# Den Europæiske Unions L 165/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 165 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang28. juni 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 165

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang28. juni 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Føderative Republik Brasilien i henhold til artikel XXIV:6 og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne i Republikken Kroatiens toldtarif i tilslutning til dette lands tiltrædelse af Den Europæiske Union | 1 |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelse af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side om ændring af aftalen med henblik på at udvide aftalens bestemmelser til også at omfatte bilateral handel med tekstiler under hensyn til udløbet af den bilaterale tekstilaftale | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1141 af 27. juni 2017 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 | 2 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1142 af 27. juni 2017 om ændring af bilag I til forordning (EF) nr. 669/2009 for så vidt angår listen over foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, der skal underkastes en mere intensiv offentlig kontrol (
  1
  ) | 29 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2017/1143 af 26. juni 2017 om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter indstilling fra Den Franske Republik | 36 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1144 af 26. juni 2017 om udelukkelse fra EU-finansiering af visse udgifter, som medlemsstaterne har afholdt inden for rammerne af Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)
  (meddelt under nummer C(2017) 4136) | 37 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Føderative Republik Brasilien i henhold til artikel XXIV:6 og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne i Republikken Kroatiens toldtarif i tilslutning til dette lands tiltrædelse af Den Europæiske Union

1

*

Meddelelse om ikrafttrædelse af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side om ændring af aftalen med henblik på at udvide aftalens bestemmelser til også at omfatte bilateral handel med tekstiler under hensyn til udløbet af den bilaterale tekstilaftale

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1141 af 27. juni 2017 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037

2

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1142 af 27. juni 2017 om ændring af bilag I til forordning (EF) nr. 669/2009 for så vidt angår listen over foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, der skal underkastes en mere intensiv offentlig kontrol (
  1
  )

1

29

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2017/1143 af 26. juni 2017 om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter indstilling fra Den Franske Republik

36

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1144 af 26. juni 2017 om udelukkelse fra EU-finansiering af visse udgifter, som medlemsstaterne har afholdt inden for rammerne af Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)
  (meddelt under nummer C(2017) 4136)

(meddelt under nummer C(2017) 4136)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 28.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/1

---

Meddelelse om ikrafttrædelsen af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Føderative Republik Brasilien i henhold til artikel XXIV:6 og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne i Republikken Kroatiens toldtarif i tilslutning til dette lands tiltrædelse af Den Europæiske Union

Aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Føderative Republik Brasilien i henhold til artikel XXIV:6 og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne i Republikken Kroatiens toldtarif i tilslutning til dette lands tiltrædelse af Den Europæiske Union (1), der blev undertegnet den 25. november 2016 i Bruxelles, træder i kraft den 30. juni 2017.

1

---

(1)  
  EUT L 108 af 26.4.2017, s. 3.

1

---

| 28.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/1

---

Meddelelse om ikrafttrædelse af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side om ændring af aftalen med henblik på at udvide aftalens bestemmelser til også at omfatte bilateral handel med tekstiler under hensyn til udløbet af den bilaterale tekstilaftale

Protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side om ændring af aftalen med henblik på at udvide aftalens bestemmelser til også at omfatte bilateral handel med tekstiler under hensyn til udløbet af den bilaterale tekstilaftale (1) træder i kraft den 1. juli 2017.

1

---

(1)  
  EUT L 81 af 28.3.2017, s. 3.

1

---

FORORDNINGER

| 28.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/2

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1141

af 27. juni 2017

om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 18, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Gældende foranstaltninger

Gældende foranstaltninger

| (1) | I april 2011 indførte Rådet efter en antisubsidieundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 (2) (»forordningen om endelig told«) en endelig udligningstold på importen af visse stænger af rustfrit stål, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(1)

I april 2011 indførte Rådet efter en antisubsidieundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 (2) (»forordningen om endelig told«) en endelig udligningstold på importen af visse stænger af rustfrit stål, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien.

2

| (2) | Ved forordningen om endelig told indførtes der en udligningstold på mellem 3,3 % og 4,3 % på importen fra de eksporterende producenter i stikprøven, 4,0 % på importen fra samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og en told på 4,3 % på importen fra alle andre virksomheder i Indien. |
| --- | --- |

(2)

Ved forordningen om endelig told indførtes der en udligningstold på mellem 3,3 % og 4,3 % på importen fra de eksporterende producenter i stikprøven, 4,0 % på importen fra samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og en told på 4,3 % på importen fra alle andre virksomheder i Indien.

| (3) | I juli 2013 ændrede Rådet efter en delvis interimsundersøgelse (»interimsundersøgelsen«) ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 721/2013 (3) (»ændringsforordningen«) tolden for den indiske eksporterende producent Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra og Mumbai, Maharashtra (»Viraj«) fra 4,3 % til 0 % og justerede toldsatsen for importen fra alle andre virksomheder fra 4,3 % til 4,0 %. |
| --- | --- |

(3)

I juli 2013 ændrede Rådet efter en delvis interimsundersøgelse (»interimsundersøgelsen«) ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 721/2013 (3) (»ændringsforordningen«) tolden for den indiske eksporterende producent Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra og Mumbai, Maharashtra (»Viraj«) fra 4,3 % til 0 % og justerede toldsatsen for importen fra alle andre virksomheder fra 4,3 % til 4,0 %.

3

1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (4) | I juni 2015 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om det forestående udløb af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(4)

I juni 2015 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om det forestående udløb af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien.

Den Europæiske Unions Tidende

4

| (5) | Den 28. januar 2016 indgav European Steel Association (»Eurofer«), som tegner sig for mere end 25 % af den samlede produktion af stænger af rustfrit stål i Den Europæiske Union (»Unionen«), en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 (5). |
| --- | --- |

(5)

Den 28. januar 2016 indgav European Steel Association (»Eurofer«), som tegner sig for mere end 25 % af den samlede produktion af stænger af rustfrit stål i Den Europæiske Union (»Unionen«), en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 (5).

5

| (6) | Eurofer begrundede sin anmodning med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat subsidiering og fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(6)

Eurofer begrundede sin anmodning med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat subsidiering og fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

1.3.   Indledning

Indledning

| (7) | Kommissionen fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 27. april 2016 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 27. april 2016 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse.

Den Europæiske Unions Tidende

6

1.4.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (8) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at tage kontakt med henblik på at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(8)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at tage kontakt med henblik på at deltage i undersøgelsen.

| (9) | Kommissionen underrettede derudover specifikt Eurofer, kendte EU-producenter og deres sammenslutninger, kendte importører og brugere af stænger af rustfrit stål i Unionen samt de indiske myndigheder og kendte eksporterende producenter i Indien om indledningen af udløbsundersøgelsen og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrettede derudover specifikt Eurofer, kendte EU-producenter og deres sammenslutninger, kendte importører og brugere af stænger af rustfrit stål i Unionen samt de indiske myndigheder og kendte eksporterende producenter i Indien om indledningen af udløbsundersøgelsen og opfordrede dem til at deltage.

| (10) | Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(10)

Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.4.1.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (11) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 27. |
| --- | --- |

(11)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 27.

1.4.1.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (12) | Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter.

| (13) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, stk. 1, udtog Kommissionen stikprøven på grundlag af den største repræsentative salgsmængde, der kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, også under hensyntagen til den geografiske spredning. |
| --- | --- |

(13)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, stk. 1, udtog Kommissionen stikprøven på grundlag af den største repræsentative salgsmængde, der kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, også under hensyntagen til den geografiske spredning.

| (14) | Den foreløbige stikprøve bestod af tre EU-producenter, som tegnede sig for ca. 50 % af de samarbejdsvillige EU-producenters samlede salg. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. |
| --- | --- |

(14)

Den foreløbige stikprøve bestod af tre EU-producenter, som tegnede sig for ca. 50 % af de samarbejdsvillige EU-producenters samlede salg. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve.

| (15) | Kommissionen blev underrettet om, at en EU-producent havde angivet salg mellem gruppemedlemmer som salg til Unionen, og erstattede derfor denne virksomhed med en anden EU-producent. Den endelige stikprøve omfattede også ca. 50 % af de samarbejdsvillige EU-producenters samlede salg. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen blev underrettet om, at en EU-producent havde angivet salg mellem gruppemedlemmer som salg til Unionen, og erstattede derfor denne virksomhed med en anden EU-producent. Den endelige stikprøve omfattede også ca. 50 % af de samarbejdsvillige EU-producenters samlede salg.

1.4.1.2.   Stikprøveudtagning af importører

| (16) | Kommissionen anmodede i indledningsmeddelelsen importører og deres repræsentative sammenslutninger om at give sig til kende og indberette de specifikke oplysninger, der var nødvendige for at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve. To importører gav sig til kende. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen anmodede i indledningsmeddelelsen importører og deres repræsentative sammenslutninger om at give sig til kende og indberette de specifikke oplysninger, der var nødvendige for at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve. To importører gav sig til kende.

1.4.1.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter

| (17) | For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Indien om at indberette de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere de indiske myndigheder om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesserede i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(17)

For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Indien om at indberette de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere de indiske myndigheder om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesserede i at deltage i undersøgelsen.

| (18) | Fjorten eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter, som tegnede sig for ca. 46 % af den samlede import til Unionen af stænger af rustfrit stål fra Indien, fremlagde de oplysninger, der anmodes om i bilag I til indledningsmeddelelsen, med henblik på stikprøveudtagning. Kommissionen udtog en stikprøve på tre eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen (62 % af de samarbejdsvillige virksomheders eksportmængde), som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. |
| --- | --- |

(18)

Fjorten eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter, som tegnede sig for ca. 46 % af den samlede import til Unionen af stænger af rustfrit stål fra Indien, fremlagde de oplysninger, der anmodes om i bilag I til indledningsmeddelelsen, med henblik på stikprøveudtagning. Kommissionen udtog en stikprøve på tre eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen (62 % af de samarbejdsvillige virksomheders eksportmængde), som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.

| (19) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, stk. 2, blev alle kendte, berørte eksporterende producenter og de indiske myndigheder hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(19)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, stk. 2, blev alle kendte, berørte eksporterende producenter og de indiske myndigheder hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat bemærkninger hertil.

1.4.1.4.   Brugere

| (20) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen brugerne og deres repræsentative sammenslutninger og repræsentative forbrugerorganisationer til at give sig til kende og samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Ingen brugere i Unionen eller deres sammenslutninger gav sig til kende. |
| --- | --- |

(20)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen brugerne og deres repræsentative sammenslutninger og repræsentative forbrugerorganisationer til at give sig til kende og samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Ingen brugere i Unionen eller deres sammenslutninger gav sig til kende.

1.4.2.   Spørgeskemaer og kontrolbesøg

Spørgeskemaer og kontrolbesøg

| (21) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som, den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som, den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (22) | Dette omfattede de kinesiske myndigheder, tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Indien, tre stikprøveudvalgte EU-producenter, to importører, som er omtalt i betragtning 16, Eurofer og endnu en sammenslutning af EU-producenter. |
| --- | --- |

(22)

Dette omfattede de kinesiske myndigheder, tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Indien, tre stikprøveudvalgte EU-producenter, to importører, som er omtalt i betragtning 16, Eurofer og endnu en sammenslutning af EU-producenter.

| (23) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre stikprøveudvalgte EU-producenter, Eurofer, de indiske myndigheder og tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Indien. |
| --- | --- |

(23)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre stikprøveudvalgte EU-producenter, Eurofer, de indiske myndigheder og tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Indien.

| (24) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet subsidiering, fortsat eller fornyet skade, og hvorvidt det ville være i strid med Unionens interesser at opretholde udligningsforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet subsidiering, fortsat eller fornyet skade, og hvorvidt det ville være i strid med Unionens interesser at opretholde udligningsforanstaltningerne.

| (25) | Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 26 hos de indiske myndigheder i Delhi, Indien, hos Eurofer i Bruxelles, Belgien, og hos følgende virksomheder:






  a) | EU-producenter:






  — | Ugitech SA, Ugine, Frankrig |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 26 hos de indiske myndigheder i Delhi, Indien, hos Eurofer i Bruxelles, Belgien, og hos følgende virksomheder:

a)

EU-producenter:

—

Ugitech SA, Ugine, Frankrig

| — | Acerinox SA, Madrid, Spanien |
| --- | --- |

—

Acerinox SA, Madrid, Spanien

| — | A.I. Olarra SA, Bilbao, Spanien |
| --- | --- |

—

A.I. Olarra SA, Bilbao, Spanien

| b) | Eksporterende producenter i Indien:






  — | Chandan Steel Limited, Mumbai, Indien |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producenter i Indien:

—

Chandan Steel Limited, Mumbai, Indien

| — | Isinox Steel Limited, Mumbai, Indien |
| --- | --- |

—

Isinox Steel Limited, Mumbai, Indien

| — | Venus-gruppen:






  — | Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Indien |
| --- | --- | --- |

—

Venus-gruppen:

—

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Indien

| — | Precision Metals, Mumbai, Indien |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Mumbai, Indien

| — | Sieves Manufactures Pvt. Ltd., Mumbai, Indien |
| --- | --- |

—

Sieves Manufactures Pvt. Ltd., Mumbai, Indien

| — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd., Mumbai, Indien. |
| --- | --- |

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd., Mumbai, Indien.

1.5.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (26) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering og skade omfattede perioden fra den 1. april 2015 til den 31. marts 2016 (»NUP«). |
| --- | --- |

(26)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering og skade omfattede perioden fra den 1. april 2015 til den 31. marts 2016 (»NUP«).

| (27) | Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(27)

Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

2.   DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (28) | Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig stænger af rustfrit stål, kun koldtbehandlede, bortset fra stænger med cirkulært tværsnit med en diameter på 80 mm eller mere (»den undersøgte vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(28)

Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig stænger af rustfrit stål, kun koldtbehandlede, bortset fra stænger med cirkulært tværsnit med en diameter på 80 mm eller mere (»den undersøgte vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«).

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (29) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(29)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (30) | Kommissionen konkluderede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, litra c). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen konkluderede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, litra c).

