandijos valdžios institucijos pateikė keletą įsipareigojimų, kurių dauguma susiję su konkurencijos uškraipymu, atsiradusiu dėl vertinamosios pagalbos. Šie įsipareigojimai pateikti priede.

II.   VERTINIMAS

1.   ESAMA VALSTYBĖS PAGALBA

| (148) | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje išdėstyta, kas nurodyta toliau:
  „Išskyrus atvejus, kai šiame susitarime nustatyta kitaip, bet kokia EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybės išteklių suteikta bet kokios formos pagalba, kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(148)

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje išdėstyta, kas nurodyta toliau:

„Išskyrus atvejus, kai šiame susitarime nustatyta kitaip, bet kokia EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybės išteklių suteikta bet kokios formos pagalba, kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“

| (149) | Priežiūros institucija įvertins toliau nurodytas priemones (70):






  — | pradinį veiklos kapitalą, kurį Islandijos valstybė suteikė naujiesiems bankams, |
| --- | --- | --- |

(149)

Priežiūros institucija įvertins toliau nurodytas priemones (70):

—

pradinį veiklos kapitalą, kurį Islandijos valstybė suteikė naujiesiems bankams,

| — | (laikiną) visą valstybės atliktą naujųjų bankų kapitalizavimą, |
| --- | --- |

—

(laikiną) visą valstybės atliktą naujųjų bankų kapitalizavimą,

| — | valstybės pasiliktus 13 % rizikos kapitalo, kurie liko perdavus „Kaupþing“ kreditoriams 87 % naujojo banko rizikos kapitalo, ir |
| --- | --- |

—

valstybės pasiliktus 13 % rizikos kapitalo, kurie liko perdavus „Kaupþing“ kreditoriams 87 % naujojo banko rizikos kapitalo, ir

| — | valstybės suteiktą antrojo lygio kapitalą naujajam bankui subordinuotosios skolos forma. |
| --- | --- |

—

valstybės suteiktą antrojo lygio kapitalą naujajam bankui subordinuotosios skolos forma.

Pirmiau nurodytos priemonės toliau bendrai vadinamos „kapitalizavimo priemonėmis“. Priežiūros institucija taip pat įvertins:

| — | specialiosios likvidumo priemonės susitarimą, |
| --- | --- |

—

specialiosios likvidumo priemonės susitarimą,

| — | „SPRON“ apsikeitimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

„SPRON“ apsikeitimo susitarimą,

| — | Islandijos Vyriausybės pareiškimą suteikti visišką garantiją šalies indėliams visuose Islandijos bankuose. |
| --- | --- |

—

Islandijos Vyriausybės pareiškimą suteikti visišką garantiją šalies indėliams visuose Islandijos bankuose.

1.1.   Esami valstybės ištekliai

| (150) | Kaip nurodyta Priežiūros institucijos preliminarioje išvadoje, kuri pateikta sprendime pradėti procedūrą, akivaizdu, kad kapitalizavimo priemonės finansuojamos iš valstybės išteklių, kuriuos teikia Islandijos Iždas. Valstybės ištekliai taip pat akivaizdžiai panaudoti likvidumo priemonėje, kuria naudojasi „Arion banki“. „SPRON“ apsikeitimo susitarimo atžvilgiu valstybė prisiima riziką, kad „SPRON“/„Drómi“ turto gali nepakakti perduotiems „SPRON“ įsipareigojimams (indėliams) padengti. Iš esmės ji užtikrino padengsianti trūkumą, ir tokiu būdu (galimai) būtų perduoti valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(150)

Kaip nurodyta Priežiūros institucijos preliminarioje išvadoje, kuri pateikta sprendime pradėti procedūrą, akivaizdu, kad kapitalizavimo priemonės finansuojamos iš valstybės išteklių, kuriuos teikia Islandijos Iždas. Valstybės ištekliai taip pat akivaizdžiai panaudoti likvidumo priemonėje, kuria naudojasi „Arion banki“. „SPRON“ apsikeitimo susitarimo atžvilgiu valstybė prisiima riziką, kad „SPRON“/„Drómi“ turto gali nepakakti perduotiems „SPRON“ įsipareigojimams (indėliams) padengti. Iš esmės ji užtikrino padengsianti trūkumą, ir tokiu būdu (galimai) būtų perduoti valstybės ištekliai.

| (151) | Indėlių garantijos atžvilgiu Priežiūros institucija nuo pradžių pabrėžia, kad jos vertinimas ribotas ir sietinas tik su pirmiau aprašyta papildoma indėlių garantija. Iš esmės ją sudaro Islandijos Vyriausybės pareiškimai, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti. |
| --- | --- |

(151)

Indėlių garantijos atžvilgiu Priežiūros institucija nuo pradžių pabrėžia, kad jos vertinimas ribotas ir sietinas tik su pirmiau aprašyta papildoma indėlių garantija. Iš esmės ją sudaro Islandijos Vyriausybės pareiškimai, kad indėliai šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose ir jų filialuose Islandijoje bus visiškai padengti.

| (152) | Šis vertinimas neprieštarauja Priežiūros institucijos nuomonei dėl Įstatymo Nr. 98/1999 ir Islandijos Vyriausybės bei Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondo veiksmų krizės metu suderinamumo su EEE teisės aktais, ypač su Direktyva 94/19/EB. Dėl direktyvų 97/9/EB ir 94/19/EB įgyvendinimo Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šios priemonės tam tikra dalimi yra valstybės pagalba, valstybės išteklių naudojimas siekiant įvykdyti įpareigojimus pagal EEE teisės aktus apskritai nekeltų keblumų pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. Todėl šis sprendimas nesusijęs su tomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(152)

Šis vertinimas neprieštarauja Priežiūros institucijos nuomonei dėl Įstatymo Nr. 98/1999 ir Islandijos Vyriausybės bei Indėlininkų ir investuotojų garantijos fondo veiksmų krizės metu suderinamumo su EEE teisės aktais, ypač su Direktyva 94/19/EB. Dėl direktyvų 97/9/EB ir 94/19/EB įgyvendinimo Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šios priemonės tam tikra dalimi yra valstybės pagalba, valstybės išteklių naudojimas siekiant įvykdyti įpareigojimus pagal EEE teisės aktus apskritai nekeltų keblumų pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. Todėl šis sprendimas nesusijęs su tomis priemonėmis.

| (153) | Priežiūros institucija sprendime pradėti procedūrą nurodė toliau tirsianti, ar pirmiau aprašyti Islandijos valstybės pareiškimai yra pakankamai tikslūs, tvirti, besąlygiškai ir teisiškai privalomi, kaip antai įsipareigojimai valstybės ištekliais (71). Įvertindama, ar šių kriterijų laikomasi, Priežiūros institucija pažymi, kad šie pareiškimai yra neatšaukiamas įsipareigojimas viešaisiais ištekliais – tai įrodo Islandijos valstybės didžiausios pastangos apsaugoti indėlininkus: ji ne tik pakeitė indėlininkų pirmenybės tvarką nemokių įmonių turto atžvilgiu (kai nebūtų naudojami valstybės ištekliai), bet ir aiškiai parodė, neleisianti indėlininkams patirti jokių nuostolių. Vyriausybės bendroji garantija, teikiama visiems indėliams šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose taip pat skiriasi nuo bet kokios indėlių garantijos sistemos, kuri pagrįsta EEE įstatymais, dėl to, kad apsauga taikoma neribojat sumos ir bankai niekaip finansiškai neprisideda ir nepasipelno iš šios priemonės. |
| --- | --- |

(153)

Priežiūros institucija sprendime pradėti procedūrą nurodė toliau tirsianti, ar pirmiau aprašyti Islandijos valstybės pareiškimai yra pakankamai tikslūs, tvirti, besąlygiškai ir teisiškai privalomi, kaip antai įsipareigojimai valstybės ištekliais (71). Įvertindama, ar šių kriterijų laikomasi, Priežiūros institucija pažymi, kad šie pareiškimai yra neatšaukiamas įsipareigojimas viešaisiais ištekliais – tai įrodo Islandijos valstybės didžiausios pastangos apsaugoti indėlininkus: ji ne tik pakeitė indėlininkų pirmenybės tvarką nemokių įmonių turto atžvilgiu (kai nebūtų naudojami valstybės ištekliai), bet ir aiškiai parodė, neleisianti indėlininkams patirti jokių nuostolių. Vyriausybės bendroji garantija, teikiama visiems indėliams šalies komerciniuose ir taupomuosiuose bankuose taip pat skiriasi nuo bet kokios indėlių garantijos sistemos, kuri pagrįsta EEE įstatymais, dėl to, kad apsauga taikoma neribojat sumos ir bankai niekaip finansiškai neprisideda ir nepasipelno iš šios priemonės.

| (154) | Kad Islandijos Vyriausybė suvokia savo pareikštą įsipareigojimą, rodo valstybės įsikišimas į finansų sektorių, kuri vyksta nuo 2008 m. spalio mėn. ir kurią skatino noras gerbti savo pareikštus žodžius. Įsikišimui priskiriamos ir priemonės dengti finansų įmonių indėlius, kaip antai trijų komercinių bankų įsteigimas, „SPRON“ indėlių perdavimas „Arion banki“, „Straumur“ indėlių perdavimas „Íslandsbanki“, Islandijos centrinio banko perimti „Sparisjódabanki Íslands“ 5 taupomųjų bankų indėliai, indėlių perkėlimas iš „Byr“ taupomojo banko į „Byr hf“, indėlių perkėlimas iš „Keflavík“ taupomojo banko į „SpKef“ ir valstybės atsakomybės prisiėmimas už „SpKef“ indėlius įvykus priverstiniam susijungimui su „Landsbankinn“. |
| --- | --- |

(154)

Kad Islandijos Vyriausybė suvokia savo pareikštą įsipareigojimą, rodo valstybės įsikišimas į finansų sektorių, kuri vyksta nuo 2008 m. spalio mėn. ir kurią skatino noras gerbti savo pareikštus žodžius. Įsikišimui priskiriamos ir priemonės dengti finansų įmonių indėlius, kaip antai trijų komercinių bankų įsteigimas, „SPRON“ indėlių perdavimas „Arion banki“, „Straumur“ indėlių perdavimas „Íslandsbanki“, Islandijos centrinio banko perimti „Sparisjódabanki Íslands“ 5 taupomųjų bankų indėliai, indėlių perkėlimas iš „Byr“ taupomojo banko į „Byr hf“, indėlių perkėlimas iš „Keflavík“ taupomojo banko į „SpKef“ ir valstybės atsakomybės prisiėmimas už „SpKef“ indėlius įvykus priverstiniam susijungimui su „Landsbankinn“.

| (155) | Iš tiesų Islandijos valdžios institucijos, remdamosi keletu valstybės pagalbos atvejų, kuriuos šiuo metu tiria Priežiūros institucija, o kai kurie iš jų buvo minėti pirmiau, teigė, kad atitinkama pasirinkta priemonė buvo mažiausiai finansiškai apsunkinanti galimybė Islandijos valstybei vykdančiai pasižadėjimą visiškai apsaugoti indėlininkus. |
| --- | --- |

(155)

Iš tiesų Islandijos valdžios institucijos, remdamosi keletu valstybės pagalbos atvejų, kuriuos šiuo metu tiria Priežiūros institucija, o kai kurie iš jų buvo minėti pirmiau, teigė, kad atitinkama pasirinkta priemonė buvo mažiausiai finansiškai apsunkinanti galimybė Islandijos valstybei vykdančiai pasižadėjimą visiškai apsaugoti indėlininkus.

| (156) | Atsižvelgdama tai, kas išdėstyta pirmiau, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad turima teisiškai privaloma, tiksli, nesąlygiška ir tvirta priemonė. Todėl, remdamasi šiuo pagrindu, Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pareiškimai, jog indėliai yra visiškai apsaugoti, yra įsipareigojimas valstybės ištekliais pagal EEE susitarimo 61 straipsnį. |
| --- | --- |

(156)

Atsižvelgdama tai, kas išdėstyta pirmiau, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad turima teisiškai privaloma, tiksli, nesąlygiška ir tvirta priemonė. Todėl, remdamasi šiuo pagrindu, Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pareiškimai, jog indėliai yra visiškai apsaugoti, yra įsipareigojimas valstybės ištekliais pagal EEE susitarimo 61 straipsnį.

1.2.   Pirmenybė, teikiama tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai

1.2.1.   Pranašumas

| (157) | Pirma, pagalbos priemonės privalo suteikti naujajam bankui lengvatas, kuriomis jis atleidžiamas nuo mokesčių, kurie paprastai mokami iš jo biudžeto. Priežiūros institucija, laikydamasi preliminarios išvados, kurią padarė sprendime pradėti procedūrą, toliau mano, kad kiekviena kapitalizavimo priemonė suteikia naujajam bankui pranašumą, nes suteiktas kapitalas nebūtų prieinamas bankui be valstybės įsikišimo. |
| --- | --- |

(157)

Pirma, pagalbos priemonės privalo suteikti naujajam bankui lengvatas, kuriomis jis atleidžiamas nuo mokesčių, kurie paprastai mokami iš jo biudžeto. Priežiūros institucija, laikydamasi preliminarios išvados, kurią padarė sprendime pradėti procedūrą, toliau mano, kad kiekviena kapitalizavimo priemonė suteikia naujajam bankui pranašumą, nes suteiktas kapitalas nebūtų prieinamas bankui be valstybės įsikišimo.

| (158) | Nustatydama, ar investicija į įmonę, pavyzdžiui, taikant kapitalo injekciją, yra pranašumas, Priežiūros institucija taiko rinkos ekonomikos investuotojų principą ir vertina, ar privatus investuotojas, kurio dydis palygintinas su įprastomis rinkos sąlygomis veikiančios viešosios įstaigos dydžiu, būtų daręs tokią investiciją (72). Kapitalizavimo priemonių atžvilgiu, teikiamų sunkumus patiriantiems bankams nuo finansų krizės pradžios, Europos Komisija (daugeliu atveju nuo finansų krizės pradžios (73)) ir Priežiūros institucija (74) laikosi bendro požiūrio, kad valstybės bankų rekapitalizavimas prilygsta valstybės pagalbai, kilus tokiai sumaiščiai ir vyraujant netikrumui, kokie būdingi finansų rinkoms nuo 2008 m. rudens. Šis bendras požiūris ypač taikomas 2008 m. ir 2009 m. Islandijos finansų rinkoms, kai žlugo visa sistema. Todėl Priežiūros institucija mano, kad kapitalizavimo priemonės suteikia „Arion banki“ pranašumą, nežiūrint galutinio 87 % naujojo banko kapitalo perdavimo (daugiausia privataus sektoriaus) kreditoriams. Kapitalizuojant „Arion banki“, privatų kapitalą suteikė tik senojo banko kreditoriai, kurie tik siekė sumažinti savo nuostolius (75). |
| --- | --- |

(158)

Nustatydama, ar investicija į įmonę, pavyzdžiui, taikant kapitalo injekciją, yra pranašumas, Priežiūros institucija taiko rinkos ekonomikos investuotojų principą ir vertina, ar privatus investuotojas, kurio dydis palygintinas su įprastomis rinkos sąlygomis veikiančios viešosios įstaigos dydžiu, būtų daręs tokią investiciją (72). Kapitalizavimo priemonių atžvilgiu, teikiamų sunkumus patiriantiems bankams nuo finansų krizės pradžios, Europos Komisija (daugeliu atveju nuo finansų krizės pradžios (73)) ir Priežiūros institucija (74) laikosi bendro požiūrio, kad valstybės bankų rekapitalizavimas prilygsta valstybės pagalbai, kilus tokiai sumaiščiai ir vyraujant netikrumui, kokie būdingi finansų rinkoms nuo 2008 m. rudens. Šis bendras požiūris ypač taikomas 2008 m. ir 2009 m. Islandijos finansų rinkoms, kai žlugo visa sistema. Todėl Priežiūros institucija mano, kad kapitalizavimo priemonės suteikia „Arion banki“ pranašumą, nežiūrint galutinio 87 % naujojo banko kapitalo perdavimo (daugiausia privataus sektoriaus) kreditoriams. Kapitalizuojant „Arion banki“, privatų kapitalą suteikė tik senojo banko kreditoriai, kurie tik siekė sumažinti savo nuostolius (75).

| (159) | Panaši nuostata taikoma tada, kai taikoma speciali likvidumo priemonė, dėl kurios buvo susitarta ir kuri buvo įtraukta į valstybės pagalbos priemonių paketą, siekiant atkurti žlugusio banko operacijas naujai suformuotame banke ir paskatinti žlugusio banko kreditorius įnešti turto. Akivaizdu, kad valstybė įsiterpė, nes nebuvo aišku, ar gali būti užtikrintas pakankamas „Arion banki“ likvidumas rinkoje. Todėl užuot veikusi kaip privatus investuotojas, valstybė veikė vietoje privačių rinkos dalyvių, kurie vengė skolinti finansų įmonėms. Todėl Priežiūros institucija patvirtina preliminarią išvadą, kurią padarė sprendime pradėti procedūrą, ir vertina specialią likvidumo priemonę kaip „Arion banki“ bankui suteiktą pranašumą. |
| --- | --- |

(159)

Panaši nuostata taikoma tada, kai taikoma speciali likvidumo priemonė, dėl kurios buvo susitarta ir kuri buvo įtraukta į valstybės pagalbos priemonių paketą, siekiant atkurti žlugusio banko operacijas naujai suformuotame banke ir paskatinti žlugusio banko kreditorius įnešti turto. Akivaizdu, kad valstybė įsiterpė, nes nebuvo aišku, ar gali būti užtikrintas pakankamas „Arion banki“ likvidumas rinkoje. Todėl užuot veikusi kaip privatus investuotojas, valstybė veikė vietoje privačių rinkos dalyvių, kurie vengė skolinti finansų įmonėms. Todėl Priežiūros institucija patvirtina preliminarią išvadą, kurią padarė sprendime pradėti procedūrą, ir vertina specialią likvidumo priemonę kaip „Arion banki“ bankui suteiktą pranašumą.

| (160) | Dėl indėlių perdavimo iš „SPRON“ ir mokėjimo obligacija, kurią išleido „Drómi“, – „SPRON“ apsikeitimo susitarimas – Priežiūros institucija teigiamai pastebi, kad viso sandorio tikslas yra suteikti „Arion banki“ bankui kompensaciją, kurios suma būtų lygi tik perduotų įsipareigojimų sumai. Tačiau visa „Drómi“ obligacijos rizika yra mažesnės vertės, nei perduoti indėliai, o įpareigojimas atlyginti bet kokį galimą trūkumą priskirtas valstybei. Tad panašu, kad „Arion banki“, neskaitant pajamų, gaunamų per obligacijos palūkanų mokėjimus, gali įgyti verslo įvaizdžio vertę ir papildomų rinkos dalių, neprisiimdamas jokios rizikos. Priežiūros institucija daro išvadą, kad tai yra pranašumas (76). |
| --- | --- |

(160)

Dėl indėlių perdavimo iš „SPRON“ ir mokėjimo obligacija, kurią išleido „Drómi“, – „SPRON“ apsikeitimo susitarimas – Priežiūros institucija teigiamai pastebi, kad viso sandorio tikslas yra suteikti „Arion banki“ bankui kompensaciją, kurios suma būtų lygi tik perduotų įsipareigojimų sumai. Tačiau visa „Drómi“ obligacijos rizika yra mažesnės vertės, nei perduoti indėliai, o įpareigojimas atlyginti bet kokį galimą trūkumą priskirtas valstybei. Tad panašu, kad „Arion banki“, neskaitant pajamų, gaunamų per obligacijos palūkanų mokėjimus, gali įgyti verslo įvaizdžio vertę ir papildomų rinkos dalių, neprisiimdamas jokios rizikos. Priežiūros institucija daro išvadą, kad tai yra pranašumas (76).

| (161) | Galiausiai Priežiūros institucija taip pat turi įvertinti, ar papildoma indėlių garantija „Arion banki“ ir Islandijos bankams yra bendrai suteikiamas pranašumas. Šiuo klausimu Priežiūros institucija pažymi, kad kai Islandijos institucijos pirmą kartą pareiškė, jog indėliams bus suteikta garantija, nebuvo visiškai aišku, kaip ši garantija veiks praktiškai, ypač kokį poveikį toks įsikišimas turės bankui, kuris nebegalės įvykdyti savo finansinių įsipareigojimų indėlininkams. Taip pat atrodo, kad tokiam bankui būtų leidžiama žlugti, bet Islandijos valstybė užtikrintų, – pavyzdžiui, perduodama indėlius kitam bankui ir padengdama turto trūkumą, – kad indėliai būtų visiškai apmokėti ir indėlininkai visada turėtų prieigą prie visos savo indėlių sumos. |
| --- | --- |

(161)

Galiausiai Priežiūros institucija taip pat turi įvertinti, ar papildoma indėlių garantija „Arion banki“ ir Islandijos bankams yra bendrai suteikiamas pranašumas. Šiuo klausimu Priežiūros institucija pažymi, kad kai Islandijos institucijos pirmą kartą pareiškė, jog indėliams bus suteikta garantija, nebuvo visiškai aišku, kaip ši garantija veiks praktiškai, ypač kokį poveikį toks įsikišimas turės bankui, kuris nebegalės įvykdyti savo finansinių įsipareigojimų indėlininkams. Taip pat atrodo, kad tokiam bankui būtų leidžiama žlugti, bet Islandijos valstybė užtikrintų, – pavyzdžiui, perduodama indėlius kitam bankui ir padengdama turto trūkumą, – kad indėliai būtų visiškai apmokėti ir indėlininkai visada turėtų prieigą prie visos savo indėlių sumos.

| (162) | Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad konkretus būdas, kuriuo valstybė veiktų vykdydama neribotos šalies indėlių garantijos įsipareigojimus, yra antraeilės svarbos klausimas. Svarbu tai, kad ji prisiėmė įpareigojimą neribotai kištis, jei bankas neišmokėtų indėlių. |
| --- | --- |

(162)

Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad konkretus būdas, kuriuo valstybė veiktų vykdydama neribotos šalies indėlių garantijos įsipareigojimus, yra antraeilės svarbos klausimas. Svarbu tai, kad ji prisiėmė įpareigojimą neribotai kištis, jei bankas neišmokėtų indėlių.

| (163) | Priežiūros institucijos požiūriu, ši neribota garantija palanki „Arion banki“ bankui: pirma, taip suteikiamas vertingas konkurencinis pranašumas – neribota valstybės garantija, o tokiu būdu sudaroma svarbi apsaugos sistema – pranašumas prieš alternatyvias investavimo galimybes ir tiekėjus. Tą rodo pavyzdys, pateikiamas neseniai ekonomikos reikalų ministro pateiktoje ataskaitoje, kurioje rašoma: „Islandijos finansų įmonės šiuo metu veikia saugioje aplinkoje su kapitalo kontrolės priemonėmis ir bendrosiomis indėlių garantijomis. Esant tokioms sąlygoms, banko indėliai iš esmės yra vienintelė saugi galimybė Islandijos santaupų savininkams“ (77). |
| --- | --- |

(163)

Priežiūros institucijos požiūriu, ši neribota garantija palanki „Arion banki“ bankui: pirma, taip suteikiamas vertingas konkurencinis pranašumas – neribota valstybės garantija, o tokiu būdu sudaroma svarbi apsaugos sistema – pranašumas prieš alternatyvias investavimo galimybes ir tiekėjus. Tą rodo pavyzdys, pateikiamas neseniai ekonomikos reikalų ministro pateiktoje ataskaitoje, kurioje rašoma: „Islandijos finansų įmonės šiuo metu veikia saugioje aplinkoje su kapitalo kontrolės priemonėmis ir bendrosiomis indėlių garantijomis. Esant tokioms sąlygoms, banko indėliai iš esmės yra vienintelė saugi galimybė Islandijos santaupų savininkams“ (77).

| (164) | Antra, regis akivaizdu, kad jei tokios garantijos nebūtų, „Arion banki“ bankas lengviau nukentėtų nuo masinio indėlių atsiėmimo, kaip atsitiko jo pirmtakams (78). Todėl tikėtina, kad bankui būtų tekę mokėti didesnes palūkanų normas (kompensuojat riziką), siekiant pritraukti ar net paprasčiausiai išlaikyti tam tikrą indėlių dalį, jei nebūtų buvę papildomos neribotos indėlių garantijos, kurią prisiėmė Islandijos valstybė. Taigi Priežiūros institucija daro išvadą, kad indėlių garantija bankui suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(164)

Antra, regis akivaizdu, kad jei tokios garantijos nebūtų, „Arion banki“ bankas lengviau nukentėtų nuo masinio indėlių atsiėmimo, kaip atsitiko jo pirmtakams (78). Todėl tikėtina, kad bankui būtų tekę mokėti didesnes palūkanų normas (kompensuojat riziką), siekiant pritraukti ar net paprasčiausiai išlaikyti tam tikrą indėlių dalį, jei nebūtų buvę papildomos neribotos indėlių garantijos, kurią prisiėmė Islandijos valstybė. Taigi Priežiūros institucija daro išvadą, kad indėlių garantija bankui suteikiamas pranašumas.

