# Den Europæiske Unions L 125/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 125 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang18. maj 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 125

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang18. maj 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/836 af 11. januar 2017 om ændring af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/837 af 17. maj 2017 om berigtigelse af den polske og svenske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1998 om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af de fælles grundlæggende normer for luftfartssikkerhed (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/838 af 17. maj 2017 om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 for så vidt angår foder til visse økologiske akvakulturdyr (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2017/839 af 17. maj 2017 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår anvendelse af nitritter (E 249-250) i golonka peklowana (
  1
  ) | 7 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/840 af 17. maj 2017 om afvisning af at godkende aktivstoffet orthosulfamuron, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (
  1
  ) | 10 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/841 af 17. maj 2017 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis stamme AQ 10, benalaxyl, bentazon, bifenazat, bromoxynil, carfentrazonethyl, chlorpropham, cyazofamid, desmedipham, diquat, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmethyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum stamme J1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, methoxyfenozid, milbemectin, oxasulfuron, pendimethalin, phenmedipham, pymetrozin, S-metolachlor og trifloxystrobin (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/842 af 17. maj 2017 om fornyelse af godkendelsen af lavrisikoaktivstoffet Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/843 af 17. maj 2017 om godkendelse af aktivstoffet Beauveria bassiana stamme NPP111B005, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 21 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/844 af 17. maj 2017 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 25 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv (EU) 2017/845 af 17. maj 2017 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF for så vidt angår de vejledende lister over elementer, der skal tages hensyn til under udarbejdelsen af havstrategier (
  1
  ) | 27 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets afgørelse (EU) 2017/846 af 16. marts 2017 om forlængelse af funktionsperioden for undersøgelsesudvalget til undersøgelse af påstande om overtrædelse af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse | 34 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/847 af 16. maj 2017 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Danmark i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
  (meddelt under nummer C(2017) 2891) | 35 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2017/848 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder samt specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering og om ophævelse af afgørelse 2010/477/EU (
  1
  ) | 43 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/836 af 11. januar 2017 om ændring af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/837 af 17. maj 2017 om berigtigelse af den polske og svenske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1998 om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af de fælles grundlæggende normer for luftfartssikkerhed (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/838 af 17. maj 2017 om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 for så vidt angår foder til visse økologiske akvakulturdyr (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens forordning (EU) 2017/839 af 17. maj 2017 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår anvendelse af nitritter (E 249-250) i golonka peklowana (
  1
  )

1

7

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/840 af 17. maj 2017 om afvisning af at godkende aktivstoffet orthosulfamuron, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (
  1
  )

1

10

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/841 af 17. maj 2017 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis stamme AQ 10, benalaxyl, bentazon, bifenazat, bromoxynil, carfentrazonethyl, chlorpropham, cyazofamid, desmedipham, diquat, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmethyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum stamme J1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, methoxyfenozid, milbemectin, oxasulfuron, pendimethalin, phenmedipham, pymetrozin, S-metolachlor og trifloxystrobin (
  1
  )

Ampelomyces quisqualis

Gliocladium catenulatum

1

12

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/842 af 17. maj 2017 om fornyelse af godkendelsen af lavrisikoaktivstoffet Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

Coniothyrium minitans

1

16

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/843 af 17. maj 2017 om godkendelse af aktivstoffet Beauveria bassiana stamme NPP111B005, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

Beauveria bassiana

1

21

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/844 af 17. maj 2017 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

25

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv (EU) 2017/845 af 17. maj 2017 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF for så vidt angår de vejledende lister over elementer, der skal tages hensyn til under udarbejdelsen af havstrategier (
  1
  )

1

27

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets afgørelse (EU) 2017/846 af 16. marts 2017 om forlængelse af funktionsperioden for undersøgelsesudvalget til undersøgelse af påstande om overtrædelse af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse

34

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/847 af 16. maj 2017 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Danmark i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
  (meddelt under nummer C(2017) 2891)

(meddelt under nummer C(2017) 2891)

35

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2017/848 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder samt specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering og om ophævelse af afgørelse 2010/477/EU (
  1
  )

1

43

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1011 af 24. april 2015 om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 273/2004 om narkotikaprækursorer og Rådets forordning (EF) nr. 111/2005 om regler for overvågning af handel med narkotikaprækursorer mellem Unionen og tredjelande og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 1277/2005 ( EUT L 162 af 27.6.2015 ) | 75 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2015/786 af 19. maj 2019 om fastsættelse af kriterier for godkendelse af de rensningsprocesser, der anvendes for produkter bestemt til foder som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF ( EUT L 125 af 21.5.2015 ) | 76 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1011 af 24. april 2015 om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 273/2004 om narkotikaprækursorer og Rådets forordning (EF) nr. 111/2005 om regler for overvågning af handel med narkotikaprækursorer mellem Unionen og tredjelande og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 1277/2005 ( EUT L 162 af 27.6.2015 )

( EUT L 162 af 27.6.2015 )

75

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2015/786 af 19. maj 2019 om fastsættelse af kriterier for godkendelse af de rensningsprocesser, der anvendes for produkter bestemt til foder som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF ( EUT L 125 af 21.5.2015 )

( EUT L 125 af 21.5.2015 )

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2017/836

af 11. januar 2017

om ændring af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 (1), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Et land, der er omfattet af den generelle toldpræferenceordning (»GSP«), kan anmode om at blive omfattet af supplerende toldpræferencer under den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse (GSP+). I artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 978/2012 fastsættes der specifikke kriterier for indrømmelse af toldpræferencer under GSP+. Landet bør betragtes som sårbart på grund af mangel på diversificering og utilstrækkelig integration i det internationale handelssystem. Det bør have ratificeret alle de konventioner, der er opført på listen i bilag VIII til forordning (EU) nr. 978/2012, og de seneste tilgængelige konklusioner fra relevante overvågningsorganer bør ikke påpege grov forsømmelighed med den effektive gennemførelse af nogen af disse konventioner. Med hensyn til de relevante konventioner bør landet ikke have taget et forbehold, som er forbudt i henhold til konventionen, eller som udelukkende — for så vidt angår artikel 9 i forordning (EU) nr. 978/2012 — anses for at være uforeneligt med konventionens hensigt og formål. Landet bør uden forbehold acceptere de enkelte konventioners rapporteringskrav og give de bindende tilsagn, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra d), e), og f), i forordning (EU) nr. 978/2012. |
| --- | --- |

(1)

Et land, der er omfattet af den generelle toldpræferenceordning (»GSP«), kan anmode om at blive omfattet af supplerende toldpræferencer under den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse (GSP+). I artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 978/2012 fastsættes der specifikke kriterier for indrømmelse af toldpræferencer under GSP+. Landet bør betragtes som sårbart på grund af mangel på diversificering og utilstrækkelig integration i det internationale handelssystem. Det bør have ratificeret alle de konventioner, der er opført på listen i bilag VIII til forordning (EU) nr. 978/2012, og de seneste tilgængelige konklusioner fra relevante overvågningsorganer bør ikke påpege grov forsømmelighed med den effektive gennemførelse af nogen af disse konventioner. Med hensyn til de relevante konventioner bør landet ikke have taget et forbehold, som er forbudt i henhold til konventionen, eller som udelukkende — for så vidt angår artikel 9 i forordning (EU) nr. 978/2012 — anses for at være uforeneligt med konventionens hensigt og formål. Landet bør uden forbehold acceptere de enkelte konventioners rapporteringskrav og give de bindende tilsagn, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra d), e), og f), i forordning (EU) nr. 978/2012.

| (2) | Hvert GSP-begunstiget land, der ønsker GSP+-begunstigelse, skal indgive en anmodning med udførlige oplysninger om ratificeringen af de relevante konventioner, landets forbehold og indsigelser mod disse forbehold fra andre parter i konventionen samt landets bindende tilsagn. |
| --- | --- |

(2)

Hvert GSP-begunstiget land, der ønsker GSP+-begunstigelse, skal indgive en anmodning med udførlige oplysninger om ratificeringen af de relevante konventioner, landets forbehold og indsigelser mod disse forbehold fra andre parter i konventionen samt landets bindende tilsagn.

| (3) | Kommissionen er blevet tillagt beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at udarbejde og ændre bilag III til forordning (EU) nr. 978/2012 med henblik på at indrømme GSP+-begunstigelse til et anmodende land ved at tilføje det til listen over GSP+-begunstigede lande. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen er blevet tillagt beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at udarbejde og ændre bilag III til forordning (EU) nr. 978/2012 med henblik på at indrømme GSP+-begunstigelse til et anmodende land ved at tilføje det til listen over GSP+-begunstigede lande.

| (4) | Den 12. juli 2016 modtog Kommissionen en GSP+-anmodning fra Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka (»Sri Lanka«). |
| --- | --- |

(4)

Den 12. juli 2016 modtog Kommissionen en GSP+-anmodning fra Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lanka (»Sri Lanka«).

| (5) | Kommissionen har gennemgået GSP+-anmodningen fra Sri Lanka i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 10, stk. 1, i forordning (EU) nr. 978/2012 og har fastslået, at Sri Lanka opfylder kriterierne. Sri Lanka bør derfor indrømmes GSP+-begunstigelse fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse. Bilag III til forordning (EU) nr. 978/2012 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har gennemgået GSP+-anmodningen fra Sri Lanka i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 10, stk. 1, i forordning (EU) nr. 978/2012 og har fastslået, at Sri Lanka opfylder kriterierne. Sri Lanka bør derfor indrømmes GSP+-begunstigelse fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse. Bilag III til forordning (EU) nr. 978/2012 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | I henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 978/2012 bør Kommissionen løbende overvåge status for ratificeringen af de relevante konventioner, og den effektive gennemførelse af disse konventioner, samt samarbejdet mellem regeringen i Sri Lanka og de relevante overvågningsorganer — |
| --- | --- |

(6)

I henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 978/2012 bør Kommissionen løbende overvåge status for ratificeringen af de relevante konventioner, og den effektive gennemførelse af disse konventioner, samt samarbejdet mellem regeringen i Sri Lanka og de relevante overvågningsorganer —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I bilag III til forordning (EU) nr. 978/2012 tilføjes følgende land og den tilsvarende alfabetiske kode i henholdsvis kolonne B og A:

| »Sri Lanka | LK« |
| --- | --- |

»Sri Lanka

LK«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. januar 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1.

1

---

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/837

af 17. maj 2017

om berigtigelse af den polske og svenske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1998 om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af de fælles grundlæggende normer for luftfartssikkerhed

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008 af 11. marts 2008 om fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/2002 (1), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er en fejl i den polske sprogudgave af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1998 (2) i bilagets punkt 11.4.3, litra a), for så vidt angår listen over kompetencer, der forudsætter efteruddannelse med bestemte intervaller. |
| --- | --- |

(1)

Der er en fejl i den polske sprogudgave af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1998 (2) i bilagets punkt 11.4.3, litra a), for så vidt angår listen over kompetencer, der forudsætter efteruddannelse med bestemte intervaller.

| (2) | Der er fejl i den svenske sprogudgave af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1998 i bilagets punkt 8.1.1.2 og 9.1.1.3 for så vidt angår kravet om fornyet screening, i punkt 8.3.1 for så vidt angår kravet til den måde, hvorpå genstanden leveres, i punkt 9.1.3.5, litra b), første afsnit, for så vidt angår valideringsmetodens anvendelsesområde, i punkt 9.3.1 for så vidt angår kravet til den måde, hvorpå genstanden leveres, og i punkt 11.2.3.1, det indledende punktum, for så vidt angår personer, som er omfattet af de generelle forpligtelser vedrørende uddannelse. |
| --- | --- |

(2)

Der er fejl i den svenske sprogudgave af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1998 i bilagets punkt 8.1.1.2 og 9.1.1.3 for så vidt angår kravet om fornyet screening, i punkt 8.3.1 for så vidt angår kravet til den måde, hvorpå genstanden leveres, i punkt 9.1.3.5, litra b), første afsnit, for så vidt angår valideringsmetodens anvendelsesområde, i punkt 9.3.1 for så vidt angår kravet til den måde, hvorpå genstanden leveres, og i punkt 11.2.3.1, det indledende punktum, for så vidt angår personer, som er omfattet af de generelle forpligtelser vedrørende uddannelse.

| (3) | Den polske og svenske sprogudgave af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1998 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt. |
| --- | --- |

(3)

Den polske og svenske sprogudgave af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1998 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Civil Luftfartssikkerhed — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Civil Luftfartssikkerhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

(vedrører ikke den danske udgave)

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 97 af 9.4.2008, s. 72.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1998 af 5. november 2015 om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af de fælles grundlæggende normer for luftfartssikkerhed (EUT L 299 af 14.11.2015, s. 1).

2

---

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/5

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/838

af 17. maj 2017

om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 for så vidt angår foder til visse økologiske akvakulturdyr

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (1), særlig artikel 15, stk. 2, og artikel 16, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 834/2007 fastsættes grundlæggende krav til økologisk produktion af akvakulturdyr, herunder krav til foder. Der er fastsat gennemførelsesbestemmelser til disse krav i Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 834/2007 fastsættes grundlæggende krav til økologisk produktion af akvakulturdyr, herunder krav til foder. Der er fastsat gennemførelsesbestemmelser til disse krav i Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 (2).

| (2) | Ifølge artikel 15, stk. 1, litra d), nr. i), i forordning (EF) nr. 834/2007 skal fisk og krebsdyr fodres med foder, der opfylder deres ernæringsmæssige behov i de forskellige faser af deres udvikling. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 15, stk. 1, litra d), nr. i), i forordning (EF) nr. 834/2007 skal fisk og krebsdyr fodres med foder, der opfylder deres ernæringsmæssige behov i de forskellige faser af deres udvikling.

| (3) | I artikel 25l i forordning (EF) nr. 889/2008 fastsættes specifikke bestemmelser om foder til visse akvakulturdyr, der er nævnt i samme forordnings bilag XIIIa, del 6, 7 og 9. De bestemmelser, der fastsættes i nævnte artikel, har til formål at sikre at det foder, der forekommer naturligt i det omgivende miljø, bliver prioriteret. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 25l i forordning (EF) nr. 889/2008 fastsættes specifikke bestemmelser om foder til visse akvakulturdyr, der er nævnt i samme forordnings bilag XIIIa, del 6, 7 og 9. De bestemmelser, der fastsættes i nævnte artikel, har til formål at sikre at det foder, der forekommer naturligt i det omgivende miljø, bliver prioriteret.

| (4) | Ifølge artikel 25l, stk. 1, i forordning (EF) nr. 889/2008, skal de pågældende dyr fodres med foder, der forekommer naturligt i damme og søer. Det er tilladt at anvende økologisk foder af vegetabilsk oprindelse eller tang, hvis det naturligt forekommende foder ikke er til stede i tilstrækkelige mængder, jf. artikel 251, stk. 2, i samme forordning. I nævnte forordnings artikel 25l, stk. 3, litra a) og b), fastsættes de maksimale grænser for fiskemel og fiskeolie i foder til gulhalet hajmalle og rejer, hvis det naturligt forekommende foder suppleres. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge artikel 25l, stk. 1, i forordning (EF) nr. 889/2008, skal de pågældende dyr fodres med foder, der forekommer naturligt i damme og søer. Det er tilladt at anvende økologisk foder af vegetabilsk oprindelse eller tang, hvis det naturligt forekommende foder ikke er til stede i tilstrækkelige mængder, jf. artikel 251, stk. 2, i samme forordning. I nævnte forordnings artikel 25l, stk. 3, litra a) og b), fastsættes de maksimale grænser for fiskemel og fiskeolie i foder til gulhalet hajmalle og rejer, hvis det naturligt forekommende foder suppleres.

| (5) | Naturligt forekommende foder begrænses eller udelukkes helt på klækningsstadiet. Medlemsstaterne har tilkendegivet over for Kommissionen, at de bestemmelser for foder til rejer af Penaeidae-familien, især kæmpe tigerejer (Penaeus monodon), der er fastsat i artikel 25l, stk. 3, litra b), i forordning (EF) nr. 889/2008, vil føre til fejlernæring og øget dødelighed, hvis de i klækningsanlæg anvendes på dyr i de første ungstadier. |
| --- | --- |

(5)

Naturligt forekommende foder begrænses eller udelukkes helt på klækningsstadiet. Medlemsstaterne har tilkendegivet over for Kommissionen, at de bestemmelser for foder til rejer af Penaeidae-familien, især kæmpe tigerejer (Penaeus monodon), der er fastsat i artikel 25l, stk. 3, litra b), i forordning (EF) nr. 889/2008, vil føre til fejlernæring og øget dødelighed, hvis de i klækningsanlæg anvendes på dyr i de første ungstadier.

| (6) | Ifølge artikel 25l, stk. 1, i forordning (EF) nr. 889/2008 skal de pågældende dyr fodres med foder, der forekommer naturligt i damme og søer. Bestemmelsen i den nævnte artikel bør udelukkende gælde for de stadier, hvor dyrene holdes i damme og søer og ikke i klækningsanlæg, hvor det naturligt forekommende foder ikke er til stede i tilstrækkelige mængder. Dette er særlig relevant fra den 31. december 2016, da yngel af akvakulturdyr, der ikke er opdrættet efter økologiske produktionsmetoder, efter denne dato ikke længere må bringes ind i en økologisk bedrift, jf. artikel 25e, stk. 3, i forordning (EF) nr. 889/2008. Det var før denne dato tilladt at bringe et vist antal yngel af akvakulturdyr, der ikke er opdrættet efter økologiske produktionsmetoder, ind i en økologisk bedrift. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge artikel 25l, stk. 1, i forordning (EF) nr. 889/2008 skal de pågældende dyr fodres med foder, der forekommer naturligt i damme og søer. Bestemmelsen i den nævnte artikel bør udelukkende gælde for de stadier, hvor dyrene holdes i damme og søer og ikke i klækningsanlæg, hvor det naturligt forekommende foder ikke er til stede i tilstrækkelige mængder. Dette er særlig relevant fra den 31. december 2016, da yngel af akvakulturdyr, der ikke er opdrættet efter økologiske produktionsmetoder, efter denne dato ikke længere må bringes ind i en økologisk bedrift, jf. artikel 25e, stk. 3, i forordning (EF) nr. 889/2008. Det var før denne dato tilladt at bringe et vist antal yngel af akvakulturdyr, der ikke er opdrættet efter økologiske produktionsmetoder, ind i en økologisk bedrift.

| (7) | Endvidere har ekspertgruppen med henblik på teknisk rådgivning om økologisk produktion (»EGTOP«), som blev oprettet ved Kommissionens afgørelse. 2009/427/EF (3), bekræftet, at de særlige bestemmelser i artikel 25l, stk. 3, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 889/2008 kun er hensigtsmæssige i videreopdrætsfasen (4). Ifølge EGTOP gør de grænseværdier for fiskemel og fiskeolie, der er fastsat i nævnte artikel, det ikke muligt at opfylde de ernæringsmæssige behov, som dyrene har i de første livsstadier i et klækningsanlæg. |
| --- | --- |

(7)

Endvidere har ekspertgruppen med henblik på teknisk rådgivning om økologisk produktion (»EGTOP«), som blev oprettet ved Kommissionens afgørelse. 2009/427/EF (3), bekræftet, at de særlige bestemmelser i artikel 25l, stk. 3, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 889/2008 kun er hensigtsmæssige i videreopdrætsfasen (4). Ifølge EGTOP gør de grænseværdier for fiskemel og fiskeolie, der er fastsat i nævnte artikel, det ikke muligt at opfylde de ernæringsmæssige behov, som dyrene har i de første livsstadier i et klækningsanlæg.

| (8) | Kommissionen finder, at der er behov for at ændre de nuværende bestemmelser om foder til visse akvakulturdyr, idet det præciseres, at bestemmelserne kun gælder i videreopdrætsfasen. Kommissionen har i sin begrundelse for denne konklusion taget højde for dyrenes ernæringsmæssige behov i de forskellige faser af deres udvikling, jf. artikel 15, stk. 1, litra d), nr. i), i forordning (EF) nr. 834/2007, og har taget artikel 25l i forordning (EF) nr. 889/2008, hvis formål er at sikre en prioritering af det foder, der forekommer naturligt i det omgivende miljø, samt EGTOP's udtalelser, i betragtning. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen finder, at der er behov for at ændre de nuværende bestemmelser om foder til visse akvakulturdyr, idet det præciseres, at bestemmelserne kun gælder i videreopdrætsfasen. Kommissionen har i sin begrundelse for denne konklusion taget højde for dyrenes ernæringsmæssige behov i de forskellige faser af deres udvikling, jf. artikel 15, stk. 1, litra d), nr. i), i forordning (EF) nr. 834/2007, og har taget artikel 25l i forordning (EF) nr. 889/2008, hvis formål er at sikre en prioritering af det foder, der forekommer naturligt i det omgivende miljø, samt EGTOP's udtalelser, i betragtning.

| (9) | Forordning (EF) nr. 889/2008 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Forordning (EF) nr. 889/2008 bør derfor ændres.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forskriftsudvalget for Økologisk Produktion — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forskriftsudvalget for Økologisk Produktion —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 25l, stk. 1, i forordning (EF) nr. 889/2008 affattes således:

»1.   De akvakulturdyr, der er nævnt i del 6, 7 og 9 i bilag XIIIa, skal i videreopdrætsfasen fodres med foder, der forekommer naturligt i damme og søer.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 af 5. september 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter, for så vidt angår økologisk produktion, mærkning og kontrol (EUT L 250 af 18.9.2008, s. 1).

2

(3)  Kommissionens afgørelse 2009/427/EF af 3. juni 2009 om nedsættelse af en ekspertgruppe med henblik på teknisk rådgivning om økologisk produktion (EUT L 139 af 5.6.2009, s. 29).

3

(4)  Endelig rapport: http://ec.europa.eu/agriculture/organic/sites/orgfarming/files/final_report_egtop_on_aquaculture_part-c_en.pdf

4

---

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/7

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2017/839

af 17. maj 2017

om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår anvendelse af nitritter (E 249-250) i »golonka peklowana«

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (1), særlig artikel 10, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser. |
| --- | --- |

(1)

I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser.

| (2) | EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer kan opdateres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk.1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 (2), enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning. |
| --- | --- |

(2)

EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer kan opdateres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk.1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 (2), enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning.

| (3) | Den 10. marts 2016 indgav Polen en ansøgning om godkendelse af anvendelsen af nitritter (E 249-250) som konserveringsmiddel i »golonka peklowana«. Medlemsstaterne fik efterfølgende adgang til ansøgningen i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Den 10. marts 2016 indgav Polen en ansøgning om godkendelse af anvendelsen af nitritter (E 249-250) som konserveringsmiddel i »golonka peklowana«. Medlemsstaterne fik efterfølgende adgang til ansøgningen i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 1331/2008.

| (4) | Ifølge ansøgeren er »golonka peklowana« en traditionel polsk kødtilberedning, hvor nitritter — ud over som konserveringsmiddel — anvendes som saltningsmiddel for at opnå de ønskede egenskaber med hensyn til farve, smag og konsistens, som forbrugerne forventer. Forbrugerne skal yderligere varmebehandle »golonka peklowana« før indtagelse. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge ansøgeren er »golonka peklowana« en traditionel polsk kødtilberedning, hvor nitritter — ud over som konserveringsmiddel — anvendes som saltningsmiddel for at opnå de ønskede egenskaber med hensyn til farve, smag og konsistens, som forbrugerne forventer. Forbrugerne skal yderligere varmebehandle »golonka peklowana« før indtagelse.

| (5) | Ifølge betragtning 7 i forordning (EF) nr. 1333/2008 bør godkendelse af fødevaretilsætningsstoffer også tage hensyn til andre faktorer af relevans for det spørgsmål, der er under overvejelse, herunder bl.a. traditionelle faktorer. I en række medlemsstater bør visse traditionelle produkter derfor bibeholdes på markedet, hvis anvendelsen af tilsætningsstoffer opfylder de generelle og særlige betingelser i forordning (EF) nr. 1333/2008. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge betragtning 7 i forordning (EF) nr. 1333/2008 bør godkendelse af fødevaretilsætningsstoffer også tage hensyn til andre faktorer af relevans for det spørgsmål, der er under overvejelse, herunder bl.a. traditionelle faktorer. I en række medlemsstater bør visse traditionelle produkter derfor bibeholdes på markedet, hvis anvendelsen af tilsætningsstoffer opfylder de generelle og særlige betingelser i forordning (EF) nr. 1333/2008.

| (6) | For at sikre ensartet anvendelse af tilsætningsstoffer, der er omfattet af denne forordning, vil »golonka peklowana« blive beskrevet i den vejledning, hvori fødevarekategorierne i del E i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 om fødevaretilsætningsstoffer er beskrevet (3). |
| --- | --- |

(6)

For at sikre ensartet anvendelse af tilsætningsstoffer, der er omfattet af denne forordning, vil »golonka peklowana« blive beskrevet i den vejledning, hvori fødevarekategorierne i del E i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 om fødevaretilsætningsstoffer er beskrevet (3).

| (7) | I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«), inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen hvis den pågældende opdatering ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Nitritter er godkendt til anvendelse i kødprodukter generelt, mens anvendelse i tilberedt kød er begrænset til visse traditionelle tilberedninger, og mens der er fastsat særlige bestemmelser for traditionelt saltede kødprodukter. Da ansøgningen om udvidelse af anvendelsen af nitritter er begrænset til en specifik kødtilberedning, der traditionelt er blevet anvendt, forventes udvidelsen ikke at have væsentlig betydning for den samlede eksponering for nitritter. Den udvidede anvendelse af de pågældende tilsætningsstoffer udgør derfor en opdatering af EU-listen, som ikke kan få virkninger for menneskers sundhed, hvorfor det ikke er nødvendigt at anmode om en udtalelse fra autoriteten. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«), inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen hvis den pågældende opdatering ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Nitritter er godkendt til anvendelse i kødprodukter generelt, mens anvendelse i tilberedt kød er begrænset til visse traditionelle tilberedninger, og mens der er fastsat særlige bestemmelser for traditionelt saltede kødprodukter. Da ansøgningen om udvidelse af anvendelsen af nitritter er begrænset til en specifik kødtilberedning, der traditionelt er blevet anvendt, forventes udvidelsen ikke at have væsentlig betydning for den samlede eksponering for nitritter. Den udvidede anvendelse af de pågældende tilsætningsstoffer udgør derfor en opdatering af EU-listen, som ikke kan få virkninger for menneskers sundhed, hvorfor det ikke er nødvendigt at anmode om en udtalelse fra autoriteten.

| (8) | Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(8)

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør derfor ændres.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/safety/food_improvement_agents/additives/eu_rules_en

3

---

BILAG

I del E i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, fødevarekategori 08.2, »Tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004«, affattes rækken vedførende nitritter (E 249-250) således:

| | »E 249-250 | Nitritter | 150 | (7) | Kun til lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka, tatar wołowy (danie tatarskie) og golonka peklowana« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

»E 249-250

Nitritter

150

(7)

Kun til lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka, tatar wołowy (danie tatarskie) og golonka peklowana«

---

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/840

af 17. maj 2017

om afvisning af at godkende aktivstoffet orthosulfamuron, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 13, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 80, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1107/2009 finder Rådets direktiv 91/414/EØF (2), for så vidt angår godkendelsesprocedure og -betingelser, anvendelse på aktivstoffer, for hvilke der inden den 14. juni 2011 er truffet en afgørelse i overensstemmelse med direktivets artikel 6, stk. 3. Med hensyn til orthosulfamuron er betingelserne i artikel 80, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1107/2009 opfyldt ved Kommissionens beslutning 2006/806/EF (3). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 80, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1107/2009 finder Rådets direktiv 91/414/EØF (2), for så vidt angår godkendelsesprocedure og -betingelser, anvendelse på aktivstoffer, for hvilke der inden den 14. juni 2011 er truffet en afgørelse i overensstemmelse med direktivets artikel 6, stk. 3. Med hensyn til orthosulfamuron er betingelserne i artikel 80, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1107/2009 opfyldt ved Kommissionens beslutning 2006/806/EF (3).

| (2) | I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF modtog Italien den 4. juli 2005 en ansøgning fra Isagro S.p.A. om optagelse af aktivstoffet orthosulfamuron i bilag I til direktiv 91/414/EØF. Ved beslutning 2006/806/EF blev det bekræftet, at dossieret var »komplet« i den betydning, at det principielt kunne anses for at opfylde data- og informationskravene i bilag II og III til direktiv 91/414/EØF. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF modtog Italien den 4. juli 2005 en ansøgning fra Isagro S.p.A. om optagelse af aktivstoffet orthosulfamuron i bilag I til direktiv 91/414/EØF. Ved beslutning 2006/806/EF blev det bekræftet, at dossieret var »komplet« i den betydning, at det principielt kunne anses for at opfylde data- og informationskravene i bilag II og III til direktiv 91/414/EØF.

| (3) | For dette aktivstof er virkningerne på menneskers og dyrs sundhed og miljøet blevet vurderet i henhold til bestemmelserne i artikel 6, stk. 2 og 4, i direktiv 91/414/EØF for de anvendelsesformål, som ansøgeren har foreslået. Den udpegede rapporterende medlemsstat fremsendte et udkast til vurderingsrapport den 27. juli 2012. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EU) nr. 188/2011 (4) blev ansøgeren anmodet om at fremlægge yderligere oplysninger. Italiens evaluering af de supplerende oplysninger, som ansøgeren havde fremlagt, blev fremsendt i form af tillæg til udkastet til vurderingsrapporten og samlet af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) i august 2013. |
| --- | --- |

(3)

For dette aktivstof er virkningerne på menneskers og dyrs sundhed og miljøet blevet vurderet i henhold til bestemmelserne i artikel 6, stk. 2 og 4, i direktiv 91/414/EØF for de anvendelsesformål, som ansøgeren har foreslået. Den udpegede rapporterende medlemsstat fremsendte et udkast til vurderingsrapport den 27. juli 2012. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EU) nr. 188/2011 (4) blev ansøgeren anmodet om at fremlægge yderligere oplysninger. Italiens evaluering af de supplerende oplysninger, som ansøgeren havde fremlagt, blev fremsendt i form af tillæg til udkastet til vurderingsrapporten og samlet af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) i august 2013.

| (4) | Udkastet til vurderingsrapporten blev behandlet af medlemsstaterne og autoriteten. Autoriteten forelagde sin konklusion af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet orthosulfamuron (5) for Kommissionen den 3. september 2013. Autoriteten konkluderede, at de tilgængelige oplysninger vedrørende arten af restkoncentrationer i primærafgrøder og efterfølgende afgrøder i kombination med manglende toksikologiske oplysninger og manglende vurdering af indtaget af en række plantemetabolitter ikke gør det muligt at afslutte vurderingen af risikoen for forbrugerne. Desuden kunne risikovurderingen vedrørende jordbundsorganismer og vandorganismer ikke afsluttes. Autoriteten gav desuden udtryk for betænkeligheder vedrørende en række metabolitter, og vurderingen af eksponeringen for grundvand kunne derfor ikke afsluttes. |
| --- | --- |

(4)

Udkastet til vurderingsrapporten blev behandlet af medlemsstaterne og autoriteten. Autoriteten forelagde sin konklusion af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet orthosulfamuron (5) for Kommissionen den 3. september 2013. Autoriteten konkluderede, at de tilgængelige oplysninger vedrørende arten af restkoncentrationer i primærafgrøder og efterfølgende afgrøder i kombination med manglende toksikologiske oplysninger og manglende vurdering af indtaget af en række plantemetabolitter ikke gør det muligt at afslutte vurderingen af risikoen for forbrugerne. Desuden kunne risikovurderingen vedrørende jordbundsorganismer og vandorganismer ikke afsluttes. Autoriteten gav desuden udtryk for betænkeligheder vedrørende en række metabolitter, og vurderingen af eksponeringen for grundvand kunne derfor ikke afsluttes.

| (5) | Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte sine bemærkninger til autoritetens konklusion og, i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 188/2011, til udkastet til vurderingsrapporten. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, og disse er blevet gennemgået nøje. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte sine bemærkninger til autoritetens konklusion og, i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 188/2011, til udkastet til vurderingsrapporten. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, og disse er blevet gennemgået nøje.

| (6) | Til trods for de argumenter, som ansøgeren fremsatte, kunne de i betragtning 4 omhandlede betænkeligheder imidlertid ikke fjernes. |
| --- | --- |

(6)

Til trods for de argumenter, som ansøgeren fremsatte, kunne de i betragtning 4 omhandlede betænkeligheder imidlertid ikke fjernes.

| (7) | Det er således ikke blevet påvist, at det kan forventes, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder orthosulfamuron, på de foreslåede anvendelsesbetingelser generelt opfylder kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF. |
| --- | --- |

(7)

Det er således ikke blevet påvist, at det kan forventes, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder orthosulfamuron, på de foreslåede anvendelsesbetingelser generelt opfylder kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF.

| (8) | Orthosulfamuron bør derfor ikke godkendes, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(8)

Orthosulfamuron bør derfor ikke godkendes, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (9) | I overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 91/414/EØF fik medlemsstaterne mulighed for midlertidigt at godkende plantebeskyttelsesmidler, der indeholder orthosulfamuron, for en indledende periode på tre år. Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/205/EU (6) gav medlemsstaterne tilladelse til at forlænge midlertidige godkendelser af orthosulfamuron for en periode, der udløber senest den 30. april 2015. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 91/414/EØF fik medlemsstaterne mulighed for midlertidigt at godkende plantebeskyttelsesmidler, der indeholder orthosulfamuron, for en indledende periode på tre år. Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/205/EU (6) gav medlemsstaterne tilladelse til at forlænge midlertidige godkendelser af orthosulfamuron for en periode, der udløber senest den 30. april 2015.

| (10) | Da alle eksisterende godkendelser er udløbet, er det ikke nødvendigt med en yderligere periode med henblik på tilbagekaldelse af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder orthosulfamuron. |
| --- | --- |

(10)

Da alle eksisterende godkendelser er udløbet, er det ikke nødvendigt med en yderligere periode med henblik på tilbagekaldelse af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder orthosulfamuron.

| (11) | Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning vedrørende orthosulfamuron i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(11)

Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning vedrørende orthosulfamuron i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Afvisning af at godkende et aktivstof

Aktivstoffet orthosulfamuron godkendes ikke.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslutning 2006/806/EF af 24. november 2006 om principiel anerkendelse af, at det dossier, som er forelagt til detaljeret gennemgang med henblik på eventuel optagelse af orthosulfamuron i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF, er fuldstændigt (EUT L 329 af 25.11.2006, s. 74).

3

(4)  Kommissionens forordning (EU) nr. 188/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 91/414/EØF for så vidt angår proceduren for vurdering af aktivstoffer, der ikke fandtes på markedet to år efter meddelelsen af direktivet (EUT L 53 af 26.2.2011, s. 51).

4

(5)  
  EFSA Journal 2013;11(9):3352. Foreligger online: www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/205/EU af 25. april 2013 om medlemsstaternes forlængelse af midlertidige godkendelser af de nye aktivstoffer acequinocyl, aminopyralid, ascorbinsyre, flubendiamid, gamma-cyhalothrin, ipconazol, metaflumizon, orthosulfamuron, Pseudomonas sp. stamme DSMZ 13134, pyridalil, pyroxsulam, spiromesifen, thiencarbazon og topramezon (EUT L 117 af 27.4.2013, s. 20).

6

---

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/12

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/841

af 17. maj 2017

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis stamme AQ 10, benalaxyl, bentazon, bifenazat, bromoxynil, carfentrazonethyl, chlorpropham, cyazofamid, desmedipham, diquat, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmethyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum stamme J1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, methoxyfenozid, milbemectin, oxasulfuron, pendimethalin, phenmedipham, pymetrozin, S-metolachlor og trifloxystrobin

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 17, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (2) indeholder de aktivstoffer, der betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

Del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (2) indeholder de aktivstoffer, der betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (2) | Godkendelsesperioderne for aktivstofferne bentazon, diquat, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), famoxadon, flumioxacin, metalaxyl-M og pymetrozin blev forlænget ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/549 (3). Godkendelsen af disse stoffer udløber den 30. juni 2017. Der er i henhold til artikel 4 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 (4) blevet indgivet ansøgninger om forlængelse af optagelsen af disse stoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (5). |
| --- | --- |

(2)

Godkendelsesperioderne for aktivstofferne bentazon, diquat, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), famoxadon, flumioxacin, metalaxyl-M og pymetrozin blev forlænget ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/549 (3). Godkendelsen af disse stoffer udløber den 30. juni 2017. Der er i henhold til artikel 4 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 (4) blevet indgivet ansøgninger om forlængelse af optagelsen af disse stoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (5).

| (3) | Godkendelsesperioderne for aktivstofferne carfentrazonethyl, cyazofamid, fenamidon, foramsulfuron, imazamox, isoxaflutol, oxasulfuron, pendimethalin og trifloxystrobin blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/950 (6). Godkendelsen af disse stoffer udløber den 31. juli 2017. |
| --- | --- |

(3)

Godkendelsesperioderne for aktivstofferne carfentrazonethyl, cyazofamid, fenamidon, foramsulfuron, imazamox, isoxaflutol, oxasulfuron, pendimethalin og trifloxystrobin blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/950 (6). Godkendelsen af disse stoffer udløber den 31. juli 2017.

| (4) | Godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis stamme AQ 10, benalaxyl, bifenazat, bromoxynil, chlorpropham, desmedipham, etoxazol, Gliocladium catenulatum stamme J1446, imazosulfuron, laminarin, methoxyfenozid, milbemectin, phenmedipham og S-metolachlor blev forlænget ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1197/2012 (7). Godkendelsen af disse stoffer udløber den 31. juli 2017. |
| --- | --- |

(4)

Godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis stamme AQ 10, benalaxyl, bifenazat, bromoxynil, chlorpropham, desmedipham, etoxazol, Gliocladium catenulatum stamme J1446, imazosulfuron, laminarin, methoxyfenozid, milbemectin, phenmedipham og S-metolachlor blev forlænget ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1197/2012 (7). Godkendelsen af disse stoffer udløber den 31. juli 2017.

| (5) | Der er i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (8) blevet indgivet ansøgninger om fornyelse af godkendelsen af de i betragtning 3 og 4 opførte stoffer. |
| --- | --- |

(5)

Der er i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (8) blevet indgivet ansøgninger om fornyelse af godkendelsen af de i betragtning 3 og 4 opførte stoffer.

| (6) | Da vurderingen af stofferne er blevet forsinket af årsager, som ansøgerne ikke har indflydelse på, kan godkendelserne af de pågældende aktivstoffer forventes at ville udløbe, inden der er truffet beslutning om at forny dem. Det er derfor nødvendigt at forlænge deres godkendelsesperioder. |
| --- | --- |

(6)

Da vurderingen af stofferne er blevet forsinket af årsager, som ansøgerne ikke har indflydelse på, kan godkendelserne af de pågældende aktivstoffer forventes at ville udløbe, inden der er truffet beslutning om at forny dem. Det er derfor nødvendigt at forlænge deres godkendelsesperioder.

| (7) | I betragtning af formålet med artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår tilfælde, hvor Kommissionen vil vedtage en forordning, hvorved godkendelsen af et i nærværende forordnings bilag omhandlet aktivstof ikke forlænges, fordi det ikke opfylder godkendelseskriterierne, fastsætter Kommissionen udløbsdatoen til den seneste af følgende datoer: den dato, der var gældende før nærværende forordnings ikrafttrædelse, eller datoen for ikrafttrædelsen af den forordning, hvorved godkendelsen af aktivstoffet ikke forlænges. For så vidt angår tilfælde, hvor Kommissionen vil vedtage en forordning, hvorved godkendelsen af et i nærværende forordnings bilag omhandlet aktivstof forlænges, vil Kommissionen, afhængigt af omstændighederne, bestræbe sig på at fastsætte den tidligst mulige anvendelsesdato. |
| --- | --- |

(7)

I betragtning af formålet med artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår tilfælde, hvor Kommissionen vil vedtage en forordning, hvorved godkendelsen af et i nærværende forordnings bilag omhandlet aktivstof ikke forlænges, fordi det ikke opfylder godkendelseskriterierne, fastsætter Kommissionen udløbsdatoen til den seneste af følgende datoer: den dato, der var gældende før nærværende forordnings ikrafttrædelse, eller datoen for ikrafttrædelsen af den forordning, hvorved godkendelsen af aktivstoffet ikke forlænges. For så vidt angår tilfælde, hvor Kommissionen vil vedtage en forordning, hvorved godkendelsen af et i nærværende forordnings bilag omhandlet aktivstof forlænges, vil Kommissionen, afhængigt af omstændighederne, bestræbe sig på at fastsætte den tidligst mulige anvendelsesdato.

| (8) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(8)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den af 17. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/549 af 8. april 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne bentazon, cyhalofopbutyl, diquat, famoxadon, flumioxazin, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), metalaxyl-M, picolinafen, prosulfuron, pymetrozin, thiabendazol og thifensulfuron-methyl (EUT L 95 af 9.4.2016, s. 4).