3.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT SUBSIDIERING

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT SUBSIDIERING

3.1.   Indledning

Indledning

| (31) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat subsidiering. |
| --- | --- |

(31)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat subsidiering.

| (32) | Ud fra de oplysninger, der indgik i anmodningen om en fornyet undersøgelse, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier: | Landsdækkende ordninger







  a) | Advance Authorisation Scheme (AAS) — (forhåndstilladelsesordning) |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Ud fra de oplysninger, der indgik i anmodningen om en fornyet undersøgelse, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:

Landsdækkende ordninger

Landsdækkende ordninger

a)

Advance Authorisation Scheme (AAS) — (forhåndstilladelsesordning)

| b) | Duty Drawback Scheme (DDS) —(toldgodtgørelsesordning) |
| --- | --- |

b)

Duty Drawback Scheme (DDS) —(toldgodtgørelsesordning)

| c) | Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) — (toldgodtgørelsesordning) |
| --- | --- |

c)

Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) — (toldgodtgørelsesordning)

| d) | Duty Free Imports Authorisation (DFIA) — (ordning med toldfri import) |
| --- | --- |

d)

Duty Free Imports Authorisation (DFIA) — (ordning med toldfri import)

| e) | Exemption of Export Credit from Interest Taxes — (ordning hvor eksportkreditter fritages for renteskat) |
| --- | --- |

e)

Exemption of Export Credit from Interest Taxes — (ordning hvor eksportkreditter fritages for renteskat)

| f) | Export Credit Scheme (ECS) — (eksportkreditordning) |
| --- | --- |

f)

Export Credit Scheme (ECS) — (eksportkreditordning)

| g) | Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) — (eksportfremmeordning for kapitalgoder) |
| --- | --- |

g)

Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) — (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

| h) | Lånegarantier og direkte overførsel af midler fra de indiske myndigheder |
| --- | --- |

h)

Lånegarantier og direkte overførsel af midler fra de indiske myndigheder

| i) | Merchandise Export from India Scheme (MEIS) — (ordning for vareeksport fra Indien) |
| --- | --- |

i)

Merchandise Export from India Scheme (MEIS) — (ordning for vareeksport fra Indien)

| | Regionale ordninger







  j) | Package Scheme Incentives (PSI) — incitamentordninger |
| --- | --- | --- |

Regionale ordninger

Regionale ordninger

j)

Package Scheme Incentives (PSI) — incitamentordninger

| k) | Regionale subsidier |
| --- | --- |

k)

Regionale subsidier

| (33) | De i litra a), c), d), g) og i) nævnte ordninger er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved lov om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. To udenrigshandelspolitiske dokumenter er relevante for den nuværende undersøgelsesperiode i forbindelse med denne undersøgelse: udenrigshandelspolitikken 2009-2014 (»FTP 09-14«) og udenrigshandelspolitikken 2015-2020 (»FTP 15-20«). Sidstnævnte trådte i kraft i april 2015. De indiske myndigheder fastlægger også de procedurer, der styrer FTP 09-14 og FTP 15-20, i »Handbook of Procedures, Volume I, 2009-2014« (procedurehåndbogen »HOP I 04-09«) og »Handbook of Procedures, Volume I, 2015-2020« (procedurehåndbogen »HOP I 15-20«). Procedurehåndbøgerne ajourføres regelmæssigt. |
| --- | --- |

(33)

De i litra a), c), d), g) og i) nævnte ordninger er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved lov om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. To udenrigshandelspolitiske dokumenter er relevante for den nuværende undersøgelsesperiode i forbindelse med denne undersøgelse: udenrigshandelspolitikken 2009-2014 (»FTP 09-14«) og udenrigshandelspolitikken 2015-2020 (»FTP 15-20«). Sidstnævnte trådte i kraft i april 2015. De indiske myndigheder fastlægger også de procedurer, der styrer FTP 09-14 og FTP 15-20, i »Handbook of Procedures, Volume I, 2009-2014« (procedurehåndbogen »HOP I 04-09«) og »Handbook of Procedures, Volume I, 2015-2020« (procedurehåndbogen »HOP I 15-20«). Procedurehåndbøgerne ajourføres regelmæssigt.

| (34) | DDS-ordningen under litra b) er baseret på afsnit 75 i Customs Act fra 1962, afsnit 37 i Central Excise Act fra 1944, afsnit 93A og 94 i Financial Act fra 1994 og på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules fra 1995. Godtgørelsessatserne offentliggøres regelmæssigt. |
| --- | --- |

(34)

DDS-ordningen under litra b) er baseret på afsnit 75 i Customs Act fra 1962, afsnit 37 i Central Excise Act fra 1944, afsnit 93A og 94 i Financial Act fra 1994 og på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules fra 1995. Godtgørelsessatserne offentliggøres regelmæssigt.

| (35) | The Exemption of Export Credit from Interest Taxes i litra e) er baseret på Interest Tax Act, 1974. |
| --- | --- |

(35)

The Exemption of Export Credit from Interest Taxes i litra e) er baseret på Interest Tax Act, 1974.

| (36) | ECS-ordningen i litra f) er baseret på afsnit 21 og 35A i Banking Regulation Act of 1949 (bankloven), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet. |
| --- | --- |

(36)

ECS-ordningen i litra f) er baseret på afsnit 21 og 35A i Banking Regulation Act of 1949 (bankloven), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.

| (37) | Lånegarantierne og de direkte overførsler af midler fra de indiske myndigheder i litra h) er fastsat i Government Guarantee Policy. |
| --- | --- |

(37)

Lånegarantierne og de direkte overførsler af midler fra de indiske myndigheder i litra h) er fastsat i Government Guarantee Policy.

| (38) | PSI-ordningen i litra j), som er gældende fra 1. april 2013, er baseret på Resolution No: PSI–2013/(CR–54)/IND–8, udstedt af Government of Maharashtra Industries, Energy and Labour Department. |
| --- | --- |

(38)

PSI-ordningen i litra j), som er gældende fra 1. april 2013, er baseret på Resolution No: PSI–2013/(CR–54)/IND–8, udstedt af Government of Maharashtra Industries, Energy and Labour Department.

| (39) | De regionale subsidieordninger i litra k) reguleres af de regionale myndigheder. |
| --- | --- |

(39)

De regionale subsidieordninger i litra k) reguleres af de regionale myndigheder.

3.2.   Advance Authorisation Scheme (AAS) — (forhåndstilladelsesordning)

Advance Authorisation Scheme (AAS) — (forhåndstilladelsesordning)

3.2.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (40) | Der findes en nærmere beskrivelse af ordningen i afsnit 4.1.1-4.1.14 i FTP 09-14 og i kapitel 4.1-4.30 i HOP I 09-14 samt i afsnit 4.03-4.24 i FTP 15-20 og i kapitel 4.04- 4.52 i HOP I 15-20. |
| --- | --- |

(40)

Der findes en nærmere beskrivelse af ordningen i afsnit 4.1.1-4.1.14 i FTP 09-14 og i kapitel 4.1-4.30 i HOP I 09-14 samt i afsnit 4.03-4.24 i FTP 15-20 og i kapitel 4.04- 4.52 i HOP I 15-20.

3.2.2.   Støtteberettigelse

Støtteberettigelse

| (41) | AAS-ordningen består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere i betragtning 42. Disse delordninger er forskellige, bl.a. med hensyn til støtteberettigelse. Producent-eksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundet« med støtteproducenter, er berettiget til støtte efter AAS-delordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producent-eksportører, der leverer til den endelige eksportør, kan anvende AAS-ordningen for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport«, jf. afsnit 7.02 i FTP 15-20, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder (»EOU«), er berettigede til AAS-underordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-eksportører berettiget til fordele i forbindelse med transaktioner ligestillet med eksport i henhold til delordningerne for Advance Release Order (attester til forudgående frigivelse) og løbende indenlandsk remburs. |
| --- | --- |

(41)

AAS-ordningen består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere i betragtning 42. Disse delordninger er forskellige, bl.a. med hensyn til støtteberettigelse. Producent-eksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundet« med støtteproducenter, er berettiget til støtte efter AAS-delordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producent-eksportører, der leverer til den endelige eksportør, kan anvende AAS-ordningen for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport«, jf. afsnit 7.02 i FTP 15-20, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder (»EOU«), er berettigede til AAS-underordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-eksportører berettiget til fordele i forbindelse med transaktioner ligestillet med eksport i henhold til delordningerne for Advance Release Order (attester til forudgående frigivelse) og løbende indenlandsk remburs.

3.2.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (42) | Der kan udstedes AAS for:






  a) | Fysisk eksport: Dette er den vigtigste delordning. Den muliggør toldfri import af råvarer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk territorium. I licensen er der angivet en importtilladelse og en eksportforpligtelse, samt hvilken type eksportvare det drejer sig om. |
| --- | --- | --- |

(42)

Der kan udstedes AAS for:

a)

Fysisk eksport: Dette er den vigtigste delordning. Den muliggør toldfri import af råvarer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk territorium. I licensen er der angivet en importtilladelse og en eksportforpligtelse, samt hvilken type eksportvare det drejer sig om.

| b) | Årligt behov: En sådan tilladelse er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske produkter og hertil knyttede varer). Licensindehaveren kan — op til en bestemt værditærskel, der fastsættes ud fra tidligere eksportresultater — toldfrit importere råvarer, der skal benyttes til fremstilling af en af de varer, der henhører under en sådan varegruppe. Licensindehaveren kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfrie råvarer er anvendt. |
| --- | --- |

b)

Årligt behov: En sådan tilladelse er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske produkter og hertil knyttede varer). Licensindehaveren kan — op til en bestemt værditærskel, der fastsættes ud fra tidligere eksportresultater — toldfrit importere råvarer, der skal benyttes til fremstilling af en af de varer, der henhører under en sådan varegruppe. Licensindehaveren kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfrie råvarer er anvendt.

| c) | Mellemleverancer: Denne delordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille en enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Den producent-eksportør, der fremstiller mellemproduktet, kan toldfrit importere råvarer og med henblik herpå opnå en AAS-licens for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare. |
| --- | --- |

c)

Mellemleverancer: Denne delordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille en enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Den producent-eksportør, der fremstiller mellemproduktet, kan toldfrit importere råvarer og med henblik herpå opnå en AAS-licens for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare.

| d) | Transaktioner ligestillet med eksport: Denne delordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råvarer, som er nødvendige ved fremstillingen af varer, der skal sælges i »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i afsnit 7.02, litra b)-f), og litra g), i) og j), i FTP 15-20. Ifølge de indiske myndigheder forstås ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til virksomheder i særlige økonomiske områder. |
| --- | --- |

d)

Transaktioner ligestillet med eksport: Denne delordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råvarer, som er nødvendige ved fremstillingen af varer, der skal sælges i »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i afsnit 7.02, litra b)-f), og litra g), i) og j), i FTP 15-20. Ifølge de indiske myndigheder forstås ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til virksomheder i særlige økonomiske områder.

| e) | Advance Release Order (»ARO«): En AAS-licensindehaver, der ønsker at købe råvarer hos indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af attester til forudgående frigivelse (ARO). I sådanne tilfælde godkendes forhåndstilladelserne som attester til forudgående frigivelse og påtegnes til fordel for den indenlandske leverandør ved leveringen af de derpå anførte varer. Påtegnelsen af attesten til forudgående frigivelse giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der er forbundet med transaktioner ligestillet med eksport, jf. afsnit 7.03 i FTP 15-20 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution ved transaktioner ligestillet med eksport og refusion af endelige punktafgifter). Ved ARO-ordningen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb refunderes til den endelige eksportør i form af toldgodtgørelse eller -refusion. Der kan refunderes skatter og afgifter for både indenlandske og importerede råvarer. |
| --- | --- |

e)

Advance Release Order (»ARO«): En AAS-licensindehaver, der ønsker at købe råvarer hos indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af attester til forudgående frigivelse (ARO). I sådanne tilfælde godkendes forhåndstilladelserne som attester til forudgående frigivelse og påtegnes til fordel for den indenlandske leverandør ved leveringen af de derpå anførte varer. Påtegnelsen af attesten til forudgående frigivelse giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der er forbundet med transaktioner ligestillet med eksport, jf. afsnit 7.03 i FTP 15-20 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution ved transaktioner ligestillet med eksport og refusion af endelige punktafgifter). Ved ARO-ordningen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb refunderes til den endelige eksportør i form af toldgodtgørelse eller -refusion. Der kan refunderes skatter og afgifter for både indenlandske og importerede råvarer.

| f) | Løbende indenlandsk remburs: Denne delordning dækker også indenlandske leverancer til en indehaver af en forhåndstilladelse. Denne kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken validerer tilladelsen til direkte import udelukkende for den værdi og de varemængder, der købes indenlandsk i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der er forbundet med transaktioner ligestillet med eksport, jf. afsnit 7.03 i FTP 15-20 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution ved transaktioner ligestillet med eksport og refusion af endelige punktafgifter). |
| --- | --- |

f)

Løbende indenlandsk remburs: Denne delordning dækker også indenlandske leverancer til en indehaver af en forhåndstilladelse. Denne kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken validerer tilladelsen til direkte import udelukkende for den værdi og de varemængder, der købes indenlandsk i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der er forbundet med transaktioner ligestillet med eksport, jf. afsnit 7.03 i FTP 15-20 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution ved transaktioner ligestillet med eksport og refusion af endelige punktafgifter).

| (43) | Kommissionen konstaterede, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der anvendte ordningen, opnåede indrømmelser under den første delordning, dvs. AAS-ordningen for fysisk eksport, i den nuværende undersøgelsesperiode. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, om de øvrige, uudnyttede delordninger er udligningsberettigede. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen konstaterede, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der anvendte ordningen, opnåede indrømmelser under den første delordning, dvs. AAS-ordningen for fysisk eksport, i den nuværende undersøgelsesperiode. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, om de øvrige, uudnyttede delordninger er udligningsberettigede.

| (44) | Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er AAS-licensindehaveren retligt forpligtet til at føre et korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet i et nærmere angivet format (kapitel 4.47 og 4.51 i HOP I 15-20 samt tillæg 4H), dvs. en fortegnelse over det faktiske forbrug. Denne fortegnelse skal kontrolleres af en ekstern statsautoriseret revisor, som udsteder en attest, hvoraf det fremgår, at den foreskrevne fortegnelse og de relevante regnskaber er undersøgt, og at de oplysninger, der er afgivet i henhold til tillæg 4H, er sande og korrekte i enhver henseende. |
| --- | --- |