1.2.2.   Atrankumas

| (165) | Antra, pagalbos priemonė privalo būti atranki ir teikiama pagal pirmenybę „tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“. Kapitalizavimo priemonės, likvidumo priemonė ir „SPRON“ apsikeitimo susitarimas yra atrankios priemonės, nes jos naudingos tik „Arion banki“. |
| --- | --- |

(165)

Antra, pagalbos priemonė privalo būti atranki ir teikiama pagal pirmenybę „tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“. Kapitalizavimo priemonės, likvidumo priemonė ir „SPRON“ apsikeitimo susitarimas yra atrankios priemonės, nes jos naudingos tik „Arion banki“.

| (166) | Be to, valstybės parama gali būti atranki net tokiomis aplinkybėmis, kuriomis vienas arba daugiau ekonomikos sektorių gauna naudą, o kiti jos negauna, todėl Priežiūros institucija laiko valstybės garantiją indėliams, kuri naudinga Islandijos bankų sektoriui, iš esmės atrankia. Ši išvada taip pat daroma remiantis pirmiau išdėstytomis nuostatomis, pagal kurias bankams teikiama pirmenybė prieš kitas įmones, siūlančias kitas pinigų taupymo ir investavimo galimybes. |
| --- | --- |

(166)

Be to, valstybės parama gali būti atranki net tokiomis aplinkybėmis, kuriomis vienas arba daugiau ekonomikos sektorių gauna naudą, o kiti jos negauna, todėl Priežiūros institucija laiko valstybės garantiją indėliams, kuri naudinga Islandijos bankų sektoriui, iš esmės atrankia. Ši išvada taip pat daroma remiantis pirmiau išdėstytomis nuostatomis, pagal kurias bankams teikiama pirmenybė prieš kitas įmones, siūlančias kitas pinigų taupymo ir investavimo galimybes.

1.3.   Konkurencijos uškraipymas ir poveikis prekybai tarp susitariančiųjų šalių

| (167) | Priemonės sustiprina „Arion banki“ poziciją palyginus su konkurentais (arba potencialiais konkurentais) Islandijoje ir kitose EEE valstybėse. „Arion banki“ yra įmonė, veikianti finansų rinkose, kaip aprašyta pirmiau, kurios atviros tarptautinei konkurencijai EEE erdvėje. Nors Islandijos finansų rinkos šiuo metu gana izoliuotos, ypač dėl kapitalo kontrolės priemonių, tarpvalstybinė prekyba veikia ir vis dar turi potencialą, tad tikėtina, kad prekyba greitai išaugs, kai tik bus panaikintos kapitalo kontrolės priemonės. Todėl į visas vertinamas priemones privaloma žiūrėti kaip į iškreipiančias konkurenciją ir veikiančias prekybą tarp EEE susitarimą pasirašiusių šalių (79). |
| --- | --- |

(167)

Priemonės sustiprina „Arion banki“ poziciją palyginus su konkurentais (arba potencialiais konkurentais) Islandijoje ir kitose EEE valstybėse. „Arion banki“ yra įmonė, veikianti finansų rinkose, kaip aprašyta pirmiau, kurios atviros tarptautinei konkurencijai EEE erdvėje. Nors Islandijos finansų rinkos šiuo metu gana izoliuotos, ypač dėl kapitalo kontrolės priemonių, tarpvalstybinė prekyba veikia ir vis dar turi potencialą, tad tikėtina, kad prekyba greitai išaugs, kai tik bus panaikintos kapitalo kontrolės priemonės. Todėl į visas vertinamas priemones privaloma žiūrėti kaip į iškreipiančias konkurenciją ir veikiančias prekybą tarp EEE susitarimą pasirašiusių šalių (79).

1.4.   Išvada

| (168) | Taigi Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pritaikytos priemonės kapitalizuojant naująjį banką, taip pat likvidumo priemonė, indėlių garantija ir „SPRON“ apsikeitimo susitarimas yra susiję su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(168)

Taigi Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valstybės pritaikytos priemonės kapitalizuojant naująjį banką, taip pat likvidumo priemonė, indėlių garantija ir „SPRON“ apsikeitimo susitarimas yra susiję su valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį.

2.   PROCEDŪROS REIKALAVIMAI

| (169) | Pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „ELPA priežiūros institucijai turi būti pranešta, suteikiant jai pakankamai laiko pastaboms pateikti, apie bet kokius planus suteikti arba pakeisti pagalbą (...). Susijusios valstybės netaikys pasiūlytų priemonių, kol nebus įvykdyta procedūra ir pasiektas galutinis sprendimas“. |
| --- | --- |

(169)

Pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „ELPA priežiūros institucijai turi būti pranešta, suteikiant jai pakankamai laiko pastaboms pateikti, apie bet kokius planus suteikti arba pakeisti pagalbą (...). Susijusios valstybės netaikys pasiūlytų priemonių, kol nebus įvykdyta procedūra ir pasiektas galutinis sprendimas“.

| (170) | Islandijos valdžios institucijos nepranešė Priežiūros institucijai apie pagalbos priemones, kurios įtrauktos į sprendimą pradėti procedūrą, prieš jas įgyvendinant. Todėl Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valdžios institucijos nevykdė savo įpareigojimų pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį. Todėl šių priemonių suteikimas buvo neteisėtas. Kalbėdama apie „Arion banki“ įvykdytą „SPM“ taupomojo banko įsigijimą, kurio atžvilgiu Priežiūros institucija nenustatė, kad būtų buvusi suteikta valstybės pagalba, institucija vis dėlto pažymi, jog pagal Priežiūros institucijos restruktūrizavimo rekomendacijų 41 dalį ir siekiant išvengti konkurenciją pažeidžiančio valstybės pagalbos panaudojimo, įsigyti konkuruojantį verslą vykdantį banką galima tik esant išskirtinėms aplinkybėms ir pranešus Priežiūros institucijai. |
| --- | --- |

(170)

Islandijos valdžios institucijos nepranešė Priežiūros institucijai apie pagalbos priemones, kurios įtrauktos į sprendimą pradėti procedūrą, prieš jas įgyvendinant. Todėl Priežiūros institucija daro išvadą, kad Islandijos valdžios institucijos nevykdė savo įpareigojimų pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį. Todėl šių priemonių suteikimas buvo neteisėtas. Kalbėdama apie „Arion banki“ įvykdytą „SPM“ taupomojo banko įsigijimą, kurio atžvilgiu Priežiūros institucija nenustatė, kad būtų buvusi suteikta valstybės pagalba, institucija vis dėlto pažymi, jog pagal Priežiūros institucijos restruktūrizavimo rekomendacijų 41 dalį ir siekiant išvengti konkurenciją pažeidžiančio valstybės pagalbos panaudojimo, įsigyti konkuruojantį verslą vykdantį banką galima tik esant išskirtinėms aplinkybėms ir pranešus Priežiūros institucijai.

3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

| (171) | Pirminėje pastaboje Priežiūros institucija pažymi, kad „Arion banki“ yra naujas juridinis subjektas, įsteigtas 2008 m., tačiau veiklos šalies viduje atžvilgiu jis akivaizdžiai veikia kaip „Kaupþing“ ekonominės veiklos perėmėjas, nes šiuos du subjektus sieja ekonominis tęstinumas. Ši ekonominė veikla, kurią „Arion banki“ vykdo nuo 2008 m. rudens, negalėjo būti tęsiama be pagalbos, todėl Priežiūros institucija laiko banką įmone, patiriančia sunkumų. |
| --- | --- |

(171)

Pirminėje pastaboje Priežiūros institucija pažymi, kad „Arion banki“ yra naujas juridinis subjektas, įsteigtas 2008 m., tačiau veiklos šalies viduje atžvilgiu jis akivaizdžiai veikia kaip „Kaupþing“ ekonominės veiklos perėmėjas, nes šiuos du subjektus sieja ekonominis tęstinumas. Ši ekonominė veikla, kurią „Arion banki“ vykdo nuo 2008 m. rudens, negalėjo būti tęsiama be pagalbos, todėl Priežiūros institucija laiko banką įmone, patiriančia sunkumų.

| (172) | Be to, vertinamosios priemonės taip pat yra gelbėjimo ir restruktūrizavimo priemonės. Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Priežiūros institucija veikiausiai būtų laikinai pritarusi priemonėms, kaip suderinamai sanavimo pagalbai, jei jai būtų pranešta iki jas pritaikant ir iki jai suformuojant apie jas galutinę nuomonę, pagrįstą restruktūrizavimo planu. Tačiau laiku negavusi pranešimo Priežiūros institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą ir pareikalavo pateikti restruktūrizavimo planą. Kaip nurodyta pirmiau, galutinis šių priemonių suderinamumas priklauso nuo to, ar restruktūrizavimo planas atitinka Priežiūros institucijos taikomus valstybės pagalbos rekomendacijų sunkumus patiriančioms įmonėms kriterijus. |
| --- | --- |

(172)

Be to, vertinamosios priemonės taip pat yra gelbėjimo ir restruktūrizavimo priemonės. Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Priežiūros institucija veikiausiai būtų laikinai pritarusi priemonėms, kaip suderinamai sanavimo pagalbai, jei jai būtų pranešta iki jas pritaikant ir iki jai suformuojant apie jas galutinę nuomonę, pagrįstą restruktūrizavimo planu. Tačiau laiku negavusi pranešimo Priežiūros institucija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą ir pareikalavo pateikti restruktūrizavimo planą. Kaip nurodyta pirmiau, galutinis šių priemonių suderinamumas priklauso nuo to, ar restruktūrizavimo planas atitinka Priežiūros institucijos taikomus valstybės pagalbos rekomendacijų sunkumus patiriančioms įmonėms kriterijus.

3.1.   Teisinis atitikties įvertinimo pagrindas: EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalis ir Priežiūros institucijos restruktūrizavimo rekomendacijos

| (173) | Nors valstybės pagalba sunkumus patiriančioms įmonėms paprastai vertinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, Priežiūros institucija, remdamasi susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, gali leisti suteikti valstybės pagalbą, „siekiant pašalinti rimtą EB valstybės narės arba ELPA valstybės ekonomikos sutrikimą“. Kaip nurodyta Bankų gairių 8 dalyje (80), Priežiūros institucija dar kartą patvirtina, remdamasi teismų praktika ir Europos Komisijos sprendimų priėmimo tvarka, kad EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktui reikalingas ribojamasis aiškinimas, ką galima laikyti rimtu ELPA valstybės ekonomikos sutrikimu. |
| --- | --- |

(173)

Nors valstybės pagalba sunkumus patiriančioms įmonėms paprastai vertinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, Priežiūros institucija, remdamasi susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, gali leisti suteikti valstybės pagalbą, „siekiant pašalinti rimtą EB valstybės narės arba ELPA valstybės ekonomikos sutrikimą“. Kaip nurodyta Bankų gairių 8 dalyje (80), Priežiūros institucija dar kartą patvirtina, remdamasi teismų praktika ir Europos Komisijos sprendimų priėmimo tvarka, kad EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktui reikalingas ribojamasis aiškinimas, ką galima laikyti rimtu ELPA valstybės ekonomikos sutrikimu.

| (174) | Kaip išsamiai išdėstyta pirmiau, Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad Islandijos finansų sistema 2008 m. spalio mėn. įžengė į sistemos krizės būseną, kuri lėmė didžiausių jos bankų ir didžiausių taupomųjų bankų žlugimą, kuris įvyko vos per kelias dienas. Bendra žlugusių finansų įmonių rinkos dalis viršijo 90 % daugelyje Islandijos finansų rinkos segmentų. Sunkumus padidino žlugęs pasitikėjimas šalies valiuta. Islandijos realiąją ekonomiką labai stipriai paveikė finansų krizė. Nors nuo krizės pradžios praėjo treji metai, Islandijos finansų sistema vis dar pažeidžiama. NET jei padėtis labai pagerėjo nuo 2008 m., akivaizdu, kad tuo metu, kai priemonės buvo pritaikytos, jos buvo skirtos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui šalinti. |
| --- | --- |

(174)

Kaip išsamiai išdėstyta pirmiau, Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad Islandijos finansų sistema 2008 m. spalio mėn. įžengė į sistemos krizės būseną, kuri lėmė didžiausių jos bankų ir didžiausių taupomųjų bankų žlugimą, kuris įvyko vos per kelias dienas. Bendra žlugusių finansų įmonių rinkos dalis viršijo 90 % daugelyje Islandijos finansų rinkos segmentų. Sunkumus padidino žlugęs pasitikėjimas šalies valiuta. Islandijos realiąją ekonomiką labai stipriai paveikė finansų krizė. Nors nuo krizės pradžios praėjo treji metai, Islandijos finansų sistema vis dar pažeidžiama. NET jei padėtis labai pagerėjo nuo 2008 m., akivaizdu, kad tuo metu, kai priemonės buvo pritaikytos, jos buvo skirtos rimtam Islandijos ekonomikos sutrikimui šalinti.

| (175) | Todėl manoma, kad šiuo atveju taikomas EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(175)

Todėl manoma, kad šiuo atveju taikomas EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktas.

Restruktūrizavimo rekomendacijų taikymas

| (176) | Priežiūros institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose dėl gyvybingumo sugrąžinimo ir restruktūrizavimo priemonių finansų sektoriuje dabartinės krizės metu pagal valstybės pagalbos taisykles įvertinimo (81) (toliau – Restruktūrizavimo rekomendacijos) nustatomos valstybės pagalbos taisyklės, kurios taikomos restruktūrizuojant finansų įstaigas dabartinės krizės metu. Pagal Restruktūrizavimo rekomendacijas, siekiant įvykdyti EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto nuostatas, restruktūrizuojant finansų įstaigą dabartinės finansų krizės kontekste turi būti:






  i) | grąžinamas gyvybingumas bankui; |
| --- | --- | --- |

(176)

Priežiūros institucijos valstybės pagalbos rekomendacijose dėl gyvybingumo sugrąžinimo ir restruktūrizavimo priemonių finansų sektoriuje dabartinės krizės metu pagal valstybės pagalbos taisykles įvertinimo (81) (toliau – Restruktūrizavimo rekomendacijos) nustatomos valstybės pagalbos taisyklės, kurios taikomos restruktūrizuojant finansų įstaigas dabartinės krizės metu. Pagal Restruktūrizavimo rekomendacijas, siekiant įvykdyti EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto nuostatas, restruktūrizuojant finansų įstaigą dabartinės finansų krizės kontekste turi būti:

i)

grąžinamas gyvybingumas bankui;

| ii) | numatytas pakankamas naudos gavėjo įnašas (naštos pasidalijimas); |
| --- | --- |

ii)

numatytas pakankamas naudos gavėjo įnašas (naštos pasidalijimas);

| iii) | panaudota pakankamai priemonių, ribojančių konkurencijos uškraipymą. |
| --- | --- |

iii)

panaudota pakankamai priemonių, ribojančių konkurencijos uškraipymą.

| (177) | Taigi Priežiūros institucija, remdamasi pateiktu „Arion banki“ restruktūrizavimo planu, toliau vertins, ar šie kriterijai vykdomi, ir ar tokiu būdu pirmiau aprašytos pagalbos priemonės yra suderinama restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(177)

Taigi Priežiūros institucija, remdamasi pateiktu „Arion banki“ restruktūrizavimo planu, toliau vertins, ar šie kriterijai vykdomi, ir ar tokiu būdu pirmiau aprašytos pagalbos priemonės yra suderinama restruktūrizavimo pagalba.

3.2.   Gyvybingumo atkūrimas

| (178) | Atkurti ilgalaikį restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumą yra pagrindinis tokios pagalbos tikslas, o įvertinimas, ar to bus pasiekta teikiant tokią restruktūrizavimo pagalbą, yra svarbus aspektas nustatant jos suderinamumą. |
| --- | --- |

(178)

Atkurti ilgalaikį restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumą yra pagrindinis tokios pagalbos tikslas, o įvertinimas, ar to bus pasiekta teikiant tokią restruktūrizavimo pagalbą, yra svarbus aspektas nustatant jos suderinamumą.

| (179) | Kaip nurodyta pirmiau, sumaištis Islandijos ekonomikoje 2008 m. rudens pradžioje, taikomos nepaprastosios priemonės, kaip antai kapitalo kontrolės priemonės, besivystanti reguliuojama aplinka ir vis dar neaiški makroekonominė prognozė, nepaisant šiokio tokio pastaruoju metu atsiradusio stabilumo, ypač turint omenyje besitęsiančius euro zonos ekonominius sunkumus, sunkina bankų veiklą, norint, kad jie dirbtų pelningai ir užtikrintų ilgalaikį gyvybingumą. Priežiūros institucija nuo pradžių pabrėžia, kad šias aplinkybes reikia turėti omenyje atliekant toliau nurodytą įvertinimą. |
| --- | --- |

(179)

Kaip nurodyta pirmiau, sumaištis Islandijos ekonomikoje 2008 m. rudens pradžioje, taikomos nepaprastosios priemonės, kaip antai kapitalo kontrolės priemonės, besivystanti reguliuojama aplinka ir vis dar neaiški makroekonominė prognozė, nepaisant šiokio tokio pastaruoju metu atsiradusio stabilumo, ypač turint omenyje besitęsiančius euro zonos ekonominius sunkumus, sunkina bankų veiklą, norint, kad jie dirbtų pelningai ir užtikrintų ilgalaikį gyvybingumą. Priežiūros institucija nuo pradžių pabrėžia, kad šias aplinkybes reikia turėti omenyje atliekant toliau nurodytą įvertinimą.

| (180) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 straipsnyje nurodyta, kad EEE valstybė turėtų pateikti konkretų ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame suteikiama visa informacija apie verslo modelį ir kuriuo atstatomas banko ilgalaikis gyvybingumas. Restruktūrizavimo rekomendacijų 10 dalyje reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų nustatytos banko sunkumų priežastys ir banko silpnosios vietos, ir būtų nurodyta, kaip pasiūlytomis restruktūrizavimo priemonėmis bus pašalintos esminės banko problemos. |
| --- | --- |

(180)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 straipsnyje nurodyta, kad EEE valstybė turėtų pateikti konkretų ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame suteikiama visa informacija apie verslo modelį ir kuriuo atstatomas banko ilgalaikis gyvybingumas. Restruktūrizavimo rekomendacijų 10 dalyje reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų nustatytos banko sunkumų priežastys ir banko silpnosios vietos, ir būtų nurodyta, kaip pasiūlytomis restruktūrizavimo priemonėmis bus pašalintos esminės banko problemos.

| (181) | „Arion banki“ sunkumų priežastys, kaip aprašyta pirmiau, yra išdėstytos restruktūrizavimo plane, taip pat Specialiosios tyrimų komisijos ataskaitoje, susijusioje su banko steigimo aplinkybėmis ir jo pirmtako problemomis. Vienos svarbiausių priežasčių, rašte nustatytų banko pirmtako atžvilgiu, buvo per didelė ir netvari plėtra, banko savininkų turimo turto ir skolos santykis, rizikos koncentracija, menki nuosavi ištekliai ir banko dydis, palyginti su Islandijos ekonomika. „Kaupþing“ turėjo dideles atskiras pozicijas ir prisiėmė labai didelę riziką skolindamas savo savininkams. Taip pat jis daugiausia priklausė nuo trumpalaikio didmeninio finansavimo. |
| --- | --- |

(181)

„Arion banki“ sunkumų priežastys, kaip aprašyta pirmiau, yra išdėstytos restruktūrizavimo plane, taip pat Specialiosios tyrimų komisijos ataskaitoje, susijusioje su banko steigimo aplinkybėmis ir jo pirmtako problemomis. Vienos svarbiausių priežasčių, rašte nustatytų banko pirmtako atžvilgiu, buvo per didelė ir netvari plėtra, banko savininkų turimo turto ir skolos santykis, rizikos koncentracija, menki nuosavi ištekliai ir banko dydis, palyginti su Islandijos ekonomika. „Kaupþing“ turėjo dideles atskiras pozicijas ir prisiėmė labai didelę riziką skolindamas savo savininkams. Taip pat jis daugiausia priklausė nuo trumpalaikio didmeninio finansavimo.

Reguliuojamosios gyvybingumo priemonės

| (182) | Nors „Arion banki“ restruktūrizavimo plane aptarta daug silpnų banko vietų, kaip nurodyta pirmiau, Priežiūros institucija mano, kad „Kaupþing“ nesėkmę ir Islandijos finansų pramonės žlugimą taip pat lėmė keletas Islandijai būdingų veiksnių, susijusių su nedideliu jos dydžiu ir reguliavimo bei priežiūros trūkumais, kuriuos pabrėžė Specialioji tyrimų komisija. Todėl ilgalaikis „Arion banki“ gyvybingumas, kaip ir bet kurio kito Islandijos banko, priklauso ne vien nuo banko lygiu pritaikytų priemonių, bet ir nuo to, ar tie priežiūros ir reguliavimo trūkumai yra pašalinti. |
| --- | --- |

(182)

Nors „Arion banki“ restruktūrizavimo plane aptarta daug silpnų banko vietų, kaip nurodyta pirmiau, Priežiūros institucija mano, kad „Kaupþing“ nesėkmę ir Islandijos finansų pramonės žlugimą taip pat lėmė keletas Islandijai būdingų veiksnių, susijusių su nedideliu jos dydžiu ir reguliavimo bei priežiūros trūkumais, kuriuos pabrėžė Specialioji tyrimų komisija. Todėl ilgalaikis „Arion banki“ gyvybingumas, kaip ir bet kurio kito Islandijos banko, priklauso ne vien nuo banko lygiu pritaikytų priemonių, bet ir nuo to, ar tie priežiūros ir reguliavimo trūkumai yra pašalinti.

| (183) | Kaip paaiškinta priede, šiuo požiūriu Priežiūros institucija teigiamai vertina reguliavimo ir priežiūros sistemos pakeitimus, kuriuos padarė Islandijos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(183)

Kaip paaiškinta priede, šiuo požiūriu Priežiūros institucija teigiamai vertina reguliavimo ir priežiūros sistemos pakeitimus, kuriuos padarė Islandijos valdžios institucijos.

| (184) | Pirmiausia buvo išplėsti Finansų priežiūros institucijos įgaliojimai, be kita ko, suteikus naujų įpareigojimų, susijusių su didelėmis atskiromis pozicijomis ir su jomis susijusia rizika, Priežiūros institucijos nuomone, taip pašalinamas vienas veiksnių, lėmusių finansų žlugimą. |
| --- | --- |

(184)

Pirmiausia buvo išplėsti Finansų priežiūros institucijos įgaliojimai, be kita ko, suteikus naujų įpareigojimų, susijusių su didelėmis atskiromis pozicijomis ir su jomis susijusia rizika, Priežiūros institucijos nuomone, taip pašalinamas vienas veiksnių, lėmusių finansų žlugimą.

| (185) | Antra, laikinais aukštais kapitalo pakankamumo reikalavimais bei keliomis nuostatomis, susijusiomis su turto įkeitimo lygiu, ypač draudimu teikti kreditą įkeičiant savąsias akcijas, siekiama užtikrinti, kad Islandijos bankai negalėtų dar kartą sukurti silpnos kapitalo pozicijos. Priežiūros institucijos nuomone, šios priemonės pagerins Islandijos bankų atsparumą. |
| --- | --- |

(185)

Antra, laikinais aukštais kapitalo pakankamumo reikalavimais bei keliomis nuostatomis, susijusiomis su turto įkeitimo lygiu, ypač draudimu teikti kreditą įkeičiant savąsias akcijas, siekiama užtikrinti, kad Islandijos bankai negalėtų dar kartą sukurti silpnos kapitalo pozicijos. Priežiūros institucijos nuomone, šios priemonės pagerins Islandijos bankų atsparumą.

| (186) | Trečia, įgyvendintos įvairios priemonės, susijusios su direktorių ir valdybos narių tinkamumu, taip pat jų atlyginimu. Be to, skolinimui susijusioms šalims (kaip antai savininkams) pritaikytos griežtesnės taisyklės, o Finansų priežiūros institucija dabar gali uždrausti bankui vykdyti konkrečią veiklą, jei mato pagrindą tą padaryti. Taip pat pakeistos nepriklausomos ir vidinės apskaitos taisyklės, pavyzdžiui, sutrumpintas laikotarpis, kuriuo nepriklausomas apskaitininkas gali dirbti tam pačiam bankui. Priežiūros institucija teigiamai vertina šias priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias įvykių pasikartojimui ir kurios susijusios su savininkais bei aukštais vykdomosios valdžios pareigūnais, be to, šios priemonės padidina išorinės rizikos stebėseną – visa tai mažina grėsmę banko gyvybingumui. |
| --- | --- |

(186)

Trečia, įgyvendintos įvairios priemonės, susijusios su direktorių ir valdybos narių tinkamumu, taip pat jų atlyginimu. Be to, skolinimui susijusioms šalims (kaip antai savininkams) pritaikytos griežtesnės taisyklės, o Finansų priežiūros institucija dabar gali uždrausti bankui vykdyti konkrečią veiklą, jei mato pagrindą tą padaryti. Taip pat pakeistos nepriklausomos ir vidinės apskaitos taisyklės, pavyzdžiui, sutrumpintas laikotarpis, kuriuo nepriklausomas apskaitininkas gali dirbti tam pačiam bankui. Priežiūros institucija teigiamai vertina šias priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias įvykių pasikartojimui ir kurios susijusios su savininkais bei aukštais vykdomosios valdžios pareigūnais, be to, šios priemonės padidina išorinės rizikos stebėseną – visa tai mažina grėsmę banko gyvybingumui.

| (187) | Ketvirta, pasak Islandijos valdžios institucijų, jau minėtą finansų priežiūros institucijos galimybę riboti bankų veiklą taip pat paskatino didelio masto indėlių priėmimas Islandijos bankuose iki krizės, kuris, regis, bent jau pagreitino jų patirtą nesėkmę. Be to, naujosios likvidumo ir užsienio valiutos balanso taisyklės (82), Priežiūros institucijos nuomone, taip pat sudaro tam tikrus apribojimus, susijusius su bankų galimybe pritraukti neproporcingai dideles užsienio indėlių sumas, jei tai gali padaryti banko verslą trapesnį ir pažeidžiamesnį dėl užsienio valiutos keitimo ir likvidumo rizikų. Priežiūros institucija sveikina Islandijos valdžios institucijų atsaką į šio pobūdžio reguliavimo priemonių nesėkmę. |
| --- | --- |

(187)

Ketvirta, pasak Islandijos valdžios institucijų, jau minėtą finansų priežiūros institucijos galimybę riboti bankų veiklą taip pat paskatino didelio masto indėlių priėmimas Islandijos bankuose iki krizės, kuris, regis, bent jau pagreitino jų patirtą nesėkmę. Be to, naujosios likvidumo ir užsienio valiutos balanso taisyklės (82), Priežiūros institucijos nuomone, taip pat sudaro tam tikrus apribojimus, susijusius su bankų galimybe pritraukti neproporcingai dideles užsienio indėlių sumas, jei tai gali padaryti banko verslą trapesnį ir pažeidžiamesnį dėl užsienio valiutos keitimo ir likvidumo rizikų. Priežiūros institucija sveikina Islandijos valdžios institucijų atsaką į šio pobūdžio reguliavimo priemonių nesėkmę.