3

(4)  Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 af 7. december 2010 om en procedure for forlængelse af optagelsen af en anden gruppe af aktivstoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om fastlæggelse af en liste over disse stoffer (EUT L 322 af 8.12.2010, s. 10).

4

(5)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230, 19.8.1991, s. 1).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/950 af 15. juni 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne 2,4-DB, beta-cyfluthrin, carfentrazonethyl, Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 (DSM 9660), cyazofamid, deltamethrin, dimethenamid-p, ethofumesat, fenamidon, flufenacet, flurtamon, foramsulfuron, fosthiazat, imazamox, iodosulfuron, iprodion, isoxaflutol, linuron, maleinhydrazid, mesotrion, oxasulfuron, pendimethalin, picoxystrobin, silthiofam og trifloxystrobin (EUT L 159 af 16.6.2016, s. 3).

6

Coniothyrium minitans

(7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1197/2012 af 13. december 2012 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår udvidelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne acetamiprid, alpha-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis-stamme AQ 10, benalaxyl, bifenazat, bromoxynil, chlorpropham, desmedipham, etoxazol, Gliocladium catenulatum stamme J1446, imazosulfuron, laminarin, mepanipyrim, methoxyfenozid, milbemectin, phenmedipham, Pseudomonas chlororaphis stamme MA 342, quinoxyfen, S-metolachlor, tepraloxydim, thiacloprid, thiram og ziram (EUT L 342 af 14.12.2012, s. 27)

7

Ampelomyces quisqualis

Gliocladium catenulatum

Pseudomonas chlororaphis

(8)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).

8

---

BILAG

I del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 11 (vedrørende bentazon) ændres datoen til »30. juni 2018«. |
| --- | --- |

1)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 11 (vedrørende bentazon) ændres datoen til »30. juni 2018«.

| 2) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 15 (vedrørende diquat) ændres datoen til »30. juni 2018«. |
| --- | --- |

2)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 15 (vedrørende diquat) ændres datoen til »30. juni 2018«.

| 3) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 19 (vedrørende DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl)) ændres datoen til »30. juni 2018«. |
| --- | --- |

3)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 19 (vedrørende DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl)) ændres datoen til »30. juni 2018«.

| 4) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 23 (vedrørende pymetrozin) ændres datoen til »30. juni 2018«. |
| --- | --- |

4)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 23 (vedrørende pymetrozin) ændres datoen til »30. juni 2018«.

| 5) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 35 (vedrørende famoxadon) ændres datoen til »30. juni 2018«. |
| --- | --- |

5)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 35 (vedrørende famoxadon) ændres datoen til »30. juni 2018«.

| 6) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 37 (vedrørende metalaxyl-M) ændres datoen til »30. juni 2018«. |
| --- | --- |

6)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 37 (vedrørende metalaxyl-M) ændres datoen til »30. juni 2018«.

| 7) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 39 (vedrørende flumioxazin) ændres datoen til »30. juni 2018«. |
| --- | --- |

7)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 39 (vedrørende flumioxazin) ændres datoen til »30. juni 2018«.

| 8) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 41 (vedrørende imazamox) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

8)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 41 (vedrørende imazamox) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 9) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 42 (vedrørende oxasulfuron) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

9)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 42 (vedrørende oxasulfuron) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 10) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 44 (vedrørende foramsulfuron) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

10)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 44 (vedrørende foramsulfuron) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 11) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 46 (vedrørende cyazofamid) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

11)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 46 (vedrørende cyazofamid) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 12) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 53 (vedrørende pendimethalin) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

12)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 53 (vedrørende pendimethalin) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 13) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 59 (vedrørende trifloxystrobin) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

13)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 59 (vedrørende trifloxystrobin) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 14) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 60 (vedrørende carfentrazonethyl) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

14)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 60 (vedrørende carfentrazonethyl) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 15) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 62 (vedrørende fenamidon) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

15)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 62 (vedrørende fenamidon) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 16) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 63 (vedrørende isoxaflutol) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

16)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 63 (vedrørende isoxaflutol) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 17) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 78 (vedrørende chlorpropham) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

17)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 78 (vedrørende chlorpropham) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 18) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 83 (vedrørende alpha-cypermethrin) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

18)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 83 (vedrørende alpha-cypermethrin) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 19) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 84 (vedrørende benalaxyl) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

19)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 84 (vedrørende benalaxyl) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 20) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 85 (vedrørende bromoxynil) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

20)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 85 (vedrørende bromoxynil) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 21) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 86 (vedrørende desmedipham) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

21)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 86 (vedrørende desmedipham) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 22) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 88 (vedrørende phenmediphan) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

22)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 88 (vedrørende phenmediphan) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 23) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 93 (vedrørende Ampelomyces quisqualis stamme AQ 10) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

23)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 93 (vedrørende Ampelomyces quisqualis stamme AQ 10) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 24) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 95 (vedrørende laminarin) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

24)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 95 (vedrørende laminarin) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 25) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 96 (vedrørende methoxyfenozid) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

25)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 96 (vedrørende methoxyfenozid) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 26) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 97 (vedrørende S-metolachlor) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

26)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 97 (vedrørende S-metolachlor) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 27) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 98 (vedrørende Gliocladium catenulatum stamme J1446) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

27)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 98 (vedrørende Gliocladium catenulatum stamme J1446) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 28) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 99 (vedrørende etoxazol) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

28)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 99 (vedrørende etoxazol) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 29) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 109 (vedrørende bifenazat) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

29)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 109 (vedrørende bifenazat) ændres datoen til »31. juli 2018«.

| 30) | I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 110 (vedrørende milbemectin) ændres datoen til »31. juli 2018«. |
| --- | --- |

30)

I sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 110 (vedrørende milbemectin) ændres datoen til »31. juli 2018«.

---

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/16

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/842

af 17. maj 2017

om fornyelse af godkendelsen af lavrisikoaktivstoffet Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 22, stk. 1, sammenholdt med artikel 20, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 blev ved Kommissionens direktiv 2003/79/EF (2) optaget som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). |
| --- | --- |

(1)

Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 blev ved Kommissionens direktiv 2003/79/EF (2) optaget som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3).

| (2) | Aktivstoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivstoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4).

| (3) | Godkendelsen af aktivstoffet Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. oktober 2017. |
| --- | --- |

(3)

Godkendelsen af aktivstoffet Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. oktober 2017.

| (4) | Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel. |
| --- | --- |

(4)

Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel.

| (5) | Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig. |
| --- | --- |

(5)

Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig.

| (6) | Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 29. maj 2015. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 29. maj 2015.

| (7) | Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde også det supplerende sammenfattende dossier tilgængeligt for offentligheden. |
| --- | --- |

(7)

Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde også det supplerende sammenfattende dossier tilgængeligt for offentligheden.

| (8) | Den 8. juni 2016 meddelte autoriteten Kommissionen sin konklusion (6) om, hvorvidt Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Kommissionen forelagde udkastet til vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 til Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 6. december 2016. |
| --- | --- |

(8)

Den 8. juni 2016 meddelte autoriteten Kommissionen sin konklusion (6) om, hvorvidt Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Kommissionen forelagde udkastet til vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 til Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 6. december 2016.

| (9) | Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til vurderingsrapporten vedrørende fornyelse. |
| --- | --- |

(9)

Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til vurderingsrapporten vedrørende fornyelse.

| (10) | Det er med hensyn til et eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 bør derfor fornys. |
| --- | --- |

(10)

Det er med hensyn til et eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 bør derfor fornys.

| (11) | Risikovurderingen vedrørende fornyelse af godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser, hvilke anvendelsesformål plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, kan godkendes til. Anvendelsen bør derfor ikke fortsat begrænses til anvendelse som fungicid. |
| --- | --- |

(11)

Risikovurderingen vedrørende fornyelse af godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser, hvilke anvendelsesformål plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, kan godkendes til. Anvendelsen bør derfor ikke fortsat begrænses til anvendelse som fungicid.

| (12) | Kommissionen vurderer endvidere, at Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 er et lavrisikoaktivstof i henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 er ikke et problematisk stof, og det opfylder de betingelser, der er fastsat i punkt 5 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009. Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 er en vildtypestamme, der forekommer naturligt i miljøet. Det er ikke patogent for mennesker eller dyr. Den yderligere eksponering, som mennesker, dyr og miljø udsættes for ved de anvendelser, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009, forventes at være ubetydelig sammenlignet med den forventelige eksponering i naturligt forekommende situationer. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen vurderer endvidere, at Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 er et lavrisikoaktivstof i henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 er ikke et problematisk stof, og det opfylder de betingelser, der er fastsat i punkt 5 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009. Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 er en vildtypestamme, der forekommer naturligt i miljøet. Det er ikke patogent for mennesker eller dyr. Den yderligere eksponering, som mennesker, dyr og miljø udsættes for ved de anvendelser, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009, forventes at være ubetydelig sammenlignet med den forventelige eksponering i naturligt forekommende situationer.

| (13) | Godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 som et lavrisikostof bør derfor fornys. I henhold til artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 bør bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres. |
| --- | --- |

(13)

Godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 som et lavrisikostof bør derfor fornys. I henhold til artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 bør bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres.

| (14) | I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger. |
| --- | --- |

(14)

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger.

| (15) | I henhold til artikel 20, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 13, stk. 4, i bør bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres. |
| --- | --- |

(15)

I henhold til artikel 20, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 13, stk. 4, i bør bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres.

| (16) | Godkendelsesperioden for Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/950 (7) forlænget til den 31. oktober 2017 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af aktivstoffet udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, skal nærværende forordning imidlertid anvendes fra 1. august 2017. |
| --- | --- |

(16)

Godkendelsesperioden for Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/950 (7) forlænget til den 31. oktober 2017 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af aktivstoffet udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, skal nærværende forordning imidlertid anvendes fra 1. august 2017.

| (17) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(17)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet

Godkendelsen af aktivstoffet Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, som opført i bilag I, fornys på de betingelser, der er fastsat i samme bilag.

Coniothyrium minitans

Artikel 2

Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011.

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Ikrafttræden og anvendelsesdato

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. august 2017.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2003/79/EF af 13. august 2003 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage Coniothyrium minitans som aktivt stof (EUT L 205 af 14.8.2003, s. 16).

2

Coniothyrium minitans

(3)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal 2016;14(7):4517, 16 s. Foreligger online: www.efsa.europa.eu

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/950 af 15. juni 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne 2,4-DB, beta-cyfluthrin, carfentrazonethyl, Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08 (DSM 9660), cyazofamid, deltamethrin, dimethenamid-p, ethofumesat, fenamidon, flufenacet, flurtamon, foramsulfuron, fosthiazat, imazamox, iodosulfuron, iprodion, isoxaflutol, linuron, maleinhydrazid, mesotrion, oxasulfuron, pendimethalin, picoxystrobin, silthiofam og trifloxystrobin (EUT L 159 af 16.6.2016, s. 3).

7

Coniothyrium minitans

---

BILAG I

| Almindeligt anvendt navn Identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Dato for godkendelse | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08
  Referencenummer i kultursamlingen »Deutsche Sammlung von Mikroorganismen« (DSM), Tyskland: DSM 9660
  CIPAC-nr.: 614 | Ikke relevant | Minimumsindhold af levedygtige sporer:
  1 × 1012 CFU/kg | 1. august 2017 | 31. juli 2032 | Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29,6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, særlig tillæg I og II.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:






  — | beskyttelse af brugere og arbejdstagere under hensyntagen til, at mikroorganismer betragtes som potentielt sensibiliserende. |

Almindeligt anvendt navn Identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Dato for godkendelse

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08

Referencenummer i kultursamlingen »Deutsche Sammlung von Mikroorganismen« (DSM), Tyskland: DSM 9660

CIPAC-nr.: 614

Ikke relevant

Minimumsindhold af levedygtige sporer:

1 × 1012 CFU/kg

1. august 2017

31. juli 2032

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29,6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, særlig tillæg I og II.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:

—

beskyttelse af brugere og arbejdstagere under hensyntagen til, at mikroorganismer betragtes som potentielt sensibiliserende.

Producenten skal sikre nøje opretholdelse af miljømæssige betingelser og kvalitetskontrolanalyser under fremstillingsprocessen.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

---

BILAG II

I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | I del A udgår angivelse 71, Coniothyrium minitans stamme COM/M/91-08. |
| --- | --- |

1)

I del A udgår angivelse 71, Coniothyrium minitans stamme COM/M/91-08.

| 2) | I del D indsættes følgende:











  Antal | Almindeligt anvendt navn Identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Dato for godkendelse | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »11 | Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08
  Referencenummer i kultursamlingen »Deutsche Sammlung von Mikroorganismen« (DSM), Tyskland: DSM 9660
  CIPAC-nr.: 614 | Ikke relevant | Minimumsindhold af levedygtige sporer:
  1 × 1012 CFU/kg | 1. august 2017 | 31. juli 2032 | Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29,6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, særlig tillæg I og II.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:






  — | beskyttelse af brugere og arbejdstagere under hensyntagen til, at mikroorganismer betragtes som potentielt sensibiliserende. |

2)

I del D indsættes følgende:

Antal

Almindeligt anvendt navn Identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Dato for godkendelse

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

»11

Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08

Referencenummer i kultursamlingen »Deutsche Sammlung von Mikroorganismen« (DSM), Tyskland: DSM 9660

CIPAC-nr.: 614

Ikke relevant

Minimumsindhold af levedygtige sporer:

1 × 1012 CFU/kg

1. august 2017

31. juli 2032

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29,6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af Coniothyrium minitans stamme CON/M/91-08, særlig tillæg I og II.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:

—

beskyttelse af brugere og arbejdstagere under hensyntagen til, at mikroorganismer betragtes som potentielt sensibiliserende.

Producenten skal sikre nøje opretholdelse af miljømæssige betingelser og kvalitetskontrolanalyser under fremstillingsprocessen.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.«

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

---

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/21

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/843

af 17. maj 2017

om godkendelse af aktivstoffet Beauveria bassiana stamme NPP111B005, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 13, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 modtog Frankrig den 6. november 2012 en ansøgning fra Arysta Lifescience S.A.S. om godkendelse af aktivstoffet Beauveria bassiana NPP111B005. I henhold til artikel 9, stk. 3, i samme forordning meddelte Frankrig, som rapporterende medlemsstat, den 5. februar 2013 ansøgeren, de øvrige medlemsstater, Kommissionen og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«), at ansøgningen kunne antages. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 modtog Frankrig den 6. november 2012 en ansøgning fra Arysta Lifescience S.A.S. om godkendelse af aktivstoffet Beauveria bassiana NPP111B005. I henhold til artikel 9, stk. 3, i samme forordning meddelte Frankrig, som rapporterende medlemsstat, den 5. februar 2013 ansøgeren, de øvrige medlemsstater, Kommissionen og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«), at ansøgningen kunne antages.

| (2) | Den 7. oktober 2014 indsendte den rapporterende medlemsstat, med kopi til autoriteten, et udkast til vurderingsrapport til Kommissionen, hvori det vurderes, hvorvidt aktivstoffet kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(2)

Den 7. oktober 2014 indsendte den rapporterende medlemsstat, med kopi til autoriteten, et udkast til vurderingsrapport til Kommissionen, hvori det vurderes, hvorvidt aktivstoffet kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (3) | Autoriteten handlede i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009. I henhold til artikel 12, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009 anmodede den ansøgeren om at forelægge supplerende oplysninger for medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten. Den rapporterende medlemsstats vurdering af de supplerende oplysninger blev den 3. juli 2015 fremlagt for autoriteten i form af et opdateret udkast til vurderingsrapport. |
| --- | --- |

(3)

Autoriteten handlede i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009. I henhold til artikel 12, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009 anmodede den ansøgeren om at forelægge supplerende oplysninger for medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten. Den rapporterende medlemsstats vurdering af de supplerende oplysninger blev den 3. juli 2015 fremlagt for autoriteten i form af et opdateret udkast til vurderingsrapport.

| (4) | Den 6. oktober 2015 meddelte autoriteten ansøgeren, medlemsstaterne og Kommissionen sin konklusion (2) om, hvorvidt aktivstoffet Beauveria bassiana stamme NPP111B005 kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Autoriteten offentliggjorde konklusionen. |
| --- | --- |

(4)

Den 6. oktober 2015 meddelte autoriteten ansøgeren, medlemsstaterne og Kommissionen sin konklusion (2) om, hvorvidt aktivstoffet Beauveria bassiana stamme NPP111B005 kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Autoriteten offentliggjorde konklusionen.

| (5) | Den 8. marts 2016 forelagde Kommissionen Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den reviderede vurderingsrapport for Beauveria bassiana stamme NPP111B005 og et udkast til forordning om godkendelse af Beauveria bassiana stamme NPP111B005. |
| --- | --- |

(5)

Den 8. marts 2016 forelagde Kommissionen Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den reviderede vurderingsrapport for Beauveria bassiana stamme NPP111B005 og et udkast til forordning om godkendelse af Beauveria bassiana stamme NPP111B005.

| (6) | Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til den reviderede vurderingsrapport. |
| --- | --- |

(6)

Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til den reviderede vurderingsrapport.

| (7) | Det er fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt for en eller flere repræsentative anvendelser af mindst ét plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder aktivstoffet, og navnlig de anvendelser, der er undersøgt og udførligt beskrevet i den reviderede vurderingsrapport. Beauveria bassiana stamme NPP111B005 bør derfor godkendes. |
| --- | --- |

(7)

Det er fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt for en eller flere repræsentative anvendelser af mindst ét plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder aktivstoffet, og navnlig de anvendelser, der er undersøgt og udførligt beskrevet i den reviderede vurderingsrapport. Beauveria bassiana stamme NPP111B005 bør derfor godkendes.

| (8) | I henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger.

| (9) | I henhold til artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 bør bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (3) derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 bør bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (3) derfor ændres.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse af aktivstof

Aktivstoffet Beauveria bassiana stamme NPP111B005, som opført i bilag I, godkendes på de betingelser, der er fastsat i samme bilag.

Beauveria bassiana

Artikel 2

Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal 2015;13(10):4264 [34 s.]. doi: 10.2903/j.efsa.2015.4264

2

EFSA Journal

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

3

---

BILAG I

| Almindeligt anvendt navn Identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Dato for godkendelse | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauveria bassiana stamme NPP111B005
  Referencenummer i CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes) — Institut Pasteur, Paris, Frankrig: I-2961. | Ikke relevant | Maksimumsindhold af beauvericin: 24 μg/l | 7. juni 2017 | 7. juni 2027 | Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om Beauveria bassiana stamme NPP111B005, særlig tillæg I og II.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:






  — | beskyttelsen af brugere og arbejdstagere, idet der tages hensyn til, at Beauveria bassiana stamme NPP111B005, som enhver mikroorganisme, skal betragtes som potentielt sensibiliserende, og idet der lægges særlig vægt på eksponering via inhalation |

Almindeligt anvendt navn Identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Dato for godkendelse

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

Beauveria bassiana stamme NPP111B005

Referencenummer i CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes) — Institut Pasteur, Paris, Frankrig: I-2961.

Ikke relevant

Maksimumsindhold af beauvericin: 24 μg/l

7. juni 2017

7. juni 2027

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om Beauveria bassiana stamme NPP111B005, særlig tillæg I og II.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:

—

beskyttelsen af brugere og arbejdstagere, idet der tages hensyn til, at Beauveria bassiana stamme NPP111B005, som enhver mikroorganisme, skal betragtes som potentielt sensibiliserende, og idet der lægges særlig vægt på eksponering via inhalation

| — | maksimumsindholdet af metabolitten beauvericin i det formulerede produkt. |
| --- | --- |

—

maksimumsindholdet af metabolitten beauvericin i det formulerede produkt.

Producenten skal sikre nøje opretholdelse af miljømæssige betingelser og kvalitetskontrolanalyser under fremstillingsprocessen.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

---

BILAG II

I del B i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 tilføjes følgende:

| | Almindeligt anvendt navn Identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Dato for godkendelse | Udløbsdato for stoffets godkendelse | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »109 | Beauveria bassiana stamme NPP111B005
  Referencenummer i CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes) — Institut Pasteur, Paris, Frankrig: I-2961. | Ikke relevant | Maksimumsindhold af beauvericin: 24 μg/l | 7. juni 2017 | 7. juni 2027 | Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om Beauveria bassiana stamme NPP111B005, særlig tillæg I og II.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:






  — | beskyttelsen af brugere og arbejdstagere, idet der tages hensyn til, at Beauveria bassiana stamme NPP111B005, som enhver mikroorganisme, skal betragtes som potentielt sensibiliserende, og idet der lægges særlig vægt på eksponering via inhalation |

Almindeligt anvendt navn Identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Dato for godkendelse

Udløbsdato for stoffets godkendelse

Særlige bestemmelser

»109

Beauveria bassiana stamme NPP111B005

Referencenummer i CNCM (Collection Nationale de Culture de Microorganismes) — Institut Pasteur, Paris, Frankrig: I-2961.

Ikke relevant

Maksimumsindhold af beauvericin: 24 μg/l

7. juni 2017

7. juni 2027

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om Beauveria bassiana stamme NPP111B005, særlig tillæg I og II.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særlig opmærksomme på:

—

beskyttelsen af brugere og arbejdstagere, idet der tages hensyn til, at Beauveria bassiana stamme NPP111B005, som enhver mikroorganisme, skal betragtes som potentielt sensibiliserende, og idet der lægges særlig vægt på eksponering via inhalation

| — | maksimumsindholdet af metabolitten beauvericin i det formulerede produkt. |
| --- | --- |

—

maksimumsindholdet af metabolitten beauvericin i det formulerede produkt.

Producenten skal sikre nøje opretholdelse af miljømæssige betingelser og kvalitetskontrolanalyser under fremstillingsprocessen.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.«

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

1

---

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/25

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/844

af 17. maj 2017

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 109,8 |
| TN | 158,2 |
| TR | 94,0 |
| ZZ | 120,7 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 131,8 |
| ZZ | 131,8 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 55,2 |
| MA | 59,8 |
| TR | 41,8 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 61,3 |
| 0805 50 10 | AR | 123,2 |
| TR | 65,0 |
| ZA | 144,7 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 10 80 | AR | 95,5 |
| BR | 108,5 |
| CL | 123,4 |
| CN | 130,6 |
| NZ | 136,2 |
| US | 107,1 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

109,8

TN

158,2

TR

94,0

ZZ

120,7

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

131,8

ZZ

131,8

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

55,2

MA

59,8

TR

41,8

ZA

88,5

ZZ

61,3

0805 50 10

AR

123,2

TR

65,0

ZA

144,7

ZZ

111,0

0808 10 80

AR

95,5

BR

108,5

CL

123,4

CN

130,6

NZ

136,2

US

107,1

ZA

99,3

ZZ

114,4

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

DIREKTIVER

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/27

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2017/845

af 17. maj 2017

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF for så vidt angår de vejledende lister over elementer, der skal tages hensyn til under udarbejdelsen af havstrategier

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (1), særlig artikel 24, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag III til direktiv 2008/56/EF fastsættes de vejledende lister over karakteristika, miljøbelastninger og påvirkninger, der henvises til i artikel 8, stk. 1, artikel 9, stk. 1 og 3, artikel 10, stk. 1, artikel 11, stk. 1, og artikel 24 i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(1)

I bilag III til direktiv 2008/56/EF fastsættes de vejledende lister over karakteristika, miljøbelastninger og påvirkninger, der henvises til i artikel 8, stk. 1, artikel 9, stk. 1 og 3, artikel 10, stk. 1, artikel 11, stk. 1, og artikel 24 i nævnte direktiv.

| (2) | På grundlag af den indledende vurdering af deres havområder i henhold til artikel 8, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF og som led i den første fase af gennemførelsen af deres havstrategier underrettede medlemsstaterne i 2012 Kommissionen om en række karakteristika for god miljøtilstand og deres miljømål i overensstemmelse med hhv. artikel 9, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, i direktiv 2008/56/EF. I Kommissionens vurdering (2) af disse rapporter fra medlemsstaterne, som blev foretaget i overensstemmelse med artikel 12 i nævnte direktiv, blev der påpeget et presserende behov for en større indsats, hvis medlemsstaterne og Unionen skal opnå en god miljøtilstand senest i 2020. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af den indledende vurdering af deres havområder i henhold til artikel 8, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF og som led i den første fase af gennemførelsen af deres havstrategier underrettede medlemsstaterne i 2012 Kommissionen om en række karakteristika for god miljøtilstand og deres miljømål i overensstemmelse med hhv. artikel 9, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, i direktiv 2008/56/EF. I Kommissionens vurdering (2) af disse rapporter fra medlemsstaterne, som blev foretaget i overensstemmelse med artikel 12 i nævnte direktiv, blev der påpeget et presserende behov for en større indsats, hvis medlemsstaterne og Unionen skal opnå en god miljøtilstand senest i 2020.

| (3) | For at sikre, at den anden fase af gennemførelsen af medlemsstaternes havstrategier bidrager yderligere til opnåelsen af målene i direktiv 2008/56/EF og giver mere konsekvente beskrivelser af god miljøtilstand, har Kommissionen i sin rapport om den første fase af gennemførelsen anbefalet, at Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaterne på EU-plan samarbejder om at revidere, styrke og forbedre Kommissionens afgørelse 2010/477/EU (3) inden 2015 med henblik på at tilvejebringe klarere, enklere, mere koncise, mere kohærente og sammenlignelige kriterier for en god miljøtilstand og metodologiske standarder og samtidig gennemgå bilag III til havstrategirammedirektivet, om nødvendigt revidere det og udvikle specifikke retningslinjer for at sikre en mere kohærent og konsekvent tilgang til vurderingerne i den næste gennemførelsesrunde. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre, at den anden fase af gennemførelsen af medlemsstaternes havstrategier bidrager yderligere til opnåelsen af målene i direktiv 2008/56/EF og giver mere konsekvente beskrivelser af god miljøtilstand, har Kommissionen i sin rapport om den første fase af gennemførelsen anbefalet, at Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaterne på EU-plan samarbejder om at revidere, styrke og forbedre Kommissionens afgørelse 2010/477/EU (3) inden 2015 med henblik på at tilvejebringe klarere, enklere, mere koncise, mere kohærente og sammenlignelige kriterier for en god miljøtilstand og metodologiske standarder og samtidig gennemgå bilag III til havstrategirammedirektivet, om nødvendigt revidere det og udvikle specifikke retningslinjer for at sikre en mere kohærent og konsekvent tilgang til vurderingerne i den næste gennemførelsesrunde.

| (4) | Revisionen af bilag III til direktiv 2008/56/EF er nødvendig som supplement til revisionen af afgørelse 2010/477/EU. Derudover er forholdet mellem bilag III til direktiv 2008/56/EF og de kvalitative deskriptorer til beskrivelse af god miljøtilstand, som er opført i bilag I til nævnte direktiv, kun implicit i direktivet og er derfor ikke tilstrækkeligt klart. Kommissionen forklarede i et internt arbejdsdokument fra 2011 (4) forholdene mellem de kvalitative deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF, elementerne i bilag III til nævnte direktiv og kriterierne og indikatorerne i afgørelse 2010/477/EU, men kunne kun give et delvist svar på grund af deres egentlige indhold. Der er behov for en revision af bilag III til direktiv 2008/56/EF for at tydeliggøre disse forhold yderligere, lette gennemførelsen og dermed styrke forbindelsen mellem økosystemernes elementer samt menneskeskabte belastninger og påvirkninger af havmiljøet på den ene side og deskriptorerne i bilag I i direktiv 2008/56/EF samt resultatet af revisionen af afgørelse 2010/477/EU på den anden side. |
| --- | --- |

(4)

Revisionen af bilag III til direktiv 2008/56/EF er nødvendig som supplement til revisionen af afgørelse 2010/477/EU. Derudover er forholdet mellem bilag III til direktiv 2008/56/EF og de kvalitative deskriptorer til beskrivelse af god miljøtilstand, som er opført i bilag I til nævnte direktiv, kun implicit i direktivet og er derfor ikke tilstrækkeligt klart. Kommissionen forklarede i et internt arbejdsdokument fra 2011 (4) forholdene mellem de kvalitative deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF, elementerne i bilag III til nævnte direktiv og kriterierne og indikatorerne i afgørelse 2010/477/EU, men kunne kun give et delvist svar på grund af deres egentlige indhold. Der er behov for en revision af bilag III til direktiv 2008/56/EF for at tydeliggøre disse forhold yderligere, lette gennemførelsen og dermed styrke forbindelsen mellem økosystemernes elementer samt menneskeskabte belastninger og påvirkninger af havmiljøet på den ene side og deskriptorerne i bilag I i direktiv 2008/56/EF samt resultatet af revisionen af afgørelse 2010/477/EU på den anden side.

| (5) | Bilag III til direktiv 2008/56/EF bør indeholde elementer til brug for vurderingen (artikel 8, stk. 1, i nævnte direktiv) med hensyn til god miljøtilstand (artikel 9, stk. 1, i nævnte direktiv), indeholde elementer til brug for overvågningen (artikel 11, stk. 1, i nævnte direktiv) som supplement til vurderingen (f.eks. temperatur og salinitet) og nævne elementer til overvejelse i forbindelse med fastsættelsen af miljømål (artikel 10, stk. 1, i nævnte direktiv). På grund af regionernes forskellige egenskaber vil det være forskelligt fra region til region, hvor relevante disse elementer er. Dermed skal elementerne kun inddrages, hvis de anses for at være »væsentlige egenskaber og karakteristika« eller »væsentlige belastninger og påvirkninger« som nævnt i hhv. artikel 8, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 2008/56/EF, og hvis de forekommer i den pågældende medlemsstats havområder. |
| --- | --- |

(5)

Bilag III til direktiv 2008/56/EF bør indeholde elementer til brug for vurderingen (artikel 8, stk. 1, i nævnte direktiv) med hensyn til god miljøtilstand (artikel 9, stk. 1, i nævnte direktiv), indeholde elementer til brug for overvågningen (artikel 11, stk. 1, i nævnte direktiv) som supplement til vurderingen (f.eks. temperatur og salinitet) og nævne elementer til overvejelse i forbindelse med fastsættelsen af miljømål (artikel 10, stk. 1, i nævnte direktiv). På grund af regionernes forskellige egenskaber vil det være forskelligt fra region til region, hvor relevante disse elementer er. Dermed skal elementerne kun inddrages, hvis de anses for at være »væsentlige egenskaber og karakteristika« eller »væsentlige belastninger og påvirkninger« som nævnt i hhv. artikel 8, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 2008/56/EF, og hvis de forekommer i den pågældende medlemsstats havområder.

| (6) | Det er vigtigt at sikre, at de elementer, der er fastsat i bilag III til direktiv 2008/56/EF, er tydeligt knyttet til de kvalitative deskriptorer i bilag I til nævnte direktiv, til de kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder, som Kommissionen har fastsat på grundlag af artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, og til deres anvendelse i forbindelse med artikel 8, 9, 10 og 11 i direktiv 2008/56/EF. I denne forbindelse skal disse elementer være generelle og generelt anvendelige i hele Unionen, da mere specifikke elementer kan fastsættes af Kommissionen på grundlag af artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF eller i forbindelse med beskrivelsen af en række karakteristika for god miljøtilstand i henhold til artikel 9, stk. 1, i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(6)

Det er vigtigt at sikre, at de elementer, der er fastsat i bilag III til direktiv 2008/56/EF, er tydeligt knyttet til de kvalitative deskriptorer i bilag I til nævnte direktiv, til de kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder, som Kommissionen har fastsat på grundlag af artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, og til deres anvendelse i forbindelse med artikel 8, 9, 10 og 11 i direktiv 2008/56/EF. I denne forbindelse skal disse elementer være generelle og generelt anvendelige i hele Unionen, da mere specifikke elementer kan fastsættes af Kommissionen på grundlag af artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF eller i forbindelse med beskrivelsen af en række karakteristika for god miljøtilstand i henhold til artikel 9, stk. 1, i nævnte direktiv.

| (7) | Tabel 1 og 2 i bilag III til direktiv 2008/56/EF bør tydeliggøres for at give dem en tydeligere tilknytning til økosystemets elementer (tabel 1) samt de belastende elementer og påvirkningerne heraf (tabel 2) og for direkte at knytte elementerne i tabellerne til de kvalitative deskriptorer, der er fastsat i bilag I til nævnte direktiv, og derigennem med de kriterier, som Kommissionen har fastsat på grundlag af artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF. |
| --- | --- |

(7)

Tabel 1 og 2 i bilag III til direktiv 2008/56/EF bør tydeliggøres for at give dem en tydeligere tilknytning til økosystemets elementer (tabel 1) samt de belastende elementer og påvirkningerne heraf (tabel 2) og for direkte at knytte elementerne i tabellerne til de kvalitative deskriptorer, der er fastsat i bilag I til nævnte direktiv, og derigennem med de kriterier, som Kommissionen har fastsat på grundlag af artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF.

| (8) | Med henblik på at vejlede vurderingen af havområders anvendelse i henhold til artikel 8, stk. 1, litra c), i direktiv 2008/56/EF og af menneskelige aktiviteter i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), og den dertil knyttede overvågning i henhold til nævnte direktivs artikel 11 bør tabel 2 udvides, således at den indeholder en vejledende liste over anvendelsesformål og menneskelige aktiviteter for at sikre konsekvens i vurderingen på tværs af havregionerne og subregionerne. |
| --- | --- |

(8)

Med henblik på at vejlede vurderingen af havområders anvendelse i henhold til artikel 8, stk. 1, litra c), i direktiv 2008/56/EF og af menneskelige aktiviteter i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), og den dertil knyttede overvågning i henhold til nævnte direktivs artikel 11 bør tabel 2 udvides, således at den indeholder en vejledende liste over anvendelsesformål og menneskelige aktiviteter for at sikre konsekvens i vurderingen på tværs af havregionerne og subregionerne.

| (9) | Bilag III til direktiv 2008/56/EF bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Bilag III til direktiv 2008/56/EF bør derfor ændres.

| (10) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelsen fra det forskriftsudvalg, der er nedsat i medfør af artikel 25, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelsen fra det forskriftsudvalg, der er nedsat i medfør af artikel 25, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag III til direktiv 2008/56/EF erstattes af teksten i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 7. december 2018. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

3.   Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv finder ikke anvendelse på medlemsstater uden havområder.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19.

1

(2)  Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Første fase af gennemførelsen af havstrategirammedirektivet (2008/56/EF) — Europa-Kommissionens vurdering og vejledning (COM(2014) 97 final af 20.2.2014).

2

(3)  Kommissionens afgørelse 2010/477/EU af 1. september 2010 om kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder (EUT L 232 af 2.9.2010, s. 14).

3

(4)  Kommissionens interne arbejdsdokument, SEK(2011) 1255.