(44)

Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er AAS-licensindehaveren retligt forpligtet til at føre et korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet i et nærmere angivet format (kapitel 4.47 og 4.51 i HOP I 15-20 samt tillæg 4H), dvs. en fortegnelse over det faktiske forbrug. Denne fortegnelse skal kontrolleres af en ekstern statsautoriseret revisor, som udsteder en attest, hvoraf det fremgår, at den foreskrevne fortegnelse og de relevante regnskaber er undersøgt, og at de oplysninger, der er afgivet i henhold til tillæg 4H, er sande og korrekte i enhver henseende.

| (45) | For så vidt angår den delordning, som de pågældende virksomheder anvendte i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. ordningen for fysisk eksport, fastsætter de indiske myndigheder den mængde og værdi, som importtilladelsen og eksportforpligtelsen vedrører, og dette fremgår af tilladelsen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner anføres på tilladelsen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den importmængde, der er tilladt i henhold til AAS-ordningen, fastsættes af de indiske myndigheder på grundlag af de såkaldte standard input/output-normer (SION-normer), som findes for de fleste varer, herunder den pågældende vare. |
| --- | --- |

(45)

For så vidt angår den delordning, som de pågældende virksomheder anvendte i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. ordningen for fysisk eksport, fastsætter de indiske myndigheder den mængde og værdi, som importtilladelsen og eksportforpligtelsen vedrører, og dette fremgår af tilladelsen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner anføres på tilladelsen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den importmængde, der er tilladt i henhold til AAS-ordningen, fastsættes af de indiske myndigheder på grundlag af de såkaldte standard input/output-normer (SION-normer), som findes for de fleste varer, herunder den pågældende vare.

| (46) | De importerede råvarer er ikke omsættelige og skal bruges til fremstilling af den færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af licensen (18 måneder med mulighed for to forlængelser på hver seks måneder). |
| --- | --- |

(46)

De importerede råvarer er ikke omsættelige og skal bruges til fremstilling af den færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af licensen (18 måneder med mulighed for to forlængelser på hver seks måneder).

| (47) | Kommissionen fastslog, at der ikke er nogen tæt forbindelse mellem de importerede råvarer og de eksporterede færdige varer. De støtteberettigede råvarer importeres også og anvendes til andre varer end den pågældende vare. Desuden kan licenser til forskellige varer sammenlægges. Det betyder, at eksport i henhold til en AAS-licens af en vare kan give ret til toldfri import af råvarer i henhold til en AAS-licens for en anden vare. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen fastslog, at der ikke er nogen tæt forbindelse mellem de importerede råvarer og de eksporterede færdige varer. De støtteberettigede råvarer importeres også og anvendes til andre varer end den pågældende vare. Desuden kan licenser til forskellige varer sammenlægges. Det betyder, at eksport i henhold til en AAS-licens af en vare kan give ret til toldfri import af råvarer i henhold til en AAS-licens for en anden vare.

| (48) | Under det kontrolbesøg, som Kommissionen gennemførte, bekræftede en af de eksporterende producenter, at man på grund af den manglende tætte forbindelse indberetter forbruget af råvarer ud fra SION-normerne. Den anden eksporterende producent, der anvender ordningen, anførte, at den ved hjælp af et system sporer råvarer, der importeres under ordningen, til den færdige vare. Virksomheden var dog ikke i stand til at give en beskrivelse af dette system i de interne dokumenter. Der blev aldrig foretaget en revision af systemet. |
| --- | --- |

(48)

Under det kontrolbesøg, som Kommissionen gennemførte, bekræftede en af de eksporterende producenter, at man på grund af den manglende tætte forbindelse indberetter forbruget af råvarer ud fra SION-normerne. Den anden eksporterende producent, der anvender ordningen, anførte, at den ved hjælp af et system sporer råvarer, der importeres under ordningen, til den færdige vare. Virksomheden var dog ikke i stand til at give en beskrivelse af dette system i de interne dokumenter. Der blev aldrig foretaget en revision af systemet.

| (49) | En af de eksporterende producenter var ikke i stand til at fremvise deres tillæg 4H for deres AAS-licenser. Den anden eksporterende producent fremlagde et tillæg 4H, der ikke indeholdt oplysninger om eftergivelse af for store afgiftsbeløb. Det fremgår imidlertid klart af ordlyden i den statsautoriserede revisors erklæring i tillæg 4H, som blev bekræftet af de indiske myndigheder under kontrolbesøget, at den statsautoriserede revisors gennemgang er begrænset til en undersøgelse af, hvorvidt tallene i det relevante tillæg 4H svarer overens med virksomhedens regnskaber. Derudover bekræftede en eksporterende producent, at den statsautoriserede revisor fokuserer på, om eksportforpligtelsen svarer overens med importlicensen i henhold til SION-normerne under de relevante licenser. Revisoren undersøger på ingen måde, om det faktiske forbrug svarer overens med den relevante SION-norm. Den statsautoriserede revisor undersøger således ikke, om fortegnelserne viser et korrekt og sandfærdigt regnskab over forbrug og anvendelse af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet. Det skal desuden bemærkes, at de indiske myndigheder under og efter kontrolbesøget ikke var i stand til at forsyne Kommissionen med en kopi af en eneste 4H-tillægsformular fra de eksporterende producenter i stikprøven. Kort sagt konkluderede Kommissionen, at ingen af de to samarbejdsvillige virksomheder var i stand til at påvise, at de relevante FTP-betingelser var opfyldt. |
| --- | --- |

(49)

En af de eksporterende producenter var ikke i stand til at fremvise deres tillæg 4H for deres AAS-licenser. Den anden eksporterende producent fremlagde et tillæg 4H, der ikke indeholdt oplysninger om eftergivelse af for store afgiftsbeløb. Det fremgår imidlertid klart af ordlyden i den statsautoriserede revisors erklæring i tillæg 4H, som blev bekræftet af de indiske myndigheder under kontrolbesøget, at den statsautoriserede revisors gennemgang er begrænset til en undersøgelse af, hvorvidt tallene i det relevante tillæg 4H svarer overens med virksomhedens regnskaber. Derudover bekræftede en eksporterende producent, at den statsautoriserede revisor fokuserer på, om eksportforpligtelsen svarer overens med importlicensen i henhold til SION-normerne under de relevante licenser. Revisoren undersøger på ingen måde, om det faktiske forbrug svarer overens med den relevante SION-norm. Den statsautoriserede revisor undersøger således ikke, om fortegnelserne viser et korrekt og sandfærdigt regnskab over forbrug og anvendelse af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet. Det skal desuden bemærkes, at de indiske myndigheder under og efter kontrolbesøget ikke var i stand til at forsyne Kommissionen med en kopi af en eneste 4H-tillægsformular fra de eksporterende producenter i stikprøven. Kort sagt konkluderede Kommissionen, at ingen af de to samarbejdsvillige virksomheder var i stand til at påvise, at de relevante FTP-betingelser var opfyldt.

3.2.4.   Konklusion vedrørende AAS-ordningen

Konklusion vedrørende AAS-ordningen

| (50) | Fritagelsen for importafgifter er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2, dvs. at den udgør et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da den reducerer de toldindtægter, som de ellers ville have fået, og medfører en fordel for den undersøgte eksportør ved at forbedre dennes likviditet. |
| --- | --- |

(50)

Fritagelsen for importafgifter er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2, dvs. at den udgør et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da den reducerer de toldindtægter, som de ellers ville have fået, og medfører en fordel for den undersøgte eksportør ved at forbedre dennes likviditet.

| (51) | Desuden er AAS-ordningerne for fysisk eksport retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning. |
| --- | --- |

(51)

Desuden er AAS-ordningerne for fysisk eksport retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning.

| (52) | Den delordning, der blev benyttet i den aktuelle sag, kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke reglerne i litra i) i bilag I, bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. De indiske myndigheder anvendte ikke nogen effektiv kontrolordning eller -procedure til at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt råvarer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (jf. punkt 4 i bilag II til grundforordningen og, for substitutionsgodtgørelsesordningernes vedkommende, del II, punkt 2, i bilag III til grundforordningen). Det vurderes desuden, at SION-normerne for den undersøgte vare ikke var tilstrækkelig præcise og ikke i sig selv kan udgøre en ordning til kontrol af det faktiske forbrug, da disse standardnormer er udformet således, at de ikke giver de indiske myndigheder mulighed for at kontrollere tilstrækkelig præcist, hvilke mængder råvarer der er forbrugt ved produktionen til eksport. De indiske myndigheder foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råvarer, selv om det er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (punkt 5 i bilag II, og del II, punkt 3), i bilag III til grundforordningen). |
| --- | --- |

(52)

Den delordning, der blev benyttet i den aktuelle sag, kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke reglerne i litra i) i bilag I, bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. De indiske myndigheder anvendte ikke nogen effektiv kontrolordning eller -procedure til at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt råvarer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (jf. punkt 4 i bilag II til grundforordningen og, for substitutionsgodtgørelsesordningernes vedkommende, del II, punkt 2, i bilag III til grundforordningen). Det vurderes desuden, at SION-normerne for den undersøgte vare ikke var tilstrækkelig præcise og ikke i sig selv kan udgøre en ordning til kontrol af det faktiske forbrug, da disse standardnormer er udformet således, at de ikke giver de indiske myndigheder mulighed for at kontrollere tilstrækkelig præcist, hvilke mængder råvarer der er forbrugt ved produktionen til eksport. De indiske myndigheder foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råvarer, selv om det er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (punkt 5 i bilag II, og del II, punkt 3), i bilag III til grundforordningen).

| (53) | Delordningen er derfor udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(53)

Delordningen er derfor udligningsberettiget.

3.2.5.   Beregning af subsidiebeløbet

Beregning af subsidiebeløbet

| (54) | Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, udgør den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importtold, der normalt betales ved import af råvarer. I den forbindelse skal det bemærkes, at det ikke er fastsat i grundforordningen, at det kun er eftergivelse af for store afgiftsbeløb, der kan udlignes. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag I, litra i), kan der kun foretages udligning af de for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i bilag II og III til grundforordningen er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende kontrolprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet anvendes den normale regel om, at det er de ubetalte afgiftsindtægter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. Som det fremgår af del II i bilag II og del II i bilag III til grundforordningen, påhviler det ikke undersøgelsesmyndigheden at beregne sådanne eftergivelser af for store afgiftsbeløb. Tværtimod skal den undersøgende myndighed ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, om der foreligger tilstrækkelige beviser til at tilbagevise, at den kontrolordning, der angiveligt findes, er hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

(54)

Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, udgør den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importtold, der normalt betales ved import af råvarer. I den forbindelse skal det bemærkes, at det ikke er fastsat i grundforordningen, at det kun er eftergivelse af for store afgiftsbeløb, der kan udlignes. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag I, litra i), kan der kun foretages udligning af de for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i bilag II og III til grundforordningen er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende kontrolprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet anvendes den normale regel om, at det er de ubetalte afgiftsindtægter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. Som det fremgår af del II i bilag II og del II i bilag III til grundforordningen, påhviler det ikke undersøgelsesmyndigheden at beregne sådanne eftergivelser af for store afgiftsbeløb. Tværtimod skal den undersøgende myndighed ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, om der foreligger tilstrækkelige beviser til at tilbagevise, at den kontrolordning, der angiveligt findes, er hensigtsmæssig.

| (55) | Som forklaret i betragtning 47 er retten til fordele (dvs. eksport i henhold til licensen) og den indrømmede fordel (dvs. toldfri import af råvarer) kun løst forbundet med hinanden. De behøver ikke optræde i en bestemt rækkefølge eller tidsmæssig nærhed. Det er således muligt, at den optjente ret indtræffer i løbet af den nuværende undersøgelsesperiode, mens den dermed forbundne indrømmede fordel lige så vel kan indtræffe efter den nuværende undersøgelsesperiode. Desuden kan retten til fordele i henhold til en licens for en vare overføres gennem sammenlægning, således at det i sidste ende medfører en fordel for en anden vare. |
| --- | --- |

(55)

Som forklaret i betragtning 47 er retten til fordele (dvs. eksport i henhold til licensen) og den indrømmede fordel (dvs. toldfri import af råvarer) kun løst forbundet med hinanden. De behøver ikke optræde i en bestemt rækkefølge eller tidsmæssig nærhed. Det er således muligt, at den optjente ret indtræffer i løbet af den nuværende undersøgelsesperiode, mens den dermed forbundne indrømmede fordel lige så vel kan indtræffe efter den nuværende undersøgelsesperiode. Desuden kan retten til fordele i henhold til en licens for en vare overføres gennem sammenlægning, således at det i sidste ende medfører en fordel for en anden vare.

| (56) | I forordningen om endelig told blev det subsidiebeløb, der var opnået under AAS-ordningen, beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på for alle råvarer, der blev importeret til varer af stænger af rustfrit stål under ordningen i den oprindelige undersøgelsesperiode. Dette subsidiebeløb blev derefter fordelt i forhold til eksportomsætningen af den pågældende vare i den oprindelige undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(56)

I forordningen om endelig told blev det subsidiebeløb, der var opnået under AAS-ordningen, beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på for alle råvarer, der blev importeret til varer af stænger af rustfrit stål under ordningen i den oprindelige undersøgelsesperiode. Dette subsidiebeløb blev derefter fordelt i forhold til eksportomsætningen af den pågældende vare i den oprindelige undersøgelsesperiode.

| (57) | De to eksporterende producenter, der anvendte AAS-ordningen, var enige i Kommissionens vurdering i betragtning 55 og bekræftede, at eksporten af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode berettigede dem til en fordel, som delvis var blevet eller ville blive tildelt dem uden for den nuværende undersøgelsesperiode. Desuden bekræftede en af de eksporterende producenter, at det som følge af den måde smelteprocessen blev gennemført på i den nuværende undersøgelsesperiode ikke kunne udelukkes, at importen af råvarer under AAS-licenser til stænger af rustfrit stål blev anvendt til andre varer, og at importen af råvarer under AAS-licenser til andre varer blev anvendt til stænger af rustfrit stål. Den eksporterende producent var således enig i, at man ved kun at se på importafgifter, der var givet afkald på under AAS-licenser til stænger af rustfrit stål i den nuværende undersøgelsesperiode, ikke ville få et sandfærdigt billede af den faktiske fordel, der var blevet tildelt eksporten af stænger af rustfrit stål under denne ordning i nævnte periode. Da der ikke forelå egnede oplysninger, var Kommissionen ikke i stand til at beregne subsidiebeløbet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på for alle råvarer, der blev importeret til stænger af rustfrit stål under ordningen i den nuværende undersøgelsesperiode, som i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(57)