„Arion banki“ restruktūrizavimo planas

| (188) | Kalbant apie restruktūrizavimo planą ir priemones banko lygiu, „Arion banki“ iš esmės grįžo prie labiau tradicinės bankininkystės modelio ir sutelkė dėmesį į ryšius su klientais stiprinančią bankininkystę Islandijos rinkoje. Bankas daugiausia bus finansuojamas per klientų indėlius ir nuosavybę, laipsniškai didinant skolinimąsi dažniausiai per padengtas obligacijas. |
| --- | --- |

(188)

Kalbant apie restruktūrizavimo planą ir priemones banko lygiu, „Arion banki“ iš esmės grįžo prie labiau tradicinės bankininkystės modelio ir sutelkė dėmesį į ryšius su klientais stiprinančią bankininkystę Islandijos rinkoje. Bankas daugiausia bus finansuojamas per klientų indėlius ir nuosavybę, laipsniškai didinant skolinimąsi dažniausiai per padengtas obligacijas.

| (189) | Be to, kaip nurodyta pirmiau, palyginti su „Kaupþing“, „Arion banki“ nuo įsteigimo momento buvo kur kas mažiau įsiskolinęs, o didžioji dalis didmeninės skolos lieka „Kaupþing“ nuosavybėje, todėl pagal restruktūrizavimo planą jis tik labai nedaug priklausys nuo tarptautinių rinkų refinansavimo neužtikrintos skolos atžvilgiu. Dėl tos pačios priežasties banko balanso finansinio įsiskolinimo mažinimo klausimas iš esmės jau buvo išspręstas 2008 m. spalio mėn. Tačiau Priežiūros institucija sutinka su „Arion banki“ ir Islandijos valdžios institucijų vertinimu, kad yra reikalingos restruktūrizavimo plane nurodytos įvairios priemonės, susijusios su banko veiklos mažinimu, siekiant pritaikyti ją prie naujos ekonomikos tikrovės ir riboti pozicijos riziką. Šiomis priemonėmis sprendžiami trūkumai (kaip antai didelių ir susijusių pozicijų koncentracija, labai didelis valiutos nesubalansuotumas ir kt.), kurie daugiausia paveldėti iš senojo banko. Siekiant, kad „Arion banki“ ateityje būtų gyvybingas, nepaprastai svarbu numatyti tinkamą šių trūkumų šalinimą restruktūrizavimo plane. |
| --- | --- |

(189)

Be to, kaip nurodyta pirmiau, palyginti su „Kaupþing“, „Arion banki“ nuo įsteigimo momento buvo kur kas mažiau įsiskolinęs, o didžioji dalis didmeninės skolos lieka „Kaupþing“ nuosavybėje, todėl pagal restruktūrizavimo planą jis tik labai nedaug priklausys nuo tarptautinių rinkų refinansavimo neužtikrintos skolos atžvilgiu. Dėl tos pačios priežasties banko balanso finansinio įsiskolinimo mažinimo klausimas iš esmės jau buvo išspręstas 2008 m. spalio mėn. Tačiau Priežiūros institucija sutinka su „Arion banki“ ir Islandijos valdžios institucijų vertinimu, kad yra reikalingos restruktūrizavimo plane nurodytos įvairios priemonės, susijusios su banko veiklos mažinimu, siekiant pritaikyti ją prie naujos ekonomikos tikrovės ir riboti pozicijos riziką. Šiomis priemonėmis sprendžiami trūkumai (kaip antai didelių ir susijusių pozicijų koncentracija, labai didelis valiutos nesubalansuotumas ir kt.), kurie daugiausia paveldėti iš senojo banko. Siekiant, kad „Arion banki“ ateityje būtų gyvybingas, nepaprastai svarbu numatyti tinkamą šių trūkumų šalinimą restruktūrizavimo plane.

| (190) | Kaip paaiškėjo, finansavimo priklausomybė nuo didmeninių rinkų buvo viena pagrindinių „Kaupþing“ žlugimo priežasčių. Iki šiol „Arion banki“ finansavimas daugiausia buvo grindžiamas indėliais ir nuosavybe, bet restruktūrizavimo plane numatyta šiek tiek sumažinti indėlių svarbą nuo 68 % iki 61 % visų įsipareigojimų, be kita ko, pasiremiant banko indėlių bazės analize. „Arion banki“ ketina šį skirtumą padengti atlikdamas padengtų obligacijų emisiją šalies rinkoje. Primenama, kad „Arion banki“ buvo suteikta licencija leisti padengtas obligacijas ir jis baigė 1 mlrd. EUR padengtų obligacijų programą. 2012 m. vasario mėn. „Arion banki“ užbaigė savo pirmąją padengtų obligacijų emisiją, jis išleido 2,5 mlrd. ISK vertės obligacijų, ir 2012 m. gegužės mėn. užbaigė pirmąją neindeksuotų fiksuotųjų palūkanų padengtų obligacijų emisiją, kurios vertė yra 1,2 mlrd. ISK (83). Likusį restruktūrizavimo laikotarpį bankas ketina išleisti įvairių formatų obligacijų, taip pat padengtų obligacijų bei pirmaeilių neužtikrintų obligacijų. |
| --- | --- |

(190)

Kaip paaiškėjo, finansavimo priklausomybė nuo didmeninių rinkų buvo viena pagrindinių „Kaupþing“ žlugimo priežasčių. Iki šiol „Arion banki“ finansavimas daugiausia buvo grindžiamas indėliais ir nuosavybe, bet restruktūrizavimo plane numatyta šiek tiek sumažinti indėlių svarbą nuo 68 % iki 61 % visų įsipareigojimų, be kita ko, pasiremiant banko indėlių bazės analize. „Arion banki“ ketina šį skirtumą padengti atlikdamas padengtų obligacijų emisiją šalies rinkoje. Primenama, kad „Arion banki“ buvo suteikta licencija leisti padengtas obligacijas ir jis baigė 1 mlrd. EUR padengtų obligacijų programą. 2012 m. vasario mėn. „Arion banki“ užbaigė savo pirmąją padengtų obligacijų emisiją, jis išleido 2,5 mlrd. ISK vertės obligacijų, ir 2012 m. gegužės mėn. užbaigė pirmąją neindeksuotų fiksuotųjų palūkanų padengtų obligacijų emisiją, kurios vertė yra 1,2 mlrd. ISK (83). Likusį restruktūrizavimo laikotarpį bankas ketina išleisti įvairių formatų obligacijų, taip pat padengtų obligacijų bei pirmaeilių neužtikrintų obligacijų.

| (191) | Remdamasi Islandijos valdžios institucijų pateiktais faktais, Priežiūros institucija mano, kad banko finansavimo padėtis bus tvirta iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Atsižvelgdama į netikrumą, susijusį su indėlių garantija ir kapitalo kontrolės priemonėmis, taip pat į nevienareikšmę būsimą (Vyriausybės) skolos rinkų plėtrą, ji negali daryti išvados, kad „Arion banki“ finansavimo strategija galiausiai bus įgyvendinta kaip numatyta. Tačiau restruktūrizavimo laikotarpiu matoma didelė priklausomybė nuo indėlių ir padengtų obligacijų, o didelė tų skolos tipų dalis priklauso nuo balanso. Dėl šios priežasties Priežiūros institucija sutinka, kad nedideli finansavimo strategijos pokyčiai, kurių galiausiai gali prireikti, nekels grėsmės banko gyvybingumui. |
| --- | --- |

(191)

Remdamasi Islandijos valdžios institucijų pateiktais faktais, Priežiūros institucija mano, kad banko finansavimo padėtis bus tvirta iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Atsižvelgdama į netikrumą, susijusį su indėlių garantija ir kapitalo kontrolės priemonėmis, taip pat į nevienareikšmę būsimą (Vyriausybės) skolos rinkų plėtrą, ji negali daryti išvados, kad „Arion banki“ finansavimo strategija galiausiai bus įgyvendinta kaip numatyta. Tačiau restruktūrizavimo laikotarpiu matoma didelė priklausomybė nuo indėlių ir padengtų obligacijų, o didelė tų skolos tipų dalis priklauso nuo balanso. Dėl šios priežasties Priežiūros institucija sutinka, kad nedideli finansavimo strategijos pokyčiai, kurių galiausiai gali prireikti, nekels grėsmės banko gyvybingumui.

| (192) | Kalbant apie turtą, susijusį su balansu, tarptautinės lėšos lieka „Kaupþing“ nuosavybė. Todėl balansas sumažėjo 88 %. Taigi svarbiausia „Kaupþing“ verslo modelio silpnoji vieta – priklausomybė nuo rizikingo tarptautinio turto neatlikus tinkamo rizikos įvertinimo – buvo pašalinta. Priežiūros institucija pritaria sprendimui, kad pagal restruktūrizavimo planą bankas neįsitrauks į panašų verslą ateityje ir daugiausia dėmesio skirs tradiciniam pagrindiniam verslui. |
| --- | --- |

(192)

Kalbant apie turtą, susijusį su balansu, tarptautinės lėšos lieka „Kaupþing“ nuosavybė. Todėl balansas sumažėjo 88 %. Taigi svarbiausia „Kaupþing“ verslo modelio silpnoji vieta – priklausomybė nuo rizikingo tarptautinio turto neatlikus tinkamo rizikos įvertinimo – buvo pašalinta. Priežiūros institucija pritaria sprendimui, kad pagal restruktūrizavimo planą bankas neįsitrauks į panašų verslą ateityje ir daugiausia dėmesio skirs tradiciniam pagrindiniam verslui.

| (193) | Didelis su turto portfeliu susijęs iššūkis bankui tebėra iš „Kaupþing“ perimtų paskolų restruktūrizavimas. Šiuo požiūriu Priežiūros institucija teigiamai vertina restruktūrizavimo procesą, kuris buvo ir išlieka pagrindinis banko prioritetas, tą rodo daug bendrų ir specialių pasiūlymų, kuriuos bankas pateikė savo pernelyg įsiskolinusiems klientams. Nors dar reikia užbaigti restruktūrizavimo procesą, matyti, kad iš banko gaunama informacija patvirtina, jog padaryta didelė pažanga, ypač nuo 2011 m., tai rodo faktas, jog iš 986 įmonių, dalyvavusių banko skolos išieškojimo programose, 871 įmonė ją baigė 2011 m. pabaigoje, nors 2011 m. pirmojo ketvirčio pabaigoje ją baigė tik 416 įmonių. Didelė pažanga pastaruoju metu taip pat padaryta restruktūrizuojant namų ūkių skolą, be to, bankas siekia užbaigti savo vykdomus įmonių ir fizinių asmenų skolos išieškojimo projektus iki 2012 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(193)

Didelis su turto portfeliu susijęs iššūkis bankui tebėra iš „Kaupþing“ perimtų paskolų restruktūrizavimas. Šiuo požiūriu Priežiūros institucija teigiamai vertina restruktūrizavimo procesą, kuris buvo ir išlieka pagrindinis banko prioritetas, tą rodo daug bendrų ir specialių pasiūlymų, kuriuos bankas pateikė savo pernelyg įsiskolinusiems klientams. Nors dar reikia užbaigti restruktūrizavimo procesą, matyti, kad iš banko gaunama informacija patvirtina, jog padaryta didelė pažanga, ypač nuo 2011 m., tai rodo faktas, jog iš 986 įmonių, dalyvavusių banko skolos išieškojimo programose, 871 įmonė ją baigė 2011 m. pabaigoje, nors 2011 m. pirmojo ketvirčio pabaigoje ją baigė tik 416 įmonių. Didelė pažanga pastaruoju metu taip pat padaryta restruktūrizuojant namų ūkių skolą, be to, bankas siekia užbaigti savo vykdomus įmonių ir fizinių asmenų skolos išieškojimo projektus iki 2012 m. pabaigos.

| (194) | Priežiūros institucija mano, kad tai, kas išdėstyta pirmiau, rodo „Arion banki“ restruktūrizavimo metodų patikimumą. Be to, pagal „Arion banki“ pateiktus duomenis galimybė, kad bankas pasieks tikslą užbaigti įmonių ir namų ūkių paskolų portfelio restruktūrizavimą iki 2012 m. pabaigos, atrodo tikroviška. Apskritai, jei Islandijos arba užsienio makroekonominėje aplinkoje neįvyks nenumatytų įvykių, Priežiūros institucijos nuomone, vėliausiai restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje „Arion banki“ turės palyginti gerą balansą ir gerus rezultatus rodančius paskolų portfelius. |
| --- | --- |

(194)

Priežiūros institucija mano, kad tai, kas išdėstyta pirmiau, rodo „Arion banki“ restruktūrizavimo metodų patikimumą. Be to, pagal „Arion banki“ pateiktus duomenis galimybė, kad bankas pasieks tikslą užbaigti įmonių ir namų ūkių paskolų portfelio restruktūrizavimą iki 2012 m. pabaigos, atrodo tikroviška. Apskritai, jei Islandijos arba užsienio makroekonominėje aplinkoje neįvyks nenumatytų įvykių, Priežiūros institucijos nuomone, vėliausiai restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje „Arion banki“ turės palyginti gerą balansą ir gerus rezultatus rodančius paskolų portfelius.

| (195) | Kaip nurodyta pirmiau, menkas „Kaupþing“ kapitalizavimas buvo vienas iš veiksnių, lėmusių jo žlugimą. „Arion banki“ restruktūrizavimo plane numatyta, kad per visą restruktūrizavimo laikotarpį banko kapitalo pakankamumo rodiklis išliks gerokai aukštesnis nei Finansų priežiūros institucijos reikalaujamas 16 % minimumas. Šis rodiklis gerokai viršija būsimą Bazelio III 10,5 % minimumą. NET pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų, kurį pateikė „Arion banki“, kapitalo pakankamumo rodiklis išliks daug aukštesnis už šį aukštą lyginamąjį dydį ir sieks [> 20] %. Kalbant apie šių metų Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso kapitalo įvertinimo ataskaitą, kurią „Arion banki“ pateikė kartu su restruktūrizavimo planu, Priežiūros institucija mano, kad būtų protinga ir naudinga atsižvelgus į įvairius rizikos veiksnius bankui turėti [...] mlrd. ISK kapitalo atsargų, kurios pirmiau aprašytoje veiklos aplinkoje suteiktų „Arion banki“ didelį pajėgumą išspręsti iškilusias grėsmes. |
| --- | --- |

(195)

Kaip nurodyta pirmiau, menkas „Kaupþing“ kapitalizavimas buvo vienas iš veiksnių, lėmusių jo žlugimą. „Arion banki“ restruktūrizavimo plane numatyta, kad per visą restruktūrizavimo laikotarpį banko kapitalo pakankamumo rodiklis išliks gerokai aukštesnis nei Finansų priežiūros institucijos reikalaujamas 16 % minimumas. Šis rodiklis gerokai viršija būsimą Bazelio III 10,5 % minimumą. NET pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų, kurį pateikė „Arion banki“, kapitalo pakankamumo rodiklis išliks daug aukštesnis už šį aukštą lyginamąjį dydį ir sieks [> 20] %. Kalbant apie šių metų Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso kapitalo įvertinimo ataskaitą, kurią „Arion banki“ pateikė kartu su restruktūrizavimo planu, Priežiūros institucija mano, kad būtų protinga ir naudinga atsižvelgus į įvairius rizikos veiksnius bankui turėti [...] mlrd. ISK kapitalo atsargų, kurios pirmiau aprašytoje veiklos aplinkoje suteiktų „Arion banki“ didelį pajėgumą išspręsti iškilusias grėsmes.

| (196) | Banko likvidumo pozicijos atžvilgiu Priežiūros institucija pažymi, kad esama situacija pagal restruktūrizavimo planą atrodo pakankamai tvirta ir nėra požymių, kad padėtis galėtų labai pablogėti per restruktūrizavimo laikotarpį. Be to, Priežiūros institucija mano, kad atliktas banko likvidumo rodiklio nepalankiausių sąlygų bandymas Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitos kontekste rodo, kad nors bankas patiria likvidumo riziką, kuri gali iš tikrųjų jį paveikti, jei staiga būtų panaikintos kapitalo kontrolės priemonės, jo likvidumo padėtis atidžiai stebima ir netrukus bus pritaikytos rizikos ribojimo priemonės bei jau yra parengti draudžiamųjų įvykių planai, kad bankas būtų pasirengęs netikėtiems ir nepalankiems įvykiams. Tai taip pat labai svarbu, nes 2010 m. valstybei iškilo būtinybė suteikti bankui specialią likvidumo priemonę, kad jis galėtų atitikti Finansų priežiūros institucijos likvidumo reikalavimus, ir ši likvidumo priemonė baigiama taikyti 2014 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

(196)

Banko likvidumo pozicijos atžvilgiu Priežiūros institucija pažymi, kad esama situacija pagal restruktūrizavimo planą atrodo pakankamai tvirta ir nėra požymių, kad padėtis galėtų labai pablogėti per restruktūrizavimo laikotarpį. Be to, Priežiūros institucija mano, kad atliktas banko likvidumo rodiklio nepalankiausių sąlygų bandymas Vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo proceso ataskaitos kontekste rodo, kad nors bankas patiria likvidumo riziką, kuri gali iš tikrųjų jį paveikti, jei staiga būtų panaikintos kapitalo kontrolės priemonės, jo likvidumo padėtis atidžiai stebima ir netrukus bus pritaikytos rizikos ribojimo priemonės bei jau yra parengti draudžiamųjų įvykių planai, kad bankas būtų pasirengęs netikėtiems ir nepalankiems įvykiams. Tai taip pat labai svarbu, nes 2010 m. valstybei iškilo būtinybė suteikti bankui specialią likvidumo priemonę, kad jis galėtų atitikti Finansų priežiūros institucijos likvidumo reikalavimus, ir ši likvidumo priemonė baigiama taikyti 2014 m. pabaigoje.

| (197) | Kaip aprašyta pirmiau, Priežiūros institucija taip pat sveikina atliktus „Arion banki“ organizavimo struktūros ir rizikos valdymo pakeitimus, kuriais pašalinta „Kaupþing“ verslo silpnoji vieta ir kurie leis vykdyti objektyvesnį ir profesionalesnį banko veiklos rizikos vertinimą. |
| --- | --- |

(197)

Kaip aprašyta pirmiau, Priežiūros institucija taip pat sveikina atliktus „Arion banki“ organizavimo struktūros ir rizikos valdymo pakeitimus, kuriais pašalinta „Kaupþing“ verslo silpnoji vieta ir kurie leis vykdyti objektyvesnį ir profesionalesnį banko veiklos rizikos vertinimą.

| (198) | Pelningumo atžvilgiu restruktūrizavimo rekomendacijose taip pat numatyta, kad restruktūrizavimo plane turėtų būti parodyta, kokiu būdu bankas kaip galėdamas greičiau susigrąžintų ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos. Ypač bankas turėtų sugebėti generuoti atitinkamą kapitalo grąžą ir padengti visas savo įprastos veiklos sąnaudas bei vykdyti atitinkamus reguliavimo reikalavimus. Konkrečiai restruktūrizavimo rekomendacijų 13 punkte nurodyta, kad ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas, kai bankas gali padengti visas savo išlaidas, įskaitant pablogėjimą ir finansines išlaidas, ir suteikti atitinkamą kapitalo grąžą, atsižvelgdamas į banko rizikos pobūdį. |
| --- | --- |

(198)

Pelningumo atžvilgiu restruktūrizavimo rekomendacijose taip pat numatyta, kad restruktūrizavimo plane turėtų būti parodyta, kokiu būdu bankas kaip galėdamas greičiau susigrąžintų ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos. Ypač bankas turėtų sugebėti generuoti atitinkamą kapitalo grąžą ir padengti visas savo įprastos veiklos sąnaudas bei vykdyti atitinkamus reguliavimo reikalavimus. Konkrečiai restruktūrizavimo rekomendacijų 13 punkte nurodyta, kad ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas, kai bankas gali padengti visas savo išlaidas, įskaitant pablogėjimą ir finansines išlaidas, ir suteikti atitinkamą kapitalo grąžą, atsižvelgdamas į banko rizikos pobūdį.

| (199) | Kaip jau minėta pirmiau, šiuo atveju Priežiūros institucija primena, kad ypač ekonominė aplinka, kurioje veikia „Arion banki“, keisis visų bankų atžvilgiu. Turėdama tai omenyje Priežiūros institucija yra patenkinta restruktūrizavimo plane prognozuojamu pelningumu, kuris, nepaisant didelio kapitalo pakankamumo rodiklio, bus adekvatus didžiąją dalį restruktūrizavimo laikotarpio ir vėliau. Kapitalo grąža, kuri buvo ypač didelė 2009–2010 m., sieks [> 10] %–[< 15] %. Nebūdingi straipsniai pelno ir nuostolių ataskaitoje, ypač dideli perkainojimo prieaugiai, gauti iš paskolų portfelio, kuris buvo perkeltas iš „Kaupþing“, ir nurašymai, atlikti dėl neseniai priimto Aukščiausiojo Teismo sprendimo dėl paskolų užsienio valiuta, kurie turėjo labai didelę įtaką banko finansiniams rezultatams per pastaruosius trejus metus, turėtų pasitaikyti rečiau. Pagal restruktūrizavimo planą numatoma, kad tokie nebūdingi straipsniai 2012–2013 m. turės tik nedidelę įtaką ir jų nenumatoma po 2013 m. |
| --- | --- |

(199)

Kaip jau minėta pirmiau, šiuo atveju Priežiūros institucija primena, kad ypač ekonominė aplinka, kurioje veikia „Arion banki“, keisis visų bankų atžvilgiu. Turėdama tai omenyje Priežiūros institucija yra patenkinta restruktūrizavimo plane prognozuojamu pelningumu, kuris, nepaisant didelio kapitalo pakankamumo rodiklio, bus adekvatus didžiąją dalį restruktūrizavimo laikotarpio ir vėliau. Kapitalo grąža, kuri buvo ypač didelė 2009–2010 m., sieks [> 10] %–[< 15] %. Nebūdingi straipsniai pelno ir nuostolių ataskaitoje, ypač dideli perkainojimo prieaugiai, gauti iš paskolų portfelio, kuris buvo perkeltas iš „Kaupþing“, ir nurašymai, atlikti dėl neseniai priimto Aukščiausiojo Teismo sprendimo dėl paskolų užsienio valiuta, kurie turėjo labai didelę įtaką banko finansiniams rezultatams per pastaruosius trejus metus, turėtų pasitaikyti rečiau. Pagal restruktūrizavimo planą numatoma, kad tokie nebūdingi straipsniai 2012–2013 m. turės tik nedidelę įtaką ir jų nenumatoma po 2013 m.

| (200) | Svarbus būsimo pelningumo lemiamas veiksnys pagal restruktūrizavimo planą yra didesnės pajamos iš mokesčių ir komisinių, kurie planuojamu laikotarpiu turėtų sudaryti [...]. Komisinių mokesčių pajamas duodantis verslas, kaip antai su vertybinių popierių birža susiję sandoriai ir užsienio valiutos prekyba, sustojo įvykus žlugimui ir pritaikius kapitalo kontrolės priemones. Tačiau įmonių sektoriaus restruktūrizavimui einant į pabaigą ir ketinant panaikinti kapitalo kontrolės priemones, atrodo realu tikėtis, kad labai padidės vertybinių popierių biržos veikla ir valiutos prekyba. Todėl Priežiūros institucija neabejoja šių skaičių patikimumu. |
| --- | --- |

(200)

Svarbus būsimo pelningumo lemiamas veiksnys pagal restruktūrizavimo planą yra didesnės pajamos iš mokesčių ir komisinių, kurie planuojamu laikotarpiu turėtų sudaryti [...]. Komisinių mokesčių pajamas duodantis verslas, kaip antai su vertybinių popierių birža susiję sandoriai ir užsienio valiutos prekyba, sustojo įvykus žlugimui ir pritaikius kapitalo kontrolės priemones. Tačiau įmonių sektoriaus restruktūrizavimui einant į pabaigą ir ketinant panaikinti kapitalo kontrolės priemones, atrodo realu tikėtis, kad labai padidės vertybinių popierių biržos veikla ir valiutos prekyba. Todėl Priežiūros institucija neabejoja šių skaičių patikimumu.

| (201) | Kaip aprašyta pirmiau, bankas ėmėsi kelių iniciatyvų, norėdamas pasiekti išlaidų veiksmingumą, taip pat racionalizuoti savo filialų tinklą ir pasirinko iš viso 15 filialų. Kaip nurodyta banko įsipareigojimuose, [...]. 2011 m. maždaug 10 % buvo sumažintas darbuotojų skaičius. Priežiūros institucija palankiai vertina šias pastangas, rodančias, kad bankui jau pavyko suvaldyti išlaidas ir išlaikyti 45 % išlaidų ir pajamų rodiklį 2011 m. Pagal restruktūrizavimo planą bankas ketina užtikrinti, kad šis rodiklis būtų dar šiek tiek sumažintas iki [...] % likusį restruktūrizavimo laikotarpį. |
| --- | --- |