4

---

BILAG

BILAG III

Vejledende lister over økosystemernes elementer, menneskeskabte belastninger og menneskelige aktiviteter, der er relevante for havområderne

(omhandlet i artikel 8, stk. 1, artikel 9, stk. 1 og 3, artikel 10, stk. 1, artikel 11, stk. 1, og artikel 24)

Tabel 1

De marine økosystemers struktur, funktion og processer

med særlig relevans for artikel 8, stk. 1, litra a), artikel 9 og artikel 11

| Tema | Økosystemets elementer | Mulige parametre og karakteristika (bemærkning 1) | Relevante kvalitative deskriptorer som fastsat i bilag I (bemærkning 2 og 3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Arter | Artsgrupper (bemærkning 4) af havfugle, havpattedyr, havkrybdyr, fisk og blæksprutter i havregionen eller subregionen | Variation i rum og tid for hver enkelt art eller bestand:






  — | udbredelse, tæthed og/eller biomasse |

Tema

Økosystemets elementer

Mulige parametre og karakteristika (bemærkning 1)

Relevante kvalitative deskriptorer som fastsat i bilag I (bemærkning 2 og 3)

Arter

Artsgrupper (bemærkning 4) af havfugle, havpattedyr, havkrybdyr, fisk og blæksprutter i havregionen eller subregionen

Variation i rum og tid for hver enkelt art eller bestand:

—

udbredelse, tæthed og/eller biomasse

| — | størrelse, alder og kønsfordeling |
| --- | --- |

—

størrelse, alder og kønsfordeling

| — | frugtbarhed, overlevelsesrate og dødelighed/skadesfrekvens |
| --- | --- |

—

frugtbarhed, overlevelsesrate og dødelighed/skadesfrekvens

| — | adfærd, herunder bevægelser og migration |
| --- | --- |

—

adfærd, herunder bevægelser og migration

| — | artens habitat (omfang, egnethed) |
| --- | --- |

—

artens habitat (omfang, egnethed)

Gruppens artssammensætning

1), 3)

Habitater

Overordnede habitattyper i vandsøjlen (pelagisk) og på havbunden (bentisk) (bemærkning 5) eller andre habitattyper, herunder deres tilknyttede biologiske samfund i hele den pågældende havregion eller subregion

For hver enkelt habitattype:

| — | habitatets udbredelse og omfang (og volumen, hvis det er relevant) |
| --- | --- |

—

habitatets udbredelse og omfang (og volumen, hvis det er relevant)

| — | arternes sammensætning, tæthed og/eller biomasse (variation i rum og tid) |
| --- | --- |

—

arternes sammensætning, tæthed og/eller biomasse (variation i rum og tid)

| — | artenernes størrelses- og aldersfordeling (hvis det er relevant) |
| --- | --- |

—

artenernes størrelses- og aldersfordeling (hvis det er relevant)

| — | fysiske, hydrologiske og kemiske karakteristika |
| --- | --- |

—

fysiske, hydrologiske og kemiske karakteristika

Dertil for pelagiske habitater:

| — | koncentration af chlorophyl a |
| --- | --- |

—

koncentration af chlorophyl a

| — | hyppigheden og omfanget af algeopblomstring |
| --- | --- |

—

hyppigheden og omfanget af algeopblomstring

1), 6)

Økosystemer, herunder fødenet

Økosystemets struktur, funktion og processer, som omfatter:

| — | fysiske og hydrologiske karakteristika |
| --- | --- |

—

fysiske og hydrologiske karakteristika

| — | kemiske karakteristika |
| --- | --- |

—

kemiske karakteristika

| — | biologiske karakteristika |
| --- | --- |

—

biologiske karakteristika

| — | funktioner og processer |
| --- | --- |

—

funktioner og processer

Variation i rum og tid af:

| — | temperatur og is |
| --- | --- |

—

temperatur og is

| — | hydrologi (bølger og vandstrømme, opvældning af bundvand, blanding, opholdstid, tilførsel af ferskvand, havniveau) |
| --- | --- |

—

hydrologi (bølger og vandstrømme, opvældning af bundvand, blanding, opholdstid, tilførsel af ferskvand, havniveau)

| — | dybdeforhold |
| --- | --- |

—

dybdeforhold

| — | turbiditet (indhold af silt/sedimenter), gennemsigtighed, støj |
| --- | --- |

—

turbiditet (indhold af silt/sedimenter), gennemsigtighed, støj

| — | havbundssubstrat og havbundsmorfologi |
| --- | --- |

—

havbundssubstrat og havbundsmorfologi

| — | salinitet, næringsstoffer (N, P), organisk kulstof, opløste luftarter (pCO2, O2) og pH-værdi |
| --- | --- |

—

salinitet, næringsstoffer (N, P), organisk kulstof, opløste luftarter (pCO2, O2) og pH-værdi

| — | sammenhæng mellem habitater og arter af havfugle, havpattedyr, havkrybdyr, fisk og blæksprutter |
| --- | --- |

—

sammenhæng mellem habitater og arter af havfugle, havpattedyr, havkrybdyr, fisk og blæksprutter

| — | struktur i de pelagisk-bentiske samfund |
| --- | --- |

—

struktur i de pelagisk-bentiske samfund

| — | produktivitet |
| --- | --- |

—

produktivitet

1), 4)

Bemærkninger til tabel 1

| Bemærkning 1: | Denne kolonne indeholder en vejledende liste over relevante parametre og karakteristika for arter, habitater og økosystemer, som afspejler de parametre, der påvirkes af belastningerne i tabel 2 i dette bilag og er relevante for de kriterier, der er fastlagt i henhold til artikel 9, stk. 3. De enkelte parametre og karakteristika, der er beregnet til at blive anvendt i forbindelse med overvågning og vurdering, bør fastslås i henhold til kravene i dette direktiv, navnlig kravene i artikel 8-11. |
| --- | --- |

Bemærkning 1:

| Bemærkning 2: | Tallene i denne kolonne henviser til de nummererede punkter i bilag I. |
| --- | --- |

Bemærkning 2:

| Bemærkning 3: | Kun de tilstandsbaserede kvalitative deskriptorer nr. 1), 3), 4) og 6), for hvilke der er opstillet kriterier i henhold til artikel 9, stk. 3, er opført i tabel 1. Alle de andre belastningsbaserede kvalitative deskriptorer i bilag I kan være relevante for hvert enkelt tema. |
| --- | --- |

Bemærkning 3:

| Bemærkning 4: | Disse artsgrupper præciseres yderligere i del II i bilaget til Kommissionens afgørelse (EU) 2017/848 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder samt specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering og om ophævelse af afgørelse 2010/477/EU. (se side 43 i denne EUT) |
| --- | --- |

Bemærkning 4:

| Bemærkning 5: | Disse overordnede habitattyper præciseres yderligere i del II i bilaget til afgørelse (EU) 2017/848. |
| --- | --- |

Bemærkning 5:

Tabel 2

Menneskeskabte belastninger, anvendelsesformål og menneskelige aktiviteter, der befinder sig i eller påvirker havmiljøet

| 2a | Menneskeskabte belastninger af havmiljøet
  med særlig relevans for artikel 8, stk. 1, litra a)-b), og artikel 9-11 |
| --- | --- |

2a

med særlig relevans for artikel 8, stk. 1, litra a)-b), og artikel 9-11

Tema

Belastning (Bemærkning 1)

Mulige parametre

Relevante kvalitative deskriptorer som fastsat i bilag I (bemærkning 2 og 3)

Biologisk

Tilførsel eller spredning af ikkehjemmehørende arter

Intensiteten og variationen i rum og tid af belastningen i havmiljøet samt ved belastningens udspring, hvis det er relevant

Til vurderingen af belastningens miljømæssige påvirkning udvælges de elementer og parametre, der er relevante for økosystemet, fra tabel 1

2)

Tilførsel af mikrobielle patogener

Tilførsel af genetisk modificerede arter og flytning af hjemmehørende arter

Tab af eller ændringer i de naturlige biologiske samfund på grund af opdræt af dyrearter eller dyrkning af plantearter

Forstyrrelse af arter (f.eks. i yngle- hvile- og fourageringsområder) som følge af menneskelig tilstedeværelse

Udnyttelse af eller dødelighed/skader hos vilde arter (forårsaget af erhvervsfiskeri og rekreativt fiskeri samt andre aktiviteter)

3)

Fysisk

Fysisk forstyrrelse af havbunden (midlertidig eller oprettelig)

6), 7)

Fysisk tab (som følge af permanente ændringer i havbundens substrat eller morfologi eller af indvinding af havbundens substrat)

Ændringer af de hydrologiske forhold

Stoffer, affald og energi

Tilførsel af næringsstoffer — diffuse kilder, punktkilder, atmosfærisk deposition

5)

Tilførsel af organisk materiale — diffuse kilder og punktkilder

Tilførsel af andre stoffer (f.eks. syntetiske stoffer, ikkesyntetiske stoffer, radionukleider) — diffuse kilder, punktkilder, atmosfærisk deposition, akutte hændelser

8), 9)

Tilførsel af affald (fast affald, herunder mikropartikler)

10)

Tilførsel af menneskeskabt lyd (impulslyde, kontinuerlige lyde)

11)

Tilførsel af andre former for energi (herunder elektromagnetiske felter, lys og varme)

Tilførsel af vand — punktkilder (f.eks. saltvand)

| 2b | Anvendelsesformål og menneskelige aktiviteter, der befinder sig i eller påvirker havmiljøet
  med særlig relevans for artikel 8, stk. 1, litra b)-c) (kun aktiviteter, der er markeret med *, er relevante for artikel 8, stk. 1, litra c)), artikel 10 og artikel 13. |
| --- | --- |

2b

med særlig relevans for artikel 8, stk. 1, litra b)-c) (kun aktiviteter, der er markeret med *, er relevante for artikel 8, stk. 1, litra c)), artikel 10 og artikel 13.

Tema

Aktivitet

Fysisk omstrukturering af floder, kystlinjer eller havbunden (vandressource-forvaltning)

Landvinding

Kanalbygning og andre ændringer af vandløb

Kystsikring og beskyttelse mod oversvømmelser*

Offshoreanlæg (til andre formål end olie/gas/vedvarende energi)

Omstrukturering af havbundens morfologi, herunder opgravning/uddybning og klapning af materiale*

Udvinding af ikkelevende ressourcer

Udvinding af mineraler (bjergarter, metalmalme, grus, sand, skaller)*

Udvinding af olie og gas, herunder tilhørende infrastruktur*

Udvinding af salt

Udvinding af vand*

Energiproduktion

Vedvarende energiproduktion (vind, bølge- og tidevandsenergi), herunder tilhørende infrastruktur*

Ikkevedvarende energiproduktion

Kabelføring af el og kommunikation*

Udnyttelse af levende ressourcer

Fangst af fisk og skaldyr (erhvervsmæssig, rekreativ)*

Forarbejdning af fisk og skaldyr*

Høst af havplanter*

Jagt og indsamling til andre formål*

Opdræt eller dyrkning af levende ressourcer

Havbrug, herunder tilhørende infrastruktur*

Ferskvandsdambrug

Landbrug

Skovbrug

Transport

Infrastruktur til transportformål*

Skibstransport

Lufttransport

Landtransport

Bymæssige og industrielle anvendelsesformål

Bymæssige anvendelsesformål

Industrielle anvendelsesformål

Behandling og bortskaffelse af affald*

Turisme og fritid

Infrastruktur til turisme og fritid*

Turist- og fritidsaktiviteter*

Sikkerhed/forsvar

Militære operationer (omfattet af artikel 2, stk. 2)

Uddannelse og forskning

Forsknings-, undersøgelses- og undervisningsaktiviteter*

Bemærkninger til tabel 2

| Bemærkning 1: | Vurderingen af belastninger bør omfatte belastningernes niveau i havmiljøet og, hvis det er relevant, omfanget af deres tilførsel (fra landbaserede eller atmosfæriske kilder) til havmiljøet. |
| --- | --- |

Bemærkning 1:

| Bemærkning 2: | Tallene i denne kolonne henviser til de nummererede punkter i bilag I. |
| --- | --- |

Bemærkning 2:

| Bemærkning 3: | Kun de belastningsbaserede kvalitative deskriptorer nr. 2), 3), 5), 6), 7), 8), 9), 10) og 11), for hvilke der er opstillet kriterier i henhold til artikel 9, stk. 3, er opført i tabel 2a. Alle de andre tilstandsbaserede kvalitative deskriptorer i bilag I kan være relevante for hvert enkelt tema« |
| --- | --- |

Bemærkning 3:

---

AFGØRELSER

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/34

---

EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE (EU) 2017/846

af 16. marts 2017

om forlængelse af funktionsperioden for undersøgelsesudvalget til undersøgelse af påstande om overtrædelse af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse

EUROPA-PARLAMENTET,

| — | der henviser til Formandskonferencens forslag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens forslag,

| — | der henviser til artikel 226 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 226 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens afgørelse 95/167/EF, Euratom, EKSF af 19. april 1995 om de nærmere vilkår for udøvelse af Europa-Parlamentets undersøgelsesbeføjelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens afgørelse 95/167/EF, Euratom, EKSF af 19. april 1995 om de nærmere vilkår for udøvelse af Europa-Parlamentets undersøgelsesbeføjelse (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse (EU) 2016/1021 af 8. juni 2016 om nedsættelse af et undersøgelsesudvalg til undersøgelse af påstande om overtrædelser af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse, dets sagsområder, sammensætning og funktionsperiode (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse (EU) 2016/1021 af 8. juni 2016 om nedsættelse af et undersøgelsesudvalg til undersøgelse af påstande om overtrædelser af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse, dets sagsområder, sammensætning og funktionsperiode (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 198, stk. 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 198, stk. 11,

| A. | der henviser til, at Undersøgelsesudvalget har anmodet om en forlængelse af sin funktionsperiode for at få mulighed for at gennemføre sit mandat fuldt ud og på korrekt vis, idet der tages hensyn til antallet af dokumenter, der stadig mangler at blive undersøgt, de analyser, der stadig skal foretages, og de berørte parter, der skal høres; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Undersøgelsesudvalget har anmodet om en forlængelse af sin funktionsperiode for at få mulighed for at gennemføre sit mandat fuldt ud og på korrekt vis, idet der tages hensyn til antallet af dokumenter, der stadig mangler at blive undersøgt, de analyser, der stadig skal foretages, og de berørte parter, der skal høres;

1.

beslutter at forlænge Undersøgelsesudvalgets funktionsperiode med tre måneder;

På Europa-Parlamentets vegne

A. TAJANI

Formand

---

(1)  
  EFT L 113 af 19.5.1995, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 166 af 24.6.2016, s. 10.

2

---

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/35

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/847

af 16. maj 2017

om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Danmark i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget

(meddelt under nummer C(2017) 2891)

(kun den danske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 18. november 2002 vedtog Kommissionen beslutning 2002/915/EF (2) om indrømmelse af en undtagelse, Danmark havde anmodet om i henhold til direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, hvorved Danmark fik tilladelse til at anvende op til 230 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning på visse kvægbrug inden for rammerne af det danske handlingsprogram 1999-2003. Undtagelsen blev forlænget ved Kommissionens beslutning 2005/294/EF (3) i forbindelse med det danske handlingsprogram 2004-2007, ved Kommissionens beslutning 2008/664/EF (4) i forbindelse med det danske handlingsprogram 2008-2012 og ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU (5) i forbindelse med det danske handlingsprogram 2008-2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 18. november 2002 vedtog Kommissionen beslutning 2002/915/EF (2) om indrømmelse af en undtagelse, Danmark havde anmodet om i henhold til direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, hvorved Danmark fik tilladelse til at anvende op til 230 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning på visse kvægbrug inden for rammerne af det danske handlingsprogram 1999-2003. Undtagelsen blev forlænget ved Kommissionens beslutning 2005/294/EF (3) i forbindelse med det danske handlingsprogram 2004-2007, ved Kommissionens beslutning 2008/664/EF (4) i forbindelse med det danske handlingsprogram 2008-2012 og ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU (5) i forbindelse med det danske handlingsprogram 2008-2015.

| (2) | Den undtagelse, som blev indrømmet ved gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU, omfattede (for perioden 2014/2015) ca. 1 500 kvægbrug, 425 102 dyreenheder og 205 165 hektar agerjord, svarende til 4,0 % af det samlede antal bedrifter, 18,6 % af det samlede antal dyreenheder og 8,2 % af det samlede antal hektar agerjord i Danmark. |
| --- | --- |

(2)

Den undtagelse, som blev indrømmet ved gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU, omfattede (for perioden 2014/2015) ca. 1 500 kvægbrug, 425 102 dyreenheder og 205 165 hektar agerjord, svarende til 4,0 % af det samlede antal bedrifter, 18,6 % af det samlede antal dyreenheder og 8,2 % af det samlede antal hektar agerjord i Danmark.

| (3) | Den 4. februar 2016 forelagde Danmark Kommissionen en anmodning om forlængelse af undtagelsen i henhold til bilag III, punkt 2, tredje afsnit, i direktiv 91/676/EØF. |
| --- | --- |

(3)

Den 4. februar 2016 forelagde Danmark Kommissionen en anmodning om forlængelse af undtagelsen i henhold til bilag III, punkt 2, tredje afsnit, i direktiv 91/676/EØF.

| (4) | Danmark har i overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 91/676/EØF iværksat et handlingsprogram for perioden 2016-2018, som udmøntes gennem dele af bekendtgørelse nr. 1324 af 15. november 2016 om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v., bekendtgørelse nr. 388 af 27. april 2016 af lov om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække og bekendtgørelse nr. 1055 af 1. juli 2016 om jordbrugets anvendelse af gødning i planperioden 2016/2017 der er en ny målrettet efterafgrødeordning, som er obligatorisk, jf. lovbekendtgørelsen om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække. Hertil kommer, at der i den danske lovgivning indføres en ny generel fosforregulering, jf. lovbekendtgørelse om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug og bekendtgørelse om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v. |
| --- | --- |

(4)

Danmark har i overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 91/676/EØF iværksat et handlingsprogram for perioden 2016-2018, som udmøntes gennem dele af bekendtgørelse nr. 1324 af 15. november 2016 om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v., bekendtgørelse nr. 388 af 27. april 2016 af lov om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække og bekendtgørelse nr. 1055 af 1. juli 2016 om jordbrugets anvendelse af gødning i planperioden 2016/2017 der er en ny målrettet efterafgrødeordning, som er obligatorisk, jf. lovbekendtgørelsen om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække. Hertil kommer, at der i den danske lovgivning indføres en ny generel fosforregulering, jf. lovbekendtgørelse om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug og bekendtgørelse om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v.

| (5) | Den danske lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF omfatter grænseværdier for kvælstoftilførsel. Der er vedtaget lovgivning med henblik på begrænsning af fosforanvendelsen, som træder i kraft i august 2017. |
| --- | --- |

(5)

Den danske lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF omfatter grænseværdier for kvælstoftilførsel. Der er vedtaget lovgivning med henblik på begrænsning af fosforanvendelsen, som træder i kraft i august 2017.

| (6) | Af den danske rapport om status og udvikling for vandmiljø og landbrugspraksis vedrørende perioden 2012-2015 fremgår det, at der er et årligt overskud i markbalancen på 80 kg N/ha i 2014 og en samlet kvælstofudledning til havet fra landbruget på ca. 70 % af den samlede udledning i 2012. Ifølge Danmarks skøn skal den landbaserede kvælstofbelastning til kystvande nedbringes fra 56,8 mio. ton til 44,7 mio. ton for at understøtte en god økologisk tilstand. |
| --- | --- |

(6)

Af den danske rapport om status og udvikling for vandmiljø og landbrugspraksis vedrørende perioden 2012-2015 fremgår det, at der er et årligt overskud i markbalancen på 80 kg N/ha i 2014 og en samlet kvælstofudledning til havet fra landbruget på ca. 70 % af den samlede udledning i 2012. Ifølge Danmarks skøn skal den landbaserede kvælstofbelastning til kystvande nedbringes fra 56,8 mio. ton til 44,7 mio. ton for at understøtte en god økologisk tilstand.

| (7) | Den danske lovgivning bør omfatte en kombination af målrettede ordninger for frivillige og pligtige efterafgrøder for 2017 og 2018. I henhold til denne ordning vil de bindende bestemmelser for efterafgrøder automatisk træde i kraft, hvis det ikke lykkes at opfylde de miljømæssige mål gennem de frivillige aftaler. Arealerne med efterafgrøder skal supplere det nationale krav om pligtige efterafgrøder i henhold til den danske lovbekendtgørelse om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække. Disse foranstaltninger er nødvendige for at sikre, at den nuværende undtagelse ikke fører til en yderligere forringelse af vandkvaliteten. |
| --- | --- |

(7)

Den danske lovgivning bør omfatte en kombination af målrettede ordninger for frivillige og pligtige efterafgrøder for 2017 og 2018. I henhold til denne ordning vil de bindende bestemmelser for efterafgrøder automatisk træde i kraft, hvis det ikke lykkes at opfylde de miljømæssige mål gennem de frivillige aftaler. Arealerne med efterafgrøder skal supplere det nationale krav om pligtige efterafgrøder i henhold til den danske lovbekendtgørelse om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække. Disse foranstaltninger er nødvendige for at sikre, at den nuværende undtagelse ikke fører til en yderligere forringelse af vandkvaliteten.

| (8) | Ifølge de oplysninger, som Danmark har forelagt vedrørende den undtagelse, der blev indrømmet ved gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU, har undtagelsen ikke ført til en forringelse af vandkvaliteten, når der sammenlignes med arealer, der ikke er omfattet af undtagelsen. Af de data, som Danmark har forelagt om gennemførelsen af direktiv 91/676/EØF i perioden 2012-2015 (6), fremgår det, at hvad angår grundvandet i Danmark, er der ved ca. 16 % af målestationerne målt et gennemsnitligt kvælstofindhold over 50 mg/l, og ved ca. 23 % af målestationerne er der målt et gennemsnitligt kvælstofindhold over 40 mg/l. Overvågningsdata viser, at der er en stabil udviklingstendens i kvælstofindholdet i grundvandet sammenholdt med den foregående rapporteringsperiode (2008-2011). Hvad angår overfladevandet, ses der ved størstedelen af overvågningsstederne for overfladevand et gennemsnitligt kvælstofindhold under 50 mg/l og en stabil udviklingstendens i kvælstofindholdet. I rapporten om perioden 2012-2015 anføres det, at 2 ud af 119 kystvande blev klassificeret som i »god økologisk tilstand«. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge de oplysninger, som Danmark har forelagt vedrørende den undtagelse, der blev indrømmet ved gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU, har undtagelsen ikke ført til en forringelse af vandkvaliteten, når der sammenlignes med arealer, der ikke er omfattet af undtagelsen. Af de data, som Danmark har forelagt om gennemførelsen af direktiv 91/676/EØF i perioden 2012-2015 (6), fremgår det, at hvad angår grundvandet i Danmark, er der ved ca. 16 % af målestationerne målt et gennemsnitligt kvælstofindhold over 50 mg/l, og ved ca. 23 % af målestationerne er der målt et gennemsnitligt kvælstofindhold over 40 mg/l. Overvågningsdata viser, at der er en stabil udviklingstendens i kvælstofindholdet i grundvandet sammenholdt med den foregående rapporteringsperiode (2008-2011). Hvad angår overfladevandet, ses der ved størstedelen af overvågningsstederne for overfladevand et gennemsnitligt kvælstofindhold under 50 mg/l og en stabil udviklingstendens i kvælstofindholdet. I rapporten om perioden 2012-2015 anføres det, at 2 ud af 119 kystvande blev klassificeret som i »god økologisk tilstand«.

| (9) | Efter at have gennemgået Danmarks anmodning på grundlag af de elementer, der er beskrevet i bilag III, punkt 2, tredje afsnit, i direktiv 91/676/EØF, er det i lyset af de erfaringer, der er gjort med undtagelserne i beslutning 2002/915/EF, 2005/294/EF og 2008/664/EF og gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU, Kommissionens opfattelse, at den mængde husdyrgødning, som Danmark påtænker at anvende, nærmere bestemt 230 kg kvælstof årligt pr. hektar, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse skærpede betingelser opfyldes. |
| --- | --- |

(9)

Efter at have gennemgået Danmarks anmodning på grundlag af de elementer, der er beskrevet i bilag III, punkt 2, tredje afsnit, i direktiv 91/676/EØF, er det i lyset af de erfaringer, der er gjort med undtagelserne i beslutning 2002/915/EF, 2005/294/EF og 2008/664/EF og gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU, Kommissionens opfattelse, at den mængde husdyrgødning, som Danmark påtænker at anvende, nærmere bestemt 230 kg kvælstof årligt pr. hektar, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse skærpede betingelser opfyldes.

| (10) | På bedrifter med tilladelse til at anvende husdyrgødning svarende til 230 kg kvælstof årligt pr. hektar ajourføres gødningsplanerne rettidigt for at sikre overensstemmelse med den faktiske landbrugspraksis, og der etableres permanent plantedække af dyrkningsarealet og efterafgrøder for at sikre genvindelse af kvælstoftabet i underliggende jordlag om efteråret og begrænse kvælstoftabet om vinteren. |
| --- | --- |

(10)

På bedrifter med tilladelse til at anvende husdyrgødning svarende til 230 kg kvælstof årligt pr. hektar ajourføres gødningsplanerne rettidigt for at sikre overensstemmelse med den faktiske landbrugspraksis, og der etableres permanent plantedække af dyrkningsarealet og efterafgrøder for at sikre genvindelse af kvælstoftabet i underliggende jordlag om efteråret og begrænse kvælstoftabet om vinteren.

| (11) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (7) danner rammen for en sammenhængende grænseoverskridende tilgang til beskyttelse af vand i områder omkring flodbassiner med det formål at opnå en god tilstand i Europas vandområder senest i 2015. Nedbringelse af næringsstofindholdet er en del af dette mål. Undtagelsen i denne afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af bestemmelserne i direktiv 2000/60/EF og udelukker ikke, at der kan blive behov for yderligere foranstaltninger for at opfylde forpligtelser, der følger heraf. |
| --- | --- |

(11)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (7) danner rammen for en sammenhængende grænseoverskridende tilgang til beskyttelse af vand i områder omkring flodbassiner med det formål at opnå en god tilstand i Europas vandområder senest i 2015. Nedbringelse af næringsstofindholdet er en del af dette mål. Undtagelsen i denne afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af bestemmelserne i direktiv 2000/60/EF og udelukker ikke, at der kan blive behov for yderligere foranstaltninger for at opfylde forpligtelser, der følger heraf.

| (12) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (8) indeholder generelle bestemmelser for opbygning af en infrastruktur for geografisk information i EU med henblik på EU's miljøpolitik og andre politikområder eller aktiviteter, der kan have indvirkning på miljøet. Hvor det er relevant, bør den geografiske information, der indsamles inden for rammerne af denne afgørelse, være i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktiv. For at mindske den administrative byrde og forbedre sammenhængen i data bør Danmark ved indsamlingen af de nødvendige data inden for rammerne af denne afgørelse benytte de oplysninger, der tilvejebringes i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i henhold til afsnit V, kapitel II, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (9). |
| --- | --- |

(12)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (8) indeholder generelle bestemmelser for opbygning af en infrastruktur for geografisk information i EU med henblik på EU's miljøpolitik og andre politikområder eller aktiviteter, der kan have indvirkning på miljøet. Hvor det er relevant, bør den geografiske information, der indsamles inden for rammerne af denne afgørelse, være i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktiv. For at mindske den administrative byrde og forbedre sammenhængen i data bør Danmark ved indsamlingen af de nødvendige data inden for rammerne af denne afgørelse benytte de oplysninger, der tilvejebringes i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i henhold til afsnit V, kapitel II, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (9).

| (13) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Undtagelse

Den undtagelse, som Danmark ved brev af 4. februar 2016 har anmodet om med henblik på at tillade, at arealer kan tilføres en større mængde kvælstof fra husdyrgødning end den mængde, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum, i bilag III til direktiv 91/676/EØF, indrømmes på de betingelser, der er fastlagt i denne afgørelse.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Denne undtagelse gælder for kvægbrug, på hvilke sædskiftet omfatter mere end 80 % afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson, og for hvilke der er givet tilladelse i overensstemmelse med artikel 5.

Artikel 3

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

a)   »kvægbrug«: bedrift med en årlig produktion af kvælstof i husdyrgødning på over 300 kg, hvoraf mindst to tredjedele stammer fra kvæg

»kvægbrug«

b)   »græs«: permanente græsarealer eller græsarealer i omdrift

»græs«

c)   »afgrøder udlagt med græs«: ensilagekornarter, ensilagemajs, vårbyg eller vårbyg og ærter udlagt med græs før eller efter høst

»afgrøder udlagt med græs«

d)   »afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson«:

»afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson«

| i) | græs |
| --- | --- |

i)

græs

| ii) | græsefterafgrøder |
| --- | --- |

ii)

græsefterafgrøder

| iii) | foderroer |
| --- | --- |

iii)

foderroer

| iv) | afgrøder udlagt med græs |
| --- | --- |

iv)

afgrøder udlagt med græs

e)   »jordbundsprofil«: jordlaget ned til en dybde af 0,90 meter eller til gennemsnittet af det højestliggende grundvand, hvis dette niveau er mindre end 0,90 meter under jordoverfladen.

»jordbundsprofil«

Artikel 4

Betingelser for undtagelsen

Undtagelsen indrømmes på følgende betingelser:

| 1) | I august 2017 træder en ny fosforregulering i kraft, hvorved der afhængigt af den geografiske placering og gødningstype fastsættes fosforlofter på forskellige niveauer i hele landet. Lofterne gælder for udbringning af fosfor fra alle gødningstyper: organiske gødningsstoffer, herunder husdyrgødning, afgasset biomasse, afgasset plantebiomasse, spildevandsslam og handelsgødning. De skærpede lofter for fosforudbringning, som gælder for alle gødningstyper, finder anvendelse i afvandingsomåder med fosforfølsomme vandmiljøer. |
| --- | --- |

1)

I august 2017 træder en ny fosforregulering i kraft, hvorved der afhængigt af den geografiske placering og gødningstype fastsættes fosforlofter på forskellige niveauer i hele landet. Lofterne gælder for udbringning af fosfor fra alle gødningstyper: organiske gødningsstoffer, herunder husdyrgødning, afgasset biomasse, afgasset plantebiomasse, spildevandsslam og handelsgødning. De skærpede lofter for fosforudbringning, som gælder for alle gødningstyper, finder anvendelse i afvandingsomåder med fosforfølsomme vandmiljøer.

| 2) | Der indføres indikator- og overvågningssystemer for at registrere mængden af fosfor, der udbringes på landbrugsarealer i Danmark. Såfremt enten indikator- eller overvågningssystemet viser, at det gennemsnitlige faktiske årlige fosforudbringningsniveau på landbrugsjorden i Danmark muligvis eller faktisk overstiger de niveauer for den gennemsnitlige fosforanvendelse, som skal nås i perioden 2018-2025, vil lofterne for den maksimale fosforudbringning blive nedsat tilsvarende. |
| --- | --- |

2)

Der indføres indikator- og overvågningssystemer for at registrere mængden af fosfor, der udbringes på landbrugsarealer i Danmark. Såfremt enten indikator- eller overvågningssystemet viser, at det gennemsnitlige faktiske årlige fosforudbringningsniveau på landbrugsjorden i Danmark muligvis eller faktisk overstiger de niveauer for den gennemsnitlige fosforanvendelse, som skal nås i perioden 2018-2025, vil lofterne for den maksimale fosforudbringning blive nedsat tilsvarende.

| 3) | En målrettet kombineret ordning for frivillige og pligtige efterafgrøder indføres med den begrundelse, at det er nødvendigt at nedbringe kvælstofindholdet i grundvandsforekomster og kystvande. Under denne ordning træder de bindende bestemmelser for efterafgrøder automatisk i kraft, hvis miljømålsætningerne ikke kan nås gennem de frivillige aftaler. |
| --- | --- |

3)

En målrettet kombineret ordning for frivillige og pligtige efterafgrøder indføres med den begrundelse, at det er nødvendigt at nedbringe kvælstofindholdet i grundvandsforekomster og kystvande. Under denne ordning træder de bindende bestemmelser for efterafgrøder automatisk i kraft, hvis miljømålsætningerne ikke kan nås gennem de frivillige aftaler.

| 4) | De efterafgrøder, der etableres inden for rammerne af denne ordning, supplerer det nationale bindende krav om 10 eller 14 % efterafgrøder på bedriftens efterafgrødegrundareal, og kan ikke udlægges på det samme areal, som anvendes til at opfylde kravet om miljømæssigt fokusområde for efterafgrøder. |
| --- | --- |

4)

De efterafgrøder, der etableres inden for rammerne af denne ordning, supplerer det nationale bindende krav om 10 eller 14 % efterafgrøder på bedriftens efterafgrødegrundareal, og kan ikke udlægges på det samme areal, som anvendes til at opfylde kravet om miljømæssigt fokusområde for efterafgrøder.

Artikel 5

Årlig tilladelse og forpligtelse

1.   Kvægbrug kan indgive ansøgning til de kompetente myndigheder om en årlig tilladelse til at udbringe op til 230 kg kvælstof fra husdyrgødning pr. hektar pr. år.

Fristen for indgivelse af ansøgningen er den samme som den nationale frist for ansøgning om støtte fra enkeltbetalingsordningen og for indsendelse af gødningsplanen og efterafgrødeplanen.

2.   Samtidig med den ansøgning, der er nævnt i stk. 1, indsender ansøgeren en erklæring om, at betingelserne i artikel 7, 8 og 9 er opfyldt.

Artikel 6

Meddelelse af tilladelser

Tilladelse til udbringning af en mængde kvæggødning, herunder gødning afsat af dyrene selv og behandlet gødning, svarende til 230 kg kvælstof pr. hektar årligt, gives på de i artikel 7-9 fastlagte betingelser.

Artikel 7

Betingelser for anvendelse af husdyrgødning og andre gødningsmidler

1.   Den samlede kvælstoftilførsel må ikke overstige den pågældende afgrødes forventede næringsstofbehov under hensyntagen til næringsstoftilførslen fra jorden. Den må ikke overstige de maksimale tilførselsnormer som fastsat i bekendtgørelse nr. 1055 af 1. juli 2016 om jordbrugets anvendelse af gødning i planperioden 2016/2017 og i tilsvarende bekendtgørelser i de efterfølgende planperioder.

2.   Der udarbejdes en gødningsplan for hele kvægbedriftens areal. Planen opbevares på bedriften. Gødningsplanen omfatter perioden 1. august til 31. juli det efterfølgende år. Gødningsplanen skal indeholde følgende:

| a) | en sædskifteplan med følgende oplysninger:






  1) | arealstørrelse for marker med afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson |
| --- | --- | --- |

a)

en sædskifteplan med følgende oplysninger:

1)

arealstørrelse for marker med afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson

| 2) | arealstørrelse for marker med andre afgrøder end dem, der er omhandlet i nr. 1) |
| --- | --- |

2)

arealstørrelse for marker med andre afgrøder end dem, der er omhandlet i nr. 1)

| 3) | en kortskitse over markernes beliggenhed med henblik på nr. 1) og 2) |
| --- | --- |

3)

en kortskitse over markernes beliggenhed med henblik på nr. 1) og 2)

| b) | antallet af husdyr på bedriften, beskrivelse af opstaldnings- og husdyrgødningsopbevaringssystemerne, herunder opbevaringskapaciteten for husdyrgødning |
| --- | --- |

b)

antallet af husdyr på bedriften, beskrivelse af opstaldnings- og husdyrgødningsopbevaringssystemerne, herunder opbevaringskapaciteten for husdyrgødning

| c) | en beregning af kvælstof- og fosforandelen fra husdyrgødning, der produceres på bedriften |
| --- | --- |

c)

en beregning af kvælstof- og fosforandelen fra husdyrgødning, der produceres på bedriften

| d) | en beskrivelse af en eventuel husdyrgødningsbehandling og forventede egenskaber for den behandlede gødning |
| --- | --- |

d)

en beskrivelse af en eventuel husdyrgødningsbehandling og forventede egenskaber for den behandlede gødning

| e) | oplysning om mængde, type og egenskaber ved den husdyrgødning, som leveres udenfor eller modtages på bedriften, |
| --- | --- |

e)

oplysning om mængde, type og egenskaber ved den husdyrgødning, som leveres udenfor eller modtages på bedriften,

| f) | oplysning om den forventede mængde kvælstof og fosfor, der er nødvendig for afgrøderne på hver enkelt mark |
| --- | --- |

f)

oplysning om den forventede mængde kvælstof og fosfor, der er nødvendig for afgrøderne på hver enkelt mark

| g) | en beregning af, hvor meget kvælstof og fosfor der tilføres med husdyrgødning, for hver mark |
| --- | --- |

g)

en beregning af, hvor meget kvælstof og fosfor der tilføres med husdyrgødning, for hver mark

| h) | en beregning af, hvor meget kvælstof og fosfor der tilføres med handelsgødning, for hver mark |
| --- | --- |

h)

en beregning af, hvor meget kvælstof og fosfor der tilføres med handelsgødning, for hver mark

| i) | tidspunktet for tilførsel af husdyrgødning og handelsgødning. |
| --- | --- |

i)

tidspunktet for tilførsel af husdyrgødning og handelsgødning.

Gødningsplanen skal revideres senest syv dage efter enhver ændring i kvægbrugets landbrugspraksis. Gødningsregnskabet skal senest være indsendt til de kompetente myndigheder ved udgangen af marts hvert år.

3.   Husdyrgødning må i perioden 31. august til 1. marts ikke udbringes på græsarealer, som pløjes det efterfølgende forår.

Artikel 8

Betingelser for jordprøveudtagning og jordbundsanalyse

1.   Jordbundsprøver udtages i de øverste 30 cm af agerjorden og analyseres for deres indhold af kvælstof og fosfor.

2.   Jordbundsprøverne og jordbundsanalysen foretages mindst hvert fjerde år for hvert af bedriftens områder, der med hensyn til sædskifte og jordbundsegenskaber er homogene.

3.   Der udtages mindst én jordbundsprøve og analyse for hver fem hektar landbrugsjord.

4.   Resultaterne af analyserne skal være tilgængelige for inspektion på kvægbedriften.

Artikel 9

Betingelser for arealanvendelse

1.   Mindst 80 % af det areal, hvor der må udbringes husdyrgødning, dyrkes med afgrøder med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson.

2.   Græsefterafgrøder pløjes ikke før den 1. marts i det år, der følger deres etablering.

3.   Græsarealer i omdrift pløjes om foråret. En afgrøde med højt kvælstofoptag og lang vækstsæson sås hurtigst muligt, dog senest tre uger efter, at græsset er blevet pløjet.

4.   De afgrøder, der indgår i sædskiftet, omfatter ikke bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter, med undtagelse af:

| a) | kløver i græsmarker med under 50 % kløver og lucerne |
| --- | --- |

a)

kløver i græsmarker med under 50 % kløver og lucerne

| b) | lucerne i græsmarker med under 50 % kløver og lucerne |
| --- | --- |

b)

lucerne i græsmarker med under 50 % kløver og lucerne

| c) | byg og ærter udlagt med græs. |
| --- | --- |

c)

byg og ærter udlagt med græs.

5.   Kvælstofnormer for afgrøder, der følger efter græsarealer i omdrift, fratrækkes den foregående afgrødes kvælstofværdi i henhold til bekendtgørelse nr. 1055 af 1. juli 2016 om jordbrugets anvendelse af gødning i planperioden 2016/2017 og tilsvarende bekendtgørelser i de efterfølgende planperioder for kvælstofnormer, tabel over kvælstofnormer for landbrugsafgrøder og grønsager samt efterfølgende ændringer.

Artikel 10

Overvågning

1.   De kompetente myndigheder sørger for, at der udarbejdes kort, hvoraf følgende fremgår:

| a) | procentdelen af kvægbrug i hver kommune, som er omfattet af tilladelser |
| --- | --- |

a)

procentdelen af kvægbrug i hver kommune, som er omfattet af tilladelser

| b) | procentdelen af husdyr i hver kommune, som er omfattet af tilladelser |
| --- | --- |

b)

procentdelen af husdyr i hver kommune, som er omfattet af tilladelser

| c) | procentdelen af landbrugsarealerne i hver kommune, som er omfattet af tilladelser. |
| --- | --- |

c)

procentdelen af landbrugsarealerne i hver kommune, som er omfattet af tilladelser.

Disse kort ajourføres hvert år.

De kompetente myndigheder indsamler data om sædskifter og dyrkningspraksis, som er omfattet af tilladelserne. Disse data ajourføres hvert år.

2.   De kompetente myndigheder overvåger rodzonevand, overfladevand og grundvand og forelægger Kommissionen data om kvælstof- og fosforindholdet i jordprofilen og kvælstofkoncentrationen i overfladevand og grundvand, både under betingelserne for undtagelsesordningen og uden betingelserne for undtagelsesordningen.

Overvågningen foretages på mark- og bedriftsniveau inden for rammerne af det nationale program for overvågning af landbrugsoplande. Overvågningslokaliteterne skal være repræsentative for de vigtigste jordtyper, den mest udbredte gødskningspraksis og hovedafgrøderne. Der foretages en skærpet overvågning af landbrugsarealer i afvandingsområder beliggende på sandjord.

Derudover overvåges kvælstofkoncentrationerne i overfladevand og grundvand på mindst 3 % af alle bedrifter, der er omfattet af tilladelser.

3.   De kompetente myndigheder gennemfører inden for rammerne af det nationale program for overvågning af landbrugsoplande undersøgelser og løbende næringsstofanalyser og tilvejebringer data om den lokale arealanvendelse, sædskifter og landbrugspraksis på de kvægbrug, der er omfattet af en undtagelse.

De oplysninger og data, der tilvejebringes gennem næringsstofanalysen, jf. artikel 7, og overvågningen, jf. artikel 10, stk. 2, anvendes til modelbaserede beregninger af kvælstof- og fosfortab i kvægbrug, der på grundlag af videnskabelige principper blev givet en tilladelse.

4.   De kompetente myndigheder sætter tal på procentdelen af arealer omfattet af undtagelse, der er udlagt med:

| a) | kløver eller lucerne i græsmarker |
| --- | --- |

a)

kløver eller lucerne i græsmarker

| b) | byg og ærter udlagt med græs. |
| --- | --- |

b)

byg og ærter udlagt med græs.

Artikel 11

Kontrol

1.   De kompetente myndigheder sørger for, at ansøgninger om tilladelse kontrolleres administrativt. Viser det sig ved kontrollen, at ansøgeren ikke opfylder betingelserne i artikel 7, 8 og 9, afvises ansøgningen, og ansøgeren underrettes om begrundelsen for afslaget.

2.   De kompetente myndigheder indfører en ordning for inspektion af bedrifter, der er omfattet af tilladelser.

Ordningen skal være baseret på risikoanalyser under hensyntagen til resultaterne af tidligere års kontroller med henblik på de i artikel 7, 8 og 9 fastlagte betingelser og resultaterne af kontrollen af overholdelsen af den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF.

3.   Inspektionerne omfatter markinspektioner og kontrol på stedet af overholdelsen af betingelserne i artikel 7, 8 og 9 og gennemføres på mindst 7 % af de bedrifter, der er omfattet af en tilladelse. Fastslås det, at en bedrift ikke opfylder disse betingelser, pålægges indehaveren af tilladelsen en bøde i henhold til national ret og er ikke berettiget til en tilladelse det efterfølgende år.