De to eksporterende producenter, der anvendte AAS-ordningen, var enige i Kommissionens vurdering i betragtning 55 og bekræftede, at eksporten af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode berettigede dem til en fordel, som delvis var blevet eller ville blive tildelt dem uden for den nuværende undersøgelsesperiode. Desuden bekræftede en af de eksporterende producenter, at det som følge af den måde smelteprocessen blev gennemført på i den nuværende undersøgelsesperiode ikke kunne udelukkes, at importen af råvarer under AAS-licenser til stænger af rustfrit stål blev anvendt til andre varer, og at importen af råvarer under AAS-licenser til andre varer blev anvendt til stænger af rustfrit stål. Den eksporterende producent var således enig i, at man ved kun at se på importafgifter, der var givet afkald på under AAS-licenser til stænger af rustfrit stål i den nuværende undersøgelsesperiode, ikke ville få et sandfærdigt billede af den faktiske fordel, der var blevet tildelt eksporten af stænger af rustfrit stål under denne ordning i nævnte periode. Da der ikke forelå egnede oplysninger, var Kommissionen ikke i stand til at beregne subsidiebeløbet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på for alle råvarer, der blev importeret til stænger af rustfrit stål under ordningen i den nuværende undersøgelsesperiode, som i den oprindelige undersøgelse.

| (58) | Under disse omstændigheder indvilligede begge virksomheder i at beregne subsidiebeløbet på grundlag af de samlede eksporttransaktioner, der blev clearet i den nuværende undersøgelsesperiode, under de AAS-licenser, der var tilknyttet den pågældende vare. Begge virksomheder foreslog en metode, der passede til deres særlige situation (i dette tilfælde vedrørende omfanget af råvarer, der importeres til produktion af den pågældende vare). Det var muligt at foretage en pålidelig beregning af det beløb, der er sparet i told på importerede råvarer, ved hjælp af enten SION-normerne eller den gennemsnitlige merværdi under alle tidligere licenser til den pågældende vare. Kommissionen fandt disse metoder hensigtsmæssige og accepterede dem. |
| --- | --- |

(58)

Under disse omstændigheder indvilligede begge virksomheder i at beregne subsidiebeløbet på grundlag af de samlede eksporttransaktioner, der blev clearet i den nuværende undersøgelsesperiode, under de AAS-licenser, der var tilknyttet den pågældende vare. Begge virksomheder foreslog en metode, der passede til deres særlige situation (i dette tilfælde vedrørende omfanget af råvarer, der importeres til produktion af den pågældende vare). Det var muligt at foretage en pålidelig beregning af det beløb, der er sparet i told på importerede råvarer, ved hjælp af enten SION-normerne eller den gennemsnitlige merværdi under alle tidligere licenser til den pågældende vare. Kommissionen fandt disse metoder hensigtsmæssige og accepterede dem.

| (59) | Disse subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(59)

Disse subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (60) | Kommissionen konstaterede således, at subsidiesatsen for denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode beløb sig til 0,88 % for Chandan Steel Limited og 1,56 % for Isinox Steel Limited. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen konstaterede således, at subsidiesatsen for denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode beløb sig til 0,88 % for Chandan Steel Limited og 1,56 % for Isinox Steel Limited.

3.3.   Duty Drawback Scheme (DDS) — (toldgodtgørelsesordning)

Duty Drawback Scheme (DDS) — (toldgodtgørelsesordning)

3.3.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (61) | En detaljeret beskrivelse af DDS findes i Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995 med efterfølgende ændringer. |
| --- | --- |

(61)

En detaljeret beskrivelse af DDS findes i Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995 med efterfølgende ændringer.

3.3.2.   Støtteberettigelse

Støtteberettigelse

| (62) | Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettiget til støtte under denne ordning. |
| --- | --- |

(62)

Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettiget til støtte under denne ordning.

3.3.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (63) | En støtteberettiget eksportør kan anmode om en godtgørelse, der beregnes som en procentdel af fob-værdien af de varer, der eksporteres under denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat godtgørelsessatser for en række varer, herunder den pågældende vare. De fastlægges på grundlag af den gennemsnitlige mængde eller værdi af materialer, der er anvendt som råvarer til fremstilling af en vare, og det gennemsnitlige toldbeløb, der betales for råvarerne. De anvendes, uanset om der rent faktisk er betalt importtold eller ej. I den nuværende undersøgelsesperiode var DDS-satsen 1,9 % indtil den 22. november 2015, derefter 2 % med et loft på 3,2 INR/kg indtil den 10. februar 2016 og efterfølgende 2 % med et loft på 4,3 INR/kg. |
| --- | --- |

(63)

En støtteberettiget eksportør kan anmode om en godtgørelse, der beregnes som en procentdel af fob-værdien af de varer, der eksporteres under denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat godtgørelsessatser for en række varer, herunder den pågældende vare. De fastlægges på grundlag af den gennemsnitlige mængde eller værdi af materialer, der er anvendt som råvarer til fremstilling af en vare, og det gennemsnitlige toldbeløb, der betales for råvarerne. De anvendes, uanset om der rent faktisk er betalt importtold eller ej. I den nuværende undersøgelsesperiode var DDS-satsen 1,9 % indtil den 22. november 2015, derefter 2 % med et loft på 3,2 INR/kg indtil den 10. februar 2016 og efterfølgende 2 % med et loft på 4,3 INR/kg.

| (64) | For at få støtte under denne ordning skal en virksomhed eksportere. Når forsendelsesoplysningerne indtastes i toldserveren (ICEGATE), anføres det, at eksporten finder sted som led i DDS, og DDS-beløbet fastsættes uigenkaldeligt. Når rederiet har udfyldt Export General Manifest (EGM), og toldmyndighederne har sammenlignet dokumentet med forsendelsesoplysningerne og fundet det tilfredsstillende, er alle betingelser opfyldt for at tillade udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, enten direkte til eksportørens bankkonto eller pr. bankanvisning. |
| --- | --- |

(64)

For at få støtte under denne ordning skal en virksomhed eksportere. Når forsendelsesoplysningerne indtastes i toldserveren (ICEGATE), anføres det, at eksporten finder sted som led i DDS, og DDS-beløbet fastsættes uigenkaldeligt. Når rederiet har udfyldt Export General Manifest (EGM), og toldmyndighederne har sammenlignet dokumentet med forsendelsesoplysningerne og fundet det tilfredsstillende, er alle betingelser opfyldt for at tillade udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, enten direkte til eksportørens bankkonto eller pr. bankanvisning.

| (65) | Eksportøren skal desuden fremlægge bevis for, at de eksporterede varer er blevet betalt, i form af en bankbekræftelse (Bank Realisation Certificate). Denne bekræftelse kan fremlægges efter udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, men den indiske regering kræver beløbet tilbagebetalt, hvis eksportøren ikke fremlægger bankbekræftelsen inden for en given frist. |
| --- | --- |

(65)

Eksportøren skal desuden fremlægge bevis for, at de eksporterede varer er blevet betalt, i form af en bankbekræftelse (Bank Realisation Certificate). Denne bekræftelse kan fremlægges efter udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, men den indiske regering kræver beløbet tilbagebetalt, hvis eksportøren ikke fremlægger bankbekræftelsen inden for en given frist.

| (66) | Godtgørelsesbeløbet kan anvendes til et hvilket som helst formål. |
| --- | --- |

(66)

Godtgørelsesbeløbet kan anvendes til et hvilket som helst formål.

| (67) | Toldgodtgørelsesbeløbet kan i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder bogføres som indtægter i regnskaberne efter periodiseringsprincippet, når eksportforpligtelsen er opfyldt. |
| --- | --- |

(67)

Toldgodtgørelsesbeløbet kan i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder bogføres som indtægter i regnskaberne efter periodiseringsprincippet, når eksportforpligtelsen er opfyldt.

| (68) | Kommissionen konstaterede, at samtlige samarbejdsvillige eksporterende producenter fortsat benyttede sig af DDS-ordningen i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen konstaterede, at samtlige samarbejdsvillige eksporterende producenter fortsat benyttede sig af DDS-ordningen i den nuværende undersøgelsesperiode.

3.3.4.   Konklusion vedrørende DDS

Konklusion vedrørende DDS

| (69) | Ved DDS-ordningen ydes der subsidier som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), og artikel 3, stk. 2. Den såkaldte toldgodtgørelse er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da den har form af en direkte overførsel af midler fra de indiske myndigheder. Der er ingen begrænsninger for anvendelsen af disse midler. Desuden medfører toldgodtgørelsesbeløbet en fordel for eksportøren, idet virksomhedens likviditet forbedres. |
| --- | --- |

(69)

Ved DDS-ordningen ydes der subsidier som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), og artikel 3, stk. 2. Den såkaldte toldgodtgørelse er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da den har form af en direkte overførsel af midler fra de indiske myndigheder. Der er ingen begrænsninger for anvendelsen af disse midler. Desuden medfører toldgodtgørelsesbeløbet en fordel for eksportøren, idet virksomhedens likviditet forbedres.

| (70) | Toldgodtgørelsessatsen ved eksport fastsættes af de indiske myndigheder for hver enkelt vare. Selv om subsidiet omtales som en toldgodtgørelse, har ordningen imidlertid ikke karakter af en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Kontantudbetalingen til eksportøren er ikke knyttet til importafgifter på råvarer, der faktisk er betalt, og den er ikke en toldkredit til udligning af importafgifter på tidligere eller fremtidig import af råvarer. |
| --- | --- |

(70)

Toldgodtgørelsessatsen ved eksport fastsættes af de indiske myndigheder for hver enkelt vare. Selv om subsidiet omtales som en toldgodtgørelse, har ordningen imidlertid ikke karakter af en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Kontantudbetalingen til eksportøren er ikke knyttet til importafgifter på råvarer, der faktisk er betalt, og den er ikke en toldkredit til udligning af importafgifter på tidligere eller fremtidig import af råvarer.

| (71) | Under kontrolbesøget påstod de indiske myndigheder, at der var en passende sammenhæng mellem godtgørelsessatserne og den told, der betales for råvarer. Dette skyldes, at de indiske myndigheder tager højde for den gennemsnitlige mængde eller den gennemsnitlige værdi af de materialer, der er anvendt som råvarer ved fremstilling af varen, samt for det gennemsnitlige toldbeløb, der betales for råvarerne, ved fastsættelsen af toldgodtgørelsessatserne. |
| --- | --- |

(71)

Under kontrolbesøget påstod de indiske myndigheder, at der var en passende sammenhæng mellem godtgørelsessatserne og den told, der betales for råvarer. Dette skyldes, at de indiske myndigheder tager højde for den gennemsnitlige mængde eller den gennemsnitlige værdi af de materialer, der er anvendt som råvarer ved fremstilling af varen, samt for det gennemsnitlige toldbeløb, der betales for råvarerne, ved fastsættelsen af toldgodtgørelsessatserne.

| (72) | Kommissionen mener imidlertid ikke, at den angivelige sammenhæng mellem godtgørelsessatserne og den told, der betales for råvarer, er tilstrækkelig til, at ordningen lever op til reglerne i bilag I, bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. Navnlig beregnes kreditbeløbet ikke ud fra de faktisk anvendte råvarer. Der findes desuden ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råvarer (herunder mængder og oprindelse) der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. litra i) i bilag I og bilag II og III til grundforordningen. De indiske myndigheder har desuden ikke foretaget nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktiske råvarer og transaktioner for at fastslå, om der har været tale om for stor betaling. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen mener imidlertid ikke, at den angivelige sammenhæng mellem godtgørelsessatserne og den told, der betales for råvarer, er tilstrækkelig til, at ordningen lever op til reglerne i bilag I, bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. Navnlig beregnes kreditbeløbet ikke ud fra de faktisk anvendte råvarer. Der findes desuden ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råvarer (herunder mængder og oprindelse) der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. litra i) i bilag I og bilag II og III til grundforordningen. De indiske myndigheder har desuden ikke foretaget nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktiske råvarer og transaktioner for at fastslå, om der har været tale om for stor betaling. Påstanden blev derfor afvist.

| (73) | Udbetalingen, der tager form af en direkte overførsel af midler fra de indiske myndigheder som følge af eksport foretaget af eksportører, må derfor betragtes som et direkte tilskud fra de indiske myndigheder, betinget af eksportresultater, og anses derfor for at være specifikt og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). |
| --- | --- |

(73)

Udbetalingen, der tager form af en direkte overførsel af midler fra de indiske myndigheder som følge af eksport foretaget af eksportører, må derfor betragtes som et direkte tilskud fra de indiske myndigheder, betinget af eksportresultater, og anses derfor for at være specifikt og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).

3.3.5.   Beregning af subsidiebeløbet

Beregning af subsidiebeløbet

| (74) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den nuværende undersøgelsesperiode. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt skal de indiske myndigheder udbetale godtgørelsesbeløbet, hvilket udgør et finansielt bidrag i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen af den godtgørelse, der ydes for den pågældende eksporttransaktion, kan de indiske myndigheder ikke frit bestemme, om subsidiet skal ydes eller ej. I betragtning af ovenstående, og da der ikke foreligger nogen pålidelig dokumentation, som viser noget andet, anses det for passende at betragte fordelen ved DDS-ordningen som summen af de godtgørelsesbeløb, der er opnået for eksporttransaktioner, som har fundet sted under denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(74)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den nuværende undersøgelsesperiode. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt skal de indiske myndigheder udbetale godtgørelsesbeløbet, hvilket udgør et finansielt bidrag i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen af den godtgørelse, der ydes for den pågældende eksporttransaktion, kan de indiske myndigheder ikke frit bestemme, om subsidiet skal ydes eller ej. I betragtning af ovenstående, og da der ikke foreligger nogen pålidelig dokumentation, som viser noget andet, anses det for passende at betragte fordelen ved DDS-ordningen som summen af de godtgørelsesbeløb, der er opnået for eksporttransaktioner, som har fundet sted under denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (75) | Disse subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(75)

Disse subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (76) | Kommissionen konstaterede således, at subsidiesatsen for denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode beløb sig til 1,02 % for Chandan Steel Limited, 0,66 % for Isinox Steel Limited og 1,82 % for Venus-gruppen. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen konstaterede således, at subsidiesatsen for denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode beløb sig til 1,02 % for Chandan Steel Limited, 0,66 % for Isinox Steel Limited og 1,82 % for Venus-gruppen.