(201)

Kaip aprašyta pirmiau, bankas ėmėsi kelių iniciatyvų, norėdamas pasiekti išlaidų veiksmingumą, taip pat racionalizuoti savo filialų tinklą ir pasirinko iš viso 15 filialų. Kaip nurodyta banko įsipareigojimuose, [...]. 2011 m. maždaug 10 % buvo sumažintas darbuotojų skaičius. Priežiūros institucija palankiai vertina šias pastangas, rodančias, kad bankui jau pavyko suvaldyti išlaidas ir išlaikyti 45 % išlaidų ir pajamų rodiklį 2011 m. Pagal restruktūrizavimo planą bankas ketina užtikrinti, kad šis rodiklis būtų dar šiek tiek sumažintas iki [...] % likusį restruktūrizavimo laikotarpį.

| (202) | Be to, kas pasakyta pirmiau, taip pat matyti, kad restruktūrizavimo planas pagrįstas daugeliu kitų prielaidų. Priežiūros institucija siekė kruopščiai ištirti tas, kurios atrodo svarbiausios ir turi didžiausią įtaką būsimam „Arion banki“ gyvybingumui. Kalbant apie makroekonomines prielaidas, matyti, kad jos daugiausia atitinka Islandijos statistikos institucijos ir Islandijos centrinio banko prognozes, nors bankas numato šiek tiek didesnį augimą ir didesnę infliaciją. Regis, bendros prielaidos, kuriomis grindžiamas restruktūrizavimo planas, daromos pakankamai atsargiai, kad atsižvelgus į pirmiau Priežiūros institucijos išdėstytas nuostatas, būtų galima daryti išvadą, jog restruktūrizavimo priemonės, kurių ėmėsi bankas, yra pakankamos ir užtikrina ilgalaikį gyvybingumą, apsaugo nuo netikėtų ir nepalankių, nenumatyto masto ir nenumatytas pasekmes sukeliančių pasekmių įvykių. |
| --- | --- |

(202)

Be to, kas pasakyta pirmiau, taip pat matyti, kad restruktūrizavimo planas pagrįstas daugeliu kitų prielaidų. Priežiūros institucija siekė kruopščiai ištirti tas, kurios atrodo svarbiausios ir turi didžiausią įtaką būsimam „Arion banki“ gyvybingumui. Kalbant apie makroekonomines prielaidas, matyti, kad jos daugiausia atitinka Islandijos statistikos institucijos ir Islandijos centrinio banko prognozes, nors bankas numato šiek tiek didesnį augimą ir didesnę infliaciją. Regis, bendros prielaidos, kuriomis grindžiamas restruktūrizavimo planas, daromos pakankamai atsargiai, kad atsižvelgus į pirmiau Priežiūros institucijos išdėstytas nuostatas, būtų galima daryti išvadą, jog restruktūrizavimo priemonės, kurių ėmėsi bankas, yra pakankamos ir užtikrina ilgalaikį gyvybingumą, apsaugo nuo netikėtų ir nepalankių, nenumatyto masto ir nenumatytas pasekmes sukeliančių pasekmių įvykių.

| (203) | Atsižvelgdama į pirmiau nurodytus elementus, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad restruktūrizavimo plane numatyta pakankamai elementų, padedančių susigrąžinti ilgalaikį banko gyvybingumą, ir Priežiūros institucija gali daryti išvadą, kad Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 straipsnio nuostatų yra laikomasi. |
| --- | --- |

(203)

Atsižvelgdama į pirmiau nurodytus elementus, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad restruktūrizavimo plane numatyta pakankamai elementų, padedančių susigrąžinti ilgalaikį banko gyvybingumą, ir Priežiūros institucija gali daryti išvadą, kad Restruktūrizavimo rekomendacijų 2 straipsnio nuostatų yra laikomasi.

3.3.   Nuosavas įnašas/naštos pasidalijimas

| (204) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 22 straipsnis išdėstytas taip: „Siekiant apriboti konkurencijos uškraipymą ir pašalinti neatsakingo elgesio riziką, pagalbą reikėtų riboti iki būtiniausios, o pagalbos gavėjas turėtų pats atitinkamu įnašu prisidėti prie restruktūrizavimo išlaidų. Bankas ir jo kapitalo savininkai turėtų kiek galėdami savo ištekliais prisidėti prie restruktūrizavimo. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad išgelbėtieji bankai prisiimtų atitinkamą atsakomybę už savo ankstesnio elgesio pasekmes ir būtų sudarytos atitinkamos jų būsimo elgesio paskatos.“ |
| --- | --- |

(204)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 22 straipsnis išdėstytas taip: „Siekiant apriboti konkurencijos uškraipymą ir pašalinti neatsakingo elgesio riziką, pagalbą reikėtų riboti iki būtiniausios, o pagalbos gavėjas turėtų pats atitinkamu įnašu prisidėti prie restruktūrizavimo išlaidų. Bankas ir jo kapitalo savininkai turėtų kiek galėdami savo ištekliais prisidėti prie restruktūrizavimo. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad išgelbėtieji bankai prisiimtų atitinkamą atsakomybę už savo ankstesnio elgesio pasekmes ir būtų sudarytos atitinkamos jų būsimo elgesio paskatos.“

| (205) | Šiuo atveju Priežiūros institucija primena nagrinėjamo atvejo lemiamą aspektą. Kai „Arion banki“ buvo įsteigtas pasinaudojant „Kaupþing“ veikla šalyje, „Kaupþing“ akcininkų investicijos buvo visiškai išeikvotos ir, kiek įmanoma, taip jie prisidėjo restruktūrizuojant „Arion banki“. Be to, „Kaupþing“ kreditoriai turėjo patirti didelių nuostolių (84) ar bent prisiimti savo investicijos riziką, priklausančią nuo „Arion banki“ pelningumo. Todėl kalbant apie „Kaupþing“ savininkus ir kreditorius, naštos pasidalijimo kriterijus yra optimaliai pritaikytas, o neatsakingo elgesio rizikos klausimas išspręstas. |
| --- | --- |

(205)

Šiuo atveju Priežiūros institucija primena nagrinėjamo atvejo lemiamą aspektą. Kai „Arion banki“ buvo įsteigtas pasinaudojant „Kaupþing“ veikla šalyje, „Kaupþing“ akcininkų investicijos buvo visiškai išeikvotos ir, kiek įmanoma, taip jie prisidėjo restruktūrizuojant „Arion banki“. Be to, „Kaupþing“ kreditoriai turėjo patirti didelių nuostolių (84) ar bent prisiimti savo investicijos riziką, priklausančią nuo „Arion banki“ pelningumo. Todėl kalbant apie „Kaupþing“ savininkus ir kreditorius, naštos pasidalijimo kriterijus yra optimaliai pritaikytas, o neatsakingo elgesio rizikos klausimas išspręstas.

| (206) | Be to, kas pasakyta pirmiau, Priežiūros institucija turi įvertinti, ar teikiant valstybės pagalbą „Arion banki“, buvo apsiribota tik būtiniausia pagalba. |
| --- | --- |

(206)

Be to, kas pasakyta pirmiau, Priežiūros institucija turi įvertinti, ar teikiant valstybės pagalbą „Arion banki“, buvo apsiribota tik būtiniausia pagalba.

| (207) | Kalbant apie kapitalizavimo priemones, kol susitarimu su „Kaupþing“ kreditoriais valstybės dalis buvo sumažinta iki 13 %, pirminio „Arion banki“ kapitalizuoto turto vos pakako, kad būtų įvykdyti Finansų priežiūros institucijos nustatyti kapitalo reikalavimai. 2009 m. sudarius susitarimą, „Kaupþing“ įsigyja „Arion banki“, o „Arion“ bankui suteikus antrojo lygio kapitalą, kapitalo pakankamumo rodiklis pasiekė maždaug 18 %, ir 2 procentiniais punktais viršijo mažiausią rodiklį, kurį nustatė Finansų priežiūros institucija. Šiame kontekste Priežiūros institucija pažymi, kad kapitalo rodiklis daugiausia priklauso nuo to, ar turto, kuris buvo perduotas iš „Kaupþing“„Arion banki“ bankui, įvertinimas yra atliktas tiksliai. Be to, reikia turėti omenyje, kad Islandijos ekonomikos prognozė sudaryta vyraujant netikrumui. Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta pirmiau, Priežiūros institucija mano, kad Islandijos valstybės „Arion banki“ bankui suteikto kapitalo suma buvo tik būtiniausia, nes ją sudarė ne daugiau kaip įprastas minimumas pridėjus pagrįstas atsargas. |
| --- | --- |

(207)

Kalbant apie kapitalizavimo priemones, kol susitarimu su „Kaupþing“ kreditoriais valstybės dalis buvo sumažinta iki 13 %, pirminio „Arion banki“ kapitalizuoto turto vos pakako, kad būtų įvykdyti Finansų priežiūros institucijos nustatyti kapitalo reikalavimai. 2009 m. sudarius susitarimą, „Kaupþing“ įsigyja „Arion banki“, o „Arion“ bankui suteikus antrojo lygio kapitalą, kapitalo pakankamumo rodiklis pasiekė maždaug 18 %, ir 2 procentiniais punktais viršijo mažiausią rodiklį, kurį nustatė Finansų priežiūros institucija. Šiame kontekste Priežiūros institucija pažymi, kad kapitalo rodiklis daugiausia priklauso nuo to, ar turto, kuris buvo perduotas iš „Kaupþing“„Arion banki“ bankui, įvertinimas yra atliktas tiksliai. Be to, reikia turėti omenyje, kad Islandijos ekonomikos prognozė sudaryta vyraujant netikrumui. Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta pirmiau, Priežiūros institucija mano, kad Islandijos valstybės „Arion banki“ bankui suteikto kapitalo suma buvo tik būtiniausia, nes ją sudarė ne daugiau kaip įprastas minimumas pridėjus pagrįstas atsargas.

| (208) | Šios išvados nepaneigia faktas, kad „Arion banki“ kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau šiek tiek išaugo iki 19 % 2010 m. ir iki 21 % – 2011 m. Šis kapitalo pakankamumo rodiklis daugiausia padidėjo dėl turto, kuris buvo perduotas iš „Kaupþing“„Arion banki“ bankui, apskaitinės vertės prirašymo. Nebuvo galima tiksliai nuspėti, kad tai nutiks, o tai, kad kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau taip teigiamai pasikeitė, Priežiūros institucijos nuomone, nesuteikia pagrindo manyti, kad valstybė nuo pradžių per daug padidino „Arion banki“ kapitalą (85). |
| --- | --- |

(208)

Šios išvados nepaneigia faktas, kad „Arion banki“ kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau šiek tiek išaugo iki 19 % 2010 m. ir iki 21 % – 2011 m. Šis kapitalo pakankamumo rodiklis daugiausia padidėjo dėl turto, kuris buvo perduotas iš „Kaupþing“„Arion banki“ bankui, apskaitinės vertės prirašymo. Nebuvo galima tiksliai nuspėti, kad tai nutiks, o tai, kad kapitalo pakankamumo rodiklis vėliau taip teigiamai pasikeitė, Priežiūros institucijos nuomone, nesuteikia pagrindo manyti, kad valstybė nuo pradžių per daug padidino „Arion banki“ kapitalą (85).

| (209) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 26 dalyje numatyta, kad restruktūrizavimo pagalbą gaunantys bankai „turėtų sugebėti atlyginti už kapitalą, taip pat ir dividendų bei mokėtinos subordinuotosios skolos atkarpų forma, iš pelno, kurį generuoja jų veikla.“ |
| --- | --- |

(209)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 26 dalyje numatyta, kad restruktūrizavimo pagalbą gaunantys bankai „turėtų sugebėti atlyginti už kapitalą, taip pat ir dividendų bei mokėtinos subordinuotosios skolos atkarpų forma, iš pelno, kurį generuoja jų veikla.“

| (210) | Šiame kontekste verta prisiminti, kad tuo metu, kai buvo sudaryti susitarimai dėl „Kaupskil“ perimamų 87 % „Arion banki“ akcijų, buvo sutarta, kad Vyriausybei bus sumokėta proporcinga dalis banko grąžintų pajamų per laikotarpį iki įsigalios naujas susitarimas dėl nuosavybės. Susitarta dėl 6,5 mlrd. ISK sumos (86), atitinkančios beveik 9 % metinę kapitalo, kuris jau buvo išpirktas 2009 m. rudenį, grąžą valstybei. Aišku, kad šioje sumoje nėra 2,3 mlrd. ISK sukauptų Vyriausybės obligacijos palūkanų už šį laiką, ji taip pat daug mažesnė už Europos centrinio banko lyginamąją 15,3 % palūkanų normą, kuri taikoma šiam laikotarpiui, kaip nurodyta Priežiūros institucijos rekapitalizavimo gairėse (87). Tačiau kalbant apie 13 % dalį, kurią valstybė išlaikė „Arion banki“, pakankamos grąžos prognozė atrodo teikianti vilčių, turint omenyje, kad „Arion banki“ nuo įsteigimo apskritai veikia gerai. |
| --- | --- |

(210)

Šiame kontekste verta prisiminti, kad tuo metu, kai buvo sudaryti susitarimai dėl „Kaupskil“ perimamų 87 % „Arion banki“ akcijų, buvo sutarta, kad Vyriausybei bus sumokėta proporcinga dalis banko grąžintų pajamų per laikotarpį iki įsigalios naujas susitarimas dėl nuosavybės. Susitarta dėl 6,5 mlrd. ISK sumos (86), atitinkančios beveik 9 % metinę kapitalo, kuris jau buvo išpirktas 2009 m. rudenį, grąžą valstybei. Aišku, kad šioje sumoje nėra 2,3 mlrd. ISK sukauptų Vyriausybės obligacijos palūkanų už šį laiką, ji taip pat daug mažesnė už Europos centrinio banko lyginamąją 15,3 % palūkanų normą, kuri taikoma šiam laikotarpiui, kaip nurodyta Priežiūros institucijos rekapitalizavimo gairėse (87). Tačiau kalbant apie 13 % dalį, kurią valstybė išlaikė „Arion banki“, pakankamos grąžos prognozė atrodo teikianti vilčių, turint omenyje, kad „Arion banki“ nuo įsteigimo apskritai veikia gerai.

| (211) | Tačiau taip pat reikėtų pabrėžti, kad atlygis už antrojo lygio kapitalą yra nukrypimas nuo Priežiūros institucijos rekapitalizavimo gairių. Kaip teisingai nurodė Islandijos valdžios institucijos, reikalingą kompensaciją pagal R sudaro 8 % Vyriausybės finansavimo išlaidų, „Kaupþing“ kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumai iki krizės ir papildomas 2 % mokestis. Turint omenyje aukštus „Kaupþing“ kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumus iki krizės, matyti, kad atlygis, kurį „Arion banki“ moka – EURIBOR pridėjus pridėtinius 4 % – labai neatitinka šio lyginamojo dydžio. |
| --- | --- |

(211)

Tačiau taip pat reikėtų pabrėžti, kad atlygis už antrojo lygio kapitalą yra nukrypimas nuo Priežiūros institucijos rekapitalizavimo gairių. Kaip teisingai nurodė Islandijos valdžios institucijos, reikalingą kompensaciją pagal R sudaro 8 % Vyriausybės finansavimo išlaidų, „Kaupþing“ kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumai iki krizės ir papildomas 2 % mokestis. Turint omenyje aukštus „Kaupþing“ kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimų sandorių vertės skirtumus iki krizės, matyti, kad atlygis, kurį „Arion banki“ moka – EURIBOR pridėjus pridėtinius 4 % – labai neatitinka šio lyginamojo dydžio.

| (212) | Pagal Rekapitalizavimo gairių 25 dalį nukrypimą nuo atitinkamo ex ante naštos pasidalijimo (t. y. tinkamo atlygio), galima, be kita ko, pateisinti didelės apimties restruktūrizavimu, taip pat priemonėmis konkurencijos uškraipymui riboti. Kaip bus parodyta toliau, Priežiūros institucija mano, kad „Arion banki“ restruktūrizavimo mastas yra pakankamai didelis, jog ši sąlyga būtų įvykdyta. |
| --- | --- |

(212)

Pagal Rekapitalizavimo gairių 25 dalį nukrypimą nuo atitinkamo ex ante naštos pasidalijimo (t. y. tinkamo atlygio), galima, be kita ko, pateisinti didelės apimties restruktūrizavimu, taip pat priemonėmis konkurencijos uškraipymui riboti. Kaip bus parodyta toliau, Priežiūros institucija mano, kad „Arion banki“ restruktūrizavimo mastas yra pakankamai didelis, jog ši sąlyga būtų įvykdyta.

| (213) | Nors „SPRON“ apsikeitimo susitarimas, kaip aprašyta pirmiau, turi valstybės pagalbos elementų, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad jis sudarytas tokiu būdu, kuriuo siekiama apriboti ar net pašalinti tiesioginį „Arion banki“ pranašumą. Susitarimu iš esmės nuspręsta dėl suderėtos kompensacijos „Arion banki“ bankui mainais už prisiimamus „SPRON“ indėlių įsipareigojimus, ir tikėtina, kad „Arion banki“ įsigyja perduotus įsipareigojimus atitinkantį turtą. Priežiūros institucija nemano, kad ši pagalba yra labai svarbi atliekant naštos pasidalijimo įvertinimą. |
| --- | --- |

(213)

Nors „SPRON“ apsikeitimo susitarimas, kaip aprašyta pirmiau, turi valstybės pagalbos elementų, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad jis sudarytas tokiu būdu, kuriuo siekiama apriboti ar net pašalinti tiesioginį „Arion banki“ pranašumą. Susitarimu iš esmės nuspręsta dėl suderėtos kompensacijos „Arion banki“ bankui mainais už prisiimamus „SPRON“ indėlių įsipareigojimus, ir tikėtina, kad „Arion banki“ įsigyja perduotus įsipareigojimus atitinkantį turtą. Priežiūros institucija nemano, kad ši pagalba yra labai svarbi atliekant naštos pasidalijimo įvertinimą.

| (214) | Galiausiai, dėl indėlių garantijos Priežiūros institucija sprendime pradėti procedūrą jau nurodė, kad turint omenyje tuometes nepaprastas aplinkybes, ji galėtų sudaryti proporcingas priemones finansiniam stabilumui Islandijoje apsaugoti. Tačiau akivaizdu, kad tokia pagalba negali būti patvirtinta neribotam laikui. |
| --- | --- |

(214)

Galiausiai, dėl indėlių garantijos Priežiūros institucija sprendime pradėti procedūrą jau nurodė, kad turint omenyje tuometes nepaprastas aplinkybes, ji galėtų sudaryti proporcingas priemones finansiniam stabilumui Islandijoje apsaugoti. Tačiau akivaizdu, kad tokia pagalba negali būti patvirtinta neribotam laikui.

| (215) | Todėl norint, kad ši valstybės pagalba būtų laikoma ribota ir tik būtiniausia, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad ją būtina nutraukti, kai tik bus galimybė. Taigi, Priežiūros institucija sveikina Islandijos valdžios institucijų ketinimą įdiegti kitą indėlių garantijos sistemą, kurią šiuo metu numatyta parengti iki kapitalo kontrolės priemonių panaikinimo, todėl ne vėliau kaip iki 2013 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(215)

Todėl norint, kad ši valstybės pagalba būtų laikoma ribota ir tik būtiniausia, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad ją būtina nutraukti, kai tik bus galimybė. Taigi, Priežiūros institucija sveikina Islandijos valdžios institucijų ketinimą įdiegti kitą indėlių garantijos sistemą, kurią šiuo metu numatyta parengti iki kapitalo kontrolės priemonių panaikinimo, todėl ne vėliau kaip iki 2013 m. pabaigos.

| (216) | Be to, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad gyvybingas bankas turėtų sugebėti konkuruoti rinkoje be apsaugos, kurią teikia tokia bendroji indėlių garantija, ir todėl leis taikyti indėlių garantiją tik iki 2014 m. pabaigos (88). Vėliau indėlių apsauga turėtų būti reguliuojama tik taikomais EEE teisės aktais, susijusiais su indėlių garantija. |
| --- | --- |

(216)

Be to, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad gyvybingas bankas turėtų sugebėti konkuruoti rinkoje be apsaugos, kurią teikia tokia bendroji indėlių garantija, ir todėl leis taikyti indėlių garantiją tik iki 2014 m. pabaigos (88). Vėliau indėlių apsauga turėtų būti reguliuojama tik taikomais EEE teisės aktais, susijusiais su indėlių garantija.

| (217) | Remdamasi pirmiau minėtais elementais, Priežiūros institucija daro išvadą, kad „Arion banki“ restruktūrizavimo planu užtikrinama, kad pagalba būtų ribota ir tik būtiniausia ir kad pagalbos gavėjas, akcininkai ir jo pirmtako banko skolininkai, dideliu mastu dalyvautų dalijantis našta. Tad restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų 3 straipsnį. |
| --- | --- |

(217)

Remdamasi pirmiau minėtais elementais, Priežiūros institucija daro išvadą, kad „Arion banki“ restruktūrizavimo planu užtikrinama, kad pagalba būtų ribota ir tik būtiniausia ir kad pagalbos gavėjas, akcininkai ir jo pirmtako banko skolininkai, dideliu mastu dalyvautų dalijantis našta. Tad restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų 3 straipsnį.

3.4.   Konkurencijos uškraipymo ribojimas

| (218) | Restruktūrizavimo rekomendacijų 4 straipsnio 29–32 dalyse nustatyta:
  „Finansų stabilumas išlieka pagrindiniu finansų sektoriaus pagalbos tikslu esant sistemos krizei, bet trumpalaikis sistemos stabilumo apsaugojimas neturėtų padaryti ilgalaikės žalos sąlygoms, kurios vienodai taikomos visiems, ir konkuruojančioms rinkoms. Šiame kontekste, priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos uškraipymas dėl valstybės pagalbos, yra labai svarbios. [...] Priemonės, kurios skirtos konkurencijos uškraipymui riboti, turėtų būti individualiai pritaikytos šalinti uškraipymus, nustatytus rinkose, kuriose veikia pagalbą gaunantis bankas, atgavęs gyvybingumą po atliktos restruktūrizacijos, ir tuo pat metu atitikti bendrą politiką ir principus. Priežiūros institucija tokių priemonių poreikio įvertinimą pradeda nuo veiklos dydžio, masto ir taikymo srities – kokią veiklą konkretus bankas vykdys įgyvendinęs tikėtiną restruktūrizavimo planą, kaip nustatyta šio skyriaus 2 straipsnyje, įvertinimo. [...] Tokių priemonių pobūdis ir forma priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, pagalbos dydis ir sąlygos bei aplinkybės, kuriomis ji buvo suteikta, ir antra, rinkos arba rinkų charakteristikos, kuriose veiks bankas pagalbos gavėjas.
  Pirmo kriterijaus atžvilgiu uškraipymą ribojančios priemonės bus labai įvairios ir priklausys nuo pagalbos sumos bei naštos pasidalijimo laipsnio ir įkainių lygio. Apskritai, jei naštos pasidalijimas ir nuosavas įnašas yra didesnis, neatsakingo elgesio rizikos neigiamos pasekmės yra mažesnės.
  Antrojo kriterijaus atveju Priežiūros institucija išnagrinės tikėtiną pagalbos poveikį rinkoms, kuriose veikia pagalbos gavėjas bankas po restruktūrizavimo. Pirmiausia bus ištirtas banko dydis ir santykinė svarba jo rinkai ar rinkoms, kai jis tampa gyvybingas. Priemonės bus individualiai pritaikytos pagal rinkos charakteristikas, kad būtų užtikrinta, jog bus išsaugota veiksminga konkurencija. [...] Konkurencijos uškraipymą ribojančios priemonės neturėtų kenkti banko galimybėms susigrąžinti gyvybingumą.“ |
| --- | --- |

(218)

Restruktūrizavimo rekomendacijų 4 straipsnio 29–32 dalyse nustatyta:

„Finansų stabilumas išlieka pagrindiniu finansų sektoriaus pagalbos tikslu esant sistemos krizei, bet trumpalaikis sistemos stabilumo apsaugojimas neturėtų padaryti ilgalaikės žalos sąlygoms, kurios vienodai taikomos visiems, ir konkuruojančioms rinkoms. Šiame kontekste, priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos uškraipymas dėl valstybės pagalbos, yra labai svarbios. [...] Priemonės, kurios skirtos konkurencijos uškraipymui riboti, turėtų būti individualiai pritaikytos šalinti uškraipymus, nustatytus rinkose, kuriose veikia pagalbą gaunantis bankas, atgavęs gyvybingumą po atliktos restruktūrizacijos, ir tuo pat metu atitikti bendrą politiką ir principus. Priežiūros institucija tokių priemonių poreikio įvertinimą pradeda nuo veiklos dydžio, masto ir taikymo srities – kokią veiklą konkretus bankas vykdys įgyvendinęs tikėtiną restruktūrizavimo planą, kaip nustatyta šio skyriaus 2 straipsnyje, įvertinimo. [...] Tokių priemonių pobūdis ir forma priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, pagalbos dydis ir sąlygos bei aplinkybės, kuriomis ji buvo suteikta, ir antra, rinkos arba rinkų charakteristikos, kuriose veiks bankas pagalbos gavėjas.