4.   De kompetente myndigheder tillægges de beføjelser og midler, der er nødvendige for at efterprøve overholdelsen af betingelserne for den undtagelse, der er givet i medfør af denne afgørelse.

Artikel 12

Rapportering

De kompetente myndigheder forelægger hvert år Kommissionen senest den 31. december en rapport med følgende oplysninger:

| a) | kort for hver kommune, hvoraf fremgår den procentvise andel af kvægbrug, husdyr, landbrugsarealer, der er omfattet af undtagelser, samt kort over den lokale arealanvendelse, jf. artikel 10, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

kort for hver kommune, hvoraf fremgår den procentvise andel af kvægbrug, husdyr, landbrugsarealer, der er omfattet af undtagelser, samt kort over den lokale arealanvendelse, jf. artikel 10, stk. 1

| b) | resultaterne af overvågningen af grundvandet og overfladevandet hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen, herunder oplysning om udviklingen i vandkvaliteten, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, samt undtagelsens virkning for vandkvaliteten, jf. artikel 10, stk. 2 |
| --- | --- |

b)

resultaterne af overvågningen af grundvandet og overfladevandet hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen, herunder oplysning om udviklingen i vandkvaliteten, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, samt undtagelsens virkning for vandkvaliteten, jf. artikel 10, stk. 2

| c) | resultaterne af overvågningen af jorden hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen i rodzonevandet, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, jf. artikel 10, stk. 2 |
| --- | --- |

c)

resultaterne af overvågningen af jorden hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen i rodzonevandet, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, jf. artikel 10, stk. 2

| d) | resultaterne af undersøgelserne af den lokale arealanvendelse, sædskifter og landbrugspraksis, jf. artikel 10, stk. 3 |
| --- | --- |

d)

resultaterne af undersøgelserne af den lokale arealanvendelse, sædskifter og landbrugspraksis, jf. artikel 10, stk. 3

| e) | resultaterne af modelberegningerne af omfanget af kvælstof- og fosforudvaskning fra landbrug, der er omfattet af en tilladelse, jf. artikel 10, stk. 3 |
| --- | --- |

e)

resultaterne af modelberegningerne af omfanget af kvælstof- og fosforudvaskning fra landbrug, der er omfattet af en tilladelse, jf. artikel 10, stk. 3

| f) | tabeller over den procentvise andel af landbrugsarealer omfattet af en undtagelse, som er udlagt medkløver eller lucerne i græsmarker eller med byg/ærter udlagt med græs, jf. artikel 10, stk. 4 |
| --- | --- |

f)

tabeller over den procentvise andel af landbrugsarealer omfattet af en undtagelse, som er udlagt medkløver eller lucerne i græsmarker eller med byg/ærter udlagt med græs, jf. artikel 10, stk. 4

| g) | en vurdering af overholdelsen af betingelserne for undtagelsen på basis af kontrol af de enkelte bedrifter og oplysninger om bedrifter, der ikke overholder betingelserne, på basis af de administrative kontroller og markinspektionerne, jf. artikel 11 |
| --- | --- |

g)

en vurdering af overholdelsen af betingelserne for undtagelsen på basis af kontrol af de enkelte bedrifter og oplysninger om bedrifter, der ikke overholder betingelserne, på basis af de administrative kontroller og markinspektionerne, jf. artikel 11

| h) | udviklingen i husdyrantallet og husdyrgødningsproduktionen for hver husdyrkategori i Danmark og på bedrifter, der er omfattet af en undtagelse. |
| --- | --- |

h)

udviklingen i husdyrantallet og husdyrgødningsproduktionen for hver husdyrkategori i Danmark og på bedrifter, der er omfattet af en undtagelse.

Geodataene i rapporten skal i de relevante tilfælde opfylde bestemmelserne i direktiv 2007/2/EF. Danmark benytter ved indsamlingen af det nødvendige datamateriale, hvor det er relevant, de oplysninger, der tilvejebringes i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 67, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1306/2013.

Artikel 13

Anvendelsesperiode

Denne afgørelse anvendes indtil den 31. december 2018.

Artikel 14

Adressat

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Danmark.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Karmenu VELLA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2002/915/EF af 18. november 2002 om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, stk. 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 319 af 23.11.2002, s. 24).

2

(3)  Kommissionens beslutning 2005/294/EF af 5. april 2005 om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 94 af 13.4.2005, s. 34).

3

(4)  Kommissionens beslutning 2008/664/EF af 8. august 2008 om ændring af beslutning 2005/294/EF om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 217 af 13.8.2008, s. 16).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/659/EU af 23. oktober 2012 om godkendelse af en undtagelse på anmodning af Kongeriget Danmark i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 295 af 25.10.2012, s. 20).

5

(6)  Danish Environmental Protection Agency (ed.), Status and trends of the aquatic environment and agricultural practice in Denmark, Report to the European Commission for the period 2012-2015 in accordance with article 10 of the Nitrates Directive (1991/676/EEC), September 2016.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

9

---

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/43

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2017/848

af 17. maj 2017

om fastlæggelse af kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder samt specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering og om ophævelse af afgørelse 2010/477/EU

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (1), særlig artikel 9, stk. 3, og artikel 11, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens afgørelse 2010/477/EU (2) har Kommissionen fastlagt de kriterier, som er beregnet til medlemsstaternes anvendelse ved beskrivelsen af en god miljøtilstand for deres havområder og som udgangspunkt for deres vurdering af denne tilstand i den første fase af gennemførelsen af direktiv 2008/56/EF. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens afgørelse 2010/477/EU (2) har Kommissionen fastlagt de kriterier, som er beregnet til medlemsstaternes anvendelse ved beskrivelsen af en god miljøtilstand for deres havområder og som udgangspunkt for deres vurdering af denne tilstand i den første fase af gennemførelsen af direktiv 2008/56/EF.

| (2) | I afgørelse 2010/477/EU anerkendtes det, at der var brug for yderligere videnskabelige og tekniske fremskridt for at støtte videreudviklingen eller revisionen af disse kriterier for visse kvalitative deskriptorer og yderligere udvikling af de metodiske standarder i tæt samordning med etableringen af overvågningsprogrammer. I afgørelsen anførte Kommissionen desuden, at denne revision bør gennemføres så hurtigt som muligt efter afsluttet vurdering i henhold til artikel 12 i direktiv 2008/56/EF og rettidigt med henblik på at støtte en vellykket opdatering af havstrategierne senest i 2018, i henhold til artikel 17 i direktiv 2008/56/EF. |
| --- | --- |

(2)

I afgørelse 2010/477/EU anerkendtes det, at der var brug for yderligere videnskabelige og tekniske fremskridt for at støtte videreudviklingen eller revisionen af disse kriterier for visse kvalitative deskriptorer og yderligere udvikling af de metodiske standarder i tæt samordning med etableringen af overvågningsprogrammer. I afgørelsen anførte Kommissionen desuden, at denne revision bør gennemføres så hurtigt som muligt efter afsluttet vurdering i henhold til artikel 12 i direktiv 2008/56/EF og rettidigt med henblik på at støtte en vellykket opdatering af havstrategierne senest i 2018, i henhold til artikel 17 i direktiv 2008/56/EF.

| (3) | På grundlag af den indledende vurdering af deres havområder, der er gennemført i henhold til artikel 8, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF, rapporterede medlemsstaterne i 2012 om miljøtilstanden for deres havområder og meddelte Kommissionen deres beskrivelse af en god miljøtilstand og deres miljømål i henhold til henholdsvis artikel 9, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, i direktiv 2008/56/EF. Kommissionen fremhævede i sin vurdering (3) af disse rapporter fra medlemsstaterne, som den gennemførte i henhold til artikel 12 i direktiv 2008/56/EF, at der omgående var behov for en yderligere indsats, hvis medlemsstaterne skal opnå god miljøtilstand inden 2020. Ifølge resultaterne er der behov for i betydelig grad at forbedre kvaliteten af og sammenhængen i medlemsstaternes beskrivelser af en god miljøtilstand. I vurderingen anerkendtes det endvidere, at det regionale samarbejde skal være kernen i gennemførelsen af direktiv 2008/56/EF. Den fremhævede desuden nødvendigheden af, at medlemsstaterne mere systematisk tager udgangspunkt i standarder, der er fastsat på grundlag af den gældende EU-lovgivning eller, hvis sådanne ikke er fastsat, de standarder, der er fastsat i regionale havkonventioner eller andre internationale aftaler. |
| --- | --- |

(3)

På grundlag af den indledende vurdering af deres havområder, der er gennemført i henhold til artikel 8, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF, rapporterede medlemsstaterne i 2012 om miljøtilstanden for deres havområder og meddelte Kommissionen deres beskrivelse af en god miljøtilstand og deres miljømål i henhold til henholdsvis artikel 9, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, i direktiv 2008/56/EF. Kommissionen fremhævede i sin vurdering (3) af disse rapporter fra medlemsstaterne, som den gennemførte i henhold til artikel 12 i direktiv 2008/56/EF, at der omgående var behov for en yderligere indsats, hvis medlemsstaterne skal opnå god miljøtilstand inden 2020. Ifølge resultaterne er der behov for i betydelig grad at forbedre kvaliteten af og sammenhængen i medlemsstaternes beskrivelser af en god miljøtilstand. I vurderingen anerkendtes det endvidere, at det regionale samarbejde skal være kernen i gennemførelsen af direktiv 2008/56/EF. Den fremhævede desuden nødvendigheden af, at medlemsstaterne mere systematisk tager udgangspunkt i standarder, der er fastsat på grundlag af den gældende EU-lovgivning eller, hvis sådanne ikke er fastsat, de standarder, der er fastsat i regionale havkonventioner eller andre internationale aftaler.

| (4) | For at sikre, at den anden fase af gennemførelsen af medlemsstaternes havstrategier bidrager yderligere til opfyldelsen af målene i direktiv 2008/56/EF og fører til mere konsistente beskrivelser af en god miljøtilstand, anbefalede Kommissionen i sin rapport om den første gennemførelsesfase, at Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaterne samarbejder på EU-niveau om at revidere, styrke og forbedre afgørelse 2010/477/EU med henblik på at tilvejebringe klarere, enklere, mere kortfattede, mere sammenhængende og sammenlignelige kriterier for en god miljøtilstand og metodiske standarder og samtidig gennemgår bilag III til direktiv 2008/56/EF og om nødvendigt reviderer bilaget og udarbejder specifikke retningslinjer for at sikre en mere sammenhængende og konsekvent tilgang til vurderingerne i den næste gennemførelsesfase. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre, at den anden fase af gennemførelsen af medlemsstaternes havstrategier bidrager yderligere til opfyldelsen af målene i direktiv 2008/56/EF og fører til mere konsistente beskrivelser af en god miljøtilstand, anbefalede Kommissionen i sin rapport om den første gennemførelsesfase, at Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaterne samarbejder på EU-niveau om at revidere, styrke og forbedre afgørelse 2010/477/EU med henblik på at tilvejebringe klarere, enklere, mere kortfattede, mere sammenhængende og sammenlignelige kriterier for en god miljøtilstand og metodiske standarder og samtidig gennemgår bilag III til direktiv 2008/56/EF og om nødvendigt reviderer bilaget og udarbejder specifikke retningslinjer for at sikre en mere sammenhængende og konsekvent tilgang til vurderingerne i den næste gennemførelsesfase.

| (5) | På grundlag af disse konklusioner blev revisionsprocessen indledt i 2013, da en køreplan bestående af flere faser (tekniske og videnskabelige, høring og beslutningstagning) blev godkendt af det forskriftsudvalg, der er nedsat i henhold til artikel 25, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF. Under denne proces hørte Kommissionen alle berørte parter, herunder de regionale havkonventioner. |
| --- | --- |

(5)

På grundlag af disse konklusioner blev revisionsprocessen indledt i 2013, da en køreplan bestående af flere faser (tekniske og videnskabelige, høring og beslutningstagning) blev godkendt af det forskriftsudvalg, der er nedsat i henhold til artikel 25, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF. Under denne proces hørte Kommissionen alle berørte parter, herunder de regionale havkonventioner.

| (6) | For at lette fremtidig ajourføring af de indledende vurderinger af medlemsstaternes havområder og deres beskrivelse af en god miljøtilstand og for at sikre bedre sammenhæng i gennemførelsen af direktiv 2008/56/EF i hele EU er det nødvendigt at præcisere, revidere eller indføre kriterier, metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder til brug for medlemsstaternes anvendelse i forhold til de elementer, der på nuværende tidspunkt er fastsat i afgørelse 2010/477/EU. Som følge deraf bør det antal kriterier, som medlemsstaterne har behov for at overvåge og vurdere, reduceres, og der bør anvendes en risikobaseret tilgang på de tilbageværende kriterier for at give medlemsstaterne mulighed for at målrette deres indsats mod de væsentligste menneskeskabte belastninger i deres havområder. Endelig bør kriterierne og deres anvendelse specificeres yderligere, herunder med bestemmelser om tærskelværdier eller fastsættelse heraf, således at det kan måles, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, på tværs af medlemsstaternes havområder. |
| --- | --- |

(6)

For at lette fremtidig ajourføring af de indledende vurderinger af medlemsstaternes havområder og deres beskrivelse af en god miljøtilstand og for at sikre bedre sammenhæng i gennemførelsen af direktiv 2008/56/EF i hele EU er det nødvendigt at præcisere, revidere eller indføre kriterier, metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder til brug for medlemsstaternes anvendelse i forhold til de elementer, der på nuværende tidspunkt er fastsat i afgørelse 2010/477/EU. Som følge deraf bør det antal kriterier, som medlemsstaterne har behov for at overvåge og vurdere, reduceres, og der bør anvendes en risikobaseret tilgang på de tilbageværende kriterier for at give medlemsstaterne mulighed for at målrette deres indsats mod de væsentligste menneskeskabte belastninger i deres havområder. Endelig bør kriterierne og deres anvendelse specificeres yderligere, herunder med bestemmelser om tærskelværdier eller fastsættelse heraf, således at det kan måles, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, på tværs af medlemsstaternes havområder.

| (7) | I overensstemmelse med det tilsagn, som Kommissionen afgav i forbindelse med vedtagelsen af meddelelsen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget med titlen »Bedre regulering for bedre resultater — En EU-dagsorden« (4) bør denne afgørelse sikre sammenhængen med den øvrige EU-lovgivning. For at gøre medlemsstaternes beskrivelser af en god miljøtilstand mere konsistente og sammenlignelige på EU-niveau og undgå unødvendige overlapninger bør der tages hensyn til de relevante gældende overvågnings- og vurderingsstandarder og -metoder, der er fastlagt i EU-lovgivningen, herunder Rådets direktiv 92/43/EØF (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (6), Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (7), Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (8), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/105/EF (9), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (10) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (11). |
| --- | --- |

(7)

I overensstemmelse med det tilsagn, som Kommissionen afgav i forbindelse med vedtagelsen af meddelelsen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget med titlen »Bedre regulering for bedre resultater — En EU-dagsorden« (4) bør denne afgørelse sikre sammenhængen med den øvrige EU-lovgivning. For at gøre medlemsstaternes beskrivelser af en god miljøtilstand mere konsistente og sammenlignelige på EU-niveau og undgå unødvendige overlapninger bør der tages hensyn til de relevante gældende overvågnings- og vurderingsstandarder og -metoder, der er fastlagt i EU-lovgivningen, herunder Rådets direktiv 92/43/EØF (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (6), Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (7), Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (8), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/105/EF (9), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (10) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (11).

| (8) | Det bør for hver af de kvalitative deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF på grundlag af de vejledende lister i bilag III til nævnte direktiv fastlægges, hvilke kriterier, herunder kriterieelementer og i relevante tilfælde tærskelværdier, som anvendes. Det er hensigten, at tærskelværdier skal bidrage til medlemsstaternes fastlæggelse af en række fælles karakteristika for en god miljøtilstand og lægges til grund for deres vurdering af, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand. Der bør også fastlægges metodiske standarder, herunder hvilket geografisk niveau vurderingen skal foretages på, og hvordan kriterierne bør anvendes. Disse kriterier og metodiske standarder har til formål at sikre konsistens og sammenlignelighed på havregionsniveau eller subregionsniveau mellem vurderingerne af, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand. |
| --- | --- |

(8)

Det bør for hver af de kvalitative deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF på grundlag af de vejledende lister i bilag III til nævnte direktiv fastlægges, hvilke kriterier, herunder kriterieelementer og i relevante tilfælde tærskelværdier, som anvendes. Det er hensigten, at tærskelværdier skal bidrage til medlemsstaternes fastlæggelse af en række fælles karakteristika for en god miljøtilstand og lægges til grund for deres vurdering af, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand. Der bør også fastlægges metodiske standarder, herunder hvilket geografisk niveau vurderingen skal foretages på, og hvordan kriterierne bør anvendes. Disse kriterier og metodiske standarder har til formål at sikre konsistens og sammenlignelighed på havregionsniveau eller subregionsniveau mellem vurderingerne af, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand.

| (9) | For at sikre sammenlignelighed mellem oplysningerne i de ajourføringer, som medlemsstaterne foretager efter revision af visse elementer af deres havområdestrategier, og som de har meddelt i henhold til artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, bør der fastlægges specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering under hensyntagen til gældende specifikationer og standarder på EU-niveau eller internationalt niveau, herunder på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

(9)

For at sikre sammenlignelighed mellem oplysningerne i de ajourføringer, som medlemsstaterne foretager efter revision af visse elementer af deres havområdestrategier, og som de har meddelt i henhold til artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, bør der fastlægges specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering under hensyntagen til gældende specifikationer og standarder på EU-niveau eller internationalt niveau, herunder på regionalt eller subregionalt niveau.

| (10) | Medlemsstaterne bør anvende de kriterier, metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, der fastlægges i denne afgørelse, sammen med de økosystemelementer, menneskeskabte belastninger og menneskelige aktiviteter, der er anført i de vejledende lister i bilag III til direktiv 2008/56/EF, under hensyntagen til den indledende vurdering, der er gennemført i henhold til samme direktivs artikel 8, stk. 1, når de fastlægger rækken af fælles karakteristika for en god miljøtilstand i henhold til nævnte direktivs artikel 9, stk. 1, og når de udarbejder samordnede overvågningsprogrammer i henhold til direktivets artikel 11. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne bør anvende de kriterier, metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, der fastlægges i denne afgørelse, sammen med de økosystemelementer, menneskeskabte belastninger og menneskelige aktiviteter, der er anført i de vejledende lister i bilag III til direktiv 2008/56/EF, under hensyntagen til den indledende vurdering, der er gennemført i henhold til samme direktivs artikel 8, stk. 1, når de fastlægger rækken af fælles karakteristika for en god miljøtilstand i henhold til nævnte direktivs artikel 9, stk. 1, og når de udarbejder samordnede overvågningsprogrammer i henhold til direktivets artikel 11.

| (11) | For at sikre en klar forbindelse mellem fastlæggelsen af rækken af fælles karakteristika for en god miljøtilstand og vurderingen af fremskridtet hen imod opnåelsen heraf bør kriterierne og de metodiske standarder opstilles på grundlag af de kvalitative deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF under hensyntagen til de vejledende lister over økosystemelementer, menneskeskabte belastninger og menneskelige aktiviteter i bilag III til nævnte direktiv. Nogle af disse kriterier og metodiske standarder vedrører navnlig vurderingen af den nuværende miljøtilstand eller af de væsentlige belastninger og påvirkninger, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 2008/56/EF. |
| --- | --- |

(11)

For at sikre en klar forbindelse mellem fastlæggelsen af rækken af fælles karakteristika for en god miljøtilstand og vurderingen af fremskridtet hen imod opnåelsen heraf bør kriterierne og de metodiske standarder opstilles på grundlag af de kvalitative deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF under hensyntagen til de vejledende lister over økosystemelementer, menneskeskabte belastninger og menneskelige aktiviteter i bilag III til nævnte direktiv. Nogle af disse kriterier og metodiske standarder vedrører navnlig vurderingen af den nuværende miljøtilstand eller af de væsentlige belastninger og påvirkninger, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 2008/56/EF.

| (12) | Hvis der ikke er fastlagt tærskelværdier, bør medlemsstaterne fastlægge tærskelværdier gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau, f.eks. ved at tage udgangspunkt i gældende værdier eller udarbejde nye inden for rammerne af de regionale havkonventioner. I de tilfælde, hvor tærskelværdier fastlægges gennem et samarbejde på EU-niveau (for deskriptorerne vedrørende affald i havet, undervandsstøj og havbundens integritet), vil dette ske inden for rammerne af den fælles gennemførelsesstrategi, som medlemsstaterne og Kommissionen har etableret med henblik på direktiv 2008/56/EF. Når disse tærskelværdier er blevet fastlagt gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau, bliver de først en del af medlemsstaternes række af fælles karakteristika for en god miljøtilstand, når de er indgivet til Kommissionen som et led i medlemsstaterne rapportering i henhold til artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF. Indtil sådanne tærskelværdier er blevet fastlagt gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau, bør medlemsstaterne kunne anvende nationale tærskelværdier, retningsmæssige tendenser eller belastningsbaserede tærskelværdier som referencer. |
| --- | --- |

(12)

Hvis der ikke er fastlagt tærskelværdier, bør medlemsstaterne fastlægge tærskelværdier gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau, f.eks. ved at tage udgangspunkt i gældende værdier eller udarbejde nye inden for rammerne af de regionale havkonventioner. I de tilfælde, hvor tærskelværdier fastlægges gennem et samarbejde på EU-niveau (for deskriptorerne vedrørende affald i havet, undervandsstøj og havbundens integritet), vil dette ske inden for rammerne af den fælles gennemførelsesstrategi, som medlemsstaterne og Kommissionen har etableret med henblik på direktiv 2008/56/EF. Når disse tærskelværdier er blevet fastlagt gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau, bliver de først en del af medlemsstaternes række af fælles karakteristika for en god miljøtilstand, når de er indgivet til Kommissionen som et led i medlemsstaterne rapportering i henhold til artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF. Indtil sådanne tærskelværdier er blevet fastlagt gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau, bør medlemsstaterne kunne anvende nationale tærskelværdier, retningsmæssige tendenser eller belastningsbaserede tærskelværdier som referencer.

| (13) | Tærskelværdierne bør i relevante tilfælde afspejle det kvalitetsniveau, der viser betydningen af en negativ virkning for et kriterium, og bør fastlægges i forhold til en referencebetingelse. Tærskelværdier bør være i overensstemmelse med EU-lovgivningen og bør fastlægges på et relevant geografisk niveau med henblik på at afspejle de forskellige biotiske og abiotiske karakteristika i regionerne, subregionerne og underopdelingerne. Dette kan følgelig, selv om fastlæggelsen af tærskelværdier sker på EU-niveau, føre til fastlæggelsen af forskellige tærskelværdier, som er specifikke for en region, subregion eller underopdeling. Tærskelværdierne bør også fastlægges på grundlag af forsigtighedsprincippet og afspejle de potentielle risici for havmiljøet. Ved fastlæggelsen af tærskelværdier bør der tages højde for den dynamiske karakter af havøkosystemer og deres elementer, som kan ændre sig i tid og rum gennem hydrologisk og klimatisk variation, relationer mellem rov- og byttedyr og andre miljøfaktorer. Tærskelværdierne bør også afspejle det forhold, at forringede havøkosystemer kan genoprettes til en tilstand, der afspejler fremherskende fysiografiske, geografiske, klimatiske og biologiske betingelser, i stedet for at vende tilbage til en tidligere bestemt tilstand. |
| --- | --- |

(13)

Tærskelværdierne bør i relevante tilfælde afspejle det kvalitetsniveau, der viser betydningen af en negativ virkning for et kriterium, og bør fastlægges i forhold til en referencebetingelse. Tærskelværdier bør være i overensstemmelse med EU-lovgivningen og bør fastlægges på et relevant geografisk niveau med henblik på at afspejle de forskellige biotiske og abiotiske karakteristika i regionerne, subregionerne og underopdelingerne. Dette kan følgelig, selv om fastlæggelsen af tærskelværdier sker på EU-niveau, føre til fastlæggelsen af forskellige tærskelværdier, som er specifikke for en region, subregion eller underopdeling. Tærskelværdierne bør også fastlægges på grundlag af forsigtighedsprincippet og afspejle de potentielle risici for havmiljøet. Ved fastlæggelsen af tærskelværdier bør der tages højde for den dynamiske karakter af havøkosystemer og deres elementer, som kan ændre sig i tid og rum gennem hydrologisk og klimatisk variation, relationer mellem rov- og byttedyr og andre miljøfaktorer. Tærskelværdierne bør også afspejle det forhold, at forringede havøkosystemer kan genoprettes til en tilstand, der afspejler fremherskende fysiografiske, geografiske, klimatiske og biologiske betingelser, i stedet for at vende tilbage til en tidligere bestemt tilstand.

| (14) | I henhold til artikel 1, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF er der behov for, at det samlede pres fra menneskelige aktiviteter holdes inden for niveauer, der er forenelige med opnåelsen af en god miljøtilstand, således at de marine økosystemers evne til at håndtere menneskeskabte forandringer ikke bringes i fare. Dette kan, hvis det er hensigtsmæssigt, indebære, at tærskelværdierne for visse belastninger og deres miljøvirkninger ikke nødvendigvis opnås i alle dele af medlemsstaternes havområder, forudsat at dette ikke er til hinder for opfyldelsen af målene i direktiv 2008/56/EF, samtidig med at en bæredygtig udnyttelse af havets goder og ydelser muliggøres. |
| --- | --- |

(14)

I henhold til artikel 1, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF er der behov for, at det samlede pres fra menneskelige aktiviteter holdes inden for niveauer, der er forenelige med opnåelsen af en god miljøtilstand, således at de marine økosystemers evne til at håndtere menneskeskabte forandringer ikke bringes i fare. Dette kan, hvis det er hensigtsmæssigt, indebære, at tærskelværdierne for visse belastninger og deres miljøvirkninger ikke nødvendigvis opnås i alle dele af medlemsstaternes havområder, forudsat at dette ikke er til hinder for opfyldelsen af målene i direktiv 2008/56/EF, samtidig med at en bæredygtig udnyttelse af havets goder og ydelser muliggøres.

| (15) | Der bør fastlægges tærskelværdier, som indgår i den række af fælles karakteristika, som medlemsstaterne anvender til at beskrive en god miljøtilstand i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF, og i hvilket omfang, tærskelværdierne skal nås. Tærskelværdier udgør derfor ikke i sig selv medlemsstaternes beskrivelser af en god miljøtilstand. |
| --- | --- |

(15)

Der bør fastlægges tærskelværdier, som indgår i den række af fælles karakteristika, som medlemsstaterne anvender til at beskrive en god miljøtilstand i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF, og i hvilket omfang, tærskelværdierne skal nås. Tærskelværdier udgør derfor ikke i sig selv medlemsstaternes beskrivelser af en god miljøtilstand.

| (16) | Medlemsstaterne bør angive, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, som den andel af deres havområder, hvor tærskelværdierne er nået, eller den andel af kriterieelementer (arter, forurenende stoffer osv.), som tærskelværdierne er nået for. Når medlemsstaterne vurderer deres havområders tilstand i henhold til artikel 17, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/56/EF, bør de i lyset af havområders ofte langsomme reaktion på forandring angive enhver ændring i tilstanden som bedre, stabil eller værre sammenlignet med den foregående rapporteringsperiode. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterne bør angive, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, som den andel af deres havområder, hvor tærskelværdierne er nået, eller den andel af kriterieelementer (arter, forurenende stoffer osv.), som tærskelværdierne er nået for. Når medlemsstaterne vurderer deres havområders tilstand i henhold til artikel 17, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/56/EF, bør de i lyset af havområders ofte langsomme reaktion på forandring angive enhver ændring i tilstanden som bedre, stabil eller værre sammenlignet med den foregående rapporteringsperiode.

| (17) | Når tærskelværdier, som er fastlagt i henhold til denne afgørelse, ikke nås for et bestemt kriterium, bør medlemsstaterne overveje at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger eller gennemføre yderligere forskning eller undersøgelser. |
| --- | --- |

(17)

Når tærskelværdier, som er fastlagt i henhold til denne afgørelse, ikke nås for et bestemt kriterium, bør medlemsstaterne overveje at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger eller gennemføre yderligere forskning eller undersøgelser.

| (18) | Når det kræves, at medlemsstaterne samarbejder på regionalt eller subregionalt niveau, bør de, hvor det er praktisk og hensigtsmæssigt, anvende de eksisterende regionale institutionelle samarbejdsstrukturer, herunder strukturerne inden for rammerne af de regionale havkonventioner som omhandlet i artikel 6 i direktiv 2008/56/EF. Ligeledes, hvis der ikke foreligger specifikke kriterier, metodiske standarder, herunder for integration af kriterierne, specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, bør medlemsstaterne, hvor det er praktisk og hensigtsmæssigt, bygge videre på de kriterier, metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, der er udviklet på internationalt, regionalt eller subregionalt niveau, f.eks. inden for rammerne af de regionale havkonventioner eller andre internationale mekanismer. Ellers kan medlemsstaterne vælge at koordinere internt inden for regionen eller subregionen, hvor det er relevant. En medlemsstat kan desuden på grundlag af de særlige forhold i dens havområder beslutte at tage hensyn til yderligere elementer, som ikke er omhandlet i denne afgørelse eller på internationalt, regionalt eller subregionalt niveau, eller at anvende elementerne i denne afgørelse på dens overgangsvande som defineret i artikel 2, stk. 6, i direktiv 2000/60/EF med henblik på gennemførelsen af direktiv 2008/56/EF. |
| --- | --- |

(18)

Når det kræves, at medlemsstaterne samarbejder på regionalt eller subregionalt niveau, bør de, hvor det er praktisk og hensigtsmæssigt, anvende de eksisterende regionale institutionelle samarbejdsstrukturer, herunder strukturerne inden for rammerne af de regionale havkonventioner som omhandlet i artikel 6 i direktiv 2008/56/EF. Ligeledes, hvis der ikke foreligger specifikke kriterier, metodiske standarder, herunder for integration af kriterierne, specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, bør medlemsstaterne, hvor det er praktisk og hensigtsmæssigt, bygge videre på de kriterier, metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, der er udviklet på internationalt, regionalt eller subregionalt niveau, f.eks. inden for rammerne af de regionale havkonventioner eller andre internationale mekanismer. Ellers kan medlemsstaterne vælge at koordinere internt inden for regionen eller subregionen, hvor det er relevant. En medlemsstat kan desuden på grundlag af de særlige forhold i dens havområder beslutte at tage hensyn til yderligere elementer, som ikke er omhandlet i denne afgørelse eller på internationalt, regionalt eller subregionalt niveau, eller at anvende elementerne i denne afgørelse på dens overgangsvande som defineret i artikel 2, stk. 6, i direktiv 2000/60/EF med henblik på gennemførelsen af direktiv 2008/56/EF.

| (19) | Medlemsstaterne bør have tilstrækkelig fleksibilitet til på visse betingelser at fokusere på de fremherskende belastninger og deres miljøvirkninger på forskellige økosystemelementer i hver region eller subregion med henblik på at overvåge og vurdere deres havområder på en effektiv måde og at lette prioriteringen af de foranstaltninger, som skal træffes for at opnå en god miljøtilstand. Til dette formål bør medlemsstaterne for det første kunne bestemme, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende visse af kriterierne, hvis dette er begrundet. Medlemsstaterne bør for det andet have mulighed for at beslutte ikke at anvende visse kriterieelementer, at vælge yderligere elementer eller at fokusere på bestemte matricer eller dele af deres havområder, såfremt dette er baseret på en risikovurdering af belastningerne og deres virkninger. Endelig bør der indføres en sondring mellem primære og sekundære kriterier. Mens primære kriterier bør anvendes til at sikre overensstemmelse i hele Unionen, bør der gives fleksibilitet med hensyn til de sekundære kriterier. Medlemsstaterne bør kunne vælge at anvende et sekundært kriterium, hvis det er nødvendigt for at supplere et primært kriterium, eller hvis der for et bestemt kriterium er risiko for, at havmiljøet ikke opnår eller bevarer en god miljøtilstand. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterne bør have tilstrækkelig fleksibilitet til på visse betingelser at fokusere på de fremherskende belastninger og deres miljøvirkninger på forskellige økosystemelementer i hver region eller subregion med henblik på at overvåge og vurdere deres havområder på en effektiv måde og at lette prioriteringen af de foranstaltninger, som skal træffes for at opnå en god miljøtilstand. Til dette formål bør medlemsstaterne for det første kunne bestemme, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende visse af kriterierne, hvis dette er begrundet. Medlemsstaterne bør for det andet have mulighed for at beslutte ikke at anvende visse kriterieelementer, at vælge yderligere elementer eller at fokusere på bestemte matricer eller dele af deres havområder, såfremt dette er baseret på en risikovurdering af belastningerne og deres virkninger. Endelig bør der indføres en sondring mellem primære og sekundære kriterier. Mens primære kriterier bør anvendes til at sikre overensstemmelse i hele Unionen, bør der gives fleksibilitet med hensyn til de sekundære kriterier. Medlemsstaterne bør kunne vælge at anvende et sekundært kriterium, hvis det er nødvendigt for at supplere et primært kriterium, eller hvis der for et bestemt kriterium er risiko for, at havmiljøet ikke opnår eller bevarer en god miljøtilstand.

| (20) | Kriterierne, herunder tærskelværdierne, de metodiske standarder, specifikationerne og standardmetoderne for overvågning og vurdering, bør baseres på de bedste tilgængelige videnskabelige resultater. Der er imidlertid stadig behov for videnskabelige og tekniske fremskridt for at understøtte udviklingen af nogle af dem, og disse fremskridt bør udnyttes, efterhånden som viden og forståelse bliver tilgængelig. |
| --- | --- |

(20)

Kriterierne, herunder tærskelværdierne, de metodiske standarder, specifikationerne og standardmetoderne for overvågning og vurdering, bør baseres på de bedste tilgængelige videnskabelige resultater. Der er imidlertid stadig behov for videnskabelige og tekniske fremskridt for at understøtte udviklingen af nogle af dem, og disse fremskridt bør udnyttes, efterhånden som viden og forståelse bliver tilgængelig.

| (21) | Afgørelse 2010/477/EU bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(21)

Afgørelse 2010/477/EU bør derfor ophæves.

| (22) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Forskriftsudvalget — |
| --- | --- |

(22)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Forskriftsudvalget —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand

I denne afgørelse fastlægges:

| a) | kriterier og metodiske standarder, som er beregnet til medlemsstaternes anvendelse, når de i henhold til artikel 9, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF fastlægger en række fælles karakteristika for en god miljøtilstand på grundlag af bilag I og III og under hensyntagen til den indledende vurdering, der er gennemført i henhold til samme direktivs artikel 8, stk. 1, med henblik på at vurdere, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, jf. samme direktivs artikel 9, stk. 3 |
| --- | --- |

a)

kriterier og metodiske standarder, som er beregnet til medlemsstaternes anvendelse, når de i henhold til artikel 9, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF fastlægger en række fælles karakteristika for en god miljøtilstand på grundlag af bilag I og III og under hensyntagen til den indledende vurdering, der er gennemført i henhold til samme direktivs artikel 8, stk. 1, med henblik på at vurdere, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, jf. samme direktivs artikel 9, stk. 3

| b) | specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, som er beregnet til medlemsstaternes anvendelse, når de udarbejder samordnede overvågningsprogrammer i henhold til artikel 11 i direktiv 2008/56/EF, jf. samme direktivs artikel 11, stk. 4. |
| --- | --- |

b)

specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, som er beregnet til medlemsstaternes anvendelse, når de udarbejder samordnede overvågningsprogrammer i henhold til artikel 11 i direktiv 2008/56/EF, jf. samme direktivs artikel 11, stk. 4.

| c) | en tidsramme for fastlæggelsen af tærskelværdier, lister over kriterieelementer og metodiske standarder gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau |
| --- | --- |

c)

en tidsramme for fastlæggelsen af tærskelværdier, lister over kriterieelementer og metodiske standarder gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau

| d) | et krav om meddelelse af kriterieelementer, tærskelværdier og metodiske standarder. |
| --- | --- |

d)

et krav om meddelelse af kriterieelementer, tærskelværdier og metodiske standarder.

Artikel 2

Definitioner

I denne afgørelse finder definitionerne i artikel 3 i direktiv 2008/56/EF anvendelse.

I denne afgørelse forstås endvidere ved:

1)   »subregioner«: de subregioner, der er anført i artikel 4, stk. 2, i direktiv 2008/56/EF

»subregioner«

2)   »underopdelinger«: de underopdelinger, der er anført i artikel 4, stk. 2, i direktiv 2008/56/EF

»underopdelinger«

3)   »invasiv ikkehjemmehørende art«: »invasiv ikkehjemmehørende art« som omhandlet i artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (12)

»invasiv ikkehjemmehørende art«

12

4)   »kriterieelementer«: elementer i et økosystem, særligt dets biologiske elementer (arter, habitater og deres samfund), eller aspekter af belastninger af havmiljøet (biologiske, fysiske, stoffer, affald og energi), som vurderes under hvert kriterium

»kriterieelementer«

5)   »tærskelværdi«: en værdi eller et interval af værdier, som gør det muligt at vurdere det kvalitetsniveau, der er opnået for et bestemt kriterium, og som derved indgår i vurderingen af, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand.

»tærskelværdi«

Artikel 3

Anvendelse af kriterier, metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder

1.   Medlemsstaterne anvender de primære kriterier og tilknyttede metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder, der er fastlagt i bilaget med henblik på at gennemføre denne afgørelse. På grundlag af den indledende vurdering eller efterfølgende ajourføringer heraf, der er udført i overensstemmelse med artikel 8 og artikel 17, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/56/EF, kan medlemsstaterne, for så vidt det er begrundet, vurdere, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende et eller flere af de primære kriterier. I sådanne tilfælde begrunder medlemsstaterne dette over for Kommissionen i den underretning, der indgives i henhold til artikel 9, stk. 2, eller artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF.

I overensstemmelse med forpligtelsen til regionalt samarbejde som fastlagt i artikel 5 og 6 i direktiv 2008/56/EF underretter en medlemsstat de andre medlemsstater, der deler den samme havregion eller subregion, inden den i henhold til stk. 1 beslutter ikke at anvende et primært kriterium.

2.   Sekundære kriterier og tilknyttede metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder som fastlagt i bilaget anvendes til at supplere et primært kriterium, eller når der er risiko for, at havmiljøet ikke opnår eller bevarer en god miljøtilstand for dette bestemte kriterium. Hver medlemsstat træffer beslutning om anvendelsen af et sekundært kriterium, medmindre andet er anført i bilaget.

3.   Hvis der i denne afgørelse ikke fastlægges kriterier, metodiske standarder, specifikationer eller standardmetoder for overvågning og vurdering, herunder for rumlig og tidsmæssig aggregering af data, bygger medlemsstaterne, hvor det er praktisk og hensigtsmæssigt, videre på de kriterier, metodiske standarder, specifikationer eller standardmetoder for overvågning og vurdering, der er udviklet på internationalt, regionalt eller subregionalt niveau, eksempelvis inden for rammerne af de relevante regionale havkonventioner.

4.   Indtil der på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau er fastlagt lister over kriterieelementer, metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, kan medlemsstaterne anvende de lister, der er fastlagt på nationalt plan, såfremt de deltager i regionalt samarbejde som omhandlet i artikel 5 og 6 i direktiv 2008/56/EF.