3.4.   Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) — (toldgodtgørelsesordning)

Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) — (toldgodtgørelsesordning)

| (77) | Undersøgelsen viste, at denne ordning ophørte og ikke indrømmede fordele til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i den nuværende undersøgelsesperiode, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere undersøgelse af, om ordningen er udligningsberettiget som led i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(77)

Undersøgelsen viste, at denne ordning ophørte og ikke indrømmede fordele til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i den nuværende undersøgelsesperiode, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere undersøgelse af, om ordningen er udligningsberettiget som led i denne undersøgelse.

3.5.   Duty Free Imports Authorisation (DFIA) — ordning med toldfri import

Duty Free Imports Authorisation (DFIA) — ordning med toldfri import

| (78) | Undersøgelsen viste, at ingen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter havde fordel af denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(78)

Undersøgelsen viste, at ingen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter havde fordel af denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse.

3.6.   Exemption of Export Credit from Interest Taxes — ordning hvor eksportkreditter fritages for renteskat

Exemption of Export Credit from Interest Taxes — ordning hvor eksportkreditter fritages for renteskat

| (79) | Undersøgelsen viste, at denne ordning ophørte og ikke indrømmede fordele til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i den nuværende undersøgelsesperiode, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere undersøgelse af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(79)

Undersøgelsen viste, at denne ordning ophørte og ikke indrømmede fordele til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i den nuværende undersøgelsesperiode, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere undersøgelse af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse.

3.7.   Export Credit Scheme (ECS) — (eksportkreditordning)

Export Credit Scheme (ECS) — (eksportkreditordning)

| (80) | Undersøgelsen viste, at samtlige stikprøveudvalgte eksporterende producenter anvendte denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode. Det blev imidlertid konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(80)

Undersøgelsen viste, at samtlige stikprøveudvalgte eksporterende producenter anvendte denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode. Det blev imidlertid konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse.

3.8.   Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

| (81) | Undersøgelsen viste, at samtlige stikprøveudvalgte eksporterende producenter anvendte denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode. Det blev imidlertid konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(81)

Undersøgelsen viste, at samtlige stikprøveudvalgte eksporterende producenter anvendte denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode. Det blev imidlertid konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse.

3.9.   Lånegarantier og direkte overførsel af midler fra de indiske myndigheder

Lånegarantier og direkte overførsel af midler fra de indiske myndigheder

| (82) | Undersøgelsen viste, at ingen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter modtog lånegarantier og direkte overførsler af midler fra de indiske myndigheder i den nuværende undersøgelsesperiode, som ville medføre en fordel, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(82)

Undersøgelsen viste, at ingen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter modtog lånegarantier og direkte overførsler af midler fra de indiske myndigheder i den nuværende undersøgelsesperiode, som ville medføre en fordel, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse.

3.10.   Merchandise Export from India Scheme (MEIS) — (ordning for vareeksport fra Indien)

Merchandise Export from India Scheme (MEIS) — (ordning for vareeksport fra Indien)

3.10.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (83) | Der findes en nærmere beskrivelse af MEIS-ordningen i kapitel 3 i FTP 15-20 og i kapitel 3 i HOP I 15-20. |
| --- | --- |

(83)

Der findes en nærmere beskrivelse af MEIS-ordningen i kapitel 3 i FTP 15-20 og i kapitel 3 i HOP I 15-20.

| (84) | MEIS-ordningen følger efter fem andre ordninger (Focus Market Scheme, Focus Product Scheme, Market Linked Focus Product Scheme, Agricultural Infrastructure Incentive Scrip og VKGUY). |
| --- | --- |

(84)

MEIS-ordningen følger efter fem andre ordninger (Focus Market Scheme, Focus Product Scheme, Market Linked Focus Product Scheme, Agricultural Infrastructure Incentive Scrip og VKGUY).

3.10.2.   Støtteberettigelse

Støtteberettigelse

| (85) | Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettiget til støtte under denne ordning. |
| --- | --- |

(85)

Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettiget til støtte under denne ordning.

3.10.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (86) | Støtteberettigede virksomheder kan benytte MEIS-ordningen ved at eksportere bestemte varer til bestemte lande, der var klassificeret i gruppe A (»Traditionelle markeder«, herunder alle EU-medlemsstater), gruppe B (»Nye markeder og fokusmarkeder«) og gruppe C (»Andre markeder«). De lande, som var omfattet af hver enkelt gruppe, og listen over varer med tilsvarende godtgørelsessatser er anført i henholdsvis tabel 1 og tabel 2 i tillæg 3B til FTP 15-20. Ved udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode blev opdelingen mellem de forskellige markeder afskaffet, og ordningen blev tilgængelig for alle. |
| --- | --- |

(86)

Støtteberettigede virksomheder kan benytte MEIS-ordningen ved at eksportere bestemte varer til bestemte lande, der var klassificeret i gruppe A (»Traditionelle markeder«, herunder alle EU-medlemsstater), gruppe B (»Nye markeder og fokusmarkeder«) og gruppe C (»Andre markeder«). De lande, som var omfattet af hver enkelt gruppe, og listen over varer med tilsvarende godtgørelsessatser er anført i henholdsvis tabel 1 og tabel 2 i tillæg 3B til FTP 15-20. Ved udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode blev opdelingen mellem de forskellige markeder afskaffet, og ordningen blev tilgængelig for alle.

| (87) | Fordelen består i en toldkredit svarende til en procentdel af eksportens fob-værdi. For stænger af rustfrit stål var denne procentdel i begyndelsen af den nuværende undersøgelsesperiode 2 % for eksport til gruppe B-lande og 0 % for eksport til gruppe A- og C-lande. Som nævnt i betragtning 86 blev opdelingen mellem landegrupperne afskaffet ved udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode, og procentdelen på 2 % kom til at gælde for alle lande. Visse former for eksport er udelukket fra denne ordning, f.eks. eksport af importerede eller omladede varer, transaktioner ligestillet med eksport, eksport af tjenesteydelser og eksportomsætning for virksomheder, der opererer i særlige økonomiske områder eller er eksportorienterede. |
| --- | --- |

(87)

Fordelen består i en toldkredit svarende til en procentdel af eksportens fob-værdi. For stænger af rustfrit stål var denne procentdel i begyndelsen af den nuværende undersøgelsesperiode 2 % for eksport til gruppe B-lande og 0 % for eksport til gruppe A- og C-lande. Som nævnt i betragtning 86 blev opdelingen mellem landegrupperne afskaffet ved udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode, og procentdelen på 2 % kom til at gælde for alle lande. Visse former for eksport er udelukket fra denne ordning, f.eks. eksport af importerede eller omladede varer, transaktioner ligestillet med eksport, eksport af tjenesteydelser og eksportomsætning for virksomheder, der opererer i særlige økonomiske områder eller er eksportorienterede.

| (88) | Toldkreditter under MEIS-ordningen er frit omsættelige og gyldige i en periode på 18 måneder fra udstedelsesdatoen. De kan benyttes til at i) betale told på import af råvarer eller varer, herunder også kapitalgoder, ii) betale afgifter på indenlandske indkøb af råvarer eller varer, herunder kapitalgoder og iii) betale afgifter på serviceydelser. |
| --- | --- |

(88)

Toldkreditter under MEIS-ordningen er frit omsættelige og gyldige i en periode på 18 måneder fra udstedelsesdatoen. De kan benyttes til at i) betale told på import af råvarer eller varer, herunder også kapitalgoder, ii) betale afgifter på indenlandske indkøb af råvarer eller varer, herunder kapitalgoder og iii) betale afgifter på serviceydelser.

| (89) | En ansøgning om fordele under MEIS-ordningen skal indgives online på generaldirektoratet for udenrigshandels websted. Relevant dokumentation (forsendelsespapirer, bankbekræftelse og bevis for landing) skal vedhæftes den elektroniske ansøgning. Den relevante regionale myndighed i Indien udsteder toldkreditten efter kontrol af dokumenterne. Så længe eksportøren forelægger den relevante dokumentation, kan den relevante myndighed ikke frit bestemme, om der skal indrømmes toldkreditter. |
| --- | --- |

(89)

En ansøgning om fordele under MEIS-ordningen skal indgives online på generaldirektoratet for udenrigshandels websted. Relevant dokumentation (forsendelsespapirer, bankbekræftelse og bevis for landing) skal vedhæftes den elektroniske ansøgning. Den relevante regionale myndighed i Indien udsteder toldkreditten efter kontrol af dokumenterne. Så længe eksportøren forelægger den relevante dokumentation, kan den relevante myndighed ikke frit bestemme, om der skal indrømmes toldkreditter.

| (90) | Kommissionen konstaterede, at samtlige stikprøveudvalgte eksporterende producenter modtog fordele under MEIS-ordningen i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen konstaterede, at samtlige stikprøveudvalgte eksporterende producenter modtog fordele under MEIS-ordningen i den nuværende undersøgelsesperiode.

3.10.4.   Konklusion vedrørende MEIS

Konklusion vedrørende MEIS

| (91) | Ved MEIS-ordningen ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En MEIS-toldkredit er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da den i sidste ende anvendes til at udligne importafgifter, hvorved de indiske myndigheder giver afkald på toldindtægter, som de ellers ville have fået. Desuden medfører MEIS-toldkreditten en fordel for eksportøren, da den forbedrer virksomhedens likviditet. |
| --- | --- |

(91)

Ved MEIS-ordningen ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En MEIS-toldkredit er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da den i sidste ende anvendes til at udligne importafgifter, hvorved de indiske myndigheder giver afkald på toldindtægter, som de ellers ville have fået. Desuden medfører MEIS-toldkreditten en fordel for eksportøren, da den forbedrer virksomhedens likviditet.

| (92) | MEIS-ordningen er endvidere retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). |
| --- | --- |

(92)

MEIS-ordningen er endvidere retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).

| (93) | Denne ordning kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i litra i) i bilag I, bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og toldkreditten beregnes ikke i forhold til de råvarer, der faktisk er benyttet. Der findes ingen ordning eller procedure til at fastslå, hvilke råvarer der er forbrugt ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om en for stor betaling af importafgifter, jf. litra i) i bilag I og bilag II og III til grundforordningen. En eksportør er berettiget til MEIS-fordele, uanset om denne importerer råvarer eller ej. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise, at der er blevet importeret råvarer. Selv eksportører, der køber alle deres råvarer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råvarer, kan således stadig komme i betragtning til MEIS-ordningen. Desuden kan en eksportør anvende MEIS-toldkreditter til at importere kapitalgoder, selv om disse ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladte toldgodtgørelsesordninger, jf. litra i) i bilag I til grundforordningen, da de ikke forbruges ved fremstillingen af de eksporterede varer. De indiske myndigheder har desuden ikke foretaget nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktiske råvarer og transaktioner for at fastslå, om der har været tale om for stor betaling. |
| --- | --- |

(93)

Denne ordning kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i litra i) i bilag I, bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og toldkreditten beregnes ikke i forhold til de råvarer, der faktisk er benyttet. Der findes ingen ordning eller procedure til at fastslå, hvilke råvarer der er forbrugt ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om en for stor betaling af importafgifter, jf. litra i) i bilag I og bilag II og III til grundforordningen. En eksportør er berettiget til MEIS-fordele, uanset om denne importerer råvarer eller ej. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise, at der er blevet importeret råvarer. Selv eksportører, der køber alle deres råvarer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råvarer, kan således stadig komme i betragtning til MEIS-ordningen. Desuden kan en eksportør anvende MEIS-toldkreditter til at importere kapitalgoder, selv om disse ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladte toldgodtgørelsesordninger, jf. litra i) i bilag I til grundforordningen, da de ikke forbruges ved fremstillingen af de eksporterede varer. De indiske myndigheder har desuden ikke foretaget nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktiske råvarer og transaktioner for at fastslå, om der har været tale om for stor betaling.

3.10.5.   Beregning af subsidiebeløbet

Beregning af subsidiebeløbet

| (94) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den nuværende undersøgelsesperiode. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. |
| --- | --- |

(94)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den nuværende undersøgelsesperiode. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning.

| (95) | Disse subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(95)

Disse subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (96) | Kommissionen konstaterede således, at subsidiesatsen for denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode beløb sig til 1,31 % for Chandan Steel Limited, 1,33 % for Isinox Steel Limited og 1,00 % for Venus-gruppen. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen konstaterede således, at subsidiesatsen for denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode beløb sig til 1,31 % for Chandan Steel Limited, 1,33 % for Isinox Steel Limited og 1,00 % for Venus-gruppen.

| (97) | Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en part, at kun den del af fordelen, der kunne tilskrives salget til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, burde udlignes. Som det fremgår af betragtning 95, var subsidiebeløbet i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner. Det subsidiebeløb, der var blevet fordelt over omsætningen ved eksport til Unionen, blev derefter udlignet. |
| --- | --- |

(97)

Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en part, at kun den del af fordelen, der kunne tilskrives salget til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, burde udlignes. Som det fremgår af betragtning 95, var subsidiebeløbet i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner. Det subsidiebeløb, der var blevet fordelt over omsætningen ved eksport til Unionen, blev derefter udlignet.

3.11.   Package Scheme of Incentives (PSI) of Maharashtra — incitamentordninger i delstaten Maharashtra

Package Scheme of Incentives (PSI) of Maharashtra — incitamentordninger i delstaten Maharashtra

| (98) | Undersøgelsen viste, at ingen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter havde fordel af denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(98)

Undersøgelsen viste, at ingen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter havde fordel af denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningen er udligningsberettiget, som led i denne undersøgelse.