Pirmo kriterijaus atžvilgiu uškraipymą ribojančios priemonės bus labai įvairios ir priklausys nuo pagalbos sumos bei naštos pasidalijimo laipsnio ir įkainių lygio. Apskritai, jei naštos pasidalijimas ir nuosavas įnašas yra didesnis, neatsakingo elgesio rizikos neigiamos pasekmės yra mažesnės.

Antrojo kriterijaus atveju Priežiūros institucija išnagrinės tikėtiną pagalbos poveikį rinkoms, kuriose veikia pagalbos gavėjas bankas po restruktūrizavimo. Pirmiausia bus ištirtas banko dydis ir santykinė svarba jo rinkai ar rinkoms, kai jis tampa gyvybingas. Priemonės bus individualiai pritaikytos pagal rinkos charakteristikas, kad būtų užtikrinta, jog bus išsaugota veiksminga konkurencija. [...] Konkurencijos uškraipymą ribojančios priemonės neturėtų kenkti banko galimybėms susigrąžinti gyvybingumą.“

| (219) | Iš to, kas pasakyta pirmiau, matyti, kad pagalbos dydis, ypač santykinis, ir rinkos charakteristikos yra lemiami veiksniai Priežiūros institucijos atliekamame įvertinime, ar priemonės yra tinkamos apriboti konkurencijos uškraipymą. Tačiau taip pat aišku, kad tokios priemonės privalo nekenti restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumui, o konkurencijos klausimai privalo būti sprendžiami atsižvelgiant į pagrindinį finansinio stabilumo dabartinės krizės metu tikslą. |
| --- | --- |

(219)

Iš to, kas pasakyta pirmiau, matyti, kad pagalbos dydis, ypač santykinis, ir rinkos charakteristikos yra lemiami veiksniai Priežiūros institucijos atliekamame įvertinime, ar priemonės yra tinkamos apriboti konkurencijos uškraipymą. Tačiau taip pat aišku, kad tokios priemonės privalo nekenti restruktūrizavimo pagalbos gavėjo gyvybingumui, o konkurencijos klausimai privalo būti sprendžiami atsižvelgiant į pagrindinį finansinio stabilumo dabartinės krizės metu tikslą.

| (220) | Atsižvelgdama į pirmiau nurodytas teisės sistemos aplinkybes, Priežiūros institucija toliau išdėstys nuostatas, kurias ji laiko esminėmis atliekant konkurencijos uškraipymą ribojančių priemonių įvertinimą. |
| --- | --- |

(220)

Atsižvelgdama į pirmiau nurodytas teisės sistemos aplinkybes, Priežiūros institucija toliau išdėstys nuostatas, kurias ji laiko esminėmis atliekant konkurencijos uškraipymą ribojančių priemonių įvertinimą.

| (221) | Priežiūros institucijos nuomone, pirma ir svarbiausia, atsižvelgiant į konkrečią padėtį Islandijos finansų rinkose ir į ekonomikos sąlygas, kaip aprašyta pirmesniuose skyriuose, būtina atidžiai įvertinti rinkos sąlygas ir konkurencijos aplinką. Priemonėse, ribojančiose konkurencijos uškraipymą, turėtų atsispindėti esamos sudėtingos aplinkybės, taip pat jomis turėtų būti užtikrinta, kad trumpalaikis ir ilgalaikis konkurencijos uškraipymas būtų tik minimalus. |
| --- | --- |

(221)

Priežiūros institucijos nuomone, pirma ir svarbiausia, atsižvelgiant į konkrečią padėtį Islandijos finansų rinkose ir į ekonomikos sąlygas, kaip aprašyta pirmesniuose skyriuose, būtina atidžiai įvertinti rinkos sąlygas ir konkurencijos aplinką. Priemonėse, ribojančiose konkurencijos uškraipymą, turėtų atsispindėti esamos sudėtingos aplinkybės, taip pat jomis turėtų būti užtikrinta, kad trumpalaikis ir ilgalaikis konkurencijos uškraipymas būtų tik minimalus.

| (222) | Antra, kaip nurodyta pirmiau naštos pasidalijimo straipsnyje, spręstas didžiausio galimo buvusių „Kaupþing“ savininkų įnašo, ir iki tam tikro lygio „Kaupþing“ kreditorių, klausimas. Taigi papildomų konkurencijos priemonių poreikis yra apribotas. |
| --- | --- |

(222)

Antra, kaip nurodyta pirmiau naštos pasidalijimo straipsnyje, spręstas didžiausio galimo buvusių „Kaupþing“ savininkų įnašo, ir iki tam tikro lygio „Kaupþing“ kreditorių, klausimas. Taigi papildomų konkurencijos priemonių poreikis yra apribotas.

| (223) | Trečia, turint omenyje pirmiau aprašytas atitinkamos rinkos charakteristikas, Islandijos finansų sistemos žlugimas ir vėlesnis Islandijos valdžios institucijų įsikišimas, įskaitant „Arion banki“ įsteigimą „Kaupþing“ veiklos šalyje pagrindu, lėmė didesnę finansinių paslaugų koncentraciją Islandijos rinkoje ir labai padidino trijų didžiausių bankų – „Landsbankinn“„Íslandsbanki“„Arion banki“ – turimą rinkos dalį. Be šių rinkos dalyvių, liko tik keletas nedidelių rinkos dalyvių, o tikimybė, kad artimiausiu metu į rinką įeis naujas dalyvis, yra itin maža ne tik dėl jau minėtų kliūčių įeiti į rinką ir dėl mažo jos dydžio, bet ypač dėl veikiančių kapitalo kontrolės priemonių. „Arion banki“ užima labai svarbią padėtį šioje sutelktoje rinkoje, jam priklauso 30 % ar daugiau rinkos reikšmingiausiuose ir ekonomiškai svarbiuose jos segmentuose. |
| --- | --- |

(223)

Trečia, turint omenyje pirmiau aprašytas atitinkamos rinkos charakteristikas, Islandijos finansų sistemos žlugimas ir vėlesnis Islandijos valdžios institucijų įsikišimas, įskaitant „Arion banki“ įsteigimą „Kaupþing“ veiklos šalyje pagrindu, lėmė didesnę finansinių paslaugų koncentraciją Islandijos rinkoje ir labai padidino trijų didžiausių bankų – „Landsbankinn“„Íslandsbanki“„Arion banki“ – turimą rinkos dalį. Be šių rinkos dalyvių, liko tik keletas nedidelių rinkos dalyvių, o tikimybė, kad artimiausiu metu į rinką įeis naujas dalyvis, yra itin maža ne tik dėl jau minėtų kliūčių įeiti į rinką ir dėl mažo jos dydžio, bet ypač dėl veikiančių kapitalo kontrolės priemonių. „Arion banki“ užima labai svarbią padėtį šioje sutelktoje rinkoje, jam priklauso 30 % ar daugiau rinkos reikšmingiausiuose ir ekonomiškai svarbiuose jos segmentuose.

| (224) | Ketvirta, dėl krizės iškilo kelios labai konkrečios problemos, kaip antai nepaprastai aukštas tiesioginės ir netiesioginės didelių bankų nuosavybės lygis realiojoje ekonomikoje. Kitas konkurencijos klausimas – de facto esanti bankininkystės IT paslaugų (RB) monopolija. Dauguma šių įmonių priklauso trims didžiausiems bankams. |
| --- | --- |

(224)

Ketvirta, dėl krizės iškilo kelios labai konkrečios problemos, kaip antai nepaprastai aukštas tiesioginės ir netiesioginės didelių bankų nuosavybės lygis realiojoje ekonomikoje. Kitas konkurencijos klausimas – de facto esanti bankininkystės IT paslaugų (RB) monopolija. Dauguma šių įmonių priklauso trims didžiausiems bankams.

| (225) | Penkta, „Arion banki“ gautos pagalbos santykinis dydis yra didelis. Šiuo klausimu Priežiūros institucija pažymi, kad iš pradžių visą banko kapitalą suteikė valstybė. Be to, bankui buvo naudingos įvairios pagalbos priemonės – speciali likvidumo priemonė, „SPRON“ apsikeitimo susitarimas ir bendroji indėlių garantija. Tačiau „Arion banki“, bent jau pagal tarptautinius standartus, išlieka nedideliu banku. |
| --- | --- |

(225)

Penkta, „Arion banki“ gautos pagalbos santykinis dydis yra didelis. Šiuo klausimu Priežiūros institucija pažymi, kad iš pradžių visą banko kapitalą suteikė valstybė. Be to, bankui buvo naudingos įvairios pagalbos priemonės – speciali likvidumo priemonė, „SPRON“ apsikeitimo susitarimas ir bendroji indėlių garantija. Tačiau „Arion banki“, bent jau pagal tarptautinius standartus, išlieka nedideliu banku.

| (226) | Tokiomis aplinkybėmis Priežiūros institucija pažymi, kad yra arba bus imtasi keleto priemonių siekiant apriboti konkurencijos uškraipymą, atsirandantį dėl valstybės pagalbos, suteiktos „Arion banki“ bankui. |
| --- | --- |

(226)

Tokiomis aplinkybėmis Priežiūros institucija pažymi, kad yra arba bus imtasi keleto priemonių siekiant apriboti konkurencijos uškraipymą, atsirandantį dėl valstybės pagalbos, suteiktos „Arion banki“ bankui.

i)   Priemonės ir reguliavimo pokyčiai, kurių ėmėsi arba pagal kuriuos įsipareigojo Islandijos valdžios institucijos

| (227) | Islandijos Vyriausybė konkrečiai prisiėmė du įsipareigojimus (žr. priedą), kurie, Priežiūros institucijos nuomone, gali pasitarnauti kuriant reguliuojamą aplinką, kurioje pirmenybė teikiama finansų rinkos konkurencijai. |
| --- | --- |

(227)

Islandijos Vyriausybė konkrečiai prisiėmė du įsipareigojimus (žr. priedą), kurie, Priežiūros institucijos nuomone, gali pasitarnauti kuriant reguliuojamą aplinką, kurioje pirmenybė teikiama finansų rinkos konkurencijai.

| (228) | Pirma, yra sudaryta darbo grupė, kuri peržiūrės Įstatymą Nr. 36/1978 dėl žyminio mokesčio, ir konkrečiai ištirs, ar reikia panaikinti žyminį mokestį obligacijoms, kurių emisiją įvykdė fiziniai asmenys, atlikdami perkėlimą iš vieno banko kitam (pvz., kai fiziniai asmenys perkelia savo paskolas iš vienos paskolos institucijos į kitą). Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad dabartinis įstatymas, kuriuo, be kita ko, klientai įpareigojami mokėti atitinkamos obligacijos sumos žyminį mokestį (89), jei jie keičia skolintoją, gali sudaryti kliūtį konkurencijai ir gali neatsiejamai susieti klientus su esamomis ilgalaikių paskolų sutartimis. Todėl Priežiūros institucija teigiamai vertina įsipareigojimą peržiūrėti šį įstatymą. |
| --- | --- |

(228)

Pirma, yra sudaryta darbo grupė, kuri peržiūrės Įstatymą Nr. 36/1978 dėl žyminio mokesčio, ir konkrečiai ištirs, ar reikia panaikinti žyminį mokestį obligacijoms, kurių emisiją įvykdė fiziniai asmenys, atlikdami perkėlimą iš vieno banko kitam (pvz., kai fiziniai asmenys perkelia savo paskolas iš vienos paskolos institucijos į kitą). Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad dabartinis įstatymas, kuriuo, be kita ko, klientai įpareigojami mokėti atitinkamos obligacijos sumos žyminį mokestį (89), jei jie keičia skolintoją, gali sudaryti kliūtį konkurencijai ir gali neatsiejamai susieti klientus su esamomis ilgalaikių paskolų sutartimis. Todėl Priežiūros institucija teigiamai vertina įsipareigojimą peržiūrėti šį įstatymą.

| (229) | Antra, Priežiūros institucija pastebi, kad pagal Islandijos parlamento 2012 m. kovo 21 d. priimtą rezoliuciją Vyriausybė paskirs komitetą, kurį įgalios peržiūrėti vartotojų apsaugą finansų rinkoje. Taip pat bus suteiktas specialus įgaliojimas peržiūrėti galimybes lengviau atlikti perkėlimą ir sumažinti perkėlimo išlaidas, o komitetas bus įpareigotas šiuo klausimu artimai bendradarbiauti su Islandijos konkurencijos institucija. Komitetas turi pateikti ataskaitą ne vėliau kaip 2013 m. sausio 15 d. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad atidesnis įvertinimas galiausiai pasitarnautų konkurencijai. Iki tol konkretus „Arion banki“ įsipareigojimas, kuris aptartas toliau, turėtų leisti lengviau atlikti perkėlimus ir todėl padidės konkurencija. |
| --- | --- |

(229)

Antra, Priežiūros institucija pastebi, kad pagal Islandijos parlamento 2012 m. kovo 21 d. priimtą rezoliuciją Vyriausybė paskirs komitetą, kurį įgalios peržiūrėti vartotojų apsaugą finansų rinkoje. Taip pat bus suteiktas specialus įgaliojimas peržiūrėti galimybes lengviau atlikti perkėlimą ir sumažinti perkėlimo išlaidas, o komitetas bus įpareigotas šiuo klausimu artimai bendradarbiauti su Islandijos konkurencijos institucija. Komitetas turi pateikti ataskaitą ne vėliau kaip 2013 m. sausio 15 d. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad atidesnis įvertinimas galiausiai pasitarnautų konkurencijai. Iki tol konkretus „Arion banki“ įsipareigojimas, kuris aptartas toliau, turėtų leisti lengviau atlikti perkėlimus ir todėl padidės konkurencija.

| (230) | Kalbant apie priežiūros institucijos nustatytus konkurencijos klausimus, susijusius su RB, Priežiūros institucija palankiai vertina susitarimą, kurį šiuo klausimu sudarė Islandijos konkurencijos institucija ir RB savininkai, įskaitant tris didžiausius bankus. Taip stengiamasi užtikrinti nediskriminacinę prieigą prie svariausios IT infrastruktūros už pagrįstą kainą mažiems rinkos dalyviams ir potencialiems naujiems į ją įžengiantiems dalyviams. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad jos iškelti klausimai tinkamai išspręsti šiuo susitarimu ir Priežiūros institucijai nebūtina toliau šį klausimą nagrinėti šiame sprendime. |
| --- | --- |

(230)

Kalbant apie priežiūros institucijos nustatytus konkurencijos klausimus, susijusius su RB, Priežiūros institucija palankiai vertina susitarimą, kurį šiuo klausimu sudarė Islandijos konkurencijos institucija ir RB savininkai, įskaitant tris didžiausius bankus. Taip stengiamasi užtikrinti nediskriminacinę prieigą prie svariausios IT infrastruktūros už pagrįstą kainą mažiems rinkos dalyviams ir potencialiems naujiems į ją įžengiantiems dalyviams. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad jos iškelti klausimai tinkamai išspręsti šiuo susitarimu ir Priežiūros institucijai nebūtina toliau šį klausimą nagrinėti šiame sprendime.

| (231) | Galiausiai, Priežiūros institucija pažymi, kad nuo 2008 m. atlikti reguliavimo pakeitimai yra aptarti priede. Kalbant apie konkurencijos klausimus, ypač svarbus Įstatyme Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių įterptas 22 straipsnis. Jame pateikiamos nuostatos, kuriomis ribojama finansų įmonių veikla, kuri nepatenka į jų veiklos licencijos taikymo sritį. Pagal šią taisyklę tokią veiklą galima vykdyti tik laikinai ir siekiant sudaryti sandorius arba reorganizuoti klientų veiklą. Šiuo klausimu privaloma nusiųsti motyvuotą pranešimą Finansų priežiūros institucijai, o finansų įmonėms yra nustatytai terminai, kada turi būti užbaigta jų klientų reorganizacija ir perimto turto perdavimas. |
| --- | --- |

(231)

Galiausiai, Priežiūros institucija pažymi, kad nuo 2008 m. atlikti reguliavimo pakeitimai yra aptarti priede. Kalbant apie konkurencijos klausimus, ypač svarbus Įstatyme Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių įterptas 22 straipsnis. Jame pateikiamos nuostatos, kuriomis ribojama finansų įmonių veikla, kuri nepatenka į jų veiklos licencijos taikymo sritį. Pagal šią taisyklę tokią veiklą galima vykdyti tik laikinai ir siekiant sudaryti sandorius arba reorganizuoti klientų veiklą. Šiuo klausimu privaloma nusiųsti motyvuotą pranešimą Finansų priežiūros institucijai, o finansų įmonėms yra nustatytai terminai, kada turi būti užbaigta jų klientų reorganizacija ir perimto turto perdavimas.

| (232) | Priežiūros institucija laiko šį pakeitimą tinkamu reguliuojamojo pobūdžio atsaku į neproporcingai didelės finansų įmonių nuosavybės realiojoje ekonomikoje klausimą. Šia nuostata bent jau apsisaugoma, kad tokia padėtis netaptų nuolatinė – tokios aplinkybės tiesiogiai susiklostė dėl skolos keitimo į turtą (ir panašių sandorių), kuriuos sudarė per daug įsiskolinusios įmonės prasidėjus krizei. Kadangi jis skirtas vienam skubiausiai spręstinų konkurencijos klausimų, susijusių su valstybės pagalba trims bankams, Priežiūros institucija atitinkamai atsižvelgia į jį šiame įvertinime. |
| --- | --- |

(232)

Priežiūros institucija laiko šį pakeitimą tinkamu reguliuojamojo pobūdžio atsaku į neproporcingai didelės finansų įmonių nuosavybės realiojoje ekonomikoje klausimą. Šia nuostata bent jau apsisaugoma, kad tokia padėtis netaptų nuolatinė – tokios aplinkybės tiesiogiai susiklostė dėl skolos keitimo į turtą (ir panašių sandorių), kuriuos sudarė per daug įsiskolinusios įmonės prasidėjus krizei. Kadangi jis skirtas vienam skubiausiai spręstinų konkurencijos klausimų, susijusių su valstybės pagalba trims bankams, Priežiūros institucija atitinkamai atsižvelgia į jį šiame įvertinime.

ii)   Konkrečiai su „Arion banki“ susijusios priemonės

| (233) | Priežiūros institucija pabrėžia, kad „Arion banki“ dydis ir užimama rinkos dalis yra tik nedidelė dalis buvusio „Kaupþing“ dydžio, nes visas turtas buvo sumažintas 88 %, kaip aprašyta pirmiau. „Arion banki“, kitaip nei „Kaupþing“, veikia tik Islandijos rinkoje. Nors šis sumažinimas daugiausia įvyko dėl tarptautinių „Kaupþing“ operacijų likvidavimo, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šis procesas ypač svarbus konkurencijos uškraipymo atžvilgiu, nes kaip tik rizikinga „Kaupþing“ veikla užsienyje lėmė jo žlugimą ir praeityje iškreipė EEE finansų rinkas (90). |
| --- | --- |

(233)

Priežiūros institucija pabrėžia, kad „Arion banki“ dydis ir užimama rinkos dalis yra tik nedidelė dalis buvusio „Kaupþing“ dydžio, nes visas turtas buvo sumažintas 88 %, kaip aprašyta pirmiau. „Arion banki“, kitaip nei „Kaupþing“, veikia tik Islandijos rinkoje. Nors šis sumažinimas daugiausia įvyko dėl tarptautinių „Kaupþing“ operacijų likvidavimo, Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šis procesas ypač svarbus konkurencijos uškraipymo atžvilgiu, nes kaip tik rizikinga „Kaupþing“ veikla užsienyje lėmė jo žlugimą ir praeityje iškreipė EEE finansų rinkas (90).

| (234) | Priežiūros institucija atkreipia dėmesį į „Arion banki“ įsipareigojimus, išdėstytus priede, pagal kuriuos „Arion banki“ neįsigis finansų įmonių iki 2014 m. gruodžio 1 d., išskyrus tuos atvejus, kai bus iš anksto gavusi Priežiūros institucijos pritarimą. Tai reiškia kad, jei dėl finansų stabilumo paskatų neiškils būtinybė atlikti kitus sujungimus, galima užkirsti kelią didesnei Islandijos finansų rinkos koncentracijai dėl „Arion banki“ atliekamų įsigijimų. Šiuo įsipareigojimu taip pat užtikrinama, kad „Arion banki“ suteikta pagalba būtų panaudota atstatant jo gyvybingumą ir nebūtų panaudota jo konsolidacijai ir tolesnei plėtrai Islandijos rinkoje. „Arion banki“ įsipareigojimas [...] taip pat sveikintinas, nes juo [...] ir remiama politika, kuria siekiama įvykdyti būtiną išlaidų sumažinimą. Tas pat pasakytina apie „Arion banki“ įsipareigojimą, pagal kurį iki 2014 m. gruodžio 1 d. bankas neįgyvendins sutarties sąlygų, numatytų būsto hipotekos susitarimuose su fiziniais asmenimis (91), ir nepriims naujų sutarties sąlygų, pagal kurias yra galimos ypatingos palūkanų normų sąlygos, jei išlaikomas minimalus verslo lygis banke. |
| --- | --- |

(234)

Priežiūros institucija atkreipia dėmesį į „Arion banki“ įsipareigojimus, išdėstytus priede, pagal kuriuos „Arion banki“ neįsigis finansų įmonių iki 2014 m. gruodžio 1 d., išskyrus tuos atvejus, kai bus iš anksto gavusi Priežiūros institucijos pritarimą. Tai reiškia kad, jei dėl finansų stabilumo paskatų neiškils būtinybė atlikti kitus sujungimus, galima užkirsti kelią didesnei Islandijos finansų rinkos koncentracijai dėl „Arion banki“ atliekamų įsigijimų. Šiuo įsipareigojimu taip pat užtikrinama, kad „Arion banki“ suteikta pagalba būtų panaudota atstatant jo gyvybingumą ir nebūtų panaudota jo konsolidacijai ir tolesnei plėtrai Islandijos rinkoje. „Arion banki“ įsipareigojimas [...] taip pat sveikintinas, nes juo [...] ir remiama politika, kuria siekiama įvykdyti būtiną išlaidų sumažinimą. Tas pat pasakytina apie „Arion banki“ įsipareigojimą, pagal kurį iki 2014 m. gruodžio 1 d. bankas neįgyvendins sutarties sąlygų, numatytų būsto hipotekos susitarimuose su fiziniais asmenimis (91), ir nepriims naujų sutarties sąlygų, pagal kurias yra galimos ypatingos palūkanų normų sąlygos, jei išlaikomas minimalus verslo lygis banke.

| (235) | Kaip aprašyta pirmiau, Islandijos finansų rinkoje šiuo metu susiklosčiusi bet kokiam bankui sudėtinga veiklos aplinka. Tą taip pat galima matyti iš šiuo metu beveik visiškai nerodomo užsienio noro patekti į šią rinką. Priežiūros institucija sveikina „Arion banki“ įsipareigojimus, susijusius su palengvinimu atliekant banko keitimą, ir pagrindinių mokėjimų tvarkymo paslaugų teikimu. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šios priemonės, kartu su susitarimu tarp trijų didžiųjų bankų ir Islandijos konkurencijos institucijos dėl RB, kuris paminėtas pirmiau, užtikrina galimybę mažesniems dalyviams prieiti prie svarbiausios infrastruktūros ir paslaugų už pagrįstas kainas, o dideli dalyviai negali užtverti šios prieigos. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad taip sumažės kliūčių patekti būsimiems (potencialiems) rinkos dalyviams, bus leista esamiems mažesniems dalyviams plėsti savo rinkos dalis, jei jie gebės pasiūlyti geresnes paslaugas nei didesni jų konkurentai. Be to, visos priemonės, skirtos atliekamam keitimui palengvinti, paskatins stipresnę konkurenciją tarp esamų didelių žaidėjų ir galėtų padėti užkirsti kelią galimo kolektyvinio dominavimo padėčiai susidaryti arba padėti ją pašalinti. |
| --- | --- |

(235)

Kaip aprašyta pirmiau, Islandijos finansų rinkoje šiuo metu susiklosčiusi bet kokiam bankui sudėtinga veiklos aplinka. Tą taip pat galima matyti iš šiuo metu beveik visiškai nerodomo užsienio noro patekti į šią rinką. Priežiūros institucija sveikina „Arion banki“ įsipareigojimus, susijusius su palengvinimu atliekant banko keitimą, ir pagrindinių mokėjimų tvarkymo paslaugų teikimu. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad šios priemonės, kartu su susitarimu tarp trijų didžiųjų bankų ir Islandijos konkurencijos institucijos dėl RB, kuris paminėtas pirmiau, užtikrina galimybę mažesniems dalyviams prieiti prie svarbiausios infrastruktūros ir paslaugų už pagrįstas kainas, o dideli dalyviai negali užtverti šios prieigos. Priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad taip sumažės kliūčių patekti būsimiems (potencialiems) rinkos dalyviams, bus leista esamiems mažesniems dalyviams plėsti savo rinkos dalis, jei jie gebės pasiūlyti geresnes paslaugas nei didesni jų konkurentai. Be to, visos priemonės, skirtos atliekamam keitimui palengvinti, paskatins stipresnę konkurenciją tarp esamų didelių žaidėjų ir galėtų padėti užkirsti kelią galimo kolektyvinio dominavimo padėčiai susidaryti arba padėti ją pašalinti.