Artikel 4

Fastlæggelse af tærskelværdier gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau

1.   Såfremt medlemsstaterne i henhold til denne afgørelse skal fastlægge tærskelværdier gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau, skal disse værdier:

| a) | være en del af den række af fælles karakteristika, som medlemsstaterne anvender i deres beskrivelser af en god miljøtilstand |
| --- | --- |

a)

være en del af den række af fælles karakteristika, som medlemsstaterne anvender i deres beskrivelser af en god miljøtilstand

| b) | være forenelige med EU-lovgivningen |
| --- | --- |

b)

være forenelige med EU-lovgivningen

| c) | hvor det er relevant, afspejle det kvalitetsniveau, der viser betydningen af en negativ virkning for et kriterium, og fastlægges i forhold til en referencetilstand |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, afspejle det kvalitetsniveau, der viser betydningen af en negativ virkning for et kriterium, og fastlægges i forhold til en referencetilstand

| d) | fastlægges på en relevant geografisk vurderingsskala med henblik på at afspejle de forskellige biotiske og abiotiske karakteristika i regionerne, subregionerne og underopdelingerne |
| --- | --- |

d)

fastlægges på en relevant geografisk vurderingsskala med henblik på at afspejle de forskellige biotiske og abiotiske karakteristika i regionerne, subregionerne og underopdelingerne

| e) | fastlægges på grundlag af forsigtighedsprincippet og afspejle de potentielle risici for havmiljøet |
| --- | --- |

e)

fastlægges på grundlag af forsigtighedsprincippet og afspejle de potentielle risici for havmiljøet

| f) | være overensstemmende på tværs af forskellige kriterier, når de vedrører det samme økosystemelement |
| --- | --- |

f)

være overensstemmende på tværs af forskellige kriterier, når de vedrører det samme økosystemelement

| g) | fastsættes under anvendelse af det bedste tilgængelige videnskabelige grundlag |
| --- | --- |

g)

fastsættes under anvendelse af det bedste tilgængelige videnskabelige grundlag

| h) | være baseret på langsigtede tidsrækkedata, hvor sådanne foreligger, med henblik på fastlæggelsen af den mest hensigtsmæssige værdi |
| --- | --- |

h)

være baseret på langsigtede tidsrækkedata, hvor sådanne foreligger, med henblik på fastlæggelsen af den mest hensigtsmæssige værdi

| i) | afspejle økosystemets naturlige dynamik, herunder relationer mellem rov- og byttedyr og hydrologisk og klimatisk variation, idet det også anerkendes, at økosystemet eller dele deraf kan genoprettes, hvis det forringes, til en tilstand, der afspejler fremherskende fysiografiske, geografiske, klimatiske og biologiske betingelser, i stedet for at vende tilbage til en tidligere bestemt tilstand |
| --- | --- |

i)

afspejle økosystemets naturlige dynamik, herunder relationer mellem rov- og byttedyr og hydrologisk og klimatisk variation, idet det også anerkendes, at økosystemet eller dele deraf kan genoprettes, hvis det forringes, til en tilstand, der afspejler fremherskende fysiografiske, geografiske, klimatiske og biologiske betingelser, i stedet for at vende tilbage til en tidligere bestemt tilstand

| j) | være i overensstemmelse, hvis det er praktisk muligt og relevant, med de relevante værdier, der er fastsat inden for rammerne af regionale institutionelle samarbejdsstrukturer, herunder dem, der er aftalt inden for rammerne af de regionale havkonventioner. |
| --- | --- |

j)

være i overensstemmelse, hvis det er praktisk muligt og relevant, med de relevante værdier, der er fastsat inden for rammerne af regionale institutionelle samarbejdsstrukturer, herunder dem, der er aftalt inden for rammerne af de regionale havkonventioner.

2.   Indtil medlemsstaterne har fastlagt tærskelværdier gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau som krævet i denne afgørelse, kan de anvende følgende til at angive, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand:

| a) | nationale tærskelværdier, såfremt forpligtelsen til regionalt samarbejde i artikel 5 og 6 i direktiv 2008/56/EF er overholdt |
| --- | --- |

a)

nationale tærskelværdier, såfremt forpligtelsen til regionalt samarbejde i artikel 5 og 6 i direktiv 2008/56/EF er overholdt

| b) | retningsmæssige tendenser for værdierne |
| --- | --- |

b)

retningsmæssige tendenser for værdierne

| c) | belastningsbaserede tærskelværdier som erstatninger. |
| --- | --- |

c)

belastningsbaserede tærskelværdier som erstatninger.

Disse skal om muligt være i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i stk. 1, litra a)-i).

3.   Såfremt tærskelværdier, herunder de tærskelværdier, der er fastlagt af medlemsstaterne i henhold til denne afgørelse, ikke nås for et bestemt kriterium i det omfang, der ifølge denne medlemsstat er nødvendigt for at opnå en god miljøtilstand som omhandlet i artikel 9, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF, overvejer medlemsstaterne, om der bør træffes foranstaltninger i henhold til samme direktivs artikel 13, eller om der bør gennemføres yderligere forskning eller undersøgelser.

4.   Tærskelværdier fastlagt af medlemsstaterne i henhold til denne afgørelse kan revideres regelmæssigt i lyset af videnskabelige og tekniske fremskridt og om nødvendigt ændres inden den gennemgang, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/56/EF.

Artikel 5

Tidsramme

1.   Hvis medlemsstaterne i henhold til denne afgørelse skal fastlægge tærskelværdier, lister over kriterieelementer eller metodiske standarder gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau, tilstræber medlemsstaterne at gøre dette inden for den tidsfrist, der er fastsat for den første gennemgang af deres indledende vurdering og beskrivelse af en god miljøtilstand i henhold til artikel 17, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/56/EF (den 15. juli 2018).

2.   Hvis medlemsstaterne ikke kan fastlægge tærskelværdier, lister over kriterieelementer eller metodiske standarder gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau inden for den tidsfrist, der er fastsat i stk. 1, fastlægger de disse så hurtigt som muligt derefter på den betingelse, at de senest den 15. oktober 2018 begrunder dette over for Kommissionen i den underretning, som de skal indgive i henhold til artikel 9, stk. 2, eller artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF.

Artikel 6

Underretning

Som en del af underretningen i henhold til artikel 17, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF forelægger hver enkelt medlemsstat Kommissionen oplysninger om de kriterieelementer, tærskelværdier og metodiske standarder, der er fastlagt gennem et samarbejde på EU-niveau eller på regionalt eller subregionalt niveau i henhold til denne afgørelse, og som den pågældende medlemsstat beslutter at anvende som en del af den række af fælles karakteristika for en god miljøtilstand, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF.

Artikel 7

Ophævelse

Afgørelse 2010/477/EU ophæves.

Henvisninger til afgørelse 2010/477/EU forstås som henvisninger til nærværende afgørelse.

Artikel 8

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19.

1

(2)  Kommissionens afgørelse 2010/477/EU af 1. september 2010 om kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder (EUT L 232 af 2.9.2010, s. 14).

2

(3)  Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Første fase af gennemførelsen af havstrategirammedirektivet (2008/56/EF) — Europa-Kommissionens vurdering og vejledning (COM(2014) 97 final af 20.2.2014).

3

(4)  COM(2015) 215 final.

4

(5)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

6

(7)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (EUT L 364 af 20.12.2006, s. 5).

7

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/105/EF af 16. december 2008 om miljøkvalitetskrav inden for vandpolitikken, om ændring og senere ophævelse af Rådets direktiv 82/176/EØF, 83/513/EØF, 84/156/EØF, 84/491/EØF og 86/280/EØF og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (EUT L 348 af 24.12.2008, s. 84).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 af 22. oktober 2014 om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 35)

12

---

BILAG

Kriterier og metodiske standarder for en god miljøtilstand i havområder, som er relevante for de kvalitative deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF og for de vejledende lister i bilag III til samme direktiv, og specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering

Dette bilag består af to dele:

| — | I del I fastlægges de kriterier og metodiske standarder for beskrivelsen af en god miljøtilstand i henhold til artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, og de specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering i henhold til samme direktivs artikel 11, stk. 4, som medlemsstaterne skal anvende i forbindelse med vurderingen af fremherskende belastninger og påvirkninger i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 2008/56/EF. |
| --- | --- |

—

I del I fastlægges de kriterier og metodiske standarder for beskrivelsen af en god miljøtilstand i henhold til artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, og de specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering i henhold til samme direktivs artikel 11, stk. 4, som medlemsstaterne skal anvende i forbindelse med vurderingen af fremherskende belastninger og påvirkninger i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 2008/56/EF.

| — | I del II fastlægges de kriterier og metodiske standarder for beskrivelsen af en god miljøtilstand i henhold til artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, og de specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, som medlemsstaterne skal anvende i forbindelse med vurderingen af miljøtilstanden i henhold til artikel 8, stk. 1, litra a), i direktiv 2008/56/EF. |
| --- | --- |

—

I del II fastlægges de kriterier og metodiske standarder for beskrivelsen af en god miljøtilstand i henhold til artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, og de specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering, som medlemsstaterne skal anvende i forbindelse med vurderingen af miljøtilstanden i henhold til artikel 8, stk. 1, litra a), i direktiv 2008/56/EF.

DEL I

Kriterier, metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering af fremherskende belastninger og påvirkninger i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 2008/56/EF

Del I omhandler de deskriptorer (1), der er knyttet til de relevante menneskeskabte belastninger: Del I omhandler de deskriptorer, der er forbundet med relevante menneskeskabte belastninger, dvs. biologiske belastninger (deskriptor 2 og 3), fysiske belastninger (deskriptor 6 og 7) og stoffer, affald og energi (deskriptor 5, 8, 9, 10 og 11) som opstillet i bilag III til direktiv 2008/56/EF.

Deskriptor 2

Ikkehjemmehørende arter indført ved menneskelige aktiviteter ligger på niveauer, der ikke ændrer økosystemerne i negativ retning

Relevant belastning: Tilførsel eller spredning af ikkehjemmehørende arter

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Nyindførte ikkehjemmehørende arter. | D2C1 — primært:
  Antallet af ikkehjemmehørende arter, som via menneskelige aktiviteter nyindføres i naturen pr. vurderingsperiode (seks år) og målt fra referenceåret som rapporteret for den indledende vurdering i henhold til artikel 8, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF, er minimeret og så vidt muligt reduceret til nul.
  Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdien for antallet af nytilførsler af ikkehjemmehørende arter gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. | Vurderingsskala:

  Underopdelinger i regionen eller subregionen om nødvendigt opdelt efter nationale grænser.

  Anvendelse af kriterier:

  I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:






  — | antallet af ikkehjemmehørende arter, som er nyindført via menneskelige aktiviteter i den seksårige vurderingsperiode, og en liste over disse arter. |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Nyindførte ikkehjemmehørende arter.

D2C1 — primært:

Antallet af ikkehjemmehørende arter, som via menneskelige aktiviteter nyindføres i naturen pr. vurderingsperiode (seks år) og målt fra referenceåret som rapporteret for den indledende vurdering i henhold til artikel 8, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF, er minimeret og så vidt muligt reduceret til nul.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdien for antallet af nytilførsler af ikkehjemmehørende arter gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Vurderingsskala:

Underopdelinger i regionen eller subregionen om nødvendigt opdelt efter nationale grænser.

Anvendelse af kriterier:

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:

—

antallet af ikkehjemmehørende arter, som er nyindført via menneskelige aktiviteter i den seksårige vurderingsperiode, og en liste over disse arter.

Etablerede ikkehjemmehørende arter, særligt invasive ikkehjemmehørende arter, som omfatter relevante arter på listen over invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-niveau, vedtaget i henhold til artikel 4, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1143/2014 og arter, som er relevante for anvendelse under kriterium D2C3.

Medlemsstaterne opstiller denne liste gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

D2C2 — sekundært:

Udbredelse og tæthed af etablerede ikkehjemmehørende arter, særligt invasive arter, som bidrager væsentligt til negative effekter på bestemte artsgrupper eller overordnede habitattyper.

Vurderingsskala:

Som anvendt til vurdering af de tilsvarende artsgrupper eller overordnede habitattyper under deskriptor 1 og 6.

Anvendelse af kriterier:

Kriterium D2C2 (kvantificering af ikkehjemmehørende arter) angives pr. vurderet art og indgår i vurderingen af kriterium D2C3 (negative effekter af ikkehjemmehørende arter).

Kriterium D2C3 angiver andelen pr. vurderet artsgruppe og omfanget pr. vurderet habitattype, som er ændret negativt, og bidrager dermed til deres vurdering under deskriptor 1 og 6.

Artsgrupper og overordnede habitattyper, som trues af ikkehjemmehørende arter, udvalgt fra de, der er anvendt til deskriptor 1 og 6.

Medlemsstaterne opstiller denne liste gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

D2C3 — sekundært:

Andel af artsgruppen eller den rumlige udstrækning af den overordnede habitattype, som er ændret negativt som følge af ikkehjemmehørende arter, særligt invasive ikkehjemmehørende arter.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdierne for den negative ændring af artsgrupper og overordnede habitattyper som følge af ikkehjemmehørende arter gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering

| 1. | »Nyindførte« ikkehjemmehørende arter er arter, hvis forekomst i området ikke var kendt i den foregående vurderingsperiode. |
| --- | --- |

1.

»Nyindførte« ikkehjemmehørende arter er arter, hvis forekomst i området ikke var kendt i den foregående vurderingsperiode.

| 2. | »Etablerede« ikkehjemmehørende arter er arter, hvis forekomst i området var kendt i den foregående vurderingsperiode. |
| --- | --- |

2.

»Etablerede« ikkehjemmehørende arter er arter, hvis forekomst i området var kendt i den foregående vurderingsperiode.

| 3. | For D2C1: Hvis det ikke er klart, om nytilførslen af ikkehjemmehørende arter skyldes menneskelig aktivitet eller naturlig spredning fra tilstødende områder, tælles indførslen under D2C1. |
| --- | --- |

3.

For D2C1: Hvis det ikke er klart, om nytilførslen af ikkehjemmehørende arter skyldes menneskelig aktivitet eller naturlig spredning fra tilstødende områder, tælles indførslen under D2C1.

| 4. | For D2C2: Når arters forekomst og udbredelse varierer efter årstiden (f.eks. plankton), gennemføres overvågning på relevante tidspunkter af året. |
| --- | --- |

4.

For D2C2: Når arters forekomst og udbredelse varierer efter årstiden (f.eks. plankton), gennemføres overvågning på relevante tidspunkter af året.

| 5. | Overvågningsprogrammer kædes så vidt muligt sammen med programmerne for deskriptor 1, 4, 5 og 6, da de typisk anvender de samme prøvetagningsmetoder, og da det er mere praktisk at overvåge ikkehjemmehørende arter som et led i den bredere overvågning af biodiversitet, medmindre fokus for prøvetagning skal være på hovedvektorer og risikoområder for nytilførsler. |
| --- | --- |

5.

Overvågningsprogrammer kædes så vidt muligt sammen med programmerne for deskriptor 1, 4, 5 og 6, da de typisk anvender de samme prøvetagningsmetoder, og da det er mere praktisk at overvåge ikkehjemmehørende arter som et led i den bredere overvågning af biodiversitet, medmindre fokus for prøvetagning skal være på hovedvektorer og risikoområder for nytilførsler.

Måleenhed for kriterierne:

| — | D2C1: antallet af arter pr. vurderingsområde, som er blevet nyindført i vurderingsperioden (seks år) |
| --- | --- |

—

D2C1: antallet af arter pr. vurderingsområde, som er blevet nyindført i vurderingsperioden (seks år)

| — | D2C2: udbredelse (antal individer, biomasse i ton (t) eller omfang i (km2)) pr. ikkehjemmehørende art |
| --- | --- |

—

D2C2: udbredelse (antal individer, biomasse i ton (t) eller omfang i (km2)) pr. ikkehjemmehørende art

| — | D2C3: andelen af artsgruppen (forholdet mellem hjemmehørende arter og ikkehjemmehørende arter som antallet af arter og/eller deres udbredelse i gruppen) eller den rumlige udstrækning af den overordnede habitattype (i km2), som er ændret negativt. |
| --- | --- |

—

D2C3: andelen af artsgruppen (forholdet mellem hjemmehørende arter og ikkehjemmehørende arter som antallet af arter og/eller deres udbredelse i gruppen) eller den rumlige udstrækning af den overordnede habitattype (i km2), som er ændret negativt.

Deskriptor 3

Populationerne af alle fiske- og skaldyrarter, der udnyttes erhvervsmæssigt, ligger inden for sikre biologiske grænser og udviser en alders- og størrelsesfordeling, der er betegnende for en sund bestand

Relevant belastning: Udtagning af eller dødelighed af/skade på naturlige arter, herunder mål- og ikkemålarter

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Fisk og skaldyr, der udnyttes erhvervsmæssigt.
  Medlemsstaterne opstiller gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau en liste over fisk og skaldyr, der udnyttes erhvervsmæssigt, i henhold til de kriterier, der er anført under »Specifikationer«. | D3C1 — primært:

  Fiskeridødeligheden for populationer af arter, der udnyttes erhvervsmæssigt, ligger på eller under niveauer, som kan producere det maksimale bæredygtige udbytte (MSY). De relevante videnskabelige organer høres i overensstemmelse med artikel 26 i forordning (EU) nr. 1380/2013. | Vurderingsskala:

  Populationer af hver art vurderes efter økologisk relevante skalaer inden for hver region eller subregion, som fastlagt af passende videnskabelige organer som omhandlet i artikel 26 i forordning (EU) nr. 1380/2013, baseret på angivne akkumuleringer for områder fastlagt af ICES (Det Internationale Havundersøgelsesråd), GFCM-underområder og FAO-fiskeriområder for den makaronesiske biogeografiske region.

  Anvendelse af kriterier:

  I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:






  a) | de vurderede populationer, de værdier, der er nået for hvert kriterium, og om niveauerne for D3C1 og D3C2 samt tærskelværdierne for D3C3 er nået, og populationens overordnede tilstand på grundlag af de regler for integration af kriterier, der er fastlagt på EU-niveau |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Fisk og skaldyr, der udnyttes erhvervsmæssigt.

Medlemsstaterne opstiller gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau en liste over fisk og skaldyr, der udnyttes erhvervsmæssigt, i henhold til de kriterier, der er anført under »Specifikationer«.

D3C1 — primært:

Fiskeridødeligheden for populationer af arter, der udnyttes erhvervsmæssigt, ligger på eller under niveauer, som kan producere det maksimale bæredygtige udbytte (MSY). De relevante videnskabelige organer høres i overensstemmelse med artikel 26 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Vurderingsskala:

Populationer af hver art vurderes efter økologisk relevante skalaer inden for hver region eller subregion, som fastlagt af passende videnskabelige organer som omhandlet i artikel 26 i forordning (EU) nr. 1380/2013, baseret på angivne akkumuleringer for områder fastlagt af ICES (Det Internationale Havundersøgelsesråd), GFCM-underområder og FAO-fiskeriområder for den makaronesiske biogeografiske region.

Anvendelse af kriterier:

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:

a)

de vurderede populationer, de værdier, der er nået for hvert kriterium, og om niveauerne for D3C1 og D3C2 samt tærskelværdierne for D3C3 er nået, og populationens overordnede tilstand på grundlag af de regler for integration af kriterier, der er fastlagt på EU-niveau

| b) | de populationer af arter, der udnyttes erhvervsmæssigt i vurderingsområdet, som ikke er blevet vurderet. |
| --- | --- |

b)

de populationer af arter, der udnyttes erhvervsmæssigt i vurderingsområdet, som ikke er blevet vurderet.

Resultaterne af disse vurderinger af populationer indgår i vurderingerne under deskriptor 1 og 6, hvis arterne er relevante for vurderingen af bestemte artsgrupper og bentiske habitattyper.

D3C2 (2) — primært:

Gydebiomassen for populationer af arter, der udnyttes erhvervsmæssigt, er over de niveauer, som kan producere det maksimale bæredygtige udbytte. De relevante videnskabelige organer høres i overensstemmelse med artikel 26 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

D3C3 (2)
   (3) — Primært:

Alders- og størrelsesfordelingen af individer i populationerne af arter, der udnyttes erhvervsmæssigt, er betegnende for en sund population. Dette omfatter en høj andel af gamle/store individer og begrænsede negative effekter på den genetiske diversitet som følge af udnyttelsen.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau for hver population af arten ifølge videnskabelig rådgivning indhentet i henhold til artikel 26 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Udtagning af eller dødelighed af/skade på arter, der ikke udnyttes kommercielt (utilsigtede bifangster) som følge af fiskeriaktiviteter er omhandlet under kriterium D1C1.

Fysisk forstyrrelse af havbunden, herunder effekter på bentiske samfund, som følge af fiskeriaktiviteter er omhandlet af kriterierne under deskriptor 6 (særligt kriterium D6C2 og D6C3) og indgår i vurderingerne af bentiske habitattyper under deskriptor 1 og 6.

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering

| 1. | En liste over arter, der udnyttes erhvervsmæssigt, til brug for kriterierne i hver vurdering, opstilles af medlemsstaterne gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau og ajourføres for hver seksårig vurderingsperiode under hensyntagen til Rådets forordning (EF) nr. 199/2008 (4) og følgende:






  a) | alle bestande, der forvaltes i henhold til forordning (EU) nr. 1380/2013; |
| --- | --- | --- |

1.

En liste over arter, der udnyttes erhvervsmæssigt, til brug for kriterierne i hver vurdering, opstilles af medlemsstaterne gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau og ajourføres for hver seksårig vurderingsperiode under hensyntagen til Rådets forordning (EF) nr. 199/2008 (4) og følgende:

a)

alle bestande, der forvaltes i henhold til forordning (EU) nr. 1380/2013;

| b) | de arter, for hvilke fiskerimuligheder (samlede tilladte fangstmængder og fiskekvoter) er fastsat af Rådet i henhold til artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| --- | --- |

b)

de arter, for hvilke fiskerimuligheder (samlede tilladte fangstmængder og fiskekvoter) er fastsat af Rådet i henhold til artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

| c) | de arter, for hvilke mindstereferencestørrelser for bevarelse er fastsat i forordning (EF) nr. 1967/2006; |
| --- | --- |

c)

de arter, for hvilke mindstereferencestørrelser for bevarelse er fastsat i forordning (EF) nr. 1967/2006;

| d) | de arter, der er omfattet af flerårige planer i henhold til artikel 9 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

d)

de arter, der er omfattet af flerårige planer i henhold til artikel 9 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| e) | de arter, der er omfattet af nationale forvaltningsplaner i henhold til artikel 19 i forordning (EU) nr. 1967/2006 |
| --- | --- |

e)

de arter, der er omfattet af nationale forvaltningsplaner i henhold til artikel 19 i forordning (EU) nr. 1967/2006

| f) | alle arter, som på regionalt eller nationalt plan er vigtige for kystfiskeri af mindre omfang/lokalt kystfiskeri. |
| --- | --- |

f)

alle arter, som på regionalt eller nationalt plan er vigtige for kystfiskeri af mindre omfang/lokalt kystfiskeri.

I denne afgørelse er arter, som udnyttes erhvervsmæssigt, som er ikkehjemmehørende i vurderingsområdet, udelukket fra listen og bidrager derfor ikke til opnåelsen af en god miljøtilstand for deskriptor 3.

| 2. | Forordning (EF) nr. 199/2008 fastlægger regler for indsamling og forvaltning af biologiske, tekniske, miljømæssige og socioøkonomiske data vedrørende fiskerisektoren, som inden for rammerne af flerårige programmer anvendes til overvågning af deskriptor 3. |
| --- | --- |

2.

Forordning (EF) nr. 199/2008 fastlægger regler for indsamling og forvaltning af biologiske, tekniske, miljømæssige og socioøkonomiske data vedrørende fiskerisektoren, som inden for rammerne af flerårige programmer anvendes til overvågning af deskriptor 3.

| 3. | Ved »population« forstås »population« som omhandlet i forordning (EU) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

3.

Ved »population« forstås »population« som omhandlet i forordning (EU) nr. 1380/2013.

| 4. | For D3C1 og D3C2 gælder følgende:






  a) | for bestande, der forvaltes i henhold til en flerårig plan i henhold til artikel 9 i forordning (EU) nr. 1380/2013, skal målfiskeridødeligheden og gydebiomassen, som kan producere det maksimale bæredygtige udbytte, i situationer med blandet fiskeri være i overensstemmelse med den relevante flerårige plan |
| --- | --- | --- |

4.

For D3C1 og D3C2 gælder følgende:

a)

for bestande, der forvaltes i henhold til en flerårig plan i henhold til artikel 9 i forordning (EU) nr. 1380/2013, skal målfiskeridødeligheden og gydebiomassen, som kan producere det maksimale bæredygtige udbytte, i situationer med blandet fiskeri være i overensstemmelse med den relevante flerårige plan

| b) | for Middelhavs- og Sortehavsområdet kan der anvendes egnede referencer. |
| --- | --- |

b)

for Middelhavs- og Sortehavsområdet kan der anvendes egnede referencer.

| 5. | Følgende vurderingsmetoder anvendes:






  a) | For D3C1: Hvis der ikke findes kvantitative vurderinger, som resulterer i værdier for fiskeridødeligheden, fordi de foreliggende data er utilstrækkelige, kan andre variabler, f.eks. indekset for forholdet mellem fangst og biomasse (fangst/biomasse-forholdet), anvendes som alternativ metode. I sådanne tilfælde anvendes der en passende metode til tendensanalyse (den nuværende værdi kan f.eks. sammenlignes med det langsigtede historiske gennemsnit). |
| --- | --- | --- |

5.

Følgende vurderingsmetoder anvendes:

a)

For D3C1: Hvis der ikke findes kvantitative vurderinger, som resulterer i værdier for fiskeridødeligheden, fordi de foreliggende data er utilstrækkelige, kan andre variabler, f.eks. indekset for forholdet mellem fangst og biomasse (fangst/biomasse-forholdet), anvendes som alternativ metode. I sådanne tilfælde anvendes der en passende metode til tendensanalyse (den nuværende værdi kan f.eks. sammenlignes med det langsigtede historiske gennemsnit).

| b) | For D3C2: Den anvendte tærskelværdi skal være i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Hvis der ikke findes kvantitative vurderinger, som resulterer i værdier for gydebiomassen, fordi de foreliggende data er utilstrækkelige, kan biomasserelaterede indekser, f.eks. indekser for fangst pr. indsatsenhed eller bestandsundersøgelser, anvendes som alternativ metode. I sådanne tilfælde anvendes der en passende metode til tendensanalyse (den nuværende værdi kan f.eks. sammenlignes med det langsigtede historiske gennemsnit). |
| --- | --- |

b)

For D3C2: Den anvendte tærskelværdi skal være i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Hvis der ikke findes kvantitative vurderinger, som resulterer i værdier for gydebiomassen, fordi de foreliggende data er utilstrækkelige, kan biomasserelaterede indekser, f.eks. indekser for fangst pr. indsatsenhed eller bestandsundersøgelser, anvendes som alternativ metode. I sådanne tilfælde anvendes der en passende metode til tendensanalyse (den nuværende værdi kan f.eks. sammenlignes med det langsigtede historiske gennemsnit).

| c) | D3C3 skal afspejle det forhold, at sunde populationer er karakteriseret ved en stor andel af gamle, store individer. De relevante egenskaber er følgende:






  i) | størrelsesfordelingen af individer i populationen udtrykt som:






  — | andelen af fisk, der er større end gennemsnitsstørrelsen ved første kønsmodning, eller |
| --- | --- | --- | --- |

c)

D3C3 skal afspejle det forhold, at sunde populationer er karakteriseret ved en stor andel af gamle, store individer. De relevante egenskaber er følgende:

i)

størrelsesfordelingen af individer i populationen udtrykt som:

—

andelen af fisk, der er større end gennemsnitsstørrelsen ved første kønsmodning, eller

| — | 95 %-percentilen af fiskelængdefordelingen for hver population som observeret fra forskningsfartøj eller andre undersøgelser |
| --- | --- |

—

95 %-percentilen af fiskelængdefordelingen for hver population som observeret fra forskningsfartøj eller andre undersøgelser

| ii) | genetiske effekter af udnyttelse af arten, f.eks. størrelsen ved første kønsmodning, hvor det er hensigtsmæssigt og muligt. |
| --- | --- |

ii)

genetiske effekter af udnyttelse af arten, f.eks. størrelsen ved første kønsmodning, hvor det er hensigtsmæssigt og muligt.

Andre udtryk for de relevante egenskaber kan anvendes, når dette kriterium har været genstand for yderligere videnskabelig og teknisk udvikling.

Måleenhed for kriterierne:

| — | D3C1: årlig fiskeridødelighed |
| --- | --- |

—

D3C1: årlig fiskeridødelighed

| — | D3C2: biomasse i tons (t) eller antal individer pr. art, medmindre andre indekser anvendes under punkt 5, litra b) |
| --- | --- |

—

D3C2: biomasse i tons (t) eller antal individer pr. art, medmindre andre indekser anvendes under punkt 5, litra b)

| — | D3C3: under punkt 5, litra c): for i), første led: andel (procent) eller antal, for i), andet led: længde i cm, og for ii): længde i cm. |
| --- | --- |

—

D3C3: under punkt 5, litra c): for i), første led: andel (procent) eller antal, for i), andet led: længde i cm, og for ii): længde i cm.

Deskriptor 5

Menneskeskabt eutrofiering er minimeret, navnlig de negative effekter heraf, såsom tab af biodiversitet, forringelse af økosystemet, skadelige algeopblomstringer og iltmangel på vandbunden

Relevante belastninger: tilførsel af næringsstoffer tilførsel af organisk materiale

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Næringsstoffer i vandsøjlen: opløst uorganisk kvælstof (DIN), totalt kvælstof (TN), opløst uorganisk fosfor (DIP) og total fosfor (TP).
  I kystvande: som anvendt i henhold til direktiv 2000/60/EF.
  Uden for kystvande kan medlemsstaterne på regionalt eller subregionalt niveau beslutte ikke at anvende et eller flere af disse næringsstofselementer. | D5C1 — primært:
  Næringsstofkoncentrationer er ikke på niveauer, der indikerer negative eutrofieringseffekter.
  Tærskelværdierne er følgende:






  a) | i kystvande: værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Næringsstoffer i vandsøjlen: opløst uorganisk kvælstof (DIN), totalt kvælstof (TN), opløst uorganisk fosfor (DIP) og total fosfor (TP).

I kystvande: som anvendt i henhold til direktiv 2000/60/EF.

Uden for kystvande kan medlemsstaterne på regionalt eller subregionalt niveau beslutte ikke at anvende et eller flere af disse næringsstofselementer.

D5C1 — primært:

Næringsstofkoncentrationer er ikke på niveauer, der indikerer negative eutrofieringseffekter.

Tærskelværdierne er følgende:

a)

i kystvande: værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF

| b) | uden for kystvande: værdier, der er i overensstemmelse med dem, der er fastsat for kystvande i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

b)

uden for kystvande: værdier, der er i overensstemmelse med dem, der er fastsat for kystvande i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Vurderingsskala:

| — | i kystvande: som anvendt i henhold til direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

—

i kystvande: som anvendt i henhold til direktiv 2000/60/EF

| — | uden for kystvande: underopdelinger af regionen eller subregionen om nødvendigt opdelt efter nationale grænser. |
| --- | --- |

—

uden for kystvande: underopdelinger af regionen eller subregionen om nødvendigt opdelt efter nationale grænser.

Anvendelse af kriterier:

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:

| a) | de værdier, der er opnået for hvert anvendt kriterium, og et estimat af det omfang af vurderingsområdet, hvor de fastlagte tærskelværdier er nået |
| --- | --- |

a)

de værdier, der er opnået for hvert anvendt kriterium, og et estimat af det omfang af vurderingsområdet, hvor de fastlagte tærskelværdier er nået

| b) | i kystvande anvendes kriterierne i overensstemmelse med kravene i direktiv 2000/60/EF til at konkludere, om vandområdet er udsat for eutrofiering (5) |
| --- | --- |

b)

i kystvande anvendes kriterierne i overensstemmelse med kravene i direktiv 2000/60/EF til at konkludere, om vandområdet er udsat for eutrofiering (5)

| c) | uden for kystvande: et estimat af omfanget af det område (som en andel (procent), der ikke er udsat for eutrofiering (ifølge resultaterne af alle anvendte kriterier, som er integreret efter en metode, der, hvis dette er muligt, er fastsat på EU-niveau, ellers som et minimum på regionalt eller subregionalt niveau). |
| --- | --- |

c)

uden for kystvande: et estimat af omfanget af det område (som en andel (procent), der ikke er udsat for eutrofiering (ifølge resultaterne af alle anvendte kriterier, som er integreret efter en metode, der, hvis dette er muligt, er fastsat på EU-niveau, ellers som et minimum på regionalt eller subregionalt niveau).

Uden for kystvande aftales anvendelsen af sekundære kriterier på regionalt eller subregionalt niveau.

Resultaterne af vurderingerne anvendes også i følgende vurderinger af pelagiske habitater under deskriptor 1:

| — | fordelingen og et estimat af omfanget (som en andel (procent)) af det område, der er udsat for eutrofiering i vandsøjlen (med udgangspunkt i, om tærskelværdierne for kriterium D5C2, D5C3 og D5C4 er nået (hvis de er blevet anvendt)) |
| --- | --- |

—

fordelingen og et estimat af omfanget (som en andel (procent)) af det område, der er udsat for eutrofiering i vandsøjlen (med udgangspunkt i, om tærskelværdierne for kriterium D5C2, D5C3 og D5C4 er nået (hvis de er blevet anvendt))

Resultaterne af vurderingerne anvendes også i følgende vurderinger af bentiske habitater under deskriptor 1 og 6:

| — | fordelingen og et estimat af omfanget af det område (som en andel (procent)), der er udsat for eutrofiering på havbunden (med udgangspunkt i, om tærskelværdierne for kriterium D5C4, D5C5, D5C6, D5C7 og D5C8 er nået (hvis de er blevet anvendt)). |
| --- | --- |

—

fordelingen og et estimat af omfanget af det område (som en andel (procent)), der er udsat for eutrofiering på havbunden (med udgangspunkt i, om tærskelværdierne for kriterium D5C4, D5C5, D5C6, D5C7 og D5C8 er nået (hvis de er blevet anvendt)).

Klorofyl a i vandsøjlen

D5C2 — primært:

Klorofyl a-koncentrationer er ikke på niveauer, der indikerer negative effekter af næringsstofbelastningen.

Tærskelværdierne er følgende:

| a) | i kystvande: værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

a)

i kystvande: værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF

| b) | uden for kystvande: værdier, der er i overensstemmelse med dem, der er fastsat for kystvande i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

b)

uden for kystvande: værdier, der er i overensstemmelse med dem, der er fastsat for kystvande i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Skadelige algeopblomstringer (f.eks. cyanobakterier) i vandsøjlen

D5C3 — sekundært:

Antallet, den rumlige udstrækning og varigheden af skadelige algeopblomstringer er ikke på niveauer, der indikerer negative effekter af næringsstofberigelse.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for disse niveauer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Vandsøjlens fotiske zone (gennemsigtighed)

D5C4 — sekundært:

Vandsøjlens fotiske zone (gennemsigtighed) er ikke reduceret, som følge af øget algekoncentration, til et niveau, der indikerer negative effekter af næringsstofberigelse som følge af øget algekoncentration.

Tærskelværdierne er følgende:

| a) | i kystvande: de værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

a)

i kystvande: de værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF

| b) | uden for kystvande: værdier, der er i overensstemmelse med dem, der er fastsat for kystvande i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

b)

uden for kystvande: værdier, der er i overensstemmelse med dem, der er fastsat for kystvande i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Opløst ilt nederst i vandsøjlen

D5C5 — primært (kan erstattes af D5C8):

Koncentrationen af opløst ilt er ikke reduceret som følge af næringsstofberigelse til niveauer, der indikerer negative effekter på bentiske habitater (herunder på tilknyttede biota og mobile arter) eller andre eutrofieringseffekter.

Tærskelværdierne er følgende:

| a) | i kystvande: værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

a)

i kystvande: værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF

| b) | uden for kystvande: værdier, der er i overensstemmelse med dem, der er fastsat for kystvande i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

b)

uden for kystvande: værdier, der er i overensstemmelse med dem, der er fastsat for kystvande i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Opportunistiske makroalger i bentiske habitater

D5C6 — sekundært:

Forekomsten af opportunistiske makroalger er ikke på niveauer, der indikerer negative effekter i form af næringsstofberigelse.

Tærskelværdierne er følgende:

| a) | i kystvande: værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

a)

i kystvande: værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF

| b) | hvis dette kriterium er relevant uden for kystvande: værdier, som er i overensstemmelse med værdierne fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

b)

hvis dette kriterium er relevant uden for kystvande: værdier, som er i overensstemmelse med værdierne fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Makrofytsamfund (flerårige alger og søgræs som f.eks. Fucus sp., ålegræs og Posidonia oceanica) i bentiske habitater

D5C7 — sekundært:

Artssammensætningen og den relative forekomst eller dybdefordeling af makrofytsamfund resulterer i værdier, der indikerer, at der ikke er nogen negative effekter som følge af næringsstofberigelse, herunder via mindsket vandgennemsigtighed:

| a) | i kystvande: værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

a)

i kystvande: værdier, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF

| b) | hvis dette kriterium er relevant uden for kystvande: værdier, som er i overensstemmelse med værdierne fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

b)

hvis dette kriterium er relevant uden for kystvande: værdier, som er i overensstemmelse med værdierne fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Makrofaunasamfund i bentiske habitater

D5C8 — sekundært (dog ikke, når det anvendes som erstatning for D5C5):

Artssammensætningen og den relative tæthed af makrofaunasamfund resulterer i værdier, der indikerer, at der ikke er nogen negative effekter som følge af næringsstofberigelse og organisk berigelse:

| a) | i kystvande: de værdier for bentiske biologiske kvalitetselementer, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

a)

i kystvande: de værdier for bentiske biologiske kvalitetselementer, der er fastsat i henhold til direktiv 2000/60/EF

| b) | uden for kystvande: værdier, der er i overensstemmelse med dem, der er fastsat for kystvande i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

b)

uden for kystvande: værdier, der er i overensstemmelse med dem, der er fastsat for kystvande i henhold til direktiv 2000/60/EF. Medlemsstaterne fastlægger disse værdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering

| 1. | I kystvande vælges kriterieelementerne i overensstemmelse med direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

1.

I kystvande vælges kriterieelementerne i overensstemmelse med direktiv 2000/60/EF.

| 2. | For D5C2 og D5C3 kan medlemsstaterne desuden anvende sammensætning og tæthed for fytoplanktonarter. |
| --- | --- |

2.

For D5C2 og D5C3 kan medlemsstaterne desuden anvende sammensætning og tæthed for fytoplanktonarter.

| 3. | Oplysninger om spredningsvejene (atmosfæriske, landbaserede eller havbaserede) for næringsstoffer, der tilføres havmiljøet, indsamles, hvor det er muligt. |
| --- | --- |

3.

Oplysninger om spredningsvejene (atmosfæriske, landbaserede eller havbaserede) for næringsstoffer, der tilføres havmiljøet, indsamles, hvor det er muligt.

| 4. | Overvågning uden for kystvand er muligvis ikke nødvendig, hvis risikoen er lav, f.eks. hvis tærskelværdierne er nået i kystvande, dog under hensyntagen til næringsstoftilførslen fra atmosfæriske, havbaserede, herunder kystvande, og grænseoverskridende kilder. |
| --- | --- |

4.

Overvågning uden for kystvand er muligvis ikke nødvendig, hvis risikoen er lav, f.eks. hvis tærskelværdierne er nået i kystvande, dog under hensyntagen til næringsstoftilførslen fra atmosfæriske, havbaserede, herunder kystvande, og grænseoverskridende kilder.

| 5. | Vurderinger i henhold til direktiv 2000/60/EF anvendes til vurderingerne af hvert kriterium i kystvande. |
| --- | --- |

5.