3.12.   Regionale subsidier

Regionale subsidier

| (99) | Undersøgelsen viste, at ingen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter havde fordel af disse ordninger i den nuværende undersøgelsesperiode, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningerne er udligningsberettigede, som led i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(99)

Undersøgelsen viste, at ingen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter havde fordel af disse ordninger i den nuværende undersøgelsesperiode, og det er derfor ikke nødvendigt at foretage en yderligere evaluering af, om ordningerne er udligningsberettigede, som led i denne undersøgelse.

3.13.   Udligningsberettigede subsidiebeløb

Udligningsberettigede subsidiebeløb

| (100) | I overensstemmelse med grundforordningen var de udligningsberettigede subsidiebeløb for den samarbejdsvillige eksporterende producent, udtrykt i værdi, som følger:

  Tabel 1


  Udligningsberettigede subsidiebeløb










  ORDNINGER
  VIRKSOMHEDER | AAS (%) | DDS (%) | MEIS (%) | I alt (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chandan Steel Limited | 0,88 | 1,02 | 1,31 | 3,21 |
| Isinox Steels Limited | 1,56 | 0,66 | 1,33 | 3,55 |
| Venus-gruppen | i/r | 1,82 | 1,00 | 2,82 |
| Kilde: Oplysninger fra undersøgelsen |

(100)

I overensstemmelse med grundforordningen var de udligningsberettigede subsidiebeløb for den samarbejdsvillige eksporterende producent, udtrykt i værdi, som følger:

Tabel 1

Tabel 1

Udligningsberettigede subsidiebeløb

Udligningsberettigede subsidiebeløb

ORDNINGER

VIRKSOMHEDER

AAS (%)

DDS (%)

MEIS (%)

I alt (%)

Chandan Steel Limited

0,88

1,02

1,31

3,21

Isinox Steels Limited

1,56

0,66

1,33

3,55

Venus-gruppen

i/r

1,82

1,00

2,82

Kilde: Oplysninger fra undersøgelsen

Kilde:

| (101) | Det samlede subsidiebeløb overstiger den bagatelgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5. |
| --- | --- |

(101)

Det samlede subsidiebeløb overstiger den bagatelgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5.

3.14.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat subsidiering

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat subsidiering

| (102) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat subsidiering. |
| --- | --- |

(102)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat subsidiering.

| (103) | Som beskrevet i betragtning 31-101 blev det fastslået, at indiske eksportører af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode fortsat drog fordel af en udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheders side. |
| --- | --- |

(103)

Som beskrevet i betragtning 31-101 blev det fastslået, at indiske eksportører af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode fortsat drog fordel af en udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheders side.

| (104) | Subsidieordningerne medfører fortsat fordele, og der er ingen tegn på, at de vil blive afviklet inden for en overskuelig fremtid. Subsidieringen under DDS- og MEIS-ordningen steg nemlig i den nuværende undersøgelsesperiode. Satsen og loftet under DDS-ordningen steg, mens MEIS-ordningen, som var tilgængelig for eksport til en gruppe af lande i begyndelsen af den nuværende undersøgelsesperiode (ekskl. medlemsstaterne), blev tilgængelig for alle lande ved udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode. Denne ændring gjorde det mere attraktivt at eksportere til Unionen. |
| --- | --- |

(104)

Subsidieordningerne medfører fortsat fordele, og der er ingen tegn på, at de vil blive afviklet inden for en overskuelig fremtid. Subsidieringen under DDS- og MEIS-ordningen steg nemlig i den nuværende undersøgelsesperiode. Satsen og loftet under DDS-ordningen steg, mens MEIS-ordningen, som var tilgængelig for eksport til en gruppe af lande i begyndelsen af den nuværende undersøgelsesperiode (ekskl. medlemsstaterne), blev tilgængelig for alle lande ved udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode. Denne ændring gjorde det mere attraktivt at eksportere til Unionen.

| (105) | Selv om priserne på stænger af rustfrit stål ved salg til Unionen næsten er de samme som til tredjelandsmarkeder, har samtlige eksporterende producenter i stikprøven betydelig uudnyttet kapacitet på mellem 14 % og 66 %. Den uudnyttede kapacitet for samtlige samarbejdsvillige eksporterende producenter (som tegner sig for ca. 46 % af den samlede import til Unionen af stænger af rustfrit stål fra Indien) er på ca. 42 %. Den uudnyttede kapacitet hos disse producenter alene er på ca. 156 000 ton, dvs. ca. 50 % af det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode. Da dette tal ikke omfatter den uudnyttede kapacitet hos de eksporterende producenter, der tegner sig for de resterende 54 % af den samlede import til Unionen af stænger af rustfrit stål fra Indien, samt hos de indiske producenter, der ikke eksporterer til Unionen, er dette et forsigtigt skøn over den samlede uudnyttede kapacitet i Indien. |
| --- | --- |

(105)

Selv om priserne på stænger af rustfrit stål ved salg til Unionen næsten er de samme som til tredjelandsmarkeder, har samtlige eksporterende producenter i stikprøven betydelig uudnyttet kapacitet på mellem 14 % og 66 %. Den uudnyttede kapacitet for samtlige samarbejdsvillige eksporterende producenter (som tegner sig for ca. 46 % af den samlede import til Unionen af stænger af rustfrit stål fra Indien) er på ca. 42 %. Den uudnyttede kapacitet hos disse producenter alene er på ca. 156 000 ton, dvs. ca. 50 % af det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode. Da dette tal ikke omfatter den uudnyttede kapacitet hos de eksporterende producenter, der tegner sig for de resterende 54 % af den samlede import til Unionen af stænger af rustfrit stål fra Indien, samt hos de indiske producenter, der ikke eksporterer til Unionen, er dette et forsigtigt skøn over den samlede uudnyttede kapacitet i Indien.

| (106) | I henhold til udkastet til Indiens nationale stålpolitik for 2017 var Indien i 2015 den eneste større økonomi på verdensplan, hvor efterspørgslen efter stål fortsat udviste en positiv vækst på 5,3 %. Mens de stikprøveudvalgte eksporterende producenters produktion til forbruget på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode svinger mellem 1 % og 17 % af den samlede produktion, er den overskydende kapacitet hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter på ca. 58 %. Selv hvis væksten i forbruget på hjemmemarkedet forblev uændret på 2015-niveau, ville det således tage mange år for den at absorbere den overskydende kapacitet. |
| --- | --- |

(106)

I henhold til udkastet til Indiens nationale stålpolitik for 2017 var Indien i 2015 den eneste større økonomi på verdensplan, hvor efterspørgslen efter stål fortsat udviste en positiv vækst på 5,3 %. Mens de stikprøveudvalgte eksporterende producenters produktion til forbruget på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode svinger mellem 1 % og 17 % af den samlede produktion, er den overskydende kapacitet hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter på ca. 58 %. Selv hvis væksten i forbruget på hjemmemarkedet forblev uændret på 2015-niveau, ville det således tage mange år for den at absorbere den overskydende kapacitet.

| (107) | EU-markedet er således stadig attraktivt til trods for foranstaltningerne. Samtlige eksporterende producenter i stikprøven er eksportorienterede og eksporterer mellem 83 % og 99 % af deres samlede produktion af stænger af rustfrit stål. Til trods for de gældende foranstaltninger var Unionen fortsat et vigtigt eksportmarked for de eksporterende producenter i stikprøven og tegnede sig for mellem 35 % og 53 % af deres samlede eksport af stænger af rustfrit stål i den nuværende undersøgelsesperiode. Hvis foranstaltningerne ophæves, er det sandsynligt, at eksportmængderne til Unionen, som allerede var betydelige i den nuværende undersøgelsesperiode, ville stige. Dette er klart illustreret, jf. betragtning 183, ved eksemplet fra en eksporterende producent, hvis told blev reduceret til 0 % efter en interimsundersøgelse i 2013. |
| --- | --- |

(107)

EU-markedet er således stadig attraktivt til trods for foranstaltningerne. Samtlige eksporterende producenter i stikprøven er eksportorienterede og eksporterer mellem 83 % og 99 % af deres samlede produktion af stænger af rustfrit stål. Til trods for de gældende foranstaltninger var Unionen fortsat et vigtigt eksportmarked for de eksporterende producenter i stikprøven og tegnede sig for mellem 35 % og 53 % af deres samlede eksport af stænger af rustfrit stål i den nuværende undersøgelsesperiode. Hvis foranstaltningerne ophæves, er det sandsynligt, at eksportmængderne til Unionen, som allerede var betydelige i den nuværende undersøgelsesperiode, ville stige. Dette er klart illustreret, jf. betragtning 183, ved eksemplet fra en eksporterende producent, hvis told blev reduceret til 0 % efter en interimsundersøgelse i 2013.

| (108) | Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er sandsynlighed for fortsat subsidiering. |
| --- | --- |

(108)

Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er sandsynlighed for fortsat subsidiering.

4.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

| (109) | Samme vare blev i den nuværende undersøgelsesperiode fremstillet af 25 producenter. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1. |
| --- | --- |

(109)

Samme vare blev i den nuværende undersøgelsesperiode fremstillet af 25 producenter. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1.

4.2.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (110) | Skaden blev vurderet på grundlag af tendenser vedrørende produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og vækst, som blev indsamlet for hele EU-erhvervsgrenen, og tendenser vedrørende priser, rentabilitet, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer, lagre, investeringsafkast og lønninger, som blev indsamlet for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(110)

Skaden blev vurderet på grundlag af tendenser vedrørende produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og vækst, som blev indsamlet for hele EU-erhvervsgrenen, og tendenser vedrørende priser, rentabilitet, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer, lagre, investeringsafkast og lønninger, som blev indsamlet for de EU-producenter, der indgik i stikprøven.

| (111) | I den betragtede periode, med undtagelse af 2013, var markedsvilkårene positive med en stigning i forbruget af stænger af rustfrit stål i Unionen. Som det fremgår af betragtning 3, blev toldsatsen for Viraj reduceret til 0 % efter en interimsundersøgelse i 2013. |
| --- | --- |

(111)

I den betragtede periode, med undtagelse af 2013, var markedsvilkårene positive med en stigning i forbruget af stænger af rustfrit stål i Unionen. Som det fremgår af betragtning 3, blev toldsatsen for Viraj reduceret til 0 % efter en interimsundersøgelse i 2013.

4.3.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (112) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at sammenlægge:






  a) | de tre stikprøveudvalgte EU-producenters efterprøvede salg i Unionen |
| --- | --- | --- |

(112)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at sammenlægge:

a)

de tre stikprøveudvalgte EU-producenters efterprøvede salg i Unionen

| b) | salget i Unionen hos samarbejdsvillige EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven, som fremgik af anmodningen om en fornyet undersøgelse og efter verifikation af data fra Eurofer og |
| --- | --- |

b)

salget i Unionen hos samarbejdsvillige EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven, som fremgik af anmodningen om en fornyet undersøgelse og efter verifikation af data fra Eurofer og

| c) | importdata fra Eurostat. |
| --- | --- |

c)

importdata fra Eurostat.

| (113) | EU-forbruget af stænger af rustfrit stål udviklede sig som følger:

  Tabel 2


  EU-forbrug (ton) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (ton) | 270 254 | 259 213 | 301 309 | 310 418 | 314 305 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 96 | 111 | 115 | 116 |
| Kilde: Eurostat, Eurofer og spørgeskemabesvarelser |

(113)

EU-forbruget af stænger af rustfrit stål udviklede sig som følger:

Tabel 2

Tabel 2

EU-forbrug (ton)

EU-forbrug (ton)

2012

2013

2014

2015

NUP

Samlet EU-forbrug (ton)

270 254

259 213

301 309

310 418

314 305

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

96

96

111

111

115

115

116

116

Kilde: Eurostat, Eurofer og spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (114) | EU-forbruget steg med 16 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser et fald på 4 % mellem 2012 og 2013 og efterfølgende en gradvis stigning på 20 procentpoint eller over 55 000 ton i perioden fra 2014 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(114)

EU-forbruget steg med 16 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser et fald på 4 % mellem 2012 og 2013 og efterfølgende en gradvis stigning på 20 procentpoint eller over 55 000 ton i perioden fra 2014 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode.

4.4.   Import fra Indien

Import fra Indien

4.4.1.   Mængden af og markedsandelen for importen fra Indien

Mængden af og markedsandelen for importen fra Indien

| (115) | Kommissionen fastsatte importmængden af stænger af rustfrit stål fra Indien til Unionen på grundlag af Eurostats data og markedsandelen for importen ved at sammenligne disse importmængder med EU-forbruget, jf. tabel 2. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen fastsatte importmængden af stænger af rustfrit stål fra Indien til Unionen på grundlag af Eurostats data og markedsandelen for importen ved at sammenligne disse importmængder med EU-forbruget, jf. tabel 2.

| (116) | Importen af stænger af rustfrit stål fra Indien til Unionen udviklede sig som følger:

  Tabel 3


  Importmængde (i ton) og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Indien (i ton) | 27 138 | 27 053 | 42 631 | 44 494 | 44 636 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 157 | 164 | 164 |
| Markedsandel for importen fra Indien (i %) | 10 | 10 | 14 | 14 | 14 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 102 | 140 | 141 | 140 |
| Kilde: Eurostat |

(116)

Importen af stænger af rustfrit stål fra Indien til Unionen udviklede sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

Importmængde (i ton) og markedsandel

Importmængde (i ton) og markedsandel

2012

2013

2014

2015

NUP

Importmængde fra Indien (i ton)

27 138

27 053

42 631

44 494

44 636

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

157

157

164

164

164

164

Markedsandel for importen fra Indien (i %)

10

10

14

14

14

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

102

102

140

140

141

141

140

140

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (117) | Importmængden fra Indien til Unionen steg betydeligt med 64 % eller næsten 18 000 ton i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser først et ubetydeligt fald i 2013 og efterfølgende en stigning på 57 procentpoint i 2014 efterfulgt af en yderligere stigning på 7 procentpoint frem til 2015 og den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(117)

Importmængden fra Indien til Unionen steg betydeligt med 64 % eller næsten 18 000 ton i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser først et ubetydeligt fald i 2013 og efterfølgende en stigning på 57 procentpoint i 2014 efterfulgt af en yderligere stigning på 7 procentpoint frem til 2015 og den nuværende undersøgelsesperiode.

| (118) | Indledningsvis var importen fra Indien stabil mellem 2012 og 2013, hvorimod EU-forbruget faldt med 3 %. Mellem 2013 og den nuværende undersøgelsesperiode steg importen fra Indien med 64 %, mens EU-forbruget steg med 20 %. Da stigningen i importen fra Indien var højere end stigningen i EU-forbruget, steg markedsandelen for importen fra 10 % til 14 %. |
| --- | --- |

(118)

Indledningsvis var importen fra Indien stabil mellem 2012 og 2013, hvorimod EU-forbruget faldt med 3 %. Mellem 2013 og den nuværende undersøgelsesperiode steg importen fra Indien med 64 %, mens EU-forbruget steg med 20 %. Da stigningen i importen fra Indien var højere end stigningen i EU-forbruget, steg markedsandelen for importen fra 10 % til 14 %.