| (236) | Galiausiai „Arion banki“, kai tik galės parduoti veikiančiose įmonėse valdomas akcijas, kurios buvo perimtos vykdant restruktūrizavimą pagal Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių 22 straipsnį, įsipareigoja laikytis procedūros ir terminų, kurie nustatyti šioje nuostatoje ir kuriuos išaiškino Finansų priežiūros institucija, ir įsipareigoja nuolat teikti naujausią informaciją savo arba patronuojamosios įmonės svetainėje apie parduodamas patronuojamąsias įmones ir akcijas. Priežiūros institucija palankiai vertina „Arion banki“ įsipareigojimą kuo greičiau atsisakyti visų įmonių ir akcijų, kurios nesusijusios su jo pagrindiniu verslu, ne tik dėl gyvybingumo interesų. Nors Priežiūros institucija laiko savaime suprantamu dalyku, kad bankas turi vykdyti šalies teisės aktų įpareigojimus, kaip antai įstatymo dėl finansų įmonių 22 straipsnį, ji pažymi šį įsipareigojimą ir atkreipia Islandijos valdžios institucijų bei naudos gavėjų dėmesį į tai, kad nacionalinių teisės aktų pažeidimas šiuo atveju taip pat gali būti laikomas piktnaudžiavimu pagalba. Priežiūros institucija taip pat laikosi nuomonės, kad dėl būtinybės pateikti informaciją apie numatomus perdavimus ir esamus pardavimus banko svetainėje, atsirado daugiau skaidrumo, susijusio su nuosavybės padėtimi Islandijos ekonomikoje. Tai bent iš dalies išsprendžia šią konkrečią konkurencijos problemą, kuri šiuo metu būdinga Islandijos rinkoms. |
| --- | --- |

(236)

Galiausiai „Arion banki“, kai tik galės parduoti veikiančiose įmonėse valdomas akcijas, kurios buvo perimtos vykdant restruktūrizavimą pagal Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių 22 straipsnį, įsipareigoja laikytis procedūros ir terminų, kurie nustatyti šioje nuostatoje ir kuriuos išaiškino Finansų priežiūros institucija, ir įsipareigoja nuolat teikti naujausią informaciją savo arba patronuojamosios įmonės svetainėje apie parduodamas patronuojamąsias įmones ir akcijas. Priežiūros institucija palankiai vertina „Arion banki“ įsipareigojimą kuo greičiau atsisakyti visų įmonių ir akcijų, kurios nesusijusios su jo pagrindiniu verslu, ne tik dėl gyvybingumo interesų. Nors Priežiūros institucija laiko savaime suprantamu dalyku, kad bankas turi vykdyti šalies teisės aktų įpareigojimus, kaip antai įstatymo dėl finansų įmonių 22 straipsnį, ji pažymi šį įsipareigojimą ir atkreipia Islandijos valdžios institucijų bei naudos gavėjų dėmesį į tai, kad nacionalinių teisės aktų pažeidimas šiuo atveju taip pat gali būti laikomas piktnaudžiavimu pagalba. Priežiūros institucija taip pat laikosi nuomonės, kad dėl būtinybės pateikti informaciją apie numatomus perdavimus ir esamus pardavimus banko svetainėje, atsirado daugiau skaidrumo, susijusio su nuosavybės padėtimi Islandijos ekonomikoje. Tai bent iš dalies išsprendžia šią konkrečią konkurencijos problemą, kuri šiuo metu būdinga Islandijos rinkoms.

| (237) | Remdamasi viskuo, kas pasakyta pirmiau, ypač atsižvelgdama į ypatingą Islandijos padėtį ir tai, kad Priežiūros institucija mano, kad pirmiau išdėstytomis priemonėmis sprendžiami pagrindiniai konkurencijos klausimai, kuriuos Priežiūros institucija nustatė bendradarbiaudama su Islandijos konkurencijos institucija, ir atsižvelgdama į pagrindinį finansų stabilumo tikslą, Priežiūros institucija daro išvadą, kad šiais įsipareigojimais pakankamai apribojami konkurencijos uškraipymai. Taigi, restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų 4 straipsnį. |
| --- | --- |

(237)

Remdamasi viskuo, kas pasakyta pirmiau, ypač atsižvelgdama į ypatingą Islandijos padėtį ir tai, kad Priežiūros institucija mano, kad pirmiau išdėstytomis priemonėmis sprendžiami pagrindiniai konkurencijos klausimai, kuriuos Priežiūros institucija nustatė bendradarbiaudama su Islandijos konkurencijos institucija, ir atsižvelgdama į pagrindinį finansų stabilumo tikslą, Priežiūros institucija daro išvadą, kad šiais įsipareigojimais pakankamai apribojami konkurencijos uškraipymai. Taigi, restruktūrizavimo pagalba atitinka Restruktūrizavimo rekomendacijų 4 straipsnį.

III.   IŠVADA

| (238) | Atsižvelgus į anksčiau minėtą įvertinimą ir restruktūrizavimo planą, kurį pateikė Islandijos valdžios institucijos dėl „Arion banki“, Priežiūros institucijos abejonės, išreikštos sprendime pradėti procedūrą, dėl „Arion banki“ pagalbos priemonių pobūdžio ir suderinamumo sumažėjo. Todėl Priežiūros institucija patvirtina pagalbos priemones kaip restruktūrizavimo pagalbą, atitinkančią EEE susitarimą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jei Islandija ir „Arion banki“ vykdo įsipareigojimus, kaip nurodyta priede. |
| --- | --- |

(238)

Atsižvelgus į anksčiau minėtą įvertinimą ir restruktūrizavimo planą, kurį pateikė Islandijos valdžios institucijos dėl „Arion banki“, Priežiūros institucijos abejonės, išreikštos sprendime pradėti procedūrą, dėl „Arion banki“ pagalbos priemonių pobūdžio ir suderinamumo sumažėjo. Todėl Priežiūros institucija patvirtina pagalbos priemones kaip restruktūrizavimo pagalbą, atitinkančią EEE susitarimą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jei Islandija ir „Arion banki“ vykdo įsipareigojimus, kaip nurodyta priede.

PRIIMA ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pradinis veiklos kapitalas, (laikinas) visiškas valstybės kapitalizavimas, valstybės pasiliekami 13 % akcinio kapitalo ir antrojo lygio kapitalas, suteiktas „Arion banki“ bankui, taip pat specialioji likvidumo priemonė, „SPRON“ apsikeitimo susitarimas ir neribota indėlių garantija yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

1 straipsnyje išvardytos priemonės yra neteisėta valstybės pagalba nuo jų įgyvendinimo dienos iki šio sprendimo dienos dėl Islandijos valdžios institucijų neįvykdyto reikalavimo pateikti Priežiūros institucijai pranešimą prieš įgyvendinant pagalbą pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

3 straipsnis

1 straipsnyje išvardytos priemonės yra suderinamos su EEE susitarimu pagal jo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jei vykdomi įsipareigojimai, kaip nurodyta priede. Leidimas taikyti neribotą indėlių garantiją nustoja galioti 2014 m. pabaigoje.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijos Respublikai.

5 straipsnis

Sprendimo tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 11 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Oda Helen SLETNES

Pirmininkė

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Šis dokumentas pateikiamas tik informaciniais tikslais. Šioje viešojoje versijoje kai kuri informacija nepateikiama, kad nebūtų atskleisti konfidencialūs duomenys. Ji žymima [...] arba nekonfidencialiu atitinkamų skaičių intervalu laužtiniuose skliaustuose.

1

(2)  Priežiūros institucijos sprendimas Nr. 492/10/COL, kuriuo pradedama oficiali tyrimo procedūra dėl valstybės pagalbos kai kurioms (buvusio) „Kaupþing Bank hf“ operacijoms atkurti ir „Nýja Kaupþing Bank hf“ (dabar „Arion banki hf“) įsteigti bei kapitalizuoti, OL C 41, 2011 2 10, p. 7, ir Oficialiojo leidinio EEE priedas Nr. 7, 2011 2 10, p. 1.

2

(3)  Daugiau informacijos apie Priežiūros institucijos sprendimo Nr. 492/10/COL priėmimo procedūrą pateikiama šio sprendimo procedūrinėje dalyje.

3

(4)  Suinteresuotųjų šalių pataisyta 2012 m. gegužės 25 d.

4

(5)  Dėl konkurencinės padėties Islandijos bankų sektoriuje ir galimų konkurencijos problemų sprendimo priemonių klausimo Priežiūros institucija bendradarbiavo su Islandijos konkurencijos institucija (ICA).

5

(6)  Specialiąją tyrimų komisiją sudarė Aukščiausiojo Teismo teisėjas Pállas Hreinssonas, Islandijos parlamento ombudsmenas Tryggvis Gunnarssonas ir JAV Jeilio universiteto dėstytoja ir asocijuota profesorė dr. Sigríður Benediktsdóttir. Visa ataskaita pateikiama islandų kalba adresu http://rna.althingi.is/, o į anglų kalbą išverstos dalys (įskaitant santrauką ir skyrių, kuriame išdėstytos bankų žlugimo priežastys) pateikiamos adresu http://sic.althingi.is/

6

(7)  Islandijos krona.

7

(8)  Skolinimas užsienio šalims per šešis mėnesius išaugo 11,4 mlrd. EUR – nuo 9,3 mlrd. iki 20,7 mlrd. EUR.

8

(9)  Ataskaitos 21.2.1.2 skyrius.

9

(10)  „Exista“, „Exista Trading“, „Bakkavör Group“, „Bakkavor Finance Ltd“, „Bakkabraedur Holding B.V.“, „Lýsing“, „Síminn“, „Skipti“ ir kitos susijusios įmonės.

10

(11)  Daugiau kaip pusė tokių paskolų nuo 2007 m. pradžios iki banko žlugimo buvo suteiktos be įkaito.

11

(12)  „Kaupþing“ banko valdybos paskolų komiteto protokole, be kita ko, nurodoma, kad bankas dažnai skolindavo R. Tchenguizui, kad jis galėtų įvykdyti kitų bankų įkaito vertės išlaikymo prievolę jo įmonėms patiriant nuosmukį.

12

(13)  Ataskaitos 21.2.1.4 skyrius.

13

(14)  Iš tiesų tuometinės koalicinės Vyriausybės nustatyta politika siekta skatinti didesnį augimą ir skatinti bankus išlaikyti savo būstines Islandijoje.

14

(15)  Ataskaitos 2 skyriaus 5 puslapis.

15

(16)  Daugiau bendros informacijos apie Islandijos valdžios institucijų pritaikytas priemones žr. 2011 m. gegužės mėn. finansų ministro ataskaitoje parlamentui dėl komercinių bankų atgaivinimo (isl. Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), kuri pateikiama adresu http://www.althingi.is/altext/139/s/pdf/1213.pdf

16

Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna

(17)  Įstatymas Nr. 125/2008 dėl įgaliojimo skirti iždo išmokas dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt.

17

(18)  Taip pat žr. Finansų priežiūros institucijos 2009 m. pranešimą (nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2009 m. birželio mėn.), kuris pateikiamas adresu http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf

18

(19)  Kitos finansų įmonių perėmimo operacijos buvo atliktos vėliau. 2009 m. kovo mėn. Finansų priežiūros institucija perėmė trijų finansų įmonių – „Straumur-Burdaras“, Reikjaviko taupomąjį banką („SPRON“) ir „Sparisjodabanki Íslands“ („Icebank“) – operacijų kontrolę ir priėmė sprendimą dėl šių įmonių turto ir įsipareigojimų perdavimo. Su „Straumur“ kreditoriais sudarytas susitarimas dėl dalinio skolos grąžinimo vėliau buvo patvirtintas, o „SPRON“ ir „Sparisjodabanki“ buvo likviduoti. Kitas finansų įmones taip pat labai stipriai paveikė trijų pagrindinių komercinių bankų žlugimas ir finansų rinkose vyraujantis netikrumas. 2010 m. viešai administruota dar daugiau finansų įmonių. Pvz., 2010 m. kovo mėn. Finansų priežiūros institucija paskyrė Keblaviko taupomojo banko laikinąją direktorių valdybą. 2010 m. balandžio mėn. Finansų priežiūros institucija perėmė Keblaviko taupomojo banko ir „Byr“ taupomojo banko kontrolę ir nustatė, kad jų operacijas atitinkamai perims naujos finansų įmonės „SpKef“ taupomasis bankas ir „Byr hf“. Paaiškėjo, kad šių naujų įmonių finansinė padėtis buvo blogesnė, nei iš pradžių manyta, todėl vėliau Finansų priežiūros institucijos sprendimu „SpKef“ buvo sujungtas su „Landsbankinn“, o „Byr hf.“ sujungtas su „Íslandsbanki“ po „Byr“ akcijų konkurso. 2009 m. į Islandijos valdžios institucijas buvo dar kartą kreiptasi dėl „Saga Capital“ investicinio banko finansinių sunkumų, o 2011 m. – Būsto finansavimo fondo finansinių sunkumų.

19

(20)  Staigaus blogėjimo mastą rodo, pavyzdžiui, tai, kad euro ir Islandijos kronos valiutų keitimo kursų mėnesio vidurkis išaugo nuo 90,71 ISK 2007 m. gruodžio mėn. iki 184,64 ISK – 2009 m. lapkričio mėn.

20

(21)  2009–2011 m. laikotarpiu investicijos sudarė tik 13–14 % BVP.

21

(22)  Prekybos balansas rodo skirtumą tarp prekių ir paslaugų eksporto ir importo pajamų. Į jį neįtrauktas pirminių pajamų, gautų iš užsienio, balansas, kuris buvo neigiamas per pastaruosius metus, ypač nuo 2008 m. Tai reiškia, kad nepaisant teigiamo prekybos balanso, Islandijos bendra einamoji sąskaita buvo neigiama per pastaruosius metus, nors ir labai sumažėjo nuo 2009 m.

22

(23)  Šiuo klausimu žr., pvz., 2012 m. kovo mėn. ekonomikos reikalų ministro ataskaitą Islandijos parlamentui „Būsima Islandijos finansų sistemos struktūra“. Pasak ministerijos, ši ataskaita vertinama kaip katalizatorius pradedant kompetentingą diskusiją šiuo svarbiu klausimu: nors joje nėra iki galo suformuluotų pasiūlymų, tačiau nušviečiami pagrindiniai klausimai ir perspektyvos, atsižvelgiant į tarptautinius įvykius. Ataskaita pateikta adresu http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

23

(24)  Indėlių garantijų grąžinimas į įprastas sąlygas susijęs ne tik su valstybės paramos tokioms garantijoms nutraukimu, bet ir su Nepaprastosios padėties nuostatų peržiūra, nes indėliams, kuriems taikomos įstatymu numatytos indėlių garantijos, pirmenybė teikiama likviduojant finansų įmones. Tai labai palanku indėlininkams, ypač todėl, kad neseniai įvykusį 2008 m. bankų žlugimą žmonės labai gerai atsimena. Kita vertus, ši nuostata yra kliūtis bankams, norintiems diversifikuoti finansavimo tvarką.

24

(25)  Žr. 23 išnašoje nurodytos ekonomikos reikalų ministro ataskaitos 9 skyrių. Pristatydamas ataskaitą ekonomikos reikalų ministras taip pat pavedė bankininkystės ekspertų grupei, kurioje buvo ir užsienio ekspertų, parengti pasiūlymus dėl visos Islandijos finansų rinkos išsamios teisinės ir reguliavimo sistemos. Kaip nurodyta toje pačioje ataskaitoje, Islandijos valdžios institucijos taip pat numato tyrinėti kitas būsimas galimybes, įskaitant galimybę atskirti investicinių ir komercinių bankų veiklą, priimti finansinio stabilumo teisės aktus ir galimybę padaryti finansinių paslaugų reguliavimo institucijų atsakomybės padalijimo pakeitimus. Iš Islandijos institucijų pareiškimų taip pat aišku, kad išlieka būtinybė atlikti monetarinės politikos sistemos peržiūrą, esant ar nesat tikimybei, kad Islandija taps Europos Sąjungos nare, taip pat numatant kitas galimybes pagerinti ekonomikos valdymą ir užtikrinti, kad priežiūros vykdytojai matytų klausimo esmę bei veiksmingai taikytų tinkamiausias makrolygio priemones.

25

(26)  Žr. ekonomikos reikalų ministro ataskaitos Islandijos parlamentui „Islandijos finansų sistemos ateitis“ 6 skyrių. Ataskaita pateikta adresu http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

26

(27)  Nuo 2008 m. rudens kelios finansų įmonės išnyko iš rinkos (neskaitant „senųjų“ didelių komercinių bankų „Glitnir“, „Kaupþing“ ir „Landsbanki“): „Sparisjóðabanki Íslands“ (buvęs „Icebank“), Reikjaviko taupomasis bankas („SPRON“), „Sparisjóður Mýrasýslu“ (Myrasyslos taupomasis bankas, „SPM“), „VBS“ investicinis bankas ir „Askar Capital“ investicinis bankas. „Straumur-Burdaras“ investicinio banko ir „Saga Capital“ investicinio banko atliekamų operacijų skaičius taip pat labai sumažėjo.

27

(28)  2011 m. balandžio 11 d. banko akcininkų susirinkime buvo patvirtinta (senojo) „MP“ banko operacijų Islandijoje ir Lietuvoje pardavimo sutartis, o daugiau kaip 40 naujų akcininkų investavo 5,5 mlrd. ISK į naujas banko akcijas. Kitos banko operacijos liko buvusiam savininkui ir buvo perduotos naujam juridiniam subjektui „EA fjárfestingarfélag hf“. Daugiau informacijos pateikiama 2011 m. balandžio 11 d.„MP“ banko spaudos pranešimuose, kurie pateikiami šiais adresais: https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 ir https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510

28

(29)  Pagal šį sandorį RB ir jo savininkai sutarė dėl keleto įsipareigojimų, skirtų apsisaugoti nuo konkurencijos uškraipymo, atsirandančio dėl RB operacijų ir jo savininkų bendradarbiavimo. Įsipareigojimuose, be kita ko, numatyta, kad RB veikia pagal bendras verslo sąlygas nepriklausomai nuo savo savininkų ir daugumą RB valdybos turi sudaryti nuo savininkų nepriklausomi specialistai, prieiga prie sistemų ir RB teikiamų paslaugų turi būti suteikta nediskriminaciniu pagrindu, o RB teikiamų paslaugų sąlygos turi būti vienodos, nežiūrint, ar klientas yra RB akcininkas, ar ne. Esami RB savininkai įsipareigojo reguliariai teikti pardavimui dalį savo turimų RB akcijų siekiant sudaryti galimybę ne finansų įmonėms įsigyti RB nuosavybės. Tokie kvietimai turi būti teikiami ne rečiau kaip kas antrus metus iki tol, kol ne mažiau kaip trečdalis visų RB akcijų bus parduota šalims, kurios nėra esami akcininkai, arba jos bus teikiamos pardavimui per akcijų platinimą.

29

(30)  Islandijos konkurencijos institucija vartoja terminą „veikiančios įmonės“ bankų turtui paprastai ne finansų versle, kurį bankai įsigijo restruktūrizuodami savo paskolų portfelius per skolos keitimą į turtą ir atvirkščiai. Taip pat Priežiūros institucija vartoja terminą „veikianti įmonė“ realiosios ekonomikos įmonėms, kurios nepriklauso banko pagrindiniam verslui finansų rinkose, apibrėžti.

30

(31)  Šiuo atžvilgiu Priežiūros institucija daro išvadą, kad netiesioginė nuosavybė yra galima bankų įtaka įmonėms ir jų kontrolė, atsirandanti dėl didelio jų įsiskolinimo bankui.

31

(32)  Pagrindinės patronuojamosios įmonės yra (pagrindinė veikla ir banko turtas nurodyti skliausteliuose): „AFL-sparisjóður“ (taupomasis bankas; 94,45 %), „Verdis hf.“ (vertybinių popierių saugotojas; 100 %), „KB ráðgjöf ehf.“ (parduoda draudimo ir pensijų produktus; 100 %), „Gen hf.“ (turtas tarptautiniuose įmonių fonduose; 100 %), „Okkar Líftryggingar hf.“ (draudimo įmonė – individualus ir gyvybės draudimas; 100 %), „Sparisjóður Ólafsfjarðar“ (taupomasis bankas; 99,99 %), „Stefnir hf.“ („UCITS“ valdymo įmonė; 100 %) ir „Valitor Holding hf.“ (mokėjimo paslaugų įmonė; 52,94 %).

32

(33)  Šiuo požiūriu bankas išskiria tris turto tipus. Pirma, banko turto valdymo įmonė „Eignabjarg ehf.“, kuri tvarko akcijas gyvybingose veikiančiose įmonėse, kurias perėmė bankas. Čia priskiriamos akcijos, valdomos toliau nurodytose įmonėse (pagrindinė veikla ir banko akcijos nurodytos skliausteliuose): „Hagar hf.“ (Islandijoje veikianti komercinė įmonė; 5,98 %), „Penninn á Íslandi ehf.“ (mažmeninės prekybos įmonė, užsiimanti raštinės ir biuro reikmenimis; 100 %), „Reitir fasteignafélag hf.“ (asocijuotoji „Eignabjarg hf.“ įmonė, kurios specializacija yra nekilnojamasis turtas; 42,65 %) ir „Fram Foods ehf.“ (maisto pramonė; 100 %). Antra, kitas turtas, skirtas parduoti, įskaitant akcijas, valdomas toliau nurodytose įmonėse: „Langalína 2 ehf.“ (patronuojančioji bendrovė; 100 %), „Umtak fasteignafélag ehf.“ (nekilnojamasis turtas; 100 %) „EAB 2 ehf.“ (maisto pramonė; 100 %), „Farice ehf.“ (povandeninių duomenų kabelių į kaimynines šalis eksploatavimas; 43,47 %), „Sementsverksmiðjan ehf.“ (cemento gamyba ir importas; 33 %), „HB Grandi hf.“ (žvejybos įmonė; 33 %) ir „GO fjárfestingar ehf.“ (grybų gamyba; 30 %). Trečia, turtas yra laikomas, kaip laikina veikla valdant akcijas toliau nurodytose įmonėse: „Landey“ (patronuojančioji bendrovė, tvarkanti pajamų neduodančią nuosavybę; 100 %), „Landfestar“ (veiklą vykdanti įmonė, tvarkanti komercinį nekilnojamąjį turtą, kurį „Arion banki“ įsigijo iš finansinių sunkumų turinčių klientų; 100 %), „Rekstrarfélagið Braut ehf.“ (kiaulių ferma; 100 %) „NS 1 ehf.“ (turi žemės ir išnuomoja sklypus vasarnamiams; 100 %), „Módelhús ehf.“ (nuosavybė ir nekilnojamasis turtas; 100 %) „EAB 1 ehf.“ (žemė ir nuosavybė; 100 %), „Andvaka ehf.“ (verslo ir valdymo konsultacijos; 50,11 %), „Klakki ehf.“ (buvusi „Exista“ – patronuojančioji bendrovė; 44,9 %), „Ölgerðin Egill Skallagrímsson ehf.“ (nealkoholinių gėrimų ir kai kurių kitų gėrimų gamyba, platinimas ir pardavimas; 20 %) ir „SMI ehf.“ (nuosavybė ir nekilnojamasis turtas; 39,1 %).

33

(34)  Svarbūs „Arion banki“ finansinių rodiklių pasikeitimai įvyko po jo veiklos pradžios, tačiau vis tiek galima lyginti du bankus remiantis laiko požiūriu artimais duomenimis. Primintina, kad „Kaupþing“ buvo tarptautinis bankas, vykdęs veiklą įvairiose šalyse, bet „Arion banki“ buvo įsteigtas siekiant perimti tam tikras „Kaupþing Bank“ vidaus operacijas ir turtą.

34

(35)  Skirtinguose verslo segmentuose įvyko nevienodi pasikeitimai, o kai kuriose srityse sumažėjimas siekia 90 %. Didelis sumažinimas vyko generalinio direktoriaus biure, kuriame Islandijoje dirbo 6 % „Kaupþing“ darbuotojų, o „Arion banki“ atveju atitinkamas skaičius sudaro 1 %.

35

(36)  Tačiau susitarimas buvo oficialiai priimtas tik 2010 m. sausio 8 d., kai „Kaupþing“ savo kreditorių vardu per savo patronuojamąją įmonę „Kaupskil ehf.“ perėmė „Arion banki“ nuosavybę, gavęs Finansų priežiūros institucijos ir Islandijos konkurencijos institucijos pritarimą. „Kaupskil“ priklauso 87 % bendrojo turto, o Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovei (ISFI) – 13 %. „Kaupskil“ turi pasirinkimo sandorį vėliau nusipirkti valstybės kapitalo dalį.

36

(37)  Šiame straipsnyje pinigų suma pirmiausia nurodyta valiuta, kuria kapitalas buvo suteiktas, toliau skliausteliuose pateikiamas sumos Islandijos kronomis atitikmuo eurais (jei taikoma), jei jį pateikia Islandijos valdžios institucijos.

37

(38)  Pagal Vyriausybės nuosavybės sutartį, kuri nebuvo realizuota, bankas ir toliau turėtų priklausyti Vyriausybei, jei „Kaupþing“ pertvarkymo komitetas neįgytų „Arion banki“ kontrolės. Šiuo atveju kompensacija taip pat būtų skiriama iš „Kaupþing“ banko „Arion banki“ bankui ir tokia pat forma, kaip numatyta pagal Bendrąjį kapitalizavimo susitarimą, t. y. apskaičiuota kompensacijos priemonė būtų 38 mlrd. ISK. „Kaupþing“ taip pat būtų suteikta galimybė įsigyti Vyriausybės turimų akcijų, kuria jis galėtų pasinaudoti 2011–2015 m., už kainą, suteikiančią Vyriausybei atitinkamo lygio jos investicijos grąžą.

38

(39)  OL L 84, 1997 3 26, p. 22.

39

(40)  OL L 135, 1994 5 31, p. 5.

40

(41)  Žr. atitinkamą 2011 m. biudžeto įstatymo projekto straipsnį, kuris pateikiamas adresu http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm

41

(42)  Neoficialus Priežiūros institucijos atliktas pareiškimo vertimas, paskelbtas 2012 m. birželio 10 d.„Morgunblaðið“ (www.mbl.is).