Vurderinger i henhold til direktiv 2000/60/EF anvendes til vurderingerne af hvert kriterium i kystvande.

| 6. | De værdier, der er fastlagt i henhold til direktiv 2000/60/EF, skal henvise til værdier fastlagt ved interkalibrering i henhold til Kommissionens afgørelse 2013/480/EU (6) eller værdier fastlagt i national lovgivning i henhold til artikel 8 i direktiv 2000/60/EF og bilag V til samme direktiv. Disse forstås som »grænselinjen mellem god og moderat« for økologiske kvalitetsratioer. |
| --- | --- |

6.

De værdier, der er fastlagt i henhold til direktiv 2000/60/EF, skal henvise til værdier fastlagt ved interkalibrering i henhold til Kommissionens afgørelse 2013/480/EU (6) eller værdier fastlagt i national lovgivning i henhold til artikel 8 i direktiv 2000/60/EF og bilag V til samme direktiv. Disse forstås som »grænselinjen mellem god og moderat« for økologiske kvalitetsratioer.

| 7. | Artssammensætning henviser til det laveste taksonomiske niveau, som er relevant for vurderingen. |
| --- | --- |

7.

Artssammensætning henviser til det laveste taksonomiske niveau, som er relevant for vurderingen.

Måleenhed for kriterierne:

| — | D5C1: næringsstofkoncentrationer i mikromol pr. liter (μmol/l) |
| --- | --- |

—

D5C1: næringsstofkoncentrationer i mikromol pr. liter (μmol/l)

| — | D5C2: klorofyl a-koncentrationer (biomasse) i mikrogram pr. liter (μg/l) |
| --- | --- |

—

D5C2: klorofyl a-koncentrationer (biomasse) i mikrogram pr. liter (μg/l)

| — | D5C3: algeopblomstringer som antal opblomstringer, varighed i dage og rumlig udstrækning i km2 pr. år |
| --- | --- |

—

D5C3: algeopblomstringer som antal opblomstringer, varighed i dage og rumlig udstrækning i km2 pr. år

| — | D5C4: fotisk zone som dybde i meter (m) |
| --- | --- |

—

D5C4: fotisk zone som dybde i meter (m)

| — | D5C5: iltkoncentration nederst i vandsøjlen i milligram pr. liter (mg/l) |
| --- | --- |

—

D5C5: iltkoncentration nederst i vandsøjlen i milligram pr. liter (mg/l)

| — | D5C6: økologisk kvalitetsratio for forekomst eller rumlig udstrækning af makroalger. Omfang af negative effekter i kvadratkilometer (km2) eller som en andel (procentdel) af det vurderede område |
| --- | --- |

—

D5C6: økologisk kvalitetsratio for forekomst eller rumlig udstrækning af makroalger. Omfang af negative effekter i kvadratkilometer (km2) eller som en andel (procentdel) af det vurderede område

| — | D5C7: økologisk kvalitetsratio til vurdering af artssammensætning og relativ forekomst eller maksimal dybde af makrofytvækst. Omfang af negative effekter i kvadratkilometer (km2) eller som en andel (procentdel) af det vurderede område |
| --- | --- |

—

D5C7: økologisk kvalitetsratio til vurdering af artssammensætning og relativ forekomst eller maksimal dybde af makrofytvækst. Omfang af negative effekter i kvadratkilometer (km2) eller som en andel (procentdel) af det vurderede område

| — | D5C8: økologisk kvalitetsratio til vurdering af artssammensætning og relativ forekomst. Omfang af negative effekter i kvadratkilometer (km2) eller som en andel (procentdel) af det vurderede område |
| --- | --- |

—

D5C8: økologisk kvalitetsratio til vurdering af artssammensætning og relativ forekomst. Omfang af negative effekter i kvadratkilometer (km2) eller som en andel (procentdel) af det vurderede område

Medlemsstater skal så vidt muligt anvende de enheder eller økologiske kvalitetsratioer, der er omhandlet i direktiv 2000/60/EF.

Deskriptor 6

Havbundens integritet er på et niveau, der sikrer, at økosystemernes struktur og funktioner bevares, og at især bentiske økosystemer ikke påvirkes negativt

Relevante belastninger: Fysisk tab (som følge af permanente ændringer i havbundens substrat eller morfologi eller af udvinding af havbundens substrat) Fysisk forstyrrelse af havbunden (midlertidig eller oprettelig)

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Fysisk tab af havbund (herunder tidevandsområder). | D6C1 — primært:
  rumlig udstrækning og fordeling af fysisk tab (permanent ændring) af den naturlige havbund. | Vurderingsskala:

  Som anvendt til vurdering af de overordnede bentiske habitattyper under deskriptor 1 og 6.

  Anvendelse af kriterier:

  Resultaterne af vurderingen af kriterium D6C1 (fordelingen og et estimat af udstrækningen af fysisk tab) anvendes til at vurdere kriterium D6C4 og D7C1.
  Resultaterne af vurderingen af kriterium D6C2 (fordelingen og et estimat af udstrækningen af fysisk forstyrrelse) anvendes til at vurdere kriterium D6C3.
  Resultaterne af vurderingen af kriterium D6C3 (et estimat af udstrækningen af fysisk forstyrrelse pr. habitattype i hvert vurderingsområde) indgår i vurderingen af kriterium D6C5. |
| Fysisk forstyrrelse af havbund (herunder tidevandsområder). | D6C2 — primært:
  rumlig udstrækning og fordeling af fysisk forstyrrelse af havbunden. |
| Bentiske overordnede habitattyper eller andre habitattyper som anvendt under deskriptor 1 og 6. | D6C3 — primært:
  rumlig udstrækning af hver habitattype, som påvirkes negativt af fysisk forstyrrelse gennem ændring i dens biotiske og abiotiske struktur og dens funktioner (f.eks. gennem ændringer i artssammensætning og deres relative tæthed, fravær af særligt sensitive eller sårbare arter, som har en vigtig funktion, eller arters størrelsesstruktur).
  Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for de negative effekter af fysisk forstyrrelse gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| Kriterium D6C1, D6C2 og D6C3 vedrører kun belastningerne »fysisk tab« og »fysisk forstyrrelse« og deres effekter, mens kriterium D6C4 og D6C5 vedrører den samlede vurdering af deskriptor 6 samt vurderingen af bentiske habitater under deskriptor 1. Kriterium D6C4 og D6C5 er omhandlet i dette bilags del II. |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Fysisk tab af havbund (herunder tidevandsområder).

D6C1 — primært:

rumlig udstrækning og fordeling af fysisk tab (permanent ændring) af den naturlige havbund.

Vurderingsskala:

Som anvendt til vurdering af de overordnede bentiske habitattyper under deskriptor 1 og 6.

Anvendelse af kriterier:

Resultaterne af vurderingen af kriterium D6C1 (fordelingen og et estimat af udstrækningen af fysisk tab) anvendes til at vurdere kriterium D6C4 og D7C1.

Resultaterne af vurderingen af kriterium D6C2 (fordelingen og et estimat af udstrækningen af fysisk forstyrrelse) anvendes til at vurdere kriterium D6C3.

Resultaterne af vurderingen af kriterium D6C3 (et estimat af udstrækningen af fysisk forstyrrelse pr. habitattype i hvert vurderingsområde) indgår i vurderingen af kriterium D6C5.

Fysisk forstyrrelse af havbund (herunder tidevandsområder).

D6C2 — primært:

rumlig udstrækning og fordeling af fysisk forstyrrelse af havbunden.

Bentiske overordnede habitattyper eller andre habitattyper som anvendt under deskriptor 1 og 6.

D6C3 — primært:

rumlig udstrækning af hver habitattype, som påvirkes negativt af fysisk forstyrrelse gennem ændring i dens biotiske og abiotiske struktur og dens funktioner (f.eks. gennem ændringer i artssammensætning og deres relative tæthed, fravær af særligt sensitive eller sårbare arter, som har en vigtig funktion, eller arters størrelsesstruktur).

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for de negative effekter af fysisk forstyrrelse gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Kriterium D6C1, D6C2 og D6C3 vedrører kun belastningerne »fysisk tab« og »fysisk forstyrrelse« og deres effekter, mens kriterium D6C4 og D6C5 vedrører den samlede vurdering af deskriptor 6 samt vurderingen af bentiske habitater under deskriptor 1. Kriterium D6C4 og D6C5 er omhandlet i dette bilags del II.

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering

| 1. | Overvågningsmetoder:






  a) | For D6C1 vurderes permanente ændringer af havbunden som følge af forskellige menneskelige aktiviteter (herunder permanente ændringer af havbundens naturlige substrat eller morfologi via fysisk omstrukturering, infrastrukturudvikling og tab af substrat via udvinding af havbundsmaterialer). |
| --- | --- | --- |

1.

Overvågningsmetoder:

a)

For D6C1 vurderes permanente ændringer af havbunden som følge af forskellige menneskelige aktiviteter (herunder permanente ændringer af havbundens naturlige substrat eller morfologi via fysisk omstrukturering, infrastrukturudvikling og tab af substrat via udvinding af havbundsmaterialer).

| b) | For D6C2 vurderes de fysiske forstyrrelser fra forskellige menneskelige aktiviteter (f.eks. bundtrawlfiskeri). |
| --- | --- |

b)

For D6C2 vurderes de fysiske forstyrrelser fra forskellige menneskelige aktiviteter (f.eks. bundtrawlfiskeri).

| c) | For kystvande anvendes hydromorfologiske data og relevante vurderinger i henhold til direktiv 2000/60/EF. Uden for kystvande kan data bearbejdes ved at kortlægge infrastruktur og godkendte udvindingssteder. |
| --- | --- |

c)

For kystvande anvendes hydromorfologiske data og relevante vurderinger i henhold til direktiv 2000/60/EF. Uden for kystvande kan data bearbejdes ved at kortlægge infrastruktur og godkendte udvindingssteder.

| 2. | Med hensyn til vurderingsmetoder aggregeres dataene, således at:






  a) | D6C1 vurderes som tabt område i forhold til den naturlige udstrækning af alle bentiske habitater i vurderingsområdet (f.eks. ved udstrækning af menneskeskabte ændringer) |
| --- | --- | --- |

2.

Med hensyn til vurderingsmetoder aggregeres dataene, således at:

a)

D6C1 vurderes som tabt område i forhold til den naturlige udstrækning af alle bentiske habitater i vurderingsområdet (f.eks. ved udstrækning af menneskeskabte ændringer)

| b) | D6C3 vurderes i forhold til den samlede naturlige udstrækning af hver vurderet bentisk habitattype. |
| --- | --- |

b)

D6C3 vurderes i forhold til den samlede naturlige udstrækning af hver vurderet bentisk habitattype.

| 3. | Fysisk tab er en permanent ændring af havbunden, der har varet eller forventes at vare en periode, der mindst svarer til to rapporteringsrunder (12 år). |
| --- | --- |

3.

Fysisk tab er en permanent ændring af havbunden, der har varet eller forventes at vare en periode, der mindst svarer til to rapporteringsrunder (12 år).

| 4. | Fysisk forstyrrelse er en ændring af havbunden, som kan genoprettes, hvis den aktivitet, der forårsager forstyrrelse, indstilles. |
| --- | --- |

4.

Fysisk forstyrrelse er en ændring af havbunden, som kan genoprettes, hvis den aktivitet, der forårsager forstyrrelse, indstilles.

| 5. | For D6C3 er artssammensætning det laveste taksonomiske niveau, som er relevant for vurderingen. |
| --- | --- |

5.

For D6C3 er artssammensætning det laveste taksonomiske niveau, som er relevant for vurderingen.

Måleenhed for kriterierne:

| — | D6C1: udstrækning af det fysisk tabte vurderingsområde i km2 |
| --- | --- |

—

D6C1: udstrækning af det fysisk tabte vurderingsområde i km2

| — | D6C2: udstrækning af det fysisk forstyrrede vurderingsområde i km2 |
| --- | --- |

—

D6C2: udstrækning af det fysisk forstyrrede vurderingsområde i km2

| — | D6C3: udstrækning af hver negativt påvirket habitattype i km2 eller som en andel (procent) af den samlede naturlige udstrækning af habitatet i vurderingsområdet. |
| --- | --- |

—

D6C3: udstrækning af hver negativt påvirket habitattype i km2 eller som en andel (procent) af den samlede naturlige udstrækning af habitatet i vurderingsområdet.

Deskriptor 7

Permanent ændring af de hydrografiske egenskaber påvirker ikke de marine økosystemer i negativ retning

Relevante belastninger: Fysisk tab (som følge af permanente ændringer i havbundens substrat eller morfologi eller af udvinding af havbundens substrat) Ændringer af de hydrologiske forhold

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Hydrografiske ændringer af havbunden og vandsøjlen (herunder tidevandsområder). | D7C1 — sekundært:
  rumlig udstrækning og fordeling af ændringer i de hydrografiske betingelser (f.eks. ændringer i bølgepåvirkninger, strømme, salinitet og temperatur) på havbunden og i vandsøjlen, som især er forbundet med fysisk tab (7) af den naturlige havbund. | Vurderingsskala:

  Som anvendt til vurdering af de overordnede bentiske habitattyper under deskriptor 1 og 6.

  Anvendelse af kriterier:

  Resultaterne af vurderingen af kriterium D7C1 (fordelingen og et estimat af udstrækningen af hydrografiske ændringer) anvendes til at vurdere kriterium D7C2.
  Resultaterne af vurderingen af kriterium D7C2 (et estimat af udstrækningen af negativ påvirkning pr. habitattype i hvert vurderingsområde) indgår i vurderingen af kriterium D6C5. |
| Bentiske overordnede habitattyper eller andre habitattyper som anvendt under deskriptor 1 og 6. | D7C2 — sekundært:
  rumlig udstrækning af hver bentisk habitattype, der er påvirket negativt (fysiske og hydrografiske egenskaber og tilknyttede biologiske samfund) som følge af permanent ændring af de hydrografiske betingelser.
  Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for de negative effekter af permanente ændringer af hydrografiske betingelser gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Hydrografiske ændringer af havbunden og vandsøjlen (herunder tidevandsområder).

D7C1 — sekundært:

rumlig udstrækning og fordeling af ændringer i de hydrografiske betingelser (f.eks. ændringer i bølgepåvirkninger, strømme, salinitet og temperatur) på havbunden og i vandsøjlen, som især er forbundet med fysisk tab (7) af den naturlige havbund.

Vurderingsskala:

Som anvendt til vurdering af de overordnede bentiske habitattyper under deskriptor 1 og 6.

Anvendelse af kriterier:

Resultaterne af vurderingen af kriterium D7C1 (fordelingen og et estimat af udstrækningen af hydrografiske ændringer) anvendes til at vurdere kriterium D7C2.

Resultaterne af vurderingen af kriterium D7C2 (et estimat af udstrækningen af negativ påvirkning pr. habitattype i hvert vurderingsområde) indgår i vurderingen af kriterium D6C5.

Bentiske overordnede habitattyper eller andre habitattyper som anvendt under deskriptor 1 og 6.

D7C2 — sekundært:

rumlig udstrækning af hver bentisk habitattype, der er påvirket negativt (fysiske og hydrografiske egenskaber og tilknyttede biologiske samfund) som følge af permanent ændring af de hydrografiske betingelser.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for de negative effekter af permanente ændringer af hydrografiske betingelser gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering

| 1. | Overvågnings- og vurderingsmetoder:






  a) | Overvågning skal fokuseres på ændringer forbundet med infrastrukturudvikling, enten på kysten eller offshore. |
| --- | --- | --- |

1.

Overvågnings- og vurderingsmetoder:

a)

Overvågning skal fokuseres på ændringer forbundet med infrastrukturudvikling, enten på kysten eller offshore.

| b) | Hydrodynamiske modeller for vurdering af effekterne på miljøet, som valideres med faktiske målinger, eller andre relevante informationskilder bruges om nødvendigt til at vurdere udstrækningen af påvirkninger fra hver infrastrukturudvikling. |
| --- | --- |

b)

Hydrodynamiske modeller for vurdering af effekterne på miljøet, som valideres med faktiske målinger, eller andre relevante informationskilder bruges om nødvendigt til at vurdere udstrækningen af påvirkninger fra hver infrastrukturudvikling.

| c) | For kystvande anvendes hydromorfologiske data og relevante vurderinger i henhold til direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

c)

For kystvande anvendes hydromorfologiske data og relevante vurderinger i henhold til direktiv 2000/60/EF.

| 2. | Med hensyn til vurderingsmetoder aggregeres dataene, således at:






  a) | D7C1 vurderes i forhold til den samlede naturlige udstrækning af alle habitater i vurderingsområdet |
| --- | --- | --- |

2.

Med hensyn til vurderingsmetoder aggregeres dataene, således at:

a)

D7C1 vurderes i forhold til den samlede naturlige udstrækning af alle habitater i vurderingsområdet

| b) | D7C2 vurderes i forhold til den samlede naturlige udstrækning af hver vurderet bentisk habitattype. |
| --- | --- |

b)

D7C2 vurderes i forhold til den samlede naturlige udstrækning af hver vurderet bentisk habitattype.

Måleenhed for kriterierne:

| — | D7C1: udstrækning af det hydrografisk ændrede vurderingsområde km2 |
| --- | --- |

—

D7C1: udstrækning af det hydrografisk ændrede vurderingsområde km2

| — | D7C2: udstrækning af hver negativt påvirket habitattype i km2 eller som en andel (procent) af den samlede naturlige udstrækning af habitatet i vurderingsområdet. |
| --- | --- |

—

D7C2: udstrækning af hver negativt påvirket habitattype i km2 eller som en andel (procent) af den samlede naturlige udstrækning af habitatet i vurderingsområdet.

Deskriptor 8

Koncentrationer af forurenende stoffer ligger på niveauer, der ikke medfører forureningseffekter

Relevante belastninger: Tilførsel af andre stoffer (f.eks. syntetiske stoffer, ikkesyntetiske stoffer, radionukleider)

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| (1) | I kyst- eller territorialfarvande:






  a) | forurenende stoffer udvalgt i henhold til direktiv 2000/60/EF:






  i) | forurenende stoffer, for hvilke en miljøkvalitetsstandard er fastlagt i bilag I, del A, til direktiv 2008/105/EF |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

(1)

I kyst- eller territorialfarvande:

a)

forurenende stoffer udvalgt i henhold til direktiv 2000/60/EF:

i)

forurenende stoffer, for hvilke en miljøkvalitetsstandard er fastlagt i bilag I, del A, til direktiv 2008/105/EF

| ii) | forurenende stoffer, der er specifikke for et vandløbsopland, anført i bilag VIII til direktiv 2000/60/EF, i kystvande |
| --- | --- |

ii)

forurenende stoffer, der er specifikke for et vandløbsopland, anført i bilag VIII til direktiv 2000/60/EF, i kystvande

| b) | evt. relevante yderligere forurenende stoffer, f.eks. fra offshorekilder, som ikke allerede er anført under litra a), og som kan give anledning til forureningseffekter i regionen eller subregionen. Medlemsstaterne opstiller denne liste over forurenende stoffer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

b)

evt. relevante yderligere forurenende stoffer, f.eks. fra offshorekilder, som ikke allerede er anført under litra a), og som kan give anledning til forureningseffekter i regionen eller subregionen. Medlemsstaterne opstiller denne liste over forurenende stoffer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

| (2) | Uden for territorialfarvande:






  a) | de under punkt 1 angivne forurenende stoffer, hvis disse stadig kan give anledning til forureningseffekter |
| --- | --- | --- |

(2)

Uden for territorialfarvande:

a)

de under punkt 1 angivne forurenende stoffer, hvis disse stadig kan give anledning til forureningseffekter

| b) | evt. relevante yderligere forurenende stoffer, som ikke allerede er anført under punkt 2), litra a), og som kan give anledning til forureningseffekter i regionen eller subregionen. Medlemsstaterne opstiller denne liste over forurenende stoffer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

b)

evt. relevante yderligere forurenende stoffer, som ikke allerede er anført under punkt 2), litra a), og som kan give anledning til forureningseffekter i regionen eller subregionen. Medlemsstaterne opstiller denne liste over forurenende stoffer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

D8C1 — primært:

I kyst- eller territorialfarvande: koncentrationerne af forurenende stoffer overstiger ikke følgende tærskelværdier:

| a) | for forurenende stoffer fastlagt i punkt 1), litra a), under kriterieelementer: de værdier, der er fastlagt i henhold til direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

a)

for forurenende stoffer fastlagt i punkt 1), litra a), under kriterieelementer: de værdier, der er fastlagt i henhold til direktiv 2000/60/EF

| b) | når forurenende stoffer i litra a) måles i en matrix, for hvilken en værdi ikke er fastlagt i direktiv 2000/60/EF, fastlægges koncentrationen af disse forurenende stoffer i matricen af medlemsstaterne gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau |
| --- | --- |

b)

når forurenende stoffer i litra a) måles i en matrix, for hvilken en værdi ikke er fastlagt i direktiv 2000/60/EF, fastlægges koncentrationen af disse forurenende stoffer i matricen af medlemsstaterne gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau

| c) | for yderligere forurenende stoffer valgt i punkt 1), litra b), under kriterieelementer: koncentrationerne for en bestemt matrix (vand, sediment eller biota), som kan give anledning til forureningseffekter. Medlemsstaterne fastlægger disse koncentrationer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau under hensyntagen til deres anvendelse i og uden for kyst- og territorialfarvande. |
| --- | --- |

c)

for yderligere forurenende stoffer valgt i punkt 1), litra b), under kriterieelementer: koncentrationerne for en bestemt matrix (vand, sediment eller biota), som kan give anledning til forureningseffekter. Medlemsstaterne fastlægger disse koncentrationer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau under hensyntagen til deres anvendelse i og uden for kyst- og territorialfarvande.

Uden for territorialfarvande: koncentrationerne af forurenende stoffer overstiger ikke følgende tærskelværdier:

| a) | for forurenende stoffer valgt i punkt 2), litra a), under kriterieelementer: de værdier, der er relevante i kyst- og territorialfarvande |
| --- | --- |

a)

for forurenende stoffer valgt i punkt 2), litra a), under kriterieelementer: de værdier, der er relevante i kyst- og territorialfarvande

| b) | for forurenende stoffer valgt i punkt 2), litra b), under kriterieelementer: koncentrationerne for en bestemt matrix (vand, sediment eller biota), som kan give anledning til forureningseffekter. Medlemsstaterne fastlægger disse koncentrationer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

b)

for forurenende stoffer valgt i punkt 2), litra b), under kriterieelementer: koncentrationerne for en bestemt matrix (vand, sediment eller biota), som kan give anledning til forureningseffekter. Medlemsstaterne fastlægger disse koncentrationer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Vurderingsskala:

| — | inden for kyst- og territorialfarvande: som anvendt i henhold til direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

—

inden for kyst- og territorialfarvande: som anvendt i henhold til direktiv 2000/60/EF

| — | uden for territorialfarvande: underopdelinger i regionen eller subregionen om nødvendigt opdelt efter nationale grænser. |
| --- | --- |

—

uden for territorialfarvande: underopdelinger i regionen eller subregionen om nødvendigt opdelt efter nationale grænser.

Anvendelse af kriterier:

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:

| a) | for hvert forurenende stof under kriterium D8C1: dets koncentration, den anvendte matrice (vand, sediment eller biota), om de fastlagte tærskelværdier er nået, og andelen af vurderede forurenende stoffer, som har nået tærskelværdierne, herunder en særskilt angivelse af stoffer, der opfører sig som allestedsnærværende PBT-stoffer (uPBT'er), jf. artikel 8a, stk. 1, litra a), i direktiv 2008/105/EF |
| --- | --- |

a)

for hvert forurenende stof under kriterium D8C1: dets koncentration, den anvendte matrice (vand, sediment eller biota), om de fastlagte tærskelværdier er nået, og andelen af vurderede forurenende stoffer, som har nået tærskelværdierne, herunder en særskilt angivelse af stoffer, der opfører sig som allestedsnærværende PBT-stoffer (uPBT'er), jf. artikel 8a, stk. 1, litra a), i direktiv 2008/105/EF

| b) | for hver art vurderet efter kriterium D8C2: et estimat af tætheden af dens population i vurderingsområdet, som er negativt påvirket |
| --- | --- |

b)

for hver art vurderet efter kriterium D8C2: et estimat af tætheden af dens population i vurderingsområdet, som er negativt påvirket

| c) | for hvert habitat vurderet efter kriterium D8C2: et estimat af den udstrækning i vurderingsområdet, som er negativt påvirket. |
| --- | --- |

c)

for hvert habitat vurderet efter kriterium D8C2: et estimat af den udstrækning i vurderingsområdet, som er negativt påvirket.

Anvendelsen af kriterium D8C2 i den samlede vurdering af en god miljøtilstand for deskriptor 8 aftales på regionalt eller subregionalt niveau.

Resultaterne af vurderingen af kriterium D8C2 indgår i vurderingerne under deskriptor 1 og 6, hvis det er hensigtsmæssigt.

Arter og habitater, der trues af forurenende stoffer.

Medlemsstaterne opstiller denne liste over arter, relevant væv, der skal vurderes, og habitater gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

D8C2 — sekundært:

Arters sundhed og habitaters tilstand (f.eks. deres artssammensætning og relative tæthed på steder med vedvarende forurening) påvirkes ikke negativt af forurenende stoffer, herunder kumulative effekter og synergieffekter.

Medlemsstaterne fastlægger disse negative effekter og deres tærskelværdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Væsentlige akutte forureningsbegivenheder, der omfatter forurenende stoffer, jf. definitionen i artikel 2, stk. 2, i direktiv 2005/35/EF (8), herunder råolie og lignende sammensætninger.

D8C3 — primært:

Den rumlige udstrækning og varighed af væsentlige akutte forureningsbegivenheder er minimeret.

Vurderingsskala:

Regionalt eller subregionalt niveau om nødvendigt opdelt efter nationale grænser.

Anvendelse af kriterier:

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:

| — | et estimat af den samlede rumlige udstrækning af væsentlige akutte forureningsbegivenheder og deres fordeling og samlede varighed for hvert år. |
| --- | --- |

—

et estimat af den samlede rumlige udstrækning af væsentlige akutte forureningsbegivenheder og deres fordeling og samlede varighed for hvert år.

Dette kriterium anvendes til at udløse vurdering af kriterium D8C4.

Arter i artsgrupperne som anført i tabel 1 i del II og bentiske overordnede habitattyper som anført i tabel 2 i del II.

D8C4 — sekundært (anvendes, når en væsentlig akut forureningsbegivenhed er forekommet):

De negative effekter af væsentlige akutte forureningsbegivenheder på arters sundhed og habitaters tilstand (f.eks. deres artssammensætning og relative tæthed) er minimeret og så vidt muligt elimineret.

Vurderingsskala:

Som anvendt til vurdering af artsgrupperne eller de overordnede bentiske habitattyper under deskriptor 1 og 6.

Anvendelse af kriterier:

Resultaterne af vurderingen af kriterium D8C4 indgår, hvor de kumulative rumlige og tidsmæssige effekter er væsentlige, i vurderingerne under deskriptor 1 og 6 med:

| a) | et estimat af tætheden af hver art, som er påvirket negativt |
| --- | --- |

a)

et estimat af tætheden af hver art, som er påvirket negativt

| b) | et estimat af udstrækningen af hver overordnet habitattype, som er påvirket negativt. |
| --- | --- |

b)

et estimat af udstrækningen af hver overordnet habitattype, som er påvirket negativt.

Anvendelsen af kriterium D8C4 i den samlede vurdering af en god miljøtilstand for deskriptor 8 aftales på regionalt eller subregionalt niveau.

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering

| 1. | For kriterieelementer under D8C1 skal en risikovurdering lægges til grund for udvælgelsen af yderligere forurenende stoffer som omhandlet i punkt 1), litra b), og punkt 2), litra b), der kan give anledning til forureningseffekter. For disse forurenende stoffer skal den matrice og de tærskelværdier, der anvendes i vurderingen, være repræsentative for de mest sensitive arter og eksponeringsveje, herunder farlige for menneskers sundhed via eksponering gennem fødekæden. |
| --- | --- |

1.

For kriterieelementer under D8C1 skal en risikovurdering lægges til grund for udvælgelsen af yderligere forurenende stoffer som omhandlet i punkt 1), litra b), og punkt 2), litra b), der kan give anledning til forureningseffekter. For disse forurenende stoffer skal den matrice og de tærskelværdier, der anvendes i vurderingen, være repræsentative for de mest sensitive arter og eksponeringsveje, herunder farlige for menneskers sundhed via eksponering gennem fødekæden.

| 2. | I forbindelse med denne afgørelse:






  a) | Kriterium D8C1: Med henblik på vurdering af forurenende stoffer i kyst- og territorialfarvande skal medlemsstaterne overvåge de forurenende stoffer i overensstemmelse med kravene i direktiv 2000/60/EF, og vurderingerne efter dette direktiv anvendes så vidt muligt. Oplysninger om spredningsveje (atmosfæriske, landbaserede eller havbaserede) for forurenende stoffer, der tilføres havmiljøet, indsamles så vidt muligt. |
| --- | --- | --- |

2.

I forbindelse med denne afgørelse:

a)

Kriterium D8C1: Med henblik på vurdering af forurenende stoffer i kyst- og territorialfarvande skal medlemsstaterne overvåge de forurenende stoffer i overensstemmelse med kravene i direktiv 2000/60/EF, og vurderingerne efter dette direktiv anvendes så vidt muligt. Oplysninger om spredningsveje (atmosfæriske, landbaserede eller havbaserede) for forurenende stoffer, der tilføres havmiljøet, indsamles så vidt muligt.

| b) | Kriterium D8C2 og D8C4: Biomarkører eller populationsdemografiske kendetegn (f.eks. befrugtningsevne, overlevelsesrater/dødelighed og reproduktionskapacitet) kan være relevante for vurderingen af sundhedseffekter. |
| --- | --- |

b)

Kriterium D8C2 og D8C4: Biomarkører eller populationsdemografiske kendetegn (f.eks. befrugtningsevne, overlevelsesrater/dødelighed og reproduktionskapacitet) kan være relevante for vurderingen af sundhedseffekter.

| c) | Kriterium D8C3 og D8C4: Ifølge denne afgørelse gennemføres overvågning efter behov, når den akutte forureningshændelse er forekommet, snarere end som led i et regelmæssigt overvågningsprogram omhandlet i artikel 11 i direktiv 2008/56/EF. |
| --- | --- |

c)

Kriterium D8C3 og D8C4: Ifølge denne afgørelse gennemføres overvågning efter behov, når den akutte forureningshændelse er forekommet, snarere end som led i et regelmæssigt overvågningsprogram omhandlet i artikel 11 i direktiv 2008/56/EF.

| d) | Kriterium D8C3: Medlemsstaterne udpeger så vidt muligt kilden til væsentlige akutte forureningsbegivenheder. De kan anvende EMSA's satellitbaserede overvågning til dette formål. |
| --- | --- |

d)

Kriterium D8C3: Medlemsstaterne udpeger så vidt muligt kilden til væsentlige akutte forureningsbegivenheder. De kan anvende EMSA's satellitbaserede overvågning til dette formål.

| 3. | Forurenende stoffer henviser til enkelte stoffer eller grupper af stoffer. For at sikre ensartet rapportering fastlægges grupperingen af stoffer på EU-niveau. |
| --- | --- |

3.

Forurenende stoffer henviser til enkelte stoffer eller grupper af stoffer. For at sikre ensartet rapportering fastlægges grupperingen af stoffer på EU-niveau.

| 4. | Artssammensætning henviser til det laveste taksonomiske niveau, som er relevant for vurderingen. |
| --- | --- |

4.

Artssammensætning henviser til det laveste taksonomiske niveau, som er relevant for vurderingen.

Måleenhed for kriterierne:

| — | D8C1: koncentrationer af forurenende stoffer i mikrogram pr. liter (μg/l) for vand, i mikrogram pr. kilogram (μg/kg) tørvægt for sediment og i mikrogram pr. kilogram (μg/kg) vådvægt for biota |
| --- | --- |

—

D8C1: koncentrationer af forurenende stoffer i mikrogram pr. liter (μg/l) for vand, i mikrogram pr. kilogram (μg/kg) tørvægt for sediment og i mikrogram pr. kilogram (μg/kg) vådvægt for biota

| — | D8C2: tæthed (antal individer eller andre passende enheder som fastlagt på regionalt eller subregionalt niveau) pr. påvirket art og udstrækning i km2 pr. påvirket overordnet habitattype |
| --- | --- |

—

D8C2: tæthed (antal individer eller andre passende enheder som fastlagt på regionalt eller subregionalt niveau) pr. påvirket art og udstrækning i km2 pr. påvirket overordnet habitattype

| — | D8C3: varighed i dage og rumlig udstrækning i kvadratkilometer (km2) af væsentlige akutte forureningsbegivenheder pr. år |
| --- | --- |

—

D8C3: varighed i dage og rumlig udstrækning i kvadratkilometer (km2) af væsentlige akutte forureningsbegivenheder pr. år

| — | D8C4: tæthed (antal individer eller andre passende enheder som fastlagt på regionalt eller subregionalt niveau) pr. påvirket art og udstrækning i kvadratkilometer (km2) pr. påvirket overordnet habitattype. |
| --- | --- |

—

D8C4: tæthed (antal individer eller andre passende enheder som fastlagt på regionalt eller subregionalt niveau) pr. påvirket art og udstrækning i kvadratkilometer (km2) pr. påvirket overordnet habitattype.

Deskriptor 9

Forurenende stoffer i fisk og skaldyr til konsum overstiger ikke de niveauer, der er fastlagt i EU-lovgivningen eller andre relevante standarder

Relevant belastning: Tilførsel af farlige stoffer

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Forurenende stoffer anført i forordning (EF) nr. 1881/2006.
  For så vidt angår denne afgørelse, kan medlemsstaterne vælge ikke at medtage forurenende stoffer fra forordning (EF) nr. 1881/2006, hvis dette begrundes i en risikovurdering.
  Medlemsstaterne kan vurdere yderligere forurenende stoffer, som ikke er anført i forordning (EF) nr. 1881/2006. Medlemsstaterne opstiller en liste over disse yderligere forurenende stoffer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.
  Medlemsstaterne opstiller listen over arter og relevant væv, der skal vurderes, i henhold til de betingelser, der er anført under »Specifikationer«. De kan opstille denne liste over arter og relevant væv gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. | D9C1 — primært:
  Koncentrationen af forurenende stoffer i spiseligt væv (muskel, lever, rogn, kød og bløddele) af fisk og skaldyr (herunder fisk, krebsdyr, bløddyr, pighuder, tang og andre havplanter) indfanget eller høstet i naturen (ekskl. finnefisk fra havbrug) overstiger ikke:






  a) | for forurenende stoffer anført i forordning (EF) nr. 1881/2006 de maksimumskoncentrationer, der er fastlagt i denne forordning, som er tærskelværdierne, for så vidt angår denne afgørelse |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Forurenende stoffer anført i forordning (EF) nr. 1881/2006.

For så vidt angår denne afgørelse, kan medlemsstaterne vælge ikke at medtage forurenende stoffer fra forordning (EF) nr. 1881/2006, hvis dette begrundes i en risikovurdering.

Medlemsstaterne kan vurdere yderligere forurenende stoffer, som ikke er anført i forordning (EF) nr. 1881/2006. Medlemsstaterne opstiller en liste over disse yderligere forurenende stoffer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Medlemsstaterne opstiller listen over arter og relevant væv, der skal vurderes, i henhold til de betingelser, der er anført under »Specifikationer«. De kan opstille denne liste over arter og relevant væv gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

D9C1 — primært:

Koncentrationen af forurenende stoffer i spiseligt væv (muskel, lever, rogn, kød og bløddele) af fisk og skaldyr (herunder fisk, krebsdyr, bløddyr, pighuder, tang og andre havplanter) indfanget eller høstet i naturen (ekskl. finnefisk fra havbrug) overstiger ikke:

a)

for forurenende stoffer anført i forordning (EF) nr. 1881/2006 de maksimumskoncentrationer, der er fastlagt i denne forordning, som er tærskelværdierne, for så vidt angår denne afgørelse

| b) | for yderligere forurenende stoffer, der ikke er anført i forordning (EF) nr. 1881/2006, de tærskelværdier, som medlemsstaterne fastlægger gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| --- | --- |

b)

for yderligere forurenende stoffer, der ikke er anført i forordning (EF) nr. 1881/2006, de tærskelværdier, som medlemsstaterne fastlægger gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Vurderingsskala:

fangst- eller produktionsområdet i henhold til artikel 38 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 (9).

Anvendelse af kriterier:

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:

| — | for hvert forurenende stof: dets koncentration i fisk og skaldyr, den anvendte matrix (art og væv), om de fastlagte tærskelværdier er nået, og andelen af vurderede forurenende stoffer, som har nået deres tærskelværdier. |
| --- | --- |

—

for hvert forurenende stof: dets koncentration i fisk og skaldyr, den anvendte matrix (art og væv), om de fastlagte tærskelværdier er nået, og andelen af vurderede forurenende stoffer, som har nået deres tærskelværdier.

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering

| 1. | Når medlemsstaterne opstiller listen over arter, der skal anvendes under D9C1, skal arterne:






  a) | være relevant for den pågældende havregion eller subregion |
| --- | --- | --- |

1.

Når medlemsstaterne opstiller listen over arter, der skal anvendes under D9C1, skal arterne:

a)

være relevant for den pågældende havregion eller subregion

| b) | være omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1881/2006 |
| --- | --- |

b)

være omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1881/2006

| c) | være relevante for det forurenende stof, der vurderes |
| --- | --- |

c)

være relevante for det forurenende stof, der vurderes

| d) | være blandt de mest almindelige konsumarter i medlemsstaten eller de mest fangede eller høstede arter til konsum. |
| --- | --- |

d)

være blandt de mest almindelige konsumarter i medlemsstaten eller de mest fangede eller høstede arter til konsum.

| 2. | Hvis den fastlagte standard overskrides for et forurenende stof, skal det efterfølgende overvåges for at bestemme, om forureningen forbliver i det undersøgte område og de undersøgte arter. Overvågningen fortsættes, indtil der er tilstrækkeligt bevis for, at der ikke er risiko for fejl. |
| --- | --- |

2.

Hvis den fastlagte standard overskrides for et forurenende stof, skal det efterfølgende overvåges for at bestemme, om forureningen forbliver i det undersøgte område og de undersøgte arter. Overvågningen fortsættes, indtil der er tilstrækkeligt bevis for, at der ikke er risiko for fejl.

| 3. | For så vidt angår denne afgørelse, foretages prøvetagning til vurderingen af maksimumskoncentrationerne af forurenende stoffer i overensstemmelse med artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (10), Kommissionens forordning (EU) nr. 589/2014 (11) og Kommissionens forordning (EF) nr. 333/2007 (12). |
| --- | --- |

3.

For så vidt angår denne afgørelse, foretages prøvetagning til vurderingen af maksimumskoncentrationerne af forurenende stoffer i overensstemmelse med artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (10), Kommissionens forordning (EU) nr. 589/2014 (11) og Kommissionens forordning (EF) nr. 333/2007 (12).

| 4. | Inden for hver region eller subregion skal medlemsstaterne sikre, at prøvetagningens tidsmæssige og geografiske omfang er tilstrækkeligt til, at der kan udtages en repræsentativ prøve af de angivne forurenende stoffer i fisk og skaldyr i havregionen eller subregionen. |
| --- | --- |

4.