4.4.2.   Priser på import fra Indien

Priser på import fra Indien

| (119) | Kommissionen anvendte Eurostats oplysninger om priserne ved import fra Indien. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen anvendte Eurostats oplysninger om priserne ved import fra Indien.

| (120) | De gennemsnitlige priser på importen af stænger af rustfrit stål fra Indien til Unionen udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Priser på importen fra Indien | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på importen fra Indien
  (EUR pr. ton) | 2 509 | 2 233 | 2 095 | 2 225 | 2 165 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 89 | 86 |
| Kilde: Eurostat |

(120)

De gennemsnitlige priser på importen af stænger af rustfrit stål fra Indien til Unionen udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Priser på importen fra Indien

Priser på importen fra Indien

2012

2013

2014

2015

NUP

Priser på importen fra Indien

(EUR pr. ton)

2 509

2 233

2 095

2 225

2 165

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

89

89

86

86

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (121) | Priserne på importen fra Indien faldt med 14 % i den betragtede periode, og det største fald fandt sted mellem 2012 og 2013. De faldt med 11 % i 2013 og herefter med yderligere 5 procentpoint i 2014, hvorefter de steg med 5 procentpoint i 2015 og endelig faldt med 3 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(121)

Priserne på importen fra Indien faldt med 14 % i den betragtede periode, og det største fald fandt sted mellem 2012 og 2013. De faldt med 11 % i 2013 og herefter med yderligere 5 procentpoint i 2014, hvorefter de steg med 5 procentpoint i 2015 og endelig faldt med 3 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (122) | Selvom dette fald fulgte den nedadgående tendens i råvarepriserne, bemærkede Kommissionen, at den gennemsnitlige importpris pr. enhed fra Indien var betydeligt lavere i hele den betragtede periode end både EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris og gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger, jf. tabel 9, hvilket førte til et kraftigt pristryk på salgspriserne i Unionen. |
| --- | --- |

(122)

Selvom dette fald fulgte den nedadgående tendens i råvarepriserne, bemærkede Kommissionen, at den gennemsnitlige importpris pr. enhed fra Indien var betydeligt lavere i hele den betragtede periode end både EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris og gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger, jf. tabel 9, hvilket førte til et kraftigt pristryk på salgspriserne i Unionen.

4.4.3.   Prisunderbud

Prisunderbud

| (123) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:






  a) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og |
| --- | --- | --- |

(123)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:

a)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og

| b) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de stikprøveudvalgte indiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

b)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de stikprøveudvalgte indiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for omkostninger efter importen.

| (124) | Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret, hvor det var nødvendigt — og med fradrag af nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt som en procentdel af omsætningen for EU-producenterne i stikprøven i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(124)

Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret, hvor det var nødvendigt — og med fradrag af nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt som en procentdel af omsætningen for EU-producenterne i stikprøven i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (125) | Sammenligningen viste for de samarbejdsvillige eksporterende producenter en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 12 % på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(125)

Sammenligningen viste for de samarbejdsvillige eksporterende producenter en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 12 % på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode.

4.5.   Import fra andre lande

Import fra andre lande

| (126) | Kommissionen fastsatte importmængden fra andre lande end Indien på grundlag af Eurostats data og markedsandelen for importen fra disse lande ved at sammenligne disse importmængder med EU-forbruget, jf. tabel 2. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen fastsatte importmængden fra andre lande end Indien på grundlag af Eurostats data og markedsandelen for importen fra disse lande ved at sammenligne disse importmængder med EU-forbruget, jf. tabel 2.

| (127) | De importerede mængder af stænger af rustfrit stål til Unionen fra andre tredjelande udviklede sig således:

  Tabel 5


  Import af stænger af rustfrit stål fra andre lande | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andre lande, i alt | Importmængde (i ton) | 22 035 | 19 243 | 20 326 | 20 367 | 20 262 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 87 | 92 | 92 | 92 |
| Markedsandel (i %) | 8 | 7 | 7 | 7 | 6 |
| Gennemsnitspris (EUR/ton) | 4 395 | 4 171 | 4 178 | 4 236 | 4 145 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 95 | 96 | 94 |
| Schweiz | Importmængde (i ton) | 9 911 | 10 122 | 10 921 | 10 268 | 10 578 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 102 | 110 | 104 | 107 |
| Markedsandel (i %) | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 |
| Gennemsnitspris (EUR/ton) | 4 364 | 4 080 | 4 013 | 3 960 | 3 866 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 92 | 91 | 89 |
| Ukraine | Importmængde (i ton) | 4 276 | 3 344 | 2 891 | 3 773 | 3 573 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 78 | 68 | 88 | 84 |
| Markedsandel (i %) | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Gennemsnitspris (EUR/ton) | 3 174 | 2 834 | 2 805 | 2 612 | 2 406 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 82 | 76 |
| Øvrige tredjelande | Importmængde (i ton) | 7 849 | 5 777 | 6 514 | 6 327 | 6 111 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 74 | 83 | 81 | 78 |
| Markedsandel (i %) | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| Gennemsnitspris (EUR/ton) | 5 099 | 5 103 | 5 065 | 5 651 | 5 646 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 99 | 111 | 111 |
| Kilde: Eurostat |

(127)

De importerede mængder af stænger af rustfrit stål til Unionen fra andre tredjelande udviklede sig således:

Tabel 5

Tabel 5

Import af stænger af rustfrit stål fra andre lande

Import af stænger af rustfrit stål fra andre lande

2012

2013

2014

2015

NUP

Andre lande, i alt

Importmængde (i ton)

22 035

19 243

20 326

20 367

20 262

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

87

87

92

92

92

92

92

92

Markedsandel (i %)

8

7

7

7

6

Gennemsnitspris (EUR/ton)

4 395

4 171

4 178

4 236

4 145

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

95

95

96

96

94

94

Schweiz

Importmængde (i ton)

9 911

10 122

10 921

10 268

10 578

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

102

102

110

110

104

104

107

107

Markedsandel (i %)

4

4

4

3

3

Gennemsnitspris (EUR/ton)

4 364

4 080

4 013

3 960

3 866

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

92

92

91

91

89

89

Ukraine

Importmængde (i ton)

4 276

3 344

2 891

3 773

3 573

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

78

78

68

68

88

88

84

84

Markedsandel (i %)

2

1

1

1

1

Gennemsnitspris (EUR/ton)

3 174

2 834

2 805

2 612

2 406

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

82

82

76

76

Øvrige tredjelande

Importmængde (i ton)

7 849

5 777

6 514

6 327

6 111

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

74

74

83

83

81

81

78

78

Markedsandel (i %)

3

2

2

2

2

Gennemsnitspris (EUR/ton)

5 099

5 103

5 065

5 651

5 646

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

99

99

111

111

111

111

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (128) | Importmængderne fra andre tredjelande end Indien faldt med 8 % i forhold til stigningen på 64 % i importmængden fra Indien. |
| --- | --- |

(128)

Importmængderne fra andre tredjelande end Indien faldt med 8 % i forhold til stigningen på 64 % i importmængden fra Indien.

| (129) | I den betragtede periode faldt markedsandelen for importen fra andre lande end Indien fra 8 % til 6 %, hvorimod markedsandelen for importen fra Indien steg fra 10 % til 14 %. |
| --- | --- |

(129)

I den betragtede periode faldt markedsandelen for importen fra andre lande end Indien fra 8 % til 6 %, hvorimod markedsandelen for importen fra Indien steg fra 10 % til 14 %.

| (130) | Markedsandelene for de to største importlande efter Indien faldt i den betragtede periode: for Schweiz faldt markedsandelen fra 4 % til 3 % og for Ukraine fra 2 % til 1 %. |
| --- | --- |

(130)

Markedsandelene for de to største importlande efter Indien faldt i den betragtede periode: for Schweiz faldt markedsandelen fra 4 % til 3 % og for Ukraine fra 2 % til 1 %.

| (131) | Når EU-forbruget steg med 16 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3 % i den betragtede periode, betyder det, at importen fra Indien ikke kun vandt markedsandele fra EU-erhvervsgrenen, men også fra anden import. |
| --- | --- |

(131)

Når EU-forbruget steg med 16 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3 % i den betragtede periode, betyder det, at importen fra Indien ikke kun vandt markedsandele fra EU-erhvervsgrenen, men også fra anden import.

| (132) | Den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande faldt meget langsommere end importpriserne fra Indien. De faldt med 6 %, mens importpriserne fra Indien faldt med 14 %. |
| --- | --- |

(132)

Den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande faldt meget langsommere end importpriserne fra Indien. De faldt med 6 %, mens importpriserne fra Indien faldt med 14 %.

| (133) | Importpriserne fra Schweiz og Ukraine lå generelt betydeligt over importpriserne fra Indien i den betragtede periode. Priserne er alligevel ikke nødvendigvis direkte sammenlignelige, eftersom gennemsnitsprisen også påvirkes af forskellige varesortimenter. |
| --- | --- |

(133)

Importpriserne fra Schweiz og Ukraine lå generelt betydeligt over importpriserne fra Indien i den betragtede periode. Priserne er alligevel ikke nødvendigvis direkte sammenlignelige, eftersom gennemsnitsprisen også påvirkes af forskellige varesortimenter.

| (134) | Desuden fulgte navnlig importmængderne fra Schweiz (+ 7 %) og Ukraine (– 16 %) og fra alle andre tredjelande generelt (– 8 %) ikke den samme markante stigning som importmængderne fra Indien (+ 64 %). |
| --- | --- |

(134)

Desuden fulgte navnlig importmængderne fra Schweiz (+ 7 %) og Ukraine (– 16 %) og fra alle andre tredjelande generelt (– 8 %) ikke den samme markante stigning som importmængderne fra Indien (+ 64 %).

| (135) | Mens mængden af import fra Indien steg med over 17 000 ton i den betragtede periode, faldt importmængden fra Ukraine med ca. 700 ton, mængden fra Schweiz steg med ca. 700 ton, og mængden fra alle andre tredjelande (herunder Schweiz og Ukraine) med omkring 1 700 ton. |
| --- | --- |

(135)

Mens mængden af import fra Indien steg med over 17 000 ton i den betragtede periode, faldt importmængden fra Ukraine med ca. 700 ton, mængden fra Schweiz steg med ca. 700 ton, og mængden fra alle andre tredjelande (herunder Schweiz og Ukraine) med omkring 1 700 ton.

| (136) | Ud fra ovenstående og i betragtning af, at importmængderne fra Schweiz og Ukraine var meget små sammenlignet med mængderne fra Indien, er der ingen indikation af, at importen fra disse to lande forvoldte EU-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(136)

Ud fra ovenstående og i betragtning af, at importmængderne fra Schweiz og Ukraine var meget små sammenlignet med mængderne fra Indien, er der ingen indikation af, at importen fra disse to lande forvoldte EU-erhvervsgrenen skade.

| (137) | Priserne på importen fra andre lande end Indien (herunder Schweiz og Ukraine) er i gennemsnit højere end på importen fra Indien, og der sås et tab i markedsandele på 2 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(137)

Priserne på importen fra andre lande end Indien (herunder Schweiz og Ukraine) er i gennemsnit højere end på importen fra Indien, og der sås et tab i markedsandele på 2 % i den betragtede periode.

4.6.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.6.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (138) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 4, undersøgte Kommissionen virkningerne af den subsidierede import på EU-erhvervsgrenen og foretog en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(138)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 4, undersøgte Kommissionen virkningerne af den subsidierede import på EU-erhvervsgrenen og foretog en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (139) | Der blev anvendt stikprøveudtagning til at afgøre, hvilken skade der måtte være påført EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 12. |
| --- | --- |

(139)

Der blev anvendt stikprøveudtagning til at afgøre, hvilken skade der måtte være påført EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 12.

| (140) | Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(140)

Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer.

| (141) | Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i anmodningen om fornyet undersøgelse, data indsendt af Eurofer og de verificerede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Oplysningerne vedrørte alle EU-producenter. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i anmodningen om fornyet undersøgelse, data indsendt af Eurofer og de verificerede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Oplysningerne vedrørte alle EU-producenter.

| (142) | Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven.

| (143) | Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(143)

Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (144) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, de udligningsberettigede subsidiers omfang og genrejsning efter tidligere subsidiering. |
| --- | --- |

(144)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, de udligningsberettigede subsidiers omfang og genrejsning efter tidligere subsidiering.

| (145) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(145)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.6.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.6.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (146) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU-erhvervsgrenen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  EU-producenternes produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (i ton) | 285 000 | 269 000 | 314 000 | 325 000 | 326 000 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 110 | 114 | 114 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 475 000 | 470 000 | 491 000 | 494 000 | 493 500 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 103 | 104 | 104 |
| Kapacitetsudnyttelse (i %) | 60 | 57 | 64 | 66 | 66 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 107 | 110 | 110 |
| Kilde: Eurostat, Eurofer og spørgeskemabesvarelser |

(146)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU-erhvervsgrenen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

EU-producenternes produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

EU-producenternes produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2012

2013

2014

2015

NUP

Produktionsmængde (i ton)

285 000

269 000

314 000

325 000

326 000

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

110

110

114

114

114

114

Produktionskapacitet (i ton)

475 000

470 000

491 000

494 000

493 500

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

103

103

104

104

104

104

Kapacitetsudnyttelse (i %)

60

57

64

66

66

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

107

107

110

110

110

110

Kilde: Eurostat, Eurofer og spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (147) | EU-erhvervsgrenens produktionsmængde steg med 14 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser, at den først faldt med 6 % i 2013 og derefter gradvis steg med 16 procentpoint i 2014 og yderligere 4 procentpoint i 2015, hvor den nåede det samme niveau som i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(147)

EU-erhvervsgrenens produktionsmængde steg med 14 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser, at den først faldt med 6 % i 2013 og derefter gradvis steg med 16 procentpoint i 2014 og yderligere 4 procentpoint i 2015, hvor den nåede det samme niveau som i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (148) | EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg med 4 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(148)

EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg med 4 % i den betragtede periode.

| (149) | Som følge af stigningen i produktionsmængden steg EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse med 10 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(149)

Som følge af stigningen i produktionsmængden steg EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse med 10 % i den betragtede periode.