42

(43)  Apie šalių nesutarimą dėl obligacijos palūkanų normos iš pradžių buvo pranešta Finansų priežiūros institucijai. 2009 m. birželio 5 d. Finansų priežiūros institucija nusprendė, kad esant tokioms aplinkybėms tinkama norma būtų „REIBOR“ + 1,75 % norma. Savo sprendime Finansų priežiūros institucija paskelbė peržiūrėsianti savo sprendimą kas šešis mėnesius, gavusi šalių prašymą. Tačiau ginčas vėliau buvo perduotas teismui ir rengiant šį dokumentą nėra išspręstas. Kaip nurodyta „Arion banki“ 2011 m. metiniame pranešime, „Drómi“2009 m. gruodžio 2 d. rašte paprašė Finansų priežiūros institucijos peržiūrėti jos ankstesnį sprendimą dėl palūkanų normos. 2011 m. vasario 4 d. Finansų priežiūros institucija nusprendė, kad skolai reikia taikyti metinę palūkanų normą, kurią turi sudaryti pirminė nurodyta palūkanų norma pridėjus pirminę nurodytą palūkanos priemoką nuo perėmimo datos iki 2010 m. birželio 30 d., bet be palūkanos priemokos nuo tos dienos iki skola bus visiškai sumokėta. „Arion banki“ pradėjo teisminį procesą prieš Finansų priežiūros instituciją ir „Drómi“, norėdamas, kad būtų panaikintas 2011 m. vasario 4 d. Finansų priežiūros institucijos sprendimas. 2011 m. gegužės 4 d.„Drómi“ pradėjo teisminį procesą prieš Finansų priežiūros instituciją ir „Arion banki“ reikalaudama pirmiausia panaikinti visus Finansų priežiūros institucijos sprendimus dėl palūkanų normų ir antra, reikalaudama nuo pradžių nustatyti kitą palūkanų normą.

43

(44)  Finansų ministerija sutiko paskolinti „Arion banki“ bankui Vyriausybės obligacijas, tinkamas norint įsigyti likvidumo priemones per atpirkimo sandorius su Islandijos centriniu banku pagal esamas Islandijos centrinio banko taisykles. Vyriausybės obligacijų rinkos vertė yra ne daugiau kaip 75 mlrd. ISK.

44

(45)  „Arion banki“ neleidžiama parduoti obligacijų arba panaudoti jas kokiam nors kitam tikslui, nei nurodytas susitarime. Jei „Arion banki“ naudoja „SPRON“ obligacijas kaip užstato atsvarą, norint užtikrinti Vyriausybės obligacijų paskolą, „Arion“ nemoka jokio mokesčio, jei panaudojama iki 25 mlrd. ISK, tačiau už likusią priemonę jis sumoka 1,75 % atlygį už leidimą įkeisti Vyriausybės obligacijas. Tačiau „Arion“ nemoka jokio atlygio, jei jis gali aiškiai įrodyti, kad daugiau kaip 25 mlrd. ISK paskolos yra susiję su „SPRON“ indėlių atsiėmimu. Jei „Arion“ naudoja kitą turtą nei „SPRON“ obligacija, kaip užstato atsvarą paskolai užtikrinti, atlygis padidėja iki 3 % paskolos sumos, kuri buvo suteikta tik dėl to įkaito. Tokiais atvejais „Arion“ dar sumoka specialųjį mokestį, siekiantį 0,5 % paskolos sumos už kiekvieną atvejį, kai panaudojamos Vyriausybės obligacijos.

45

(46)  REIBOR (angl. Reykjavik interbank offered rate) yra tarpbankinė palūkanų norma, kurią Islandijoje naudoja komerciniai ir taupomieji bankai, ir ji taikoma trumpalaikėms paskoloms.

46

Reykjavik interbank offered rate

(47)  Įvertintas pagal prekybą Islandijos kronos keitimo kurso indeksas.

47

(48)  Vienas pagrindinių įsitikinimų yra [...].

48

(49)  Nepaisant įvairių sudėtingų dar neišspręstų klausimų Islandijos ekonomikoje, anot „Arion banki“, per praėjusius metus aiškiai matyti atsigavimo ženklų, pirmą kartą nuo ekonomikos krizės pradžios ekonomika ėmė augti, o nedarbo lygis mažėti.

49

(50)  Bankas pažymi, kad 2011 m. Islandijos kronos smukimas, aukštos pasaulinės pagrindinių produktų kainos per pirmąją metų pusę bei augantis pagal sutartį gaunamas uždarbis turėjo įtakos metiniam infliacijos lygiui, kuris metų pabaigoje buvo 5,3 %. Kelių ateinančių metų infliacijos prognozė nedžiugina, o infliacija tikriausiai viršys Islandijos centrinio banko siekiamus 2,5 %. Reaguodamas į didėjantį ekonominį aktyvumą ir prastėjančią infliacijos prognozę Islandijos centrinis bankas du kartus per 2011 m. pakėlė palūkanų normas iš viso 50 bazinių punktų ir iš viso 75 bazinių punktų per pirmąją 2012 m. pusę. Verslo plane numatoma, kad tokia raida išliks 2012–2014 m.

50

(51)  Šiuo požiūriu „Arion banki“ teigia, kad nors esama Islandijos ekonomikos atsigavimo ženklų, dar liko daug spręstinų problemų; viena iš jų – kapitalo kontrolės priemonių panaikinimas. Kapitalo kontrolės priemonių panaikinimas vyksta lėtai, nors Islandijos centrinis bankas 2011 m. kovo mėn. paskelbė liberalizavimo planą, kuriame numatyta įvairių priemonių, skirtų kontrolės priemonėms panaikinti per ateinančius ketverius metus. Tačiau vėliau tais pačiais metais Islandijos parlamentas nusprendė tik pratęsti įstatymų dėl užsienio valiutos (tuo pačiu ir dėl kapitalo kontrolės priemonių) taikymo terminą iki 2013 m. Taigi, Islandijos centriniams bankui parlamentas paliko nedaug galimybių veikti, jei kontrolės priemonės turi būti panaikintos per ateinančius dvejus metus. Iš tiesų 2012 m. kovo mėn. kapitalo kontrolės priemonės buvo sustiprintos atlikus Užsienio valiutos įstatymo pakeitimus. Strategija, susijusi su kapitalo kontrolės priemonėmis, nėra aiški, ir manoma, kad kapitalo kontrolės priemonės bus toliau taikomos per prognozuojamą laikotarpį.

51

(52)  Mėginant restruktūrizuoti paskolų knygą, neveiksnumo rodiklis buvo sumažintas nuo 37 % 2010 m. metų pabaigoje iki 13 % 2011 m. metų pabaigoje. Pažanga, padaryta sprendžiant kritinę skolininkų padėtį, labai sumažino netikrumą, susijusį su paskolų knygos balansinės vertės įvertinimu.

52

(53)  Valiutos disbalansas sumažėjo nuo 300 % banko kapitalo bazės 2008 m. pabaigoje iki 30 % kapitalo bazės 2011 m. pabaigoje.

53

(54)  Banke buvo [...] grupės, viršijančios 10 % kapitalo bazės 2009 m. pabaigoje. Kartu sudėtos šios grupės sudarė 175 % kapitalo bazės. 2011 m. metų pabaigoje banke buvo [...] grupės, viršijančios 10 % kapitalo bazės. Iš viso tai sudarė 87 % kapitalo bazės.

54

(55)  Visa kapitalo bazė padidėjo 20,7 mlrd. ISK nuo 2009 m. iki 2011 m.

55

(56)  Terminuotieji indėliai padidėjo nuo 10 % iki 23 % nuo 2009 m. pabaigos iki 2011 m. pabaigos.

56

(57)  Vartotojų kainų indekso balansas pakilo nuo neigiamų 17 % banko kapitalo bazės 2009 m. pabaigoje iki teigiamų 9 % kapitalo bazės 2011 m. pabaigoje.

57

(58)  2008 m. spalio mėn., įsikišus Finansų priežiūros institucijai, buvo atlikti struktūriniai pakeitimai. Vidaus auditas ir atitiktis buvo sustiprinti, privati bankininkystė sujungta su turto valdymu, o iždas – su kapitalo rinkomis. Nustačius naują strategijos kryptį ir 2011 m. rudenį atėjus naujiems valdytojams, buvo atlikta kitų didelių organizacinės struktūros pakeitimų, siekiant užtikrinti, kad ji geriau atspindėtų ir remtų naująją banko strategiją, supaprastėtų operacijos ir padidėtų banko skyrių sąveika.

58

(59)  „SPM“ keletą mėnesių turėjo finansinių sunkumų, ir buvo siekiama sudaryti su jo kreditoriais susitarimus dėl dalinio skolos grąžinimo pagal bankroto įstatymą, nes jo kapitalo pakankamumo rodiklis buvo žemesnis, nei nustatytas reikalavimuose. Tačiau šios pastangos buvo nesėkmingos ir 2009 m. balandžio 3 d. tarp „SPM“ ir „Nýja Kaupþing“ buvo sudaryta sutartis, pagal kurią „Nýja Kaupþing“ nupirko visą „SPM“ turtą, įskaitant filialą Islandijos Borgarneso mieste, taip pat „SPM“ patronuojamąsias įmones, įskaitant du taupomuosius bankus šiaurės Islandijoje, „Afl“ taupomąjį banką ir Oulafsfjorduro taupomąjį banką („SPÓL“). Tuo pat metu „Nýja Kaupþing“ perėmė tam tikrus „SPM“ įsipareigojimus, įskaitant indėlius ir įsiskolinimus, kaip nurodyta sutartyje. Tą pačią dieną Finansų priežiūros institucija priėmė sprendimą dėl disponavimo „SPM“ turtu ir įsipareigojimais. Finansų priežiūros institucijos sprendime nenurodyta joks Vyriausybės įsikišimas kapitalo injekcijos, įsipareigojimų arba deklaracijų forma. Taip pat bankas ir Islandijos institucijos patvirtino Priežiūros institucijai, kad šiame kontekste nepriimti jokie finansiniai įsipareigojimai. Žr. 2009 m. balandžio 3 d. Finansų priežiūros institucijos sprendimą, pateikiamą adresu http://www.fme.is/media/akvardanir/3.-april-2009.pdf

59

(60)  Šio sandorio aplinkybės tokios – „Kaupþing“ 2006–2008 m. išleido keturias serijas padengtų obligacijų, kurias garantavo „Kaupþing“ patronuojamoji įmonė „KMIIF“. Per „KMIIF“ įmonę „Kaupþing“ turėjo Islandijos būsto hipotekos portfelį, viršijantį 120 mlrd. ISK. Dengtosios obligacijos paskirtis buvo finansuoti didelę „Kaupþing“ hipotekos portfelio dalį. Pagal šią 2011 m. gruodžio 22 d. sutartį „Arion banki“ įsigijo šį hipotekos portfelį. Šis sandoris daugiausia finansuotas įsigyjant 117,7 mlrd. ISK vertės padengtas obligacijas, kai „Arion banki“ prisiėmė „Kaupþing“ įsipareigojimus pagal dengtų obligacijų programą. „Arion banki“ nuomone, „AMIIF“ įsigijimo negalima priskirti nei „įprastų“ įsigijimų, nei su restruktūrizavimo darbu susijusių įsigijimų kategorijai. Įsigijimas buvo susijęs su banko planu, pagal kurį „AMIIF“ nebuvo perduotas „Arion banki“ jį įsteigus. Iki perdavimo „Arion banki“ teikė paslaugas skolininkams negalėdamas kontroliuoti paskolų. Be to, skolininkai, turintys hipoteką fonde, manė esantys „Arion banki“ klientai. Atlikus perdavimą, paskolos tapo „Arion banki“ nuosavybe. Kaip nurodyta, buvo sudaryta „Kaupþing“ ir „Arion banki“ sutartis dėl pirmiau minėto sandorio, o Islandijos valstybė niekaip joje nedalyvavo ir neįsipareigojo.

60

(61)  Šios paskolos grupuojamos į hipotekos paskolas ir kitas paskolas iš fizinių asmenų bei paskolas įmonėms. Diskontai buvo įvairūs ir priklausė nuo paskolų tipų bei nuo to, ar jos denominuotos kronomis arba užsienio valiuta.

61

(62)  Tačiau paskolų vertinimas 2009–2011 m. didėjo daugiau nei nurodyta 4 lentelėje, nes dalis jo buvo priskirta kompensavimo priemonei – iš viso 38 mlrd. ISK. Kompensavimo priemonė baigta taikyti pirmąjį 2011 m. ketvirtį, nes iš „Kaupþing“„Arion banki“ bankui perduoto turto ir įsipareigojimų vertinimo atotrūkis buvo visiškai padengtas.

62

(63)  Žr. 2006 m. balandžio 25 d. Islandijos centrinio banko likvidumo rodiklių taisykles Nr. 317, kurios pateikiamos adresu http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713

63

(64)  Pagal likvidumo padengimo rodiklį reikalaujama, kad bankai turėtų aukštos kokybės likvidaus turto atsargų, kurių pakaktų padengti grynąjį grynųjų pinigų nutekėjimą per 30 dienų, esant nepalankiausioms sąlygoms. Tad likvidumo pakankamumo rodiklio lyginamasis standartas yra 100 %.

64

(65)  Šis scenarijus taip pat grindžiamas kitomis nepageidaujamomis prielaidomis. Laikoma, kad būsto kainos kris 10 % 2012 m., 18 % – 2013 m. ir 16 % – 2014 m. Numatoma, kad mažmeninių indėlių pasitraukimas 2012 m. sudarys 30 %, įmonių indėlių – 20 %, o kredito institucijų indėlių – 80 %. Numatoma, kad 2012–2014 m. komisinės pajamos sumažės 50 % pagal pagrindinį scenarijų. Laikoma, kad skolinimo vertės sumažėjimo rodiklis sumažės 1–3 %, o skolinimo skirtumas 0,5–1 %, bet indėlių skirtumas padidės 0,5–1 %. Veiklos išlaidos numatomos 10 % didesnės, nei pagal pagrindinį scenarijų. Numatomas kronos valiutos kurso nuvertėjimas ir pagal prekybą įvertinto indekso išaugimas 4 % 2013 m. ir 11 % – 2014 m.

65

(66)  Kapitalo grąža sumažėtų iki [0–5] % 2012 m., [0–5] % – 2013 m. ir [5–10] % – 2014 m.

66

(67)  Banko kapitalo pakankamumo rodiklis bus [20–25] % 2012 m., [20–25] % – 2013 m. ir [25–30] % – 2014 m.

67

(68)  Terminas „indėlių nelankstumas“ reiškia buvusį indėlių stabilumą ir per laiką numatytą elgesį.

68

(69)  Islandijos valstybinių finansinių investicijų bendrovė yra valstybinė įstaiga, turinti nepriklausomą direktorių valdybą, kuri teikia ataskaitas finansų ministrui. Ši bendrovė buvo įsteigta Įstatymu Nr. 88/2009. Ji įvykdys savo įpareigojimus ne vėliau kaip per 5 po jos įsteigimo. Bendrovė tvarko valstybės turtą finansų įmonėse pagal teisės aktus, gerojo valdymo ir verslo patirtį ir valstybės nuosavybės politiką. Ji siekia atgaivinti ir pertvarkyti dinamišką šalies finansų rinką, taip pat skatinti veiksmingą konkurenciją rinkoje ir užtikrinti visų sprendimų, susijusių su valstybės dalyvavimu finansinėje veikloje, skaidrumą.

69

(70)  Išsamiai aprašyta šio sprendimo 3 skyriuje.

70

(71)  Šiuo klausimu žr. 2010 m. gegužės 21 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimą sujungtose bylose T-425/04, T-444/04, T-450/04 ir T-456/04 Prancūzija ir kt. prieš Komisiją (2010), Rink. p. II-02099, 283 punktas, (apeliacinis procesas), taip pat Generalinio Advokato Mengozzi nuomonę, pateiktą apeliacinėje byloje, t. y. byla C-399/10, Bouygues, 47 punktas, kad šios sąlygos per daug riboja ieškant valstybės pagalbos.

71

(72)  Pvz., žr. T-228/99, „WestLB“ (2003), Rink. p. II-435.

72

(73)  Pvz., žr. 2008 m. spalio 10 d. Komisijos sprendimą byloje NN 51/2008, Danijos bankų garantijos sistema, 32 punktas, ir 2008 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimas byloje C 10/2008, „IKB“, 74 punktas.

73

(74)  Žr. 2009 m. gegužės 8 d. Priežiūros institucijos sprendimą Nr. 205/09/COL dėl laikino iš esmės patikimų bankų rekapitalizavimo, siekiant paskatinti finansinį stabilumą ir realiosios ekonomikos kreditavimą Norvegijoje, schemos, kuris pateikiamas adresu http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1

74

(75)  Žr. panašią į šį atvejį nuostatą, kurios Europos Komisija laikosi dėl investicijų, kurias teikia sunkumų turinčios įmonės tiekėjai, Komisijos sprendimas Nr. C 4/10 (ex NN 64/09) Pagalba įmonei „Trèves“ (Prancūzija).

75

(76)  Šiai išvadai nedaro įtakos nesutarimas ir teisiniai ginčai tarp šalių, susijusių su „Drómi“ obligacija, dėl šios obligacijos palūkanų normos.

76

(77)  2012 m. kovo mėn. ekonomikos reikalų ministro pranešimo „Islandijos finansų sistemos ateitis“, skirto Islandijos parlamentui, 9.6 skyrius. Jis pateikiamas adresu http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

77

(78)  Šiuo klausimu Priežiūros institucija pažymi, kad Islandijos centrinio banko valdytojas 2010 m. antrosios pusės banko finansų stabilumo ataskaitos įžangoje pateikia pastabą, jog „finansų įstaigų kapitalizavimas šiuo metu yra apsaugotas kapitalo kontrolės priemonėmis ir Vyriausybės pareikšta indėlių garantija“. Žr. http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, p. 5. Taip pat žr. Komisijos sprendimą NN 48/2008 Airijos bankų garantijos sistema, 46 ir 47 punktai http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; ir Sprendimą NN 51/2008 Danijos bankų garantijos sistema http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf

78

(79)  Šiuo klausimu žr. bylą 730/79 „Phillip Morris“ prieš Komisiją (1980), Rink. p. 2671.

79

(80)  Žr. Priežiūros institucijos valstybės pagalbos rekomendacijų VIII dalį. „Laikinos taisyklės, susijusios su finansų krize. Valstybės pagalbos taisyklių taikymas priemonėms, kurių imtasi finansų įstaigų atžvilgiu dabartinės pasaulinės finansų krizės kontekste“. Ši informacija pateikiama adresu http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1

80

(81)  Gyvybingumo sugrąžinimas ir restruktūrizavimo priemonių finansų sektoriuje dabartinės krizės metu pagal valstybės pagalbos taisykles įvertinimas. 2009 m. lapkričio 25 d. jas priėmė Priežiūros institucija VII skyriuje „Laikinos taisyklės, susijusios su finansų krize“, su papildymu, padarytu 2012 m. finansų krizės rekomendacijose. Jos pateikiamos Priežiūros institucijos svetainėje http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf

81

(82)  Naujosios Užsienio valiutos balanso taisyklės, kurias priėmė Islandijos centrinis bankas, įsigaliojo 2011 m. sausio 1 d. Šiomis taisyklėmis siekiama apriboti užsienio valiutos riziką neleidžiant viršyti nustatytų užsienio valiutos balansų ribų. Vienas svarbiausių ankstesnių taisyklių pakeitimų yra tas, kad leistina atskirtų valiutų atvira užsienio valiutos pozicija buvo sumažinta nuo 20 % iki 15 % turto, o leistinas visas užsienio valiutos balansas sumažintas nuo 30 % iki 15 %. Pranešimo apie užsienio valiutos balansą pateikimas taip pat nustatytas išsamiau nei iki tol, nes užsienio valiuta denominuotas turtas ir įsipareigojimai klasifikuojami pagal tipą: paskolos, obligacijos, nuosavybės vertybiniai popieriai, indėliai, palūkanas duodantys susitarimai, įsiskolinimai Centriniam bankui ir kt. Jei užsienio valiutos balansas nukrypsta nuo taisyklėse nustatytų ribų, susijusi finansų įmonė privalo imtis veiksmų, kad panaikintų šį skirtumą daugiausia per tris darbo dienas. Jei finansų įmonės priemonėmis to padaryti nepavyksta, Islandijos centrinis bankas gali apskaičiuoti periodiškas baudas. Islandijos centrinis bankas taip pat ėmėsi kitų žingsnių, kad apribotų užsienio valiutos nesubalansuotumą, pavyzdžiui, sudaromas apsikeitimo valiutomis susitarimas su vienu iš komercinių bankų, taip pat perkama užsienio valiuta. Pasak Islandijos centrinio banko, šios priemonės skatina didesnį finansų stabilumą ir palaiko Islandijos centrinio banko neskolintos užsienio valiutos atsargas.

82

(83)  2011 m. pabaigoje įsigijęs buvusio „Kaupþing“ hipotekos institucinių investuotojų fondą, bankas taip pat prisiėmė 117,7 mlrd. ISK vertės padengtų obligacijų įsipareigojimą.

83

(84)  „Kaupþing“ likvidavimo procedūra dar vykdoma, tikslūs nuostoliai dar nežinomi. Remiantis informacija, pateikta 2012 m. gegužės 31 d.„Kaupþing“ kreditorių susirinkime, visas „Kaupþing“ turtas 2011 m. pabaigoje sudarė 874 mlrd. ISK (5,2 mlrd. EUR), o dabartiniai pagal Islandijos bankroto įstatymo 113 straipsnį priimti reikalavimai (ne pirmenybės statuso reikalavimai) sudarė 2 873 mlrd. ISK (17 mlrd. EUR). Daugiau informacijos pateikiama adresu http://www.Kaupþing.com/lisalib/getfile.aspx?itemid=21204

84

(85)  Iš tiesų valstybės atliktas „Arion banki“ kapitalizavimas buvo tiesiogiai grindžiamas skirtumu tarp pirminio turto įvertinimo ir perduotų įsipareigojimų, ir Finansų priežiūros institucijos nustatytu kapitalo poreikiu.

85

(86)  Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad buvo susitarta dėl fiksuotos 6,5 mlrd. ISK sumos, kaip kompensacijos valstybei šiame kontekste, nes finansinė informacija keitėsi per laiką, kai vyko derybos, ir tikrąją banko pelningumo vertę šiuo laikotarpiu buvo sunku nustatyti.

86

(87)  Finansų įstaigų rekapitalizavimas dabartinės finansų krizės sąlygomis: pagalbos apribojimas iki reikiamo minimumo ir apsauga nuo neteisėto konkurencijos iškraipymo (Rekapitalizavimo gairės), OL L 17, 2011 1 20 ir EEE priedas Nr. 3. Šios gairės taip pat pateiktos Priežiūros institucijos svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

87

(88)  2014 m. pabaigoje bus baigti visų Islandijos bankų, kurių atžvilgiu pradėtas oficialus tyrimas, restruktūrizavimo laikotarpiai.

88

(89)  Žyminiai mokesčiai yra skirtingi ir priklauso nuo susijusio teisinio dokumento tipo, bet paprastai skaičiuojama 15 ISK už kiekvieną pradėtą tūkstantį ISK (t. y. maždaug 1,5 %) nuo palūkanas duodančių obligacijų, kurios užtikrintos hipoteka arba kitu vertybiniu popieriumi, sumos.

89

(90)  Plg. Komisijos sprendimą byloje SA.28264 Restruktūrizavimo pagalba „Hypo Real Estate“, kuriame Komisija pripažino didelės „Hypo Real Estate“ verslo užsienyje dalies atskyrimą, kaip priemonę apriboti konkurencijos uškraipymą šio banko veiklos perėmėjo „PBB“ atžvilgiu.

90

(91)  Bankas patvirtino, kad jam nėra žinomos jokios sąlygos jokiuose kito tipo skolinimo susitarimuose, kurios leistų bankui pakelti palūkanų normą, jei klientas neišlaiko minimalaus verslo lygio banke. Jei tokios sąlygos banke yra, bankas jų nevykdys iki 2014 m. gruodžio mėn.

91

---

PRIEDAS

ĮSIPAREIGOJIMAI IR ATITINKAMI BANKININKYSTĖS TEISINĖS SISTEMOS PAKEITIMAI

1.   ISLANDIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI

Islandijos valdžios institucijos prisiėmė du įsipareigojimus, kurie nurodyti toliau.

Žyminio mokesčio pakeitimas, siekiant užkirsti kelią valstybės pagalbos teikimui ir sumažinti pakeitimo išlaidas

Finansų ministerija paskirs darbo grupę, įgaliotą peržiūrėti Įstatymą Nr. 36/1978 dėl žyminio mokesčio. Darbo grupė turi pateikti ataskaitą finansų ministrui iki 2012 m. spalio mėn. kartu su įstatymo projektu. Ypatinga darbo grupės užduotis – ištirti galimybę panaikinti žyminius mokesčius už fizinių asmenų išleistas obligacijas, kai jos perduodamos vieno kreditoriaus kitam (t. y. kai fiziniai asmenys perkelia savo paskolas iš vienos paskolos institucijos į kitą). Grupė taip pat turi ištirti, kaip pakeisti žyminio mokesčio nuostatą, siekiant supaprastinti procedūras ir paskatinti konkurenciją.