Inden for hver region eller subregion skal medlemsstaterne sikre, at prøvetagningens tidsmæssige og geografiske omfang er tilstrækkeligt til, at der kan udtages en repræsentativ prøve af de angivne forurenende stoffer i fisk og skaldyr i havregionen eller subregionen.

Måleenheder for kriterierne:

| — | D9C1: koncentrationer af forurenende stoffer i de enheder, der er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 1881/2006. |
| --- | --- |

—

D9C1: koncentrationer af forurenende stoffer i de enheder, der er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 1881/2006.

Deskriptor 10

Egenskaberne ved og mængderne af affald i havet skader ikke kyst- og havmiljøet

Relevant belastning: Tilførsel af affald

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Affald (ekskl. mikroaffald) klassificeret i følgende kategorier (13): kunstige polymermaterialer, gummi, tøj/tekstiler, papir/pap, forarbejdet træ, metal, glas/keramik, andet og fødevareaffald.
  Medlemsstaterne kan definere yderligere underkategorier. | D10C1 — primært:
  Sammensætningen, mængden og den rumlige fordeling af affald langs kysten, i vandsøjlens overfladelag og på havbunden er på niveauer, der ikke skader kyst- og havmiljøet.
  Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for disse niveauer gennem et samarbejde på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold. | Vurderingsskala:

  Underopdelinger i regionen eller subregionen om nødvendigt opdelt efter nationale grænser.

  Anvendelse af kriterier:

  I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert kriterium og for hvert vurderet område:






  a) | resultaterne for hvert kriterium (mængde af affald eller mikroaffald pr. kategori) og dets fordeling pr. matrix anvendt under D10C1 og D10C2, og om de fastlagte tærskelværdier er blevet opnået |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Affald (ekskl. mikroaffald) klassificeret i følgende kategorier (13): kunstige polymermaterialer, gummi, tøj/tekstiler, papir/pap, forarbejdet træ, metal, glas/keramik, andet og fødevareaffald.

Medlemsstaterne kan definere yderligere underkategorier.

D10C1 — primært:

Sammensætningen, mængden og den rumlige fordeling af affald langs kysten, i vandsøjlens overfladelag og på havbunden er på niveauer, der ikke skader kyst- og havmiljøet.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for disse niveauer gennem et samarbejde på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold.

Vurderingsskala:

Underopdelinger i regionen eller subregionen om nødvendigt opdelt efter nationale grænser.

Anvendelse af kriterier:

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert kriterium og for hvert vurderet område:

a)

resultaterne for hvert kriterium (mængde af affald eller mikroaffald pr. kategori) og dets fordeling pr. matrix anvendt under D10C1 og D10C2, og om de fastlagte tærskelværdier er blevet opnået

| b) | resultaterne for D10C3 (mængde af affald og mikroaffald pr. kategori pr. art), og om de fastlagte tærskelværdier er nået. |
| --- | --- |

b)

resultaterne for D10C3 (mængde af affald og mikroaffald pr. kategori pr. art), og om de fastlagte tærskelværdier er nået.

Anvendelsen af kriterium D10C1, D10C2 og D10C3 i den samlede vurdering af en god miljøtilstand for deskriptor 10 aftales på EU-niveau.

Resultaterne af kriterium D10C3 indgår også i vurderingerne under deskriptor 1, hvis det er relevant.

Mikroaffald (partikler < 5 mm) klassificeret i kategorien »kunstige polymermaterialer« og »andet«.

D10C2 — primært:

Sammensætningen, mængden og den rumlige fordeling af mikroaffald langs kysten, i vandsøjlens overfladelag og i havbundssediment er på niveauer, der ikke skader kyst- og havmiljøet.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for disse niveauer gennem et samarbejde på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold.

Affald og mikroaffald, der er klassificeret i kategorien »kunstige polymermaterialer« og »andet«, vurderet i arter fra følgende grupper: fugle, pattedyr, krybdyr, fisk eller hvirvelløse dyr.

Medlemsstaterne opstiller listen over arter, der vurderes, gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

D10C3 — sekundært:

Den mængde affald og mikroaffald, som havdyr indtager, er på et niveau, der ikke påvirker de berørte arters sundhed negativt.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for disse niveauer gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Arter af fugle, pattedyr, krybdyr, fisk eller hvirvelløse dyr, der trues af affald.

Medlemsstaterne opstiller listen over arter, der skal vurderes, gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

D10C4 — sekundært:

Det antal individer af hver art, som er påvirket negativt af affald, f.eks. ved indfiltring, andre typer skader eller dødelighed eller sundhedseffekter.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for de negative effekter af affald gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Vurderingsskala:

Som anvendt til vurdering af artsgruppen under deskriptor 1.

Anvendelse af kriterier:

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:

| — | for hver art vurderet efter kriterium D10C4: et estimat af antallet af individer i vurderingsområdet, som er negativt påvirket. |
| --- | --- |

—

for hver art vurderet efter kriterium D10C4: et estimat af antallet af individer i vurderingsområdet, som er negativt påvirket.

Anvendelsen af kriterium D10C4 i den samlede vurdering af en god miljøtilstand for deskriptor 10 aftales på EU-niveau.

Resultaterne af dette kriterium bidrager også til vurderingerne under deskriptor 1, hvis det er relevant.

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering

| 1. | For D10C1: Affald overvåges langs kysten og kan desuden overvåges i vandsøjlens overfladelag og på havbunden. Oplysninger om kilden til og spredningsvejen for affaldet indsamles, hvor det er muligt. |
| --- | --- |

1.

For D10C1: Affald overvåges langs kysten og kan desuden overvåges i vandsøjlens overfladelag og på havbunden. Oplysninger om kilden til og spredningsvejen for affaldet indsamles, hvor det er muligt.

| 2. | For D10C2: Mikroaffald overvåges i vandsøjlens overfladelag og i havbundssediment og kan også overvåges langs kysten. Mikroaffald overvåges på en sådan måde, at der kan relateres til punktkilder (f.eks. havne, lystbådehavne, rensningsanlæg og regnvandsoverløb), hvis det er muligt. |
| --- | --- |

2.

For D10C2: Mikroaffald overvåges i vandsøjlens overfladelag og i havbundssediment og kan også overvåges langs kysten. Mikroaffald overvåges på en sådan måde, at der kan relateres til punktkilder (f.eks. havne, lystbådehavne, rensningsanlæg og regnvandsoverløb), hvis det er muligt.

| 3. | For D10C3 og D10C4: Overvågningen kan baseres på tilfældige forekomster (f.eks. strandinger af døde dyr, indfiltrerede dyr i ynglekolonier og påvirkede individer pr. undersøgelse). |
| --- | --- |

3.

For D10C3 og D10C4: Overvågningen kan baseres på tilfældige forekomster (f.eks. strandinger af døde dyr, indfiltrerede dyr i ynglekolonier og påvirkede individer pr. undersøgelse).

Måleenhed for kriterierne:

| — | D10C1: mængde af affald pr. kategori i antal emner:






  — | pr. 100 m langs kysten |
| --- | --- | --- |

—

D10C1: mængde af affald pr. kategori i antal emner:

—

pr. 100 m langs kysten

| — | pr. km2 for overfladelaget i vandsøjlen og for havbunden |
| --- | --- |

—

pr. km2 for overfladelaget i vandsøjlen og for havbunden

| — | D10C2: mængde af mikroaffald pr. kategori i antal emner og vægt i g:






  — | pr. m2 for overfladelaget i vandsøjlen |
| --- | --- | --- |

—

D10C2: mængde af mikroaffald pr. kategori i antal emner og vægt i g:

—

pr. m2 for overfladelaget i vandsøjlen

| — | pr. kg (tørvægt) sediment for kystlinjen og for havbunden |
| --- | --- |

—

pr. kg (tørvægt) sediment for kystlinjen og for havbunden

| — | D10C3: mængde af affald/mikroaffald i g og antal emner pr. individ for hver art i forhold til det undersøgte individs størrelse (vægt eller længde) |
| --- | --- |

—

D10C3: mængde af affald/mikroaffald i g og antal emner pr. individ for hver art i forhold til det undersøgte individs størrelse (vægt eller længde)

| — | D10C4: antal (letalt eller subletalt) påvirkede individer pr. art. |
| --- | --- |

—

D10C4: antal (letalt eller subletalt) påvirkede individer pr. art.

Deskriptor 11

Indførelsen af energi, herunder undervandsstøj, befinder sig på et niveau, der ikke påvirker havmiljøet i negativ retning

Relevante belastninger: tilførsel af menneskeskabte lyde, tilførsel af andre energiformer

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Menneskeskabte impulslyde i vand. | D11C1 — primært:
  Den rumlige fordeling, den tidsmæssige udstrækning og niveauerne af menneskeskabte impulslyde overstiger ikke niveauer, som påvirker populationer af havdyr negativt.
  Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for disse niveauer gennem et samarbejde på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold. | Vurderingsskala:

  Region, subregion eller underopdelinger.

  Anvendelse af kriterier:

  I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:






  a) | for D11C1: varigheden pr. kalenderår af impulsive lydkilder, deres fordeling i løbet af året, deres rumlige fordeling i vurderingsområdet, og om de fastlagte tærskelværdier er nået |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Menneskeskabte impulslyde i vand.

D11C1 — primært:

Den rumlige fordeling, den tidsmæssige udstrækning og niveauerne af menneskeskabte impulslyde overstiger ikke niveauer, som påvirker populationer af havdyr negativt.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for disse niveauer gennem et samarbejde på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold.

Vurderingsskala:

Region, subregion eller underopdelinger.

Anvendelse af kriterier:

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:

a)

for D11C1: varigheden pr. kalenderår af impulsive lydkilder, deres fordeling i løbet af året, deres rumlige fordeling i vurderingsområdet, og om de fastlagte tærskelværdier er nået

| b) | for D11C2: det årlige gennemsnit af lydniveauet eller en anden egnet måleenhed for det tidsmæssige aspekt aftalt på regionalt eller subregionalt niveau, pr. arealenhed og dets rumlige fordeling i vurderingsområdet og andelen (%, km2) af vurderingsområdet som de fastlagte tærskelværdier er nået for. |
| --- | --- |

b)

for D11C2: det årlige gennemsnit af lydniveauet eller en anden egnet måleenhed for det tidsmæssige aspekt aftalt på regionalt eller subregionalt niveau, pr. arealenhed og dets rumlige fordeling i vurderingsområdet og andelen (%, km2) af vurderingsområdet som de fastlagte tærskelværdier er nået for.

Anvendelsen af kriterium D11C1 og D11C2 i vurderingen af en god miljøtilstand for deskriptor 11 aftales på EU-niveau.

Resultaterne af disse kriterier indgår også vurderingerne under deskriptor 1.

Menneskeskabt vedvarende lavfrekvent lyd i vand.

D11C2 — primært:

Den rumlige fordeling, den tidsmæssige udstrækning og niveauerne af menneskeskabt vedvarende lavfrekvent lyd overstiger ikke niveauer, som påvirker populationer af havdyr negativt.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for disse niveauer gennem et samarbejde på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold.

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering

| 1. | For overvågning af D11C1:






  a) | Rumlig opløsning: geografiske steder, hvis form og områder bestemmes på regionalt eller subregionalt niveau, på grundlag af f.eks. aktiviteter anført i bilag III til direktiv 2008/56/EF. |
| --- | --- | --- |

1.

For overvågning af D11C1:

a)

Rumlig opløsning: geografiske steder, hvis form og områder bestemmes på regionalt eller subregionalt niveau, på grundlag af f.eks. aktiviteter anført i bilag III til direktiv 2008/56/EF.

| b) | Impulslyd målt som støjdosis (i dB re 1μΡa2.s) eller som maksimalt lydtrykniveau (i dB re 1μΡa m), målt over frekvensbåndet 10 Hz til 10 kHz. Medlemsstaterne kan undersøge andre specifikke kilder i højere frekvensbånd, hvis påvirkninger på større afstande anses for relevante. |
| --- | --- |

b)

Impulslyd målt som støjdosis (i dB re 1μΡa2.s) eller som maksimalt lydtrykniveau (i dB re 1μΡa m), målt over frekvensbåndet 10 Hz til 10 kHz. Medlemsstaterne kan undersøge andre specifikke kilder i højere frekvensbånd, hvis påvirkninger på større afstande anses for relevante.

| 2. | For overvågning af D11C2:
  Årligt gennemsnit (eller en anden egnet måleenhed fastlagt på regionalt eller subregionalt niveau) af lydtryk i anden i hvert af de to 1/3-oktavbånd 63 Hz og 125 Hz (midtfrekvens) målt som støjniveau i decibel (dB re 1μΡa) i en passende rumlig opløsning set i forhold til påvirkningen fra presfaktoren. Dette kan måles direkte eller udledes af en model, som anvendes til at interpolere mellem eller ekstrapolere fra målinger. Medlemsstaterne kan også på regionalt eller subregionalt niveau beslutte at overvåge yderligere frekvensbånd. |
| --- | --- |

2.

For overvågning af D11C2:

Årligt gennemsnit (eller en anden egnet måleenhed fastlagt på regionalt eller subregionalt niveau) af lydtryk i anden i hvert af de to 1/3-oktavbånd 63 Hz og 125 Hz (midtfrekvens) målt som støjniveau i decibel (dB re 1μΡa) i en passende rumlig opløsning set i forhold til påvirkningen fra presfaktoren. Dette kan måles direkte eller udledes af en model, som anvendes til at interpolere mellem eller ekstrapolere fra målinger. Medlemsstaterne kan også på regionalt eller subregionalt niveau beslutte at overvåge yderligere frekvensbånd.

Kriterier vedrørende andre former for energitilførsel (herunder termisk energi, elektromagnetiske felter og lys) og kriterier vedrørende miljøpåvirkningerne af støj er stadig under udvikling.

Måleenhed for kriterierne:

| — | D11C1: Varigheden af impulsive lydkilder i antal dage pr. kvartal (eller pr. måned, hvis dette er relevant), andelen (procentdelen) af arealenheden eller rumlig udstrækning i km2 af vurderingsområdet med impulsive lydkilder om året |
| --- | --- |

—

D11C1: Varigheden af impulsive lydkilder i antal dage pr. kvartal (eller pr. måned, hvis dette er relevant), andelen (procentdelen) af arealenheden eller rumlig udstrækning i km2 af vurderingsområdet med impulsive lydkilder om året

| — | D11C2: Årligt gennemsnit (eller en anden måleenhed for det tidsmæssige aspekt) af niveauet af vedvarende lyd pr. arealenhed; andelen (procentdelen) eller rumlig udstrækning i km2 af vurderingsområdet, hvor lydkilder overskrider tærskelværdier. |
| --- | --- |

—

D11C2: Årligt gennemsnit (eller en anden måleenhed for det tidsmæssige aspekt) af niveauet af vedvarende lyd pr. arealenhed; andelen (procentdelen) eller rumlig udstrækning i km2 af vurderingsområdet, hvor lydkilder overskrider tærskelværdier.

DEL II

Kriterier og metodiske standarder, specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering af havområders væsentlige egenskaber og karakteristika og nuværende miljøtilstand i henhold til artikel 8, stk. 1, litra a), i direktiv 2008/56/EF

Del II omhandler de deskriptorer, der er forbundet med de relevante økosystemelementer: artsgrupper af fugle, pattedyr, krybdyr, fisk og blæksprutter (deskriptor 1), pelagiske habitater (deskriptor 1), bentiske habitater (deskriptor 1 og 6) og økosystemer, herunder fødenet (deskriptor 1 og 4), som anført i bilag III til direktiv 2008/56/EF (14).

Tema

Artsgrupper af fugle, pattedyr, krybdyr, fisk og blæksprutter (deskriptor 1)

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Arter af fugle, pattedyr, krybdyr samt arter af fisk og blæksprutter, der ikke udnyttes erhvervsmæssigt, som trues af utilsigtet bifangst i regionen eller subregionen.
  Medlemsstaterne fastlægger denne liste over arter gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau i henhold til de forpligtelser, der følger af artikel 25, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1380/2013, for så vidt angår dataindsamlingsaktiviteter, og under hensyntagen til listen over arter i tabel 1D i bilaget til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 (15). | D1C1 — primært:
  Dødeligheden pr. art som følge af utilsigtet bifangst er under niveauer, der truer arten, således at artens langsigtede overlevelse sikres.
  Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdierne for dødeligheden pr. art som følge af utilsigtet bifangst gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. | Vurderingsskala:

  Som anvendt til vurdering af de tilsvarende arter eller artsgrupper under kriterium D1C2-D1C5.

  Anvendelse af kriterier:

  I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:






  — | dødeligheden pr. art, og om den fastlagte tærskelværdi er nået for den pågældende art. |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Arter af fugle, pattedyr, krybdyr samt arter af fisk og blæksprutter, der ikke udnyttes erhvervsmæssigt, som trues af utilsigtet bifangst i regionen eller subregionen.

Medlemsstaterne fastlægger denne liste over arter gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau i henhold til de forpligtelser, der følger af artikel 25, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1380/2013, for så vidt angår dataindsamlingsaktiviteter, og under hensyntagen til listen over arter i tabel 1D i bilaget til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 (15).

D1C1 — primært:

Dødeligheden pr. art som følge af utilsigtet bifangst er under niveauer, der truer arten, således at artens langsigtede overlevelse sikres.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdierne for dødeligheden pr. art som følge af utilsigtet bifangst gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Vurderingsskala:

Som anvendt til vurdering af de tilsvarende arter eller artsgrupper under kriterium D1C2-D1C5.

Anvendelse af kriterier:

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:

—

dødeligheden pr. art, og om den fastlagte tærskelværdi er nået for den pågældende art.

Dette kriterium indgår i vurderingen af den tilsvarende art under kriterium D1C2.

Artsgrupper, som anført i tabel 1, og hvis de forekommer i regionen eller subregionen.

Medlemsstaterne fastlægger en række arter, der er repræsentative for hver artsgruppe, udvalgt i overensstemmelse med de kriterier, der er fastlagt under »Specifikationer for udvælgelse af arter og habitater«, gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. Disse omfatter de pattedyr og krybdyr, der er anført i bilag II til direktiv 92/43/EØF, og kan omfatte yderligere arter, som f.eks. de arter, der er anført i EU-lovgivningen (andre bilag til direktiv 92/43/EØF, direktiv 2009/147/EF eller gennem forordning (EU) nr. 1380/2013) og internationale aftaler, herunder de regionale havkonventioner.

D1C2 — primært:

Artens populationstæthed påvirkes ikke negativt af menneskeskabte belastninger, så artens overlevelse på lang sigt er sikret.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for hver art gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau under hensyntagen til den naturlige variation i populationsstørrelse og dødelighed udledt af D1C1, D8C4 og D10C4 og andre relevante belastninger. For arter, der er omhandlet i direktiv 92/43/EØF, skal disse værdier være i overensstemmelse med de værdier for gunstig referencepopulation, som de relevante medlemsstater har fastsat i henhold til direktiv 92/43/EØF.

Vurderingsskala:

Der skal anvendes økologisk relevante skalaer for hver artsgruppe i overensstemmelse med følgende:

| — | for dybtdykkende tandhvaler, bardehvaler og dybhavsfisk: region |
| --- | --- |

—

for dybtdykkende tandhvaler, bardehvaler og dybhavsfisk: region

| — | for fugle, små tandhvaler, pelagiske fisk og demersale fiskearter: region eller underopdelinger for Østersøen og Sortehavet, subregioner for det nordøstlige Atlanterhav og Middelhavet, |
| --- | --- |

—

for fugle, små tandhvaler, pelagiske fisk og demersale fiskearter: region eller underopdelinger for Østersøen og Sortehavet, subregioner for det nordøstlige Atlanterhav og Middelhavet,

| — | for sæler, skildpadder og blæksprutter: region eller underopdelinger for Østersøen subregion for det nordøstlige Atlanterhav og Middelhavet, |
| --- | --- |

—

for sæler, skildpadder og blæksprutter: region eller underopdelinger for Østersøen subregion for det nordøstlige Atlanterhav og Middelhavet,

| — | for kystfisk: underopdeling af region eller subregion |
| --- | --- |

—

for kystfisk: underopdeling af region eller subregion

| — | for fisk og blæksprutter, der udnyttes erhvervsmæssigt: som anvendt under deskriptor 3. |
| --- | --- |

—

for fisk og blæksprutter, der udnyttes erhvervsmæssigt: som anvendt under deskriptor 3.

Anvendelse af kriterier:

Tilstanden for hver art vurderes individuelt på grundlag af de valgte kriterier, og disse anvendes på følgende måde til at beskrive, i hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand for hver artsgruppe og for hvert vurderet område:

| a) | vurderingerne skal angive værdien (eller værdierne) for hvert anvendt kriterium pr. art, og om disse opnår de fastlagte tærskelværdier |
| --- | --- |

a)

vurderingerne skal angive værdien (eller værdierne) for hvert anvendt kriterium pr. art, og om disse opnår de fastlagte tærskelværdier

| b) | den samlede tilstand for de arter, der er omhandlet i direktiv 92/43/EØF, udledes ved hjælp af den metode, der er beskrevet i dette direktiv. Den samlede tilstand for arter, der udnyttes erhvervsmæssigt, vurderes under deskriptor 3. For andre arter udledes den samlede tilstand ved hjælp af en metode fastsat på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold |
| --- | --- |

b)

den samlede tilstand for de arter, der er omhandlet i direktiv 92/43/EØF, udledes ved hjælp af den metode, der er beskrevet i dette direktiv. Den samlede tilstand for arter, der udnyttes erhvervsmæssigt, vurderes under deskriptor 3. For andre arter udledes den samlede tilstand ved hjælp af en metode fastsat på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold

| c) | den samlede tilstand for artsgruppen udledes ved hjælp af en metode fastsat på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold. |
| --- | --- |

c)

den samlede tilstand for artsgruppen udledes ved hjælp af en metode fastsat på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold.

D1C3 — primært for fisk og blæksprutter, der udnyttes erhvervsmæssigt, og sekundært for andre arter:

Artens populationsdemografiske kendetegn (f.eks. kropsstørrelse eller aldersklassestruktur, kønsfordeling, reproduktionsrater, overlevelsesrater) angiver en sund population, som ikke er negativt påvirket af menneskeskabte belastninger.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for angivne kendetegn for hver art gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau under hensyntagen til negative effekter på deres sundhed udledt af D8C2, D8C4 og andre relevante belastninger.

D1C4 — primært for arter, der er omfattet af bilag II, IV eller V til direktiv 92/43/EØF, og sekundært for andre arter:

Arternes udbredelsesområde og evt. -mønster er i overensstemmelse med de fremherskende fysiografiske, geografiske og klimatiske betingelser.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for hver art gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. For arter, der er omhandlet i direktiv 92/43/EØF, skal disse værdier være i overensstemmelse med de værdier for gunstig referencepopulation, som de relevante medlemsstater har fastsat i henhold til direktiv 92/43/EØF.

D1C5 — primært for arter, der er omhandlet i bilag II, IV og V til direktiv 92/43/EØF, og sekundært for andre arter:

Arternes habitat har den nødvendige udstrækning og tilstand til at understøtte de forskellige faser i arternes livscyklus.

Kriterieelementer

Tabel 1

Artsgrupper
   (16)

| Økosystemkomponent | Artsgrupper |
| --- | --- |
| Fugle | Planteædende fugle |
| Vadefugle |
| Fugle, der søger føde i overfladen |
| Fugle, der søger føde i vandsøjlen |
| Fugle, der søger føde ved bunden |
| Pattedyr | Små tandhvaler |
| Dybtdykkende tandhvaler |
| Bardehvaler |
| Sæler |
| Krybdyr | Skildpadder |
| Fisk | Kystfisk |
| Pelagiske fisk |
| Demersale fisk |
| Dybhavsfisk |
| Blæksprutter | Blæksprutter |
| Dybhavsblæksprutter |

Økosystemkomponent

Artsgrupper

Fugle

Planteædende fugle

Vadefugle

Fugle, der søger føde i overfladen

Fugle, der søger føde i vandsøjlen

Fugle, der søger føde ved bunden

Pattedyr

Små tandhvaler

Dybtdykkende tandhvaler

Bardehvaler

Sæler

Krybdyr

Skildpadder

Fisk

Kystfisk

Pelagiske fisk

Demersale fisk

Dybhavsfisk

Blæksprutter

Blæksprutter

Dybhavsblæksprutter

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering vedrørende temaet »Artsgrupper af fugle, pattedyr, krybdyr, fisk og blæksprutter«

| 1. | For D1C1 angives data pr. art pr. fiskerierhverv for hver ICES-område eller hvert GFCM-underområde eller FAO-fiskeriområde for den makaronesiske biogeografiske region, så de kan aggregeres til den relevante skala for den berørte art, og så de fiskerier og fiskeredskaber, der bidrager mest til utilsigtet bifangst, kan udpeges for hver art. |
| --- | --- |

1.

For D1C1 angives data pr. art pr. fiskerierhverv for hver ICES-område eller hvert GFCM-underområde eller FAO-fiskeriområde for den makaronesiske biogeografiske region, så de kan aggregeres til den relevante skala for den berørte art, og så de fiskerier og fiskeredskaber, der bidrager mest til utilsigtet bifangst, kan udpeges for hver art.

| 2. | »Kystvande« forstås ud fra fysiske, hydrologiske og økologiske parametre og er ikke begrænset til kystvande som defineret i artikel 2, stk. 7, i direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

2.

»Kystvande« forstås ud fra fysiske, hydrologiske og økologiske parametre og er ikke begrænset til kystvande som defineret i artikel 2, stk. 7, i direktiv 2000/60/EF.

| 3. | Arter kan vurderes på populationsniveau, hvis det er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

3.

Arter kan vurderes på populationsniveau, hvis det er hensigtsmæssigt.

| 4. | Så vidt muligt anvendes de vurderinger, der foretages i henhold til direktiv 92/43/EØF, direktiv 2009/147/EF og forordning (EU) nr. 1380/2013, i forbindelse med denne afgørelse:






  a) | for fugle svarer kriterium D1C2 og D1C4 til kriterierne »populationsstørrelse« og »udbredelse af yngleområder« i direktiv 2009/147/EF |
| --- | --- | --- |

4.

Så vidt muligt anvendes de vurderinger, der foretages i henhold til direktiv 92/43/EØF, direktiv 2009/147/EF og forordning (EU) nr. 1380/2013, i forbindelse med denne afgørelse:

a)

for fugle svarer kriterium D1C2 og D1C4 til kriterierne »populationsstørrelse« og »udbredelse af yngleområder« i direktiv 2009/147/EF

| b) | for pattedyr, krybdyr og fisk, der ikke udnyttes erhvervsmæssigt, svarer kriterierne til de kriterier, der anvendes i direktiv 92/43/EØF, i henhold til følgende: D1C2 og D1C3 svarer til »bestand«, D1C4 svarer til »udbredelse«, D1C5 svarer til »habitat for arten« |
| --- | --- |

b)

for pattedyr, krybdyr og fisk, der ikke udnyttes erhvervsmæssigt, svarer kriterierne til de kriterier, der anvendes i direktiv 92/43/EØF, i henhold til følgende: D1C2 og D1C3 svarer til »bestand«, D1C4 svarer til »udbredelse«, D1C5 svarer til »habitat for arten«

| c) | for fisk og blæksprutter, der udnyttes erhvervsmæssigt, anvendes vurderingerne under deskriptor 3 i forbindelse med deskriptor 1, således, at kriterium D3C2 anvendes for D1C2, og kriterium D3C3 anvendes for D1C3. |
| --- | --- |

c)

for fisk og blæksprutter, der udnyttes erhvervsmæssigt, anvendes vurderingerne under deskriptor 3 i forbindelse med deskriptor 1, således, at kriterium D3C2 anvendes for D1C2, og kriterium D3C3 anvendes for D1C3.

| 5. | Ved vurdering af de negative effekter af belastninger efter kriterium D1C1, D2C3, D3C1, D8C2, D8C4 og D10C4 og vurdering af belastninger efter kriterium D9C1, D10C3, D11C1 og D11C2 tages vurderingerne af arten under deskriptor 1 i betragtning. |
| --- | --- |

5.

Ved vurdering af de negative effekter af belastninger efter kriterium D1C1, D2C3, D3C1, D8C2, D8C4 og D10C4 og vurdering af belastninger efter kriterium D9C1, D10C3, D11C1 og D11C2 tages vurderingerne af arten under deskriptor 1 i betragtning.

Måleenhed for kriterierne:

| — | D1C2: tæthed (antal individer eller biomasse i tons (t)) pr. art. |
| --- | --- |

—

D1C2: tæthed (antal individer eller biomasse i tons (t)) pr. art.

Tema

Pelagiske habitater (vedrørende deskriptor 1)

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Pelagiske overordnede habitattyper (variabel salinitet (17), kystvande, fladsø og dybhav), hvis de forefindes i regionen eller subregionen, og andre habitattyper som defineret i andet afsnit.
  Medlemsstaterne kan gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau vælge yderligere habitattyper i henhold til de kriterier, der er fastlagt under »Specifikationer for udvælgelse af arter og habitater«. | D1C6 — primært:
  Habitattypens tilstand, herunder dens biotiske og abiotiske struktur og dens funktioner (f.eks. dens typiske artssammensætning og deres relative tæthed, fravær af særligt sensitive eller sårbare arter, eller arter som har en vigtig funktion i økosystemet, eller arters størrelsesstruktur), påvirkes ikke negativt af menneskeskabte belastninger.
  Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for hver habitattypes tilstand, som er forenelige med de relaterede værdier, der er fastsat under deskriptor 2, 5 og 8, gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. | Vurderingsskala:

  Underopdeling af region eller subregion som anvendt til vurdering af bentiske overordnede habitattyper, som afspejler biogeografiske forskelle i habitattypens artssammensætning.

  Anvendelse af kriterier:

  I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:






  a) | et estimat af andelen og udstrækningen af hver vurderet habitattype, der har opnået den fastlagte tærskelværdi |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Pelagiske overordnede habitattyper (variabel salinitet (17), kystvande, fladsø og dybhav), hvis de forefindes i regionen eller subregionen, og andre habitattyper som defineret i andet afsnit.

Medlemsstaterne kan gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau vælge yderligere habitattyper i henhold til de kriterier, der er fastlagt under »Specifikationer for udvælgelse af arter og habitater«.

D1C6 — primært:

Habitattypens tilstand, herunder dens biotiske og abiotiske struktur og dens funktioner (f.eks. dens typiske artssammensætning og deres relative tæthed, fravær af særligt sensitive eller sårbare arter, eller arter som har en vigtig funktion i økosystemet, eller arters størrelsesstruktur), påvirkes ikke negativt af menneskeskabte belastninger.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for hver habitattypes tilstand, som er forenelige med de relaterede værdier, der er fastsat under deskriptor 2, 5 og 8, gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Vurderingsskala:

Underopdeling af region eller subregion som anvendt til vurdering af bentiske overordnede habitattyper, som afspejler biogeografiske forskelle i habitattypens artssammensætning.

Anvendelse af kriterier:

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:

a)

et estimat af andelen og udstrækningen af hver vurderet habitattype, der har opnået den fastlagte tærskelværdi

| b) | en liste over overordnede habitattyper i vurderingsområdet, som ikke er blevet vurderet. |
| --- | --- |

b)

en liste over overordnede habitattyper i vurderingsområdet, som ikke er blevet vurderet.

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering vedrørende temaet »Pelagiske habitater«

| 1. | »Kystvande« forstås ud fra fysiske, hydrologiske og økologiske parametre og er ikke begrænset til kystvande som defineret i artikel 2, stk. 7, i direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

1.

»Kystvande« forstås ud fra fysiske, hydrologiske og økologiske parametre og er ikke begrænset til kystvande som defineret i artikel 2, stk. 7, i direktiv 2000/60/EF.

| 2. | Vurderinger af de negative effekter af belastninger, herunder efter D2C3, D5C2, D5C3, D5C4, D7C1, D8C2 og D8C4, tages i betragtning i vurderingerne af pelagiske habitater under deskriptor 1. |
| --- | --- |

2.

Vurderinger af de negative effekter af belastninger, herunder efter D2C3, D5C2, D5C3, D5C4, D7C1, D8C2 og D8C4, tages i betragtning i vurderingerne af pelagiske habitater under deskriptor 1.

Måleenhed for kriterierne:

| — | D1C6: udstrækning af negativt påvirket habitat i kvadratkilometer (km2) og som en andel (procent) af habitattypens samlede udstrækning. |
| --- | --- |

—

D1C6: udstrækning af negativt påvirket habitat i kvadratkilometer (km2) og som en andel (procent) af habitattypens samlede udstrækning.

Tema

Bentiske habitater (vedrørende deskriptor 1 og 6)

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Se del I i dette bilag med hensyn til kriterium D6C1, D6C2 og D6C3. |
| Bentiske overordnede habitattyper som anført i tabel 2, hvis de forefindes i regionen eller subregionen, og andre habitattyper som defineret i andet afsnit.
  Medlemsstaterne kan gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau vælge yderligere habitattyper i henhold til de kriterier, der er fastlagt under »Specifikationer for udvælgelse af arter og habitater«, og som kan omfatte habitattyper, der er anført direktiv 92/43/EØF eller internationale aftaler, herunder de regionale havkonventioner, med henblik på at:






  a) | vurdere hver overordnet habitattype efter kriterium D6C5 |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Se del I i dette bilag med hensyn til kriterium D6C1, D6C2 og D6C3.

Bentiske overordnede habitattyper som anført i tabel 2, hvis de forefindes i regionen eller subregionen, og andre habitattyper som defineret i andet afsnit.

Medlemsstaterne kan gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau vælge yderligere habitattyper i henhold til de kriterier, der er fastlagt under »Specifikationer for udvælgelse af arter og habitater«, og som kan omfatte habitattyper, der er anført direktiv 92/43/EØF eller internationale aftaler, herunder de regionale havkonventioner, med henblik på at:

a)

vurdere hver overordnet habitattype efter kriterium D6C5

| b) | vurdere disse habitattyper. |
| --- | --- |

b)

vurdere disse habitattyper.

Der anvendes den samme række af habitattyper til vurdering af både bentiske habitater under deskriptor 1 og under havbundens integritet efter deskriptor 6.

D6C4 — primært:

Udstrækningen af tab af habitattypen som følge af menneskeskabte belastninger overstiger ikke en bestemt andel af habitattypens naturlige udstrækning i vurderingsområdet.

Medlemsstaterne fastlægger den maksimalt tilladte udstrækning af habitattabet som en andel af habitattypens totale naturlige udstrækning gennem et samarbejde på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold.

Vurderingsskala:

Underopdeling af region eller subregion, som afspejler biogeografiske forskelle i den overordnede habitattypes artssammensætning.

Anvendelse af kriterier:

En vurdering af hver enkelt habitattype ved hjælp af kriterium D6C4 og D6C5 bruges til vurdering af både bentiske habitater under deskriptor 1 og havbundens integritet under deskriptor 6.

I hvilket omfang der er opnået en god miljøtilstand, angives på følgende måde for hvert vurderet område:

| a) | for D6C4: et estimat af andelen og udstrækningen af tab pr. habitattype, og om den fastlagte tærskelværdi er blevet opnået |
| --- | --- |

a)

for D6C4: et estimat af andelen og udstrækningen af tab pr. habitattype, og om den fastlagte tærskelværdi er blevet opnået

| b) | for D6C5: et estimat af andelen og udstrækningen af negative effekter, herunder den tabte andel fra litra a), pr. habitattype, og om den fastlagte værdi for udstrækning er blevet opnået |
| --- | --- |

b)

for D6C5: et estimat af andelen og udstrækningen af negative effekter, herunder den tabte andel fra litra a), pr. habitattype, og om den fastlagte værdi for udstrækning er blevet opnået

| c) | samlet tilstand for habitattypen ved hjælp af en metode fastsat på EU-niveau på grundlag af litra a) og b), og en liste over overordnede habitattyper i vurderingsområdet, som ikke er blevet vurderet. |
| --- | --- |

c)

samlet tilstand for habitattypen ved hjælp af en metode fastsat på EU-niveau på grundlag af litra a) og b), og en liste over overordnede habitattyper i vurderingsområdet, som ikke er blevet vurderet.

D6C5 — primært:

Udstrækningen af negative effekter af menneskeskabte belastninger på habitattypen tilstand, herunder ændring af dens biotiske og abiotiske struktur og dens funktioner (f.eks. dens typiske artssammensætning og deres relative tæthed, fravær af særligt sensitive eller sårbare arter, eller arter som har en vigtig funktion i økosystemet, eller arters størrelsesstruktur), overstiger ikke en bestemt andel af habitattypens naturlige udstrækning i vurderingsområdet.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier for negative effekter på hver habitattypes tilstand, som er forenelige med de tilhørende værdier, der er fastsat under deskriptor 2, 5, 6, 7 og 8, gennem et samarbejde på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold.

Medlemsstaterne fastlægger den maksimalt tilladte udstrækning af disse negative effekter som en andel af habitattypens totale naturlige udstrækning gennem et samarbejde på EU-niveau under hensyntagen til særlige regionale eller subregionale forhold.

Kriterieelementer

Tabel 2

Bentiske overordnede habitattyper, herunder deres tilknyttede biologiske samfund (relevante for kriterier under deskriptor 1 og 6), som svarer til en eller flere habitattyper i EUNIS-habitatklassifikationen
   (18)
  . Ajourføringer af EUNIS-typologien afspejles i de overordnede habitattyper, der anvendes i forbindelse med direktiv 2008/56/EF og denne afgørelse.

| Økosystemkomponent | Overordnede habitattyper | Relevante EUNIS-habitatkoder (version 2016) |
| --- | --- | --- |
| Bentiske habitater | Littoral klippe, sten og biogent rev | MA1, MA2 |
| Littoralt sediment | MA3, MA4, MA5, MA6 |
| Infralittoral klippe, sten og biogent rev | MB1, MB2 |
| Infralittoralt groft sediment | MB3 |
| Infralittoralt blandet sediment | MB4 |
| Infralittoralt sand | MB5 |
| Infralittoralt mudder | MB6 |
| Cirkalittoral klippe, sten og biogent rev | MC1, MC2 |
| Cirkalittoralt groft sediment | MC3 |
| Cirkalittoralt blandet sediment | MC4 |
| Cirkalittoralt sand | MC5 |
| Cirkalittoralt mudder | MC6 |
| Offshore cirkalittoral klippe, sten og biogent rev | MD1, MD2 |
| Offshore cirkalittoralt groft sediment | MD3 |
| Offshore cirkalittoralt blandet sediment | MD4 |
| Offshore cirkalittoralt sand | MD5 |
| Offshore cirkalittoralt mudder | MD6 |
| Øverste bathyal (19) klippe, sten og biogent rev | ME1, ME2 |
| Øverste bathyalt sediment | ME3, ME4, ME5, ME6 |
| Nederste bathyal klippe, sten og biogent rev | MF1, MF2 |
| Nederste bathyalt sediment | MF3, MF4, MF5, MF6 |
| Abyssal | MG1, MG2, MG3, MG4, MG5, MG6 |

Økosystemkomponent

Overordnede habitattyper

Relevante EUNIS-habitatkoder (version 2016)

Bentiske habitater

Littoral klippe, sten og biogent rev

MA1, MA2

Littoralt sediment

MA3, MA4, MA5, MA6

Infralittoral klippe, sten og biogent rev

MB1, MB2

Infralittoralt groft sediment

MB3

Infralittoralt blandet sediment

MB4

Infralittoralt sand

MB5

Infralittoralt mudder

MB6

Cirkalittoral klippe, sten og biogent rev

MC1, MC2

Cirkalittoralt groft sediment

MC3

Cirkalittoralt blandet sediment

MC4

Cirkalittoralt sand

MC5

Cirkalittoralt mudder

MC6

Offshore cirkalittoral klippe, sten og biogent rev

MD1, MD2

Offshore cirkalittoralt groft sediment

MD3

Offshore cirkalittoralt blandet sediment

MD4

Offshore cirkalittoralt sand

MD5

Offshore cirkalittoralt mudder

MD6

Øverste bathyal (19) klippe, sten og biogent rev

ME1, ME2

Øverste bathyalt sediment

ME3, ME4, ME5, ME6

Nederste bathyal klippe, sten og biogent rev

MF1, MF2

Nederste bathyalt sediment

MF3, MF4, MF5, MF6

Abyssal

MG1, MG2, MG3, MG4, MG5, MG6

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering vedrørende temaet »Bentiske habitater«

| 1. | Tilstanden for hver habitattype vurderes så vidt muligt ved hjælp af vurderinger (f.eks. undertyper af de overordnede habitattyper) omhandlet i direktiv 92/43/EØF og direktiv 2000/60/EF. |
| --- | --- |

1.

Tilstanden for hver habitattype vurderes så vidt muligt ved hjælp af vurderinger (f.eks. undertyper af de overordnede habitattyper) omhandlet i direktiv 92/43/EØF og direktiv 2000/60/EF.

| 2. | Ved vurderingen af kriterium D6C4 anvendes den vurdering, der er foretaget efter kriterium D6C1. |
| --- | --- |

2.

Ved vurderingen af kriterium D6C4 anvendes den vurdering, der er foretaget efter kriterium D6C1.

| 3. | Kriterium D6C4 og D6C5 svarer til kriterierne »udbredelsesområdet/område omfattet af habitattype i området« og kriteriet »specifikke strukturer og funktioner« i direktiv 92/43/EØF. |
| --- | --- |

3.

Kriterium D6C4 og D6C5 svarer til kriterierne »udbredelsesområdet/område omfattet af habitattype i området« og kriteriet »specifikke strukturer og funktioner« i direktiv 92/43/EØF.

| 4. | For D6C5 tages vurderingerne af de negative effekter af belastninger, herunder efter kriterium D2C3, D3C1, D3C2, D3C3, D5C4, D5C5, D5C6, D5C7, D5C8, D6C3, D7C2, D8C2 og D8C4 i betragtning. |
| --- | --- |

4.

For D6C5 tages vurderingerne af de negative effekter af belastninger, herunder efter kriterium D2C3, D3C1, D3C2, D3C3, D5C4, D5C5, D5C6, D5C7, D5C8, D6C3, D7C2, D8C2 og D8C4 i betragtning.

| 5. | For D6C5 er artssammensætning det laveste taksonomiske niveau, som er relevant for vurderingen. |
| --- | --- |

5.

For D6C5 er artssammensætning det laveste taksonomiske niveau, som er relevant for vurderingen.

Måleenhed for kriterierne:

| — | D6C4: udstrækning af habitattab i kvadratkilometer (km2) og som en andel (procent) af habitattypens samlede udstrækning |
| --- | --- |

—

D6C4: udstrækning af habitattab i kvadratkilometer (km2) og som en andel (procent) af habitattypens samlede udstrækning

| — | D6C5: udstrækning af negativt påvirket habitat i km2 og som en andel (procent) af habitattypens samlede udstrækning. |
| --- | --- |

—

D6C5: udstrækning af negativt påvirket habitat i km2 og som en andel (procent) af habitattypens samlede udstrækning.

Specifikationer for udvælgelse af arter og habitater under temaerne »Artsgrupper af fugle, pattedyr, krybdyr, fisk og blæksprutter«, »Pelagiske habitater« og »Bentiske habitater«

Følgende lægges til grund for udvælgelsen af arter og habitater, der skal tildeles artsgrupperne og de overordnede pelagiske og bentiske habitattyper:

| 1. | Videnskabelige kriterier (økologisk relevans):






  a) | repræsentativ for økosystemkomponenten (artsgruppe eller overordnet habitattype) og for økosystemets funktion (f.eks. sammenhæng mellem habitater og populationer og vigtige habitaters fuldstændighed og integritet), relevans for vurderingen af tilstand/påvirkninger, som f.eks. udfyldelse af en vigtig funktion i komponenten (f.eks. høj eller specifik biodiversitet, produktivitet, koblingen mellem trofiske niveauer, specifik ressource eller funktion) eller særlige livshistorieegenskaber (alder og størrelse på yngletidspunkt, levetid og migration) |
| --- | --- | --- |

1.

Videnskabelige kriterier (økologisk relevans):

a)

repræsentativ for økosystemkomponenten (artsgruppe eller overordnet habitattype) og for økosystemets funktion (f.eks. sammenhæng mellem habitater og populationer og vigtige habitaters fuldstændighed og integritet), relevans for vurderingen af tilstand/påvirkninger, som f.eks. udfyldelse af en vigtig funktion i komponenten (f.eks. høj eller specifik biodiversitet, produktivitet, koblingen mellem trofiske niveauer, specifik ressource eller funktion) eller særlige livshistorieegenskaber (alder og størrelse på yngletidspunkt, levetid og migration)

| b) | relevant for vurdering af vigtig menneskeskabt belastning, som økosystemkomponenten er eksponeret for, følsomhed over for belastningen, og eksponering (sårbarhed) herfor i vurderingsområdet |
| --- | --- |

b)

relevant for vurdering af vigtig menneskeskabt belastning, som økosystemkomponenten er eksponeret for, følsomhed over for belastningen, og eksponering (sårbarhed) herfor i vurderingsområdet

| c) | til stede i tilstrækkeligt antal eller omfang i vurderingsområdet til at kunne udføre en egnet vurderingsindikator |
| --- | --- |

c)

til stede i tilstrækkeligt antal eller omfang i vurderingsområdet til at kunne udføre en egnet vurderingsindikator

| d) | rækken af udvalgte arter eller habitater skal så vidt muligt dække alle økosystemkomponentens økologiske funktioner og de fremherskende belastninger, som komponenten er eksponeret for |
| --- | --- |

d)

rækken af udvalgte arter eller habitater skal så vidt muligt dække alle økosystemkomponentens økologiske funktioner og de fremherskende belastninger, som komponenten er eksponeret for

| e) | hvis arter i artsgrupper er tæt forbundet med en bestemt overordnet habitattype, kan de medtages i denne habitattype under overvågning og vurdering. I sådanne tilfælde medtages arten ikke i vurderingen af artsgruppen. |
| --- | --- |

e)

hvis arter i artsgrupper er tæt forbundet med en bestemt overordnet habitattype, kan de medtages i denne habitattype under overvågning og vurdering. I sådanne tilfælde medtages arten ikke i vurderingen af artsgruppen.

| 2. | Yderligere praktiske hensyn (som ikke må tilsidesætte de videnskabelige kriterier):






  a) | teknisk gennemførlighed af overvågning |
| --- | --- | --- |

2.

Yderligere praktiske hensyn (som ikke må tilsidesætte de videnskabelige kriterier):

a)

teknisk gennemførlighed af overvågning

| b) | overvågningsomkostninger |
| --- | --- |

b)

overvågningsomkostninger

| c) | tilstrækkelige tidsserier for data. |
| --- | --- |

c)

tilstrækkelige tidsserier for data.

Den repræsentative række af arter og habitater, som skal vurderes, er sandsynligvis specifik for regionen eller subregionen, selv om visse arter kan forekomme i flere regioner eller subregioner.

Tema

Økosystemer, herunder fødenet (vedrørende deskriptor 1 og 4)

Kriterier, herunder kriterieelementer, og metodiske standarder

| Kriterieelementer | Kriterier | Metodiske standarder |
| --- | --- | --- |
| Trofiske niveauer i et økosystem.
  Medlemsstaterne opstiller listen over trofiske klasser gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. | D4C1 — primært:
  Diversiteten (artssammensætning og deres relative tæthed) af de trofiske niveauer påvirkes ikke negativt som følge af menneskeskabte belastninger.
  Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. | Vurderingsskala:

  Region for Østersøen og Sortehavet, subregion for det nordøstlige Atlanterhav og Middelhavet.
  Underopdelinger kan anvendes, hvis det er hensigtsmæssigt.

  Anvendelse af kriterier:

  Såfremt værdier ikke er inden for tærskelværdierne, kan yderligere forskning og undersøgelse være nødvendig for at forstå baggrunden. |
| D4C2 — primært:
  Balancen i den samlede fordeling på tværs af de trofiske niveauer påvirkes ikke negativt som følge af menneskeskabte belastninger.
  Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| D4C3 — sekundært:
  Størrelsesfordelingen af individer på tværs af de trofiske klasser påvirkes ikke negativt som følge af menneskeskabte belastninger.
  Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |
| D4C4 — sekundært (anvendes om nødvendigt til støtte for kriterium D4C2):
  Det trofiske niveaus produktivitet påvirkes ikke negativt som følge af menneskeskabte belastninger.
  Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau. |

Kriterieelementer

Kriterier

Metodiske standarder

Trofiske niveauer i et økosystem.

Medlemsstaterne opstiller listen over trofiske klasser gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

D4C1 — primært:

Diversiteten (artssammensætning og deres relative tæthed) af de trofiske niveauer påvirkes ikke negativt som følge af menneskeskabte belastninger.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Vurderingsskala:

Region for Østersøen og Sortehavet, subregion for det nordøstlige Atlanterhav og Middelhavet.

Underopdelinger kan anvendes, hvis det er hensigtsmæssigt.

Anvendelse af kriterier:

Såfremt værdier ikke er inden for tærskelværdierne, kan yderligere forskning og undersøgelse være nødvendig for at forstå baggrunden.

D4C2 — primært:

Balancen i den samlede fordeling på tværs af de trofiske niveauer påvirkes ikke negativt som følge af menneskeskabte belastninger.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

D4C3 — sekundært:

Størrelsesfordelingen af individer på tværs af de trofiske klasser påvirkes ikke negativt som følge af menneskeskabte belastninger.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

D4C4 — sekundært (anvendes om nødvendigt til støtte for kriterium D4C2):

Det trofiske niveaus produktivitet påvirkes ikke negativt som følge af menneskeskabte belastninger.

Medlemsstaterne fastlægger tærskelværdier gennem et samarbejde på regionalt eller subregionalt niveau.

Specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering

| 1. | Artssammensætning henviser til det laveste taksonomiske niveau, som er relevant for vurderingen. |
| --- | --- |

1.

Artssammensætning henviser til det laveste taksonomiske niveau, som er relevant for vurderingen.

| 2. | De trofiske niveauer, der er udvalgt under kriterieelementer, skal baseres på ICES-listen over trofiske niveauer (20) og skal opfylde følgende betingelser:






  a) | mindst tre trofiske niveauer skal være omfattet |
| --- | --- | --- |

2.

De trofiske niveauer, der er udvalgt under kriterieelementer, skal baseres på ICES-listen over trofiske niveauer (20) og skal opfylde følgende betingelser:

a)

mindst tre trofiske niveauer skal være omfattet

| b) | to skal være trofiske niveauer, som ikke er fisk |
| --- | --- |

b)

to skal være trofiske niveauer, som ikke er fisk

| c) | mindst ét trofisk niveau skal være en primær producent |
| --- | --- |

c)

mindst ét trofisk niveau skal være en primær producent

| d) | toppen, midten og bunden af fødekæden skal helst være repræsenteret. |
| --- | --- |

d)

toppen, midten og bunden af fødekæden skal helst være repræsenteret.

Måleenheder:

| — | D4C2: total tæthed (antal individer eller biomasse i ton (t)) på tværs af alle arter i det trofiske niveau. |
| --- | --- |

—

D4C2: total tæthed (antal individer eller biomasse i ton (t)) på tværs af alle arter i det trofiske niveau.

---

(1)  Når der i denne afgørelse henvises til en »deskriptor«, henvises der til de relevante kvalitative deskriptorer til beskrivelse af en god miljøtilstand opstillet under de nummererede punkter i bilag I til direktiv 2008/56/EF.

(2)  D3C2 og D3C3 er tilstandsbaserede kriterier for fisk og skaldyr, der udnyttes erhvervsmæssigt, men vises under del I af hensyn til overskueligheden.

(3)  D3C3 kan muligvis ikke anvendes i 2018-gennemgangen af den indledende vurdering og beskrivelsen af en god miljøtilstand i henhold til artikel 17, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/56/EF.

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 199/2008 af 25. februar 2008 om fastlæggelse af en EF-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitik (EUT L 60 af 5.3.2008, s. 1).

(5)  De vejledende dokumenter, der er offentliggjort i forbindelse med den fælles gennemførelsesstrategi (Common Implementation Strategy), som er udarbejdet med henblik på direktiv 2008/56/EF, kan være relevant for denne vurdering (f.eks. nr. 13 — »Overall Approach to the Classification of Ecological Status and Ecological Potential« og nr. 23 — »Eutrophication Assessment in the Context of European Water Policies«)

(6)  Kommissionens afgørelse 2013/480/EU af 20. september 2013 om fastsættelse i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af værdierne for klassifikationerne i medlemsstaternes overvågningssystemer som resultat af interkalibreringen og om ophævelse af beslutning 2008/915/EF (EUT L 266 af 8.10.2013, s. 1).

(7)  Fysisk tab forstås som omhandlet i punkt 3 i specifikationerne under deskriptor 6.

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/35/EF af 7. september 2005 om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner, herunder strafferetlige sanktioner, for ulovlig forurening (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 11).

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 1).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1).

(11)  Kommissionens forordning (EU) nr. 589/2014 af 2. juni 2014 om prøveudtagnings- og analysemetoder til offentlig kontrol af indholdet af dioxiner, dioxinlignende PCB'er og ikke-dioxinlignende PCB'er i visse fødevarer og om ophævelse af forordning (EU) nr. 252/2012 (EUT L 164 af 3.6.2014, s. 18).

(12)  Kommissionens forordning (EF) nr. 333/2007 af 28. marts 2007 om prøveudtagnings- og analysemetoder til offentlig kontrol af indholdet af bly, cadmium, kviksølv, uorganisk tin, 3-MCPD og benzo(a)pyren i fødevarer (EUT L 88 af 29.3.2007, s. 29).

(13)  Disse er »Level 1 — Material«-kategorier fra Kommissionens Fælles Forskningscenters masterliste over affaldskategorier fra »Guidance on Monitoring of marine litter in European seas« (2013, ISBN 978-92-79-32709-4). I masterlisten beskrives, hvad der er omfattet af hver kategori. »Kemikalier« omfatter f.eks. paraffin, voks, olie og tjære.

(14)  Forordning (EF) nr. 199/2008 kan anvendes som grundlag for indsamling af relevante fiskerirelaterede data under deskriptor 1, 4 og 6.

(15)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 af 12. juli 2016 om vedtagelse af et flerårigt EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af data inden for fiskeri og akvakultur for perioden 2017-2019 (EUT L 207 af 1.8.2016, s. 113).

(16)  Der bør anvendes relevante fiskerirelaterede data som omhandlet i forordning (EF) nr. 199/2008.

(17)  Beholdes til situationer, hvor faner af brakvand strækker sig ud over områder, der er betegnet som overgangsvande i direktiv 2000/60/EF.

(18)  D. Evans (2016). Revising the marine section of the EUNIS Habitat classification — Report of a workshop held at the European Topic Centre on Biological Diversity, 12.-13. maj 2016. ETC/BD Working Paper nr. A/2016.

(19)  Hvis det ikke specifikt er defineret i EUNIS-klassifikationen, kan grænsen mellem den øverste og den nederste bathyalzone være fastsat som en angivet dybdegrænse.

(20)  ICES Advice (2015) Book 1, ICES special request advice, offentliggjort den 20.3.2015.

---

Berigtigelser

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/75

---

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1011 af 24. april 2015 om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 273/2004 om narkotikaprækursorer og Rådets forordning (EF) nr. 111/2005 om regler for overvågning af handel med narkotikaprækursorer mellem Unionen og tredjelande og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 1277/2005

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 162 af 27. juni 2015
  )

Side 15, artikel 3, stk. 9, andet afsnit, nr. i):

I stedet for:

»datoen for licensens udløb, når gyldighedsperioden er fastsat i henhold til artikel 3, stk. 6, i denne forordning eller artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 273/2004«

læses:

»datoen for licensens udløb, når gyldighedsperioden er fastsat i henhold til artikel 3, stk. 7, i denne forordning eller artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 273/2004«.

---

| 18.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/76

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2015/786 af 19. maj 2019 om fastsættelse af kriterier for godkendelse af de rensningsprocesser, der anvendes for produkter bestemt til foder som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 125 af 21. maj 2015
  )

Forordning (EU) 2015/786 affattes således:

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2015/786

af 19. maj 2015

om fastsættelse af kriterier for acceptabilitet af de afgiftningsprocesser, der anvendes for produkter bestemt til foder som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 183/2005 af 12. januar 2005 om krav til foderstofhygiejne (1), særlig artikel 10, stk. 3,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (2), særlig artikel 8, stk. 2, andet led, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til direktiv 2002/32/EF er det forbudt at anvende produkter bestemt til foder med et indhold af uønskede stoffer, der overstiger de maksimalgrænseværdier, der er fastsat i nævnte direktivs bilag I. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til direktiv 2002/32/EF er det forbudt at anvende produkter bestemt til foder med et indhold af uønskede stoffer, der overstiger de maksimalgrænseværdier, der er fastsat i nævnte direktivs bilag I.

| (2) | I direktiv 2002/32/EF fastsættes det endvidere, at medlemsstaterne skal sikre, at der træffes foranstaltninger til sikring af, at alle de afgiftningsprocesser, der er acceptable for produkter bestemt til foder, anvendes korrekt, og at de afgiftede produkter er i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktivs bilag I. For at sikre en ensartet vurdering i hele Unionen for så vidt angår acceptabilitet af afgiftningsprocesser bør der fastsættes kriterier for acceptabilitet af afgiftningsprocesser på EU-plan som supplement til kriterierne for de produkter bestemt til foder, der har gennemgået sådanne processer. |
| --- | --- |

(2)

I direktiv 2002/32/EF fastsættes det endvidere, at medlemsstaterne skal sikre, at der træffes foranstaltninger til sikring af, at alle de afgiftningsprocesser, der er acceptable for produkter bestemt til foder, anvendes korrekt, og at de afgiftede produkter er i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktivs bilag I. For at sikre en ensartet vurdering i hele Unionen for så vidt angår acceptabilitet af afgiftningsprocesser bør der fastsættes kriterier for acceptabilitet af afgiftningsprocesser på EU-plan som supplement til kriterierne for de produkter bestemt til foder, der har gennemgået sådanne processer.

| (3) | Kriterierne for acceptabilitet af afgiftningsprocesser skal sikre, at afgiftet foder ikke kan frembyde en risiko for dyre- eller folkesundheden eller for miljøet, og at afgiftningsprocessen ikke påvirker foderets egenskaber i negativ retning. På Kommissionens anmodning foretager Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) en videnskabelig evaluering af, om afgiftningsprocessen overholder disse kriterier. |
| --- | --- |

(3)

Kriterierne for acceptabilitet af afgiftningsprocesser skal sikre, at afgiftet foder ikke kan frembyde en risiko for dyre- eller folkesundheden eller for miljøet, og at afgiftningsprocessen ikke påvirker foderets egenskaber i negativ retning. På Kommissionens anmodning foretager Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) en videnskabelig evaluering af, om afgiftningsprocessen overholder disse kriterier.

| (4) | Afgiftning af forurenede fodermidler, jf. definitionen i artikel 3, stk. 2, litra p), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2009 (3), kan udføres ved en fysisk, kemisk eller (mikro-)biologisk afgiftningsproces. |
| --- | --- |

(4)

Afgiftning af forurenede fodermidler, jf. definitionen i artikel 3, stk. 2, litra p), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2009 (3), kan udføres ved en fysisk, kemisk eller (mikro-)biologisk afgiftningsproces.

| (5) | Det er nødvendigt at udelukke den simple rensningsproces, hvorigennem forureningen med et uønsket stof begrænses eller fjernes udelukkende ved en almindelig raffineringsproces, rensning, sortering eller mekanisk udskillelse af forurenende stoffer eller visse dele af forurenet foder, fra nærværende forordnings anvendelsesområde, da sådanne processer er del af den almindelige produktionsproces. |
| --- | --- |

(5)

Det er nødvendigt at udelukke den simple rensningsproces, hvorigennem forureningen med et uønsket stof begrænses eller fjernes udelukkende ved en almindelig raffineringsproces, rensning, sortering eller mekanisk udskillelse af forurenende stoffer eller visse dele af forurenet foder, fra nærværende forordnings anvendelsesområde, da sådanne processer er del af den almindelige produktionsproces.

| (6) | En funktionel gruppe af tilsætningsstoffer, som undertrykker eller reducerer absorptionen af mykotoksiner, fremmer udskillelsen af mykotoksiner eller ændrer deres virkemåde og derved afbøder mykotoksinernes eventuelle skadelige virkninger på dyre- og folkesundheden, er blevet føjet til kategorien af teknologiske tilsætningsstoffer i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 (4). Da disse tilsætningsstoffer ikke ændrer indholdet af uønskede stoffer i foderet, afgiftes foderet ikke ved anvendelsen af disse tilsætningsstoffer, og anvendelsen af disse tilsætningsstoffer er derfor ikke omfattet af nærværende forordnings anvendelsesområde. Da sådanne produkter derudover ikke er bestemt til foder, der ikke opfylder kravene, er de ikke omfattet af nærværende forordnings anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(6)

En funktionel gruppe af tilsætningsstoffer, som undertrykker eller reducerer absorptionen af mykotoksiner, fremmer udskillelsen af mykotoksiner eller ændrer deres virkemåde og derved afbøder mykotoksinernes eventuelle skadelige virkninger på dyre- og folkesundheden, er blevet føjet til kategorien af teknologiske tilsætningsstoffer i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 (4). Da disse tilsætningsstoffer ikke ændrer indholdet af uønskede stoffer i foderet, afgiftes foderet ikke ved anvendelsen af disse tilsætningsstoffer, og anvendelsen af disse tilsætningsstoffer er derfor ikke omfattet af nærværende forordnings anvendelsesområde. Da sådanne produkter derudover ikke er bestemt til foder, der ikke opfylder kravene, er de ikke omfattet af nærværende forordnings anvendelsesområde.

| (7) | I overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 183/2005 skal afgiftningsprocessen udføres i en virksomhed, der er godkendt til formålet. For at sikre en korrekt og effektiv anvendelse af afgiftningsprocessen bør afgiftningsprocessen accepteres af den kompetente myndighed for at kunne udføres i den pågældende virksomhed. |
| --- | --- |

(7)

I overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 183/2005 skal afgiftningsprocessen udføres i en virksomhed, der er godkendt til formålet. For at sikre en korrekt og effektiv anvendelse af afgiftningsprocessen bør afgiftningsprocessen accepteres af den kompetente myndighed for at kunne udføres i den pågældende virksomhed.

| (8) | Det kan forekomme, at en meget stor mængde foder er forurenet med et forurenende stof, for hvilket der findes en afgiftningsproces, som EFSA dog endnu ikke har vurderet. For at undgå, at en så stor mængde foder destrueres unødvendigt, kan det i sådanne undtagelsestilfælde være hensigtsmæssigt at anmode EFSA om at give en vurdering af afgiftningsprocessen med kort varsel, f.eks. 10 arbejdsdage. Hvis en sådan vurdering har et positivt resultat, kan den kompetente myndighed tillade afgiftning af det foder, der er blevet identificeret som forurenet, inden for en nærmere bestemt periode. For at anvende afgiftningsprocessen med ubegrænset varighed er det nødvendigt med en fuldstændig risikovurdering af afgiftningsprocessen med et positivt resultat. |
| --- | --- |

(8)

Det kan forekomme, at en meget stor mængde foder er forurenet med et forurenende stof, for hvilket der findes en afgiftningsproces, som EFSA dog endnu ikke har vurderet. For at undgå, at en så stor mængde foder destrueres unødvendigt, kan det i sådanne undtagelsestilfælde være hensigtsmæssigt at anmode EFSA om at give en vurdering af afgiftningsprocessen med kort varsel, f.eks. 10 arbejdsdage. Hvis en sådan vurdering har et positivt resultat, kan den kompetente myndighed tillade afgiftning af det foder, der er blevet identificeret som forurenet, inden for en nærmere bestemt periode. For at anvende afgiftningsprocessen med ubegrænset varighed er det nødvendigt med en fuldstændig risikovurdering af afgiftningsprocessen med et positivt resultat.

| (9) | På nuværende tidspunkt anvendes afgiftning af foder. Det er nødvendigt at sikre en tilstrækkelig tidsfrist, før denne forordning finder anvendelse, da der efter den dato, hvor denne forordning finder anvendelse, kun kan anvendes afgiftningsprocesser, som EFSA har foretaget en videnskabelig vurdering af med et positivt resultat, og som er blevet accepteret af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

(9)

På nuværende tidspunkt anvendes afgiftning af foder. Det er nødvendigt at sikre en tilstrækkelig tidsfrist, før denne forordning finder anvendelse, da der efter den dato, hvor denne forordning finder anvendelse, kun kan anvendes afgiftningsprocesser, som EFSA har foretaget en videnskabelig vurdering af med et positivt resultat, og som er blevet accepteret af den kompetente myndighed.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på en afgiftningsproces, hvorigennem et uønsket stof, der er opført i bilag I til direktiv 2002/32/EF, med vilje fjernes fra forurenet foder, der ikke opfylder kravene, i det følgende benævnt »fysisk afgiftningsproces«, nedbrydes eller destrueres af et kemisk stof til uskadelige forbindelser, i det følgende benævnt »kemisk afgiftningsproces«, eller omdannes, destrueres eller deaktiveres ved en (mikro-)biologisk proces til uskadelige forbindelser, i det følgende benævnt »(mikro-)biologisk afgiftningsproces«.

2.   Denne forordning finder ikke anvendelse på en simpel rensningsproces, hvorigennem forureningen med et uønsket stof begrænses eller fjernes ved en almindelig raffineringsproces, rensning, sortering eller mekanisk udskillelse af forurenende stoffer eller visse dele af det forurenede foder.

Artikel 2

Anvendelse af en afgiftningsproces

En afgiftningsproces må kun anvendes, hvis:

| — | processen udelukkende har til hensigt at afgifte foder, hvis manglende opfyldelse for så vidt angår direktiv 2002/32/EF ikke skyldes en tilsigtet manglende opfyldelse af kravene i artikel 4 og 5 i forordning (EF) nr. 183/2005 |
| --- | --- |

—

processen udelukkende har til hensigt at afgifte foder, hvis manglende opfyldelse for så vidt angår direktiv 2002/32/EF ikke skyldes en tilsigtet manglende opfyldelse af kravene i artikel 4 og 5 i forordning (EF) nr. 183/2005

| — | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) på Kommissionens anmodning har foretaget en videnskabelig vurdering af afgiftningsprocessen og konkluderet, at den overholder kriterierne for acceptabilitet i artikel 3, 4 og 5. |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) på Kommissionens anmodning har foretaget en videnskabelig vurdering af afgiftningsprocessen og konkluderet, at den overholder kriterierne for acceptabilitet i artikel 3, 4 og 5.

Artikel 3

Kriterier for acceptabilitet af en fysisk afgiftningsproces

1.   EFSA foretager en videnskabelig vurdering af en fysisk afgiftningsproces, hvorved den vurderer, om følgende kriterier er opfyldt:

| a) | processen er effektiv |
| --- | --- |

a)

processen er effektiv

| b) | processen påvirker ikke foderets egenskaber og type i negativ retning, og |
| --- | --- |

b)

processen påvirker ikke foderets egenskaber og type i negativ retning, og

| c) | en sikker bortskaffelse af den fjernede del af foderet garanteres. |
| --- | --- |

c)

en sikker bortskaffelse af den fjernede del af foderet garanteres.

2.   De oplysninger, som lederen af fodervirksomheden skal forelægge for Kommissionen med henblik på vurdering af processen, er opført i punkt 1 i bilaget.

Artikel 4

Kriterier for acceptabilitet af en kemisk afgiftningsproces

1.   EFSA foretager en videnskabelig vurdering af en kemisk afgiftningsproces, hvorved den vurderer, om følgende kriterier er opfyldt:

| a) | processen udføres med et fuldstændig karakteriseret og acceptabelt kemisk stof |
| --- | --- |

a)

processen udføres med et fuldstændig karakteriseret og acceptabelt kemisk stof

| b) | processen er effektiv og irreversibel |
| --- | --- |

b)

processen er effektiv og irreversibel

| c) | processen resulterer ikke i skadelige restkoncentrationer af det kemiske stof, der anvendes i afgiftningsprocessen, i det afgiftede foder |
| --- | --- |

c)

processen resulterer ikke i skadelige restkoncentrationer af det kemiske stof, der anvendes i afgiftningsprocessen, i det afgiftede foder

| d) | processen resulterer ikke i reaktionsprodukter af det forurenende stof, der frembyder en risiko for dyre- eller folkesundheden eller for miljøet, og |
| --- | --- |

d)

processen resulterer ikke i reaktionsprodukter af det forurenende stof, der frembyder en risiko for dyre- eller folkesundheden eller for miljøet, og

| e) | processen påvirker ikke foderets egenskaber og type i negativ retning. |
| --- | --- |

e)

processen påvirker ikke foderets egenskaber og type i negativ retning.

2.   De oplysninger, som lederen af fodervirksomheden skal forelægge for Kommissionen med henblik på vurdering af processen, er opført i punkt 2 i bilaget.

Artikel 5

Kriterier for acceptabilitet af en (mikro-)biologisk afgiftningsproces

1.   EFSA foretager en videnskabelig vurdering af en (mikro-)biologisk afgiftningsproces, hvorved den vurderer, om følgende kriterier er opfyldt:

| a) | processen udføres med en fuldstændig karakteriseret og acceptabel (mikro-)biologisk agens |
| --- | --- |

a)

processen udføres med en fuldstændig karakteriseret og acceptabel (mikro-)biologisk agens

| b) | processen er effektiv og irreversibel |
| --- | --- |

b)

processen er effektiv og irreversibel

| c) | processen resulterer ikke i skadelige restkoncentrationer af den (mikro-)biologiske agens, der anvendes i afgiftningsprocessen, i det afgiftede foder |
| --- | --- |

c)

processen resulterer ikke i skadelige restkoncentrationer af den (mikro-)biologiske agens, der anvendes i afgiftningsprocessen, i det afgiftede foder

| d) | processen resulterer ikke i metabolitter af det forurenende stof, der frembyder en risiko for dyre- eller folkesundheden eller for miljøet, og |
| --- | --- |

d)

processen resulterer ikke i metabolitter af det forurenende stof, der frembyder en risiko for dyre- eller folkesundheden eller for miljøet, og

| e) | processen påvirker ikke foderets egenskaber og type i negativ retning. |
| --- | --- |

e)

processen påvirker ikke foderets egenskaber og type i negativ retning.

2.   De oplysninger, som lederen af fodervirksomheden skal forelægge for Kommissionen med henblik på vurdering af processen, er opført i punkt 3 i bilaget.

Artikel 6

Virksomheder hvor afgiftningsprocessen udføres

1.   Ledere af fodervirksomheder sikrer, at de virksomheder, som de er ansvarlige for, og som er omfattet af forordning (EF) nr. 183/2005, er godkendt af den kompetente myndighed i henhold til artikel 3, litra e), i forordning (EF) nr. 183/2005, hvis disse virksomheder udfører en afgiftningsproces som omhandlet i artikel 1. Godkendelsen skal ske i overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 183/2005.

2.   Den i stk. 1 nævnte kompetente myndighed kan kræve, at lederen af fodervirksomheden yder uafhængig ekspertbistand med henblik på at træffe afgørelse om acceptabiliteten af anvendelsen af afgiftningsprocessen i den pågældende virksomhed for dermed at sikre en korrekt og effektiv anvendelse af afgiftningsprocessen i virksomheden.

3.   I den nationale liste over godkendte virksomheder, som er fastsat i artikel 19, stk. 2, i forordning (EF) nr. 183/2005, skal den accepterede afgiftningsproces være nævnt for hver virksomhed, der er blevet godkendt til at udføre en afgiftningsproces. Kommissionen skal angive de nationale links til disse lister på sit websted.

Artikel 7

Nødsituationer

I tilfælde af et akut behov for at afgifte en stor mængde foder med en afgiftningsproces, der endnu ikke er blevet vurderet af EFSA, kan Kommissionen på anmodning fra en kompetent myndighed anmode EFSA om med kort varsel at vurdere afgiftningsprocessen for i tilfælde af et positivt resultat at muliggøre en afgiftning af specifikt udpegede forurenede sendinger for en nærmere bestemt kort periode. Anvendelsen af afgiftningsprocessen i bredere omfang for en ubestemt periode er kun tilladt, når EFSA har foretaget en fyldestgørende videnskabelig vurdering med positivt resultat.

Artikel 8

Overgangsforanstaltninger

Ledere af fodervirksomheder, der før anvendelsesdatoen for denne forordning har anvendt en afgiftningsproces, som er blevet vurderet af EFSA med positivt resultat før anvendelsen af denne forordning, eller der har forelagt de nødvendige oplysninger opført i bilaget for Kommissionen inden den 1. juli 2016, men hvor EFSA ikke har afsluttet sin vurdering på anvendelsesdatoen for denne forordning, gives tilladelse til at fortsætte med at anvende afgiftningsprocessen, indtil der foreligger en beslutning fra den kompetente myndighed for så vidt angår acceptabiliteten af anvendelsen af afgiftningsprocessen i den pågældende virksomhed.

Artikel 9

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. juli 2017.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. maj 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

»BILAG

1.   Oplysninger, der skal forelægges med henblik på accept af en fysisk afgiftningsproces, jf. artikel 3, stk. 2

Disse elementer forelægges for Kommissionen pr. matrix (fodermidler, foderblandinger og alle andre produkter til foderbrug):

| a) | oplysninger om den fysiske afgiftningsproces' effektivitet med henblik på at fjerne forureningen fra partiet af foder, således at det opfylder kravene i direktiv 2002/32/EF |
| --- | --- |

a)

oplysninger om den fysiske afgiftningsproces' effektivitet med henblik på at fjerne forureningen fra partiet af foder, således at det opfylder kravene i direktiv 2002/32/EF

| b) | dokumentation for, at den fysiske afgiftningsproces ikke påvirker foderets egenskaber og type i negativ retning og |
| --- | --- |

b)

dokumentation for, at den fysiske afgiftningsproces ikke påvirker foderets egenskaber og type i negativ retning og

| c) | garanti for sikker bortskaffelse af den fjernede del af foderet. |
| --- | --- |

c)

garanti for sikker bortskaffelse af den fjernede del af foderet.

2.   Oplysninger, der skal forelægges med henblik på accept af en kemisk afgiftningsproces, jf. artikel 4, stk. 2

Disse elementer forelægges for Kommissionen pr. matrix (fodermidler, foderblandinger og alle andre produkter til foderbrug):

| a) | dokumentation for, at afgiftningsprocessen er effektiv i den forstand, at det afgiftede foder opfylder kravene i direktiv 2002/32/EF, og at den er irreversibel |
| --- | --- |

a)

dokumentation for, at afgiftningsprocessen er effektiv i den forstand, at det afgiftede foder opfylder kravene i direktiv 2002/32/EF, og at den er irreversibel

| b) | dokumentation for, at afgiftningsprocessen ikke resulterer i skadelige restkoncentrationer af det kemiske stof, der anvendes til afgiftningen, i det afgiftede produkt (som moderstof eller som afreaktionsprodukt) |
| --- | --- |

b)

dokumentation for, at afgiftningsprocessen ikke resulterer i skadelige restkoncentrationer af det kemiske stof, der anvendes til afgiftningen, i det afgiftede produkt (som moderstof eller som afreaktionsprodukt)

| c) | nærmere oplysninger om det kemiske stof, dets virkemåde for så vidt angår afgiftningsprocessen og dets skæbne |
| --- | --- |

c)

nærmere oplysninger om det kemiske stof, dets virkemåde for så vidt angår afgiftningsprocessen og dets skæbne

| d) | dokumentation for, at det reaktionsprodukt af det forurenende stof, der dannes efter afgiftningsprocessen, ikke frembyder en risiko for dyre- eller folkesundheden eller for miljøet |
| --- | --- |

d)

dokumentation for, at det reaktionsprodukt af det forurenende stof, der dannes efter afgiftningsprocessen, ikke frembyder en risiko for dyre- eller folkesundheden eller for miljøet

| e) | dokumentation for, at afgiftningsprocessen ikke påvirker egenskaberne og typen af det foder, der skal afgiftes, i negativ retning. |
| --- | --- |

e)

dokumentation for, at afgiftningsprocessen ikke påvirker egenskaberne og typen af det foder, der skal afgiftes, i negativ retning.

3.   Oplysninger, der skal forelægges med henblik på accept af en (mikro-)biologisk afgiftningsproces, jf. artikel 5, stk. 2

Disse elementer forelægges for Kommissionen pr. matrix (fodermidler, foderblandinger og alle andre produkter til foderbrug):

| a) | dokumentation for, at afgiftningsprocessen er effektiv i den forstand, at det afgiftede foder opfylder kravene i direktiv 2002/32/EF, og at den er irreversibel |
| --- | --- |

a)

dokumentation for, at afgiftningsprocessen er effektiv i den forstand, at det afgiftede foder opfylder kravene i direktiv 2002/32/EF, og at den er irreversibel

| b) | dokumentation for, at afgiftningsprocessen ikke resulterer i skadelige restkoncentrationer af den (mikro-)biologiske agens, der anvendes til afgiftningen, i det afgiftede produkt (som moderstof eller som metabolit) |
| --- | --- |

b)

dokumentation for, at afgiftningsprocessen ikke resulterer i skadelige restkoncentrationer af den (mikro-)biologiske agens, der anvendes til afgiftningen, i det afgiftede produkt (som moderstof eller som metabolit)

| c) | dokumentation for, at afgiftningsprocessen ikke resulterer i overlevende mikroorganismer med øget modtagelighed over for afgiftningsprocessen |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at afgiftningsprocessen ikke resulterer i overlevende mikroorganismer med øget modtagelighed over for afgiftningsprocessen

| d) | nærmere oplysninger om den (mikro-)biologiske agens' virkemåde for så vidt angår afgiftningsprocessen og den (mikro-)biologiske agens' skæbne |
| --- | --- |

d)

nærmere oplysninger om den (mikro-)biologiske agens' virkemåde for så vidt angår afgiftningsprocessen og den (mikro-)biologiske agens' skæbne

| e) | dokumentation for, at de metabolitter af det forurenende stof, der dannes efter afgiftningsprocessen, ikke frembyder en risiko for dyre- eller folkesundheden eller for miljøet |
| --- | --- |

e)

dokumentation for, at de metabolitter af det forurenende stof, der dannes efter afgiftningsprocessen, ikke frembyder en risiko for dyre- eller folkesundheden eller for miljøet

| f) | dokumentation for, at afgiftningsprocessen ikke påvirker egenskaberne og typen af det foder, der skal afgiftes, i negativ retning. |
| --- | --- |

f)

dokumentation for, at afgiftningsprocessen ikke påvirker egenskaberne og typen af det foder, der skal afgiftes, i negativ retning.

---

(1)  
  EUT L 35 af 8.2.2005, s. 1.

1

(2)  
  EFT L 140 af 30.5.2002, s. 10.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2009 af 13. juli 2009 om markedsføring og anvendelse af foder, ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 og ophævelse af Rådets direktiv 79/373/EØF, Kommissionens direktiv 80/511/EØF, Rådets direktiv 82/471/EØF, 83/228/EØF, 93/74/EØF, 93/113/EF og 96/25/EF og Kommissionens beslutning 2004/217/EF (EUT L 229 af 1.9.2009, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29).

4

---