Priemonės, skirtos pakeitimui palengvinti ir pakeitimo išlaidoms sumažinti

Remdamasi 2012 m. kovo 21 d. Islandijos parlamento priimta rezoliucija, Vyriausybė paskirs komitetą ir įgalios jį peržiūrėti vartotojų apsaugą finansų rinkoje ir pateikti pasiūlymus, kaip sustiprinti fizinių asmenų ir namų ūkių pozicijas paskolų institucijų atžvilgiu. Komiteto paskyrimas bus susijęs su specialiu įgaliojimu peržiūrėti galimybes palengvinti pakeitimą ir sumažinti pakeitimo išlaidas, o komitetas bus įpareigotas šiuo klausimu artimai bendradarbiauti su Islandijos konkurencijos institucija. Komitetas turi pateikti ataskaitą ne vėliau kaip 2013 m. sausio 15 d.

Be to, Islandijos valdžios institucijos patvirtino toliau nurodytus „Arion banki“ įsipareigojimus:

Įsigijimo apribojimai

„Arion banki“ įsipareigoja neįsigyti finansų įmonių iki 2014 m. gruodžio 1 d. Nepažeisdamas šio įsipareigojimo „Arion banki“ gali, gavęs Priežiūros institucijos pritarimą, įsigyti tokias įmones, ypač jei tai būtina norint apsaugoti finansinį stabilumą.

(...)

„Arion banki“ įsipareigoja [...].

Restruktūrizuojamų įmonių akcijų pardavimas

„Arion banki“ įsipareigoja, kai tik galės, parduoti veikiančiose įmonėse, kurios buvo perimtos vykdant restruktūrizavimą pagal Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įmonių 22 straipsnį, turimas akcijas. Bankas taip pat įsipareigoja laikytis procedūros ir terminų, kurie nustatyti pirmiau minėtoje teisės nuostatoje, kaip išaiškino Finansų priežiūros institucija. Galiausiai, bankas įsipareigoja nuolat teikti naujausią informaciją savo (arba atitinkamos patronuojamosios įmonės) svetainėje apie tokias parduodamas akcijas.

Naujiems ir mažiems konkurentams naudingos priemonės

„Arion banki“ įsipareigoja iki 2014 m. gruodžio 1 d. įgyvendinti toliau nurodytas priemones, naudingas naujiems ir mažiems konkurentams:

| a) | „Arion banki“ neįgyvendins sutarties sąlygų ir nepriims naujų sutarties sąlygų dėl būsto hipotekos susitarimų palūkanų normų fiziniams asmenims, pagal kurias yra galimos ypatingos palūkanų normų sąlygos, jei išlaikomas minimalus verslo lygis banke. |
| --- | --- |

a)

„Arion banki“ neįgyvendins sutarties sąlygų ir nepriims naujų sutarties sąlygų dėl būsto hipotekos susitarimų palūkanų normų fiziniams asmenims, pagal kurias yra galimos ypatingos palūkanų normų sąlygos, jei išlaikomas minimalus verslo lygis banke.

| b) | „Arion banki“ teiks banko svetainėje lengvai prieinamą informaciją apie banko paslaugų perkėlimo į kitą finansų įstaigą procesą. Be to, svetainėje bus pateikti lengvai prieinami reikalingi dokumentai, norint pakeisti finansų įmonę. Ta pati informacija ir verslo perkėlimo formos bus pateikiamos banko filialuose. |
| --- | --- |

b)

„Arion banki“ teiks banko svetainėje lengvai prieinamą informaciją apie banko paslaugų perkėlimo į kitą finansų įstaigą procesą. Be to, svetainėje bus pateikti lengvai prieinami reikalingi dokumentai, norint pakeisti finansų įmonę. Ta pati informacija ir verslo perkėlimo formos bus pateikiamos banko filialuose.

| c) | „Arion banki“ greitai įvykdys visus prašymus perkelti banko paslaugas. |
| --- | --- |

c)

„Arion banki“ greitai įvykdys visus prašymus perkelti banko paslaugas.

| d) | Vykdydamas rinkodarą, „Arion banki“ nesinaudos valstybės parama, kaip konkurenciniu pranašumu. |
| --- | --- |

d)

Vykdydamas rinkodarą, „Arion banki“ nesinaudos valstybės parama, kaip konkurenciniu pranašumu.

| e) | Jei konkurencingų paslaugų pasiūlymų nėra, „Arion banki“ teiks toliau nurodytas paslaugas, kurių kaina bus grindžiama sąnauda pridėjus vidutinę maržą, kaip banko bus nuspręsta bet kuriuo konkrečiu metu:






  i. | Mokėjimų tvarkymo paslaugos Islandijos kronomis. |
| --- | --- | --- |

e)

Jei konkurencingų paslaugų pasiūlymų nėra, „Arion banki“ teiks toliau nurodytas paslaugas, kurių kaina bus grindžiama sąnauda pridėjus vidutinę maržą, kaip banko bus nuspręsta bet kuriuo konkrečiu metu:

i.

Mokėjimų tvarkymo paslaugos Islandijos kronomis.

| ii. | Mokėjimų tvarkymo paslaugos užsienio valiuta. |
| --- | --- |

ii.

Mokėjimų tvarkymo paslaugos užsienio valiuta.

2.   PO KRIZĖS PRIIMTI ATITINKAMI ISLANDIJOS FINANSŲ RINKOS REGULIAVIMO IR PRIEŽIŪROS SISTEMOS PRITAIKYMAI IR PAKEITIMAI

Islandijos valdžios institucijos pateikė toliau nurodytą apžvalgą, susijusią su 2008 m. rudenį galiojusių teisės aktų pakeitimais:

| — | Islandijos finansų priežiūros institucijai suteikti įgaliojimai įsikišti (perimti akcininkų susirinkimų įgaliojimus ir disponuoti turtu (plg. Nepaprastosios padėties įstatymą) buvo padidinti, Finansų priežiūros institucijai suteikti didesni priežiūros vykdymo įgaliojimai; priimta daugiau nuostatų, leidžiančių Finansų priežiūros institucijai įvertinti konkrečių prižiūrimų šalių veiklą arba elgesį. Jiems priskiriami įgaliojimai priimti sprendimus, kaip antai dėl įmonių uždarymo arba konkrečios veiklos nutraukimo neatšaukiant veiklos licencijos, taip pat išsamesnis sąvokų apibrėžimas, jei dėl šių sąvokų aiškinimo nesutaria Finansų priežiūros institucija ir prižiūrimi subjektai arba apeliacinės įstaigos. |
| --- | --- |

—

Islandijos finansų priežiūros institucijai suteikti įgaliojimai įsikišti (perimti akcininkų susirinkimų įgaliojimus ir disponuoti turtu (plg. Nepaprastosios padėties įstatymą) buvo padidinti, Finansų priežiūros institucijai suteikti didesni priežiūros vykdymo įgaliojimai; priimta daugiau nuostatų, leidžiančių Finansų priežiūros institucijai įvertinti konkrečių prižiūrimų šalių veiklą arba elgesį. Jiems priskiriami įgaliojimai priimti sprendimus, kaip antai dėl įmonių uždarymo arba konkrečios veiklos nutraukimo neatšaukiant veiklos licencijos, taip pat išsamesnis sąvokų apibrėžimas, jei dėl šių sąvokų aiškinimo nesutaria Finansų priežiūros institucija ir prižiūrimi subjektai arba apeliacinės įstaigos.

| — | Taisyklės, susijusios su konkrečiomis didelėmis pozicijomis, padarytos aiškesnės ir konkretesnės; yra padidintas rizikos valdymo vaidmuo ir atsakomybė, o Finansų priežiūros institucija įgaliota suteikti rizikos valdymui aukštesnį statusą finansų įmonių veikloje; sugriežtintos nepalankiausių sąlygų bandymų taikymo taisyklės. |
| --- | --- |

—

Taisyklės, susijusios su konkrečiomis didelėmis pozicijomis, padarytos aiškesnės ir konkretesnės; yra padidintas rizikos valdymo vaidmuo ir atsakomybė, o Finansų priežiūros institucija įgaliota suteikti rizikos valdymui aukštesnį statusą finansų įmonių veikloje; sugriežtintos nepalankiausių sąlygų bandymų taikymo taisyklės.

| — | Įteisintos nuostatos, taikomos specialiam didesnių skolininkų registrui, kad būtų galima pateikti geresnę didelių, atskirų pozicijų apžvalgą dviem ar daugiau finansų įmonių. Registras svarbus, norit susieti pozicijas ir įvertinti sisteminį jų poveikį iškilus skolininko veiklos sunkumams. Įmonės, kurioms netaikoma Finansų priežiūros institucijos priežiūra, bet yra įtrauktos į finansų įmonių registrus, privalo suteikti Finansų priežiūros institucijai informaciją apie visus savo įpareigojimus. Finansų priežiūros institucija gali uždrausti teikti paslaugas tokioms šalims, jei jos atsisako pateikti reikalaujamą informaciją. |
| --- | --- |

—

Įteisintos nuostatos, taikomos specialiam didesnių skolininkų registrui, kad būtų galima pateikti geresnę didelių, atskirų pozicijų apžvalgą dviem ar daugiau finansų įmonių. Registras svarbus, norit susieti pozicijas ir įvertinti sisteminį jų poveikį iškilus skolininko veiklos sunkumams. Įmonės, kurioms netaikoma Finansų priežiūros institucijos priežiūra, bet yra įtrauktos į finansų įmonių registrus, privalo suteikti Finansų priežiūros institucijai informaciją apie visus savo įpareigojimus. Finansų priežiūros institucija gali uždrausti teikti paslaugas tokioms šalims, jei jos atsisako pateikti reikalaujamą informaciją.

| — | Sustiprintos nuostatos, taikomos tvirto verslo praktikoms, ir įstatyme numatytas Skundų dėl sandorių su finansų įmonėmis nagrinėjimo komitetas; privaloma atskleisti išsamią informaciją apie visų finansų įmonių didžiuosius savininkus. |
| --- | --- |

—

Sustiprintos nuostatos, taikomos tvirto verslo praktikoms, ir įstatyme numatytas Skundų dėl sandorių su finansų įmonėmis nagrinėjimo komitetas; privaloma atskleisti išsamią informaciją apie visų finansų įmonių didžiuosius savininkus.

| — | Sutrumpinti terminai, kada finansų įmonėms leidžiama perduoti perimtą turtą. |
| --- | --- |

—

Sutrumpinti terminai, kada finansų įmonėms leidžiama perduoti perimtą turtą.

| — | Sugriežtintos ir išsamiau apibrėžtos nuostatos, taikomos finansų įmonių nuosavybei, turimai akcijomis. Patronuojamųjų įmonių nuosavybė dabar laikoma nuosavomis akcijomis, kaip ir su nuosavomis akcijomis susijusios nebalansinės sutartys. |
| --- | --- |

—

Sugriežtintos ir išsamiau apibrėžtos nuostatos, taikomos finansų įmonių nuosavybei, turimai akcijomis. Patronuojamųjų įmonių nuosavybė dabar laikoma nuosavomis akcijomis, kaip ir su nuosavomis akcijomis susijusios nebalansinės sutartys.

| — | Finansų įmonėms uždrausta teikti kreditą įkeičiant savąsias akcijas arba garantinio kapitalo sertifikatus. |
| --- | --- |

—

Finansų įmonėms uždrausta teikti kreditą įkeičiant savąsias akcijas arba garantinio kapitalo sertifikatus.

| — | Finansų priežiūros institucija dabar turi nustatyti taisykles, susijusias su būdu, kuriuo kitų finansų įmonių akcijų hipoteka užtikrintos paskolos turi būti skaičiuojamos rizikos bazėje ir kapitalo bazėje. |
| --- | --- |

—

Finansų priežiūros institucija dabar turi nustatyti taisykles, susijusias su būdu, kuriuo kitų finansų įmonių akcijų hipoteka užtikrintos paskolos turi būti skaičiuojamos rizikos bazėje ir kapitalo bazėje.

| — | Padidinta vidaus audito skyriaus atsakomybė ir vaidmuo. Nustatytos išsamios taisyklės, susijusios su konkrečios finansų įmonės veiklos dydžiu ir įvairove ir jos vidaus audito skyriaus kompetencija. |
| --- | --- |

—

Padidinta vidaus audito skyriaus atsakomybė ir vaidmuo. Nustatytos išsamios taisyklės, susijusios su konkrečios finansų įmonės veiklos dydžiu ir įvairove ir jos vidaus audito skyriaus kompetencija.

| — | Nustatytos penkerių metų ribos laikotarpio atžvilgiu, kuriuo audito įmonė gali atlikti tos pačios finansų įmonės auditą; finansų įmonių galimybės atleisti „nesukalbamą“ auditorių yra sumažintos. |
| --- | --- |

—

Nustatytos penkerių metų ribos laikotarpio atžvilgiu, kuriuo audito įmonė gali atlikti tos pačios finansų įmonės auditą; finansų įmonių galimybės atleisti „nesukalbamą“ auditorių yra sumažintos.

| — | Peržiūrėtos visos turto skaičiavimo nuostatos ir įvairūs techniniai aspektai. |
| --- | --- |

—

Peržiūrėtos visos turto skaičiavimo nuostatos ir įvairūs techniniai aspektai.

| — | Peržiūrėtos taisyklės, taikomos kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių naudojimui, t. y. 10 % arba daugiau balsavimo teisių. Finansų priežiūros įmonei suteikta teisė panaikinti prievolę pateikti įrodymą atliekant šalių, ketinančių įsigyti arba prisidėti prie kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių, įvertinimą, t. y. jei nėra aišku, kas yra tikrasis (-ieji) kontroliuojančiosios bendrovės savininkas (-ai), turintis (-ys) kvalifikuotąją akcijų paketo dalį. |
| --- | --- |

—

Peržiūrėtos taisyklės, taikomos kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių naudojimui, t. y. 10 % arba daugiau balsavimo teisių. Finansų priežiūros įmonei suteikta teisė panaikinti prievolę pateikti įrodymą atliekant šalių, ketinančių įsigyti arba prisidėti prie kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių, įvertinimą, t. y. jei nėra aišku, kas yra tikrasis (-ieji) kontroliuojančiosios bendrovės savininkas (-ai), turintis (-ys) kvalifikuotąją akcijų paketo dalį.

| — | Papildomi tinkamumo reikalavimai parengti direktoriams, padidinta jų atsakomybė už priežiūrą arba operacijas, o valdybos vykdomųjų pirmininkų veikla uždrausta; Finansų priežiūros institucijai skirtas platesnis įpareigojimas prižiūrėti direktorių tarybas; asmeniškai nustatoma informacija privalo būti atskleista atlygio vyresniajai vadovybei atžvilgiu. |
| --- | --- |

—

Papildomi tinkamumo reikalavimai parengti direktoriams, padidinta jų atsakomybė už priežiūrą arba operacijas, o valdybos vykdomųjų pirmininkų veikla uždrausta; Finansų priežiūros institucijai skirtas platesnis įpareigojimas prižiūrėti direktorių tarybas; asmeniškai nustatoma informacija privalo būti atskleista atlygio vyresniajai vadovybei atžvilgiu.

| — | Nustatytos taisyklės, susijusios su finansų įmonių kredito sandoriais su direktoriais, generaliniais direktoriais, svarbiausiais darbuotojais ir kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių savininkais konkrečioje finansų įmonėje. Tokios pačios taisyklės taikomos šalims, glaudžiais susijusioms su pirmiau išvardytais klausimais. Finansų priežiūros institucija priėmė taisykles, kuriomis nustatoma, kad yra pakankamas įkaitas tokių sandorių atveju. |
| --- | --- |

—

Nustatytos taisyklės, susijusios su finansų įmonių kredito sandoriais su direktoriais, generaliniais direktoriais, svarbiausiais darbuotojais ir kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių savininkais konkrečioje finansų įmonėje. Tokios pačios taisyklės taikomos šalims, glaudžiais susijusioms su pirmiau išvardytais klausimais. Finansų priežiūros institucija priėmė taisykles, kuriomis nustatoma, kad yra pakankamas įkaitas tokių sandorių atveju.

| — | Priimtos taisyklės, susijusios su skatinimo priemonių planų nuostatomis ir išmokomis vadybininkams bei darbuotojams nutraukiant sutartis. |
| --- | --- |

—

Priimtos taisyklės, susijusios su skatinimo priemonių planų nuostatomis ir išmokomis vadybininkams bei darbuotojams nutraukiant sutartis.

| — | Sugriežtintos nuostatos, susijusios su finansų įmonių reorganizavimu ir likvidavimu. |
| --- | --- |

—

Sugriežtintos nuostatos, susijusios su finansų įmonių reorganizavimu ir likvidavimu.

| — | Atlikta bendra taupomųjų bankų specialiųjų taisyklių peržiūra. Aiškiau nustatytas taupomųjų bankų garantinio kapitalo savininkų statusas ir teisės, nustatyti dividendų apribojimai, priimtos aiškios taisyklės, taikomos garantinio kapitalo sandoriams, nustatytos garantinio kapitalo nurašymo taisyklės ir išaiškintos taupomųjų bankų įgaliojimų oficialiai bendradarbiauti taisyklės. Taupomiesiems bankams uždrausta keisti savo teisinį statusą. |
| --- | --- |

—

Atlikta bendra taupomųjų bankų specialiųjų taisyklių peržiūra. Aiškiau nustatytas taupomųjų bankų garantinio kapitalo savininkų statusas ir teisės, nustatyti dividendų apribojimai, priimtos aiškios taisyklės, taikomos garantinio kapitalo sandoriams, nustatytos garantinio kapitalo nurašymo taisyklės ir išaiškintos taupomųjų bankų įgaliojimų oficialiai bendradarbiauti taisyklės. Taupomiesiems bankams uždrausta keisti savo teisinį statusą.

Pasak Islandijos valdžios institucijų, Islandijoje galiojančios taisyklės kai kuriais atvejais viršija visoje Europoje veikiančios sistemos normas. Pagrindiniai nukrypimai nuo ES priimtų taisyklių, kurios priimtos EEE susitarimu, nurodyti toliau:

| — | Finansų priežiūros institucijai suteikta teisė apriboti finansų įmonių atskirų ekonominių padalinių veiklą, jei ji mato priežastį tą padaryti. Be to, jai suteikta teisė nustatyti specialius reikalavimus atskiriems finansų įmonių ekonominiams padaliniams, norintiems tęsti veiklą. Finansų priežiūros institucija taip pat gali apriboti veiklas, kurias finansų įmonė gali vykdyti, visiškai arba iš dalies, joms taikant arba netaikant licenciją, jei Priežiūros institucija mato priežastį tą daryti. Tą natūraliai paskatino taip pat ir filialų veikla bei jų įsteigtos indėlių sąskaitos kitose Europos valstybėse iki 2008 m. („Icesave“, „Edge“ ir „Save-and-Save“). |
| --- | --- |

—

Finansų priežiūros institucijai suteikta teisė apriboti finansų įmonių atskirų ekonominių padalinių veiklą, jei ji mato priežastį tą padaryti. Be to, jai suteikta teisė nustatyti specialius reikalavimus atskiriems finansų įmonių ekonominiams padaliniams, norintiems tęsti veiklą. Finansų priežiūros institucija taip pat gali apriboti veiklas, kurias finansų įmonė gali vykdyti, visiškai arba iš dalies, joms taikant arba netaikant licenciją, jei Priežiūros institucija mato priežastį tą daryti. Tą natūraliai paskatino taip pat ir filialų veikla bei jų įsteigtos indėlių sąskaitos kitose Europos valstybėse iki 2008 m. („Icesave“, „Edge“ ir „Save-and-Save“).

| — | Islandijos teisėje nustatytos daug išsamesnės nuostatos, susijusios su vidaus audito svarba, nei ES direktyvose. |
| --- | --- |

—

Islandijos teisėje nustatytos daug išsamesnės nuostatos, susijusios su vidaus audito svarba, nei ES direktyvose.

| — | Nustatytos daug išsamesnės nuostatos, reguliuojančios, kaip reikia atlikti bandymus nepalankiausiomis sąlygomis, nei ES direktyvose. |
| --- | --- |

—

Nustatytos daug išsamesnės nuostatos, reguliuojančios, kaip reikia atlikti bandymus nepalankiausiomis sąlygomis, nei ES direktyvose.

| — | Finansų įmonės privalo turėti specialų registrą (kreditų registrą), kuriame registruojamos visos šalys, kurioms jos teikia kreditą, ir kiekvieno mėnesio pabaigoje privalo pateikti atnaujintą sąrašą Finansų priežiūros institucijai. Be to, siunčiamas toks pat sąrašas apie šalis, artimai susijusias su finansų įmonėmis, jų direktorių valdybomis ir vadybininkais bei susietų klientų grupėmis, jei šios šalys nėra įtrauktos į pirmiau minėtą sąrašą. Šiuo sąrašu sudaroma galimybė geriau stebėti sąsajas tarp finansų įmonių, jų direktorių ir vadybininkų. |
| --- | --- |

—

Finansų įmonės privalo turėti specialų registrą (kreditų registrą), kuriame registruojamos visos šalys, kurioms jos teikia kreditą, ir kiekvieno mėnesio pabaigoje privalo pateikti atnaujintą sąrašą Finansų priežiūros institucijai. Be to, siunčiamas toks pat sąrašas apie šalis, artimai susijusias su finansų įmonėmis, jų direktorių valdybomis ir vadybininkais bei susietų klientų grupėmis, jei šios šalys nėra įtrauktos į pirmiau minėtą sąrašą. Šiuo sąrašu sudaroma galimybė geriau stebėti sąsajas tarp finansų įmonių, jų direktorių ir vadybininkų.

| — | Jei Finansų priežiūros institucija mano, kad į kreditų registrą įtraukta konkreti šalis, kuriai netaikoma oficiali finansų veiklos priežiūra, gali daryti poveikį sistemai, institucija gali pareikalauti iš šios trečiosios šalies pateikti informaciją apie jos įpareigojimus. |
| --- | --- |

—

Jei Finansų priežiūros institucija mano, kad į kreditų registrą įtraukta konkreti šalis, kuriai netaikoma oficiali finansų veiklos priežiūra, gali daryti poveikį sistemai, institucija gali pareikalauti iš šios trečiosios šalies pateikti informaciją apie jos įpareigojimus.

| — | Jei šalis, kuriai netaikoma oficiali priežiūra ir kuri įtraukta į kreditų registrą, atsisako pateikti informaciją Finansų priežiūros institucijai, Priežiūros institucija gali įsakyti prižiūrimiems subjektams nebeteikti šiai šaliai paslaugų. Tas pat taikoma, jei su tokia šalimi susijusi atskleista informacija yra nepakankama. Kreditų registro nuostatos ir platūs prižiūrėtojų įgaliojimai, susiję su šalimis, kurioms netaikoma oficiali priežiūra, nėra numatyti ES ir EEE taisyklėse. |
| --- | --- |

—

Jei šalis, kuriai netaikoma oficiali priežiūra ir kuri įtraukta į kreditų registrą, atsisako pateikti informaciją Finansų priežiūros institucijai, Priežiūros institucija gali įsakyti prižiūrimiems subjektams nebeteikti šiai šaliai paslaugų. Tas pat taikoma, jei su tokia šalimi susijusi atskleista informacija yra nepakankama. Kreditų registro nuostatos ir platūs prižiūrėtojų įgaliojimai, susiję su šalimis, kurioms netaikoma oficiali priežiūra, nėra numatyti ES ir EEE taisyklėse.

| — | Nuostatos, taikomos susijusių šalių skolinimui ir įkaitui, yra daug išsamesnės ir griežtesnės nei ES ir EEE taisyklės. |
| --- | --- |

—

Nuostatos, taikomos susijusių šalių skolinimui ir įkaitui, yra daug išsamesnės ir griežtesnės nei ES ir EEE taisyklės.

| — | Finansų priežiūros institucija privalo nesuteikti kvalifikuotosios akcijų paketo dalies savininkui teisės pasinaudoti šia nuosavybe, jei kyla abejonių dėl to, kas yra arba kas bus jo tikrasis savininkas. |
| --- | --- |

—

Finansų priežiūros institucija privalo nesuteikti kvalifikuotosios akcijų paketo dalies savininkui teisės pasinaudoti šia nuosavybe, jei kyla abejonių dėl to, kas yra arba kas bus jo tikrasis savininkas.

| — | Ilgiausias laikotarpis, kurį nepriklausomi auditoriai gali dirbti toje pačioje finansų įmonėje, yra trumpesnis, nei nustatyta ES ir EEE taisyklėse. |
| --- | --- |

—

Ilgiausias laikotarpis, kurį nepriklausomi auditoriai gali dirbti toje pačioje finansų įmonėje, yra trumpesnis, nei nustatyta ES ir EEE taisyklėse.

| — | Finansų įmonių direktorių tinkamumo nuostatos daug išsamesnės nei ES direktyvose. |
| --- | --- |

—

Finansų įmonių direktorių tinkamumo nuostatos daug išsamesnės nei ES direktyvose.

| — | Priimtos nuostatos, susijusios su premijų planų tvarka ir sutarties nutraukimu. |
| --- | --- |

—

Priimtos nuostatos, susijusios su premijų planų tvarka ir sutarties nutraukimu.

| — | Neseniai ES direktyvose nustatytos oficialios taisyklės, taikomos atlyginimo politikai, tačiau šiame forume dar nepriimtos taisyklės dėl sutarčių nutraukimo. |
| --- | --- |

—

Neseniai ES direktyvose nustatytos oficialios taisyklės, taikomos atlyginimo politikai, tačiau šiame forume dar nepriimtos taisyklės dėl sutarčių nutraukimo.

2012 m. kovo 23 d. ekonomikos reikalų ministras pateikė ataskaitą dėl būsimos Islandijos finansų sistemos struktūros. Ministras taip pat paskyrė ekspertų grupę, kuri turi parengti visos finansinės Islandijos veiklos teisinę sistemą.

---