4.6.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (150) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  EU-producenternes salgsmængde og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde i Unionen (i ton) | 221 081 | 212 917 | 238 352 | 245 557 | 249 407 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 96 | 108 | 111 | 113 |
| Markedsandel (i %) | 82 | 82 | 79 | 79 | 79 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 96 | 96 | 96 |
| Kilde: Eurostat, Eurofer og spørgeskemabesvarelser |

(150)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

EU-producenternes salgsmængde og markedsandel

EU-producenternes salgsmængde og markedsandel

2012

2013

2014

2015

NUP

Salgsmængde i Unionen (i ton)

221 081

212 917

238 352

245 557

249 407

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

96

96

108

108

111

111

113

113

Markedsandel (i %)

82

82

79

79

79

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

96

96

96

96

96

96

Kilde: Eurostat, Eurofer og spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (151) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet steg i den betragtede periode med ca. 13 % eller over 28 000 ton, hvilket er under markedsvæksten på 16 %, jf. tabel 2. |
| --- | --- |

(151)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet steg i den betragtede periode med ca. 13 % eller over 28 000 ton, hvilket er under markedsvæksten på 16 %, jf. tabel 2.

| (152) | En analyse af udviklingen år for år viser først et fald på 4 % mellem 2012 og 2013 og efterfølgende stigninger på 12 procentpoint i 2014, 3 procentpoint i 2015 og endnu 2 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(152)

En analyse af udviklingen år for år viser først et fald på 4 % mellem 2012 og 2013 og efterfølgende stigninger på 12 procentpoint i 2014, 3 procentpoint i 2015 og endnu 2 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (153) | EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3 % i den betragtede periode, fra 82 % i 2012 og 2013 til 79 % i perioden mellem 2014 og den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(153)

EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3 % i den betragtede periode, fra 82 % i 2012 og 2013 til 79 % i perioden mellem 2014 og den nuværende undersøgelsesperiode.

4.6.2.3.   Vækst

| (154) | EU-forbruget steg i den betragtede periode med 16 % eller over 44 000 ton. EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 13 % eller over 23 000 ton, hvilket ikke desto mindre svarede til et tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen på 4 procentpoint. |
| --- | --- |

(154)

EU-forbruget steg i den betragtede periode med 16 % eller over 44 000 ton. EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 13 % eller over 23 000 ton, hvilket ikke desto mindre svarede til et tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen på 4 procentpoint.

4.6.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

| (155) | EU-erhvervsgrenens beskæftigelse og produktivitet udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  EU-producenternes beskæftigelse og produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 2 150 | 2 150 | 2 150 | 2 150 | 2 150 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Produktivitet (ton/ansat) | 133 | 125 | 146 | 151 | 152 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 110 | 114 | 114 |
| Kilde: Eurostat, Eurofer og spørgeskemabesvarelser |

(155)

EU-erhvervsgrenens beskæftigelse og produktivitet udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

EU-producenternes beskæftigelse og produktivitet

EU-producenternes beskæftigelse og produktivitet

2012

2013

2014

2015

NUP

Antal ansatte

2 150

2 150

2 150

2 150

2 150

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Produktivitet (ton/ansat)

133

125

146

151

152

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

110

110

114

114

114

114

Kilde: Eurostat, Eurofer og spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (156) | Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen var uændret i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(156)

Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen var uændret i den betragtede periode.

| (157) | På grund af stigningen i produktionen på 14 % i den betragtede periode steg produktiviteten ligeledes med 14 % i samme periode. En analyse af udviklingen år for år viser først et fald på 6 % mellem 2012 og 2013 og efterfølgende stigninger på 16 procentpoint i 2014 og yderligere 4 procentpoint i 2015, hvor den nåede det samme niveau som i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(157)

På grund af stigningen i produktionen på 14 % i den betragtede periode steg produktiviteten ligeledes med 14 % i samme periode. En analyse af udviklingen år for år viser først et fald på 6 % mellem 2012 og 2013 og efterfølgende stigninger på 16 procentpoint i 2014 og yderligere 4 procentpoint i 2015, hvor den nåede det samme niveau som i den nuværende undersøgelsesperiode.

4.6.2.5.   Subsidiemargenens størrelse og genrejsning efter tidligere subsidiering

| (158) | Kommissionen konstaterede, at importen af stænger af rustfrit stål fra Indien til EU-markedet fortsatte til subsidierede priser. Den subsidiemargen, der blev fastsat for Indien i den nuværende undersøgelsesperiode, var langt over bagatelgrænsen, jf. betragtning 100. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen konstaterede, at importen af stænger af rustfrit stål fra Indien til EU-markedet fortsatte til subsidierede priser. Den subsidiemargen, der blev fastsat for Indien i den nuværende undersøgelsesperiode, var langt over bagatelgrænsen, jf. betragtning 100.

| (159) | Dette faldt sammen med et fald i de indiske importpriser på 14 % i den betragtede periode. Som følge heraf var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at drage det fulde udbytte af de gældende udligningsforanstaltninger, da erhvervsgrenens markedsandel faldt med 4 %, og rentabiliteten faldt med næsten 5 procentpoint. |
| --- | --- |

(159)

Dette faldt sammen med et fald i de indiske importpriser på 14 % i den betragtede periode. Som følge heraf var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at drage det fulde udbytte af de gældende udligningsforanstaltninger, da erhvervsgrenens markedsandel faldt med 4 %, og rentabiliteten faldt med næsten 5 procentpoint.

4.6.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.6.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (160) | De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Gennemsnitlige salgspriser i Unionen og enhedsomkostninger | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton) | 3 190 | 2 832 | 2 804 | 2 680 | 2 482 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 84 | 78 |
| Produktionsomkostninger pr. enhed (EUR/ton) | 3 012 | 2 772 | 2 681 | 2 561 | 2 459 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 92 | 89 | 85 | 82 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(160)

De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Gennemsnitlige salgspriser i Unionen og enhedsomkostninger

Gennemsnitlige salgspriser i Unionen og enhedsomkostninger

2012

2013

2014

2015

NUP

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton)

3 190

2 832

2 804

2 680

2 482

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

84

84

78

78

Produktionsomkostninger pr. enhed (EUR/ton)

3 012

2 772

2 681

2 561

2 459

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

92

92

89

89

85

85

82

82

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (161) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt støt med 22 % i den betragtede periode og nåede ned på 2 482 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenen var nødt til at nedjustere sine priser for at afspejle det generelle fald i salgspriserne på markedet for stænger af rustfrit stål. |
| --- | --- |

(161)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt støt med 22 % i den betragtede periode og nåede ned på 2 482 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenen var nødt til at nedjustere sine priser for at afspejle det generelle fald i salgspriserne på markedet for stænger af rustfrit stål.

| (162) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger faldt mindre, dvs. med 18 % i den betragtede periode. Den vigtigste faktor, der havde påvirket faldet i produktionsomkostningerne pr. enhed, var faldet i råvarepriserne, men også stigningen i produktiviteten. |
| --- | --- |

(162)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger faldt mindre, dvs. med 18 % i den betragtede periode. Den vigtigste faktor, der havde påvirket faldet i produktionsomkostningerne pr. enhed, var faldet i råvarepriserne, men også stigningen i produktiviteten.

4.6.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

| (163) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 10


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR/ansat) | 51 304 | 52 672 | 54 130 | 54 393 | 52 462 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 103 | 106 | 107 | 103 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(163)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 10

Tabel 10

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2012

2013

2014

2015

NUP

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR/ansat)

51 304

52 672

54 130

54 393

52 462

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

103

103

106

106

107

107

103

103

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (164) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat i EU-erhvervsgrenen steg i den betragtede periode med blot 3 %. |
| --- | --- |

(164)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat i EU-erhvervsgrenen steg i den betragtede periode med blot 3 %.

4.6.3.3.   Lagerbeholdninger

| (165) | Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Lagerbeholdninger | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (i ton) | 6 857 | 9 336 | 8 493 | 6 331 | 5 778 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 136 | 124 | 92 | 84 |
| Slutlagre i procent af produktionen (i %) | 6 % | 8 % | 7 % | 5 % | 5 % |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 134 | 114 | 85 | 77 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(165)

Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2012

2013

2014

2015

NUP

Slutlagre (i ton)

6 857

9 336

8 493

6 331

5 778

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

136

136

124

124

92

92

84

84

Slutlagre i procent af produktionen (i %)

6 %

8 %

7 %

5 %

5 %

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

134

134

114

114

85

85

77

77

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (166) | EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt i den betragtede periode med 16 %. I den nuværende undersøgelsesperiode tegnede lagerbeholdningerne sig for ca. 5 % af deres produktion. |
| --- | --- |

(166)

EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt i den betragtede periode med 16 %. I den nuværende undersøgelsesperiode tegnede lagerbeholdningerne sig for ca. 5 % af deres produktion.

4.6.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (167) | Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

| (168) | De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 12


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet for EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (i % af omsætningen) | 8,1 | 3,8 | 6,4 | 6,1 | 3,3 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 47 | 79 | 76 | 41 |
| Likviditet (i mio. EUR) | 28,4 | 9,6 | 26,8 | 28,4 | 16,5 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 34 | 94 | 100 | 58 |
| Investeringer (i mio. EUR) | 7,7 | 6,9 | 6,8 | 7,1 | 7,0 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 90 | 88 | 92 | 91 |
| Investeringsafkast (i %) | 44 | 20 | 34 | 38 | 23 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 46 | 78 | 86 | 53 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser |

(168)

De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 12

Tabel 12

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2012

2013

2014

2015

NUP

Rentabilitet for EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (i % af omsætningen)

8,1

3,8

6,4

6,1

3,3

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

47

47

79

79

76

76

41

41

Likviditet (i mio. EUR)

28,4

9,6

26,8

28,4

16,5

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

34

34

94

94

100

100

58

58

Investeringer (i mio. EUR)

7,7

6,9

6,8

7,1

7,0

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

90

90

88

88

92

92

91

91

Investeringsafkast (i %)

44

20

34

38

23

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

46

46

78

78

86

86

53

53

Kilde: Spørgeskemabesvarelser

Kilde:

| (169) | EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt gradvis fra 8,1 % i 2012 til 3,3 % i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. et fald på 59 %. En analyse af udviklingen år for år viser et indledende dramatisk fald på 53 % mellem 2012 og 2013 og efterfølgende stigninger på 32 procentpoint i 2014, endnu et mindre fald på 3 procentpoint i 2015 og endnu et dramatisk fald på 35 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(169)

EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt gradvis fra 8,1 % i 2012 til 3,3 % i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. et fald på 59 %. En analyse af udviklingen år for år viser et indledende dramatisk fald på 53 % mellem 2012 og 2013 og efterfølgende stigninger på 32 procentpoint i 2014, endnu et mindre fald på 3 procentpoint i 2015 og endnu et dramatisk fald på 35 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (170) | Nettolikviditeten er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Nettolikviditeten faldt med 42 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser en uregelmæssig udvikling i denne indikator. Det første dramatiske fald var på 66 % mellem 2012 og 2013 med efterfølgende stigninger på 60 procentpoint i 2014, endnu en lille stigning på 6 procentpoint i 2015 efterfulgt af et dramatisk fald på 42 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(170)

Nettolikviditeten er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Nettolikviditeten faldt med 42 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser en uregelmæssig udvikling i denne indikator. Det første dramatiske fald var på 66 % mellem 2012 og 2013 med efterfølgende stigninger på 60 procentpoint i 2014, endnu en lille stigning på 6 procentpoint i 2015 efterfulgt af et dramatisk fald på 42 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (171) | Det betydelige fald i EU-erhvervsgrenens likviditet skyldtes hovedsagelig det væsentlige fald i rentabiliteten, jf. betragtning 169. |
| --- | --- |

(171)

Det betydelige fald i EU-erhvervsgrenens likviditet skyldtes hovedsagelig det væsentlige fald i rentabiliteten, jf. betragtning 169.

| (172) | I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens årlige investeringer i samme vare med 9 %, dvs. fra ca. 7,7 mio. EUR i 2012 til 7,0 mio. EUR i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(172)

I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens årlige investeringer i samme vare med 9 %, dvs. fra ca. 7,7 mio. EUR i 2012 til 7,0 mio. EUR i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (173) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. EU-erhvervsgrenens investeringsafkast fra produktion og salg af samme vare faldt i den betragtede periode med 47 %. |
| --- | --- |

(173)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. EU-erhvervsgrenens investeringsafkast fra produktion og salg af samme vare faldt i den betragtede periode med 47 %.

4.6.4.   Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation

Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation

| (174) | Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer udviklede sig negativt, og EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation blev forværret i den betragtede periode, på trods af de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(174)

Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer udviklede sig negativt, og EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation blev forværret i den betragtede periode, på trods af de gældende foranstaltninger.

| (175) | EU-erhvervsgrenen mistede 4 % markedsandele og havde konstant lavere fortjeneste, faldende likviditet, investeringer og investeringsafkast. |
| --- | --- |

(175)

EU-erhvervsgrenen mistede 4 % markedsandele og havde konstant lavere fortjeneste, faldende likviditet, investeringer og investeringsafkast.

| (176) | Disse negative udviklingstendenser indtraf samtidig med en væsentlig stigning i EU-forbruget på 16 % i den betragtede periode. Samtidig steg importen fra Indien konstant i form af mængde og markedsandel på EU-markedet. |
| --- | --- |

(176)

Disse negative udviklingstendenser indtraf samtidig med en væsentlig stigning i EU-forbruget på 16 % i den betragtede periode. Samtidig steg importen fra Indien konstant i form af mængde og markedsandel på EU-markedet.

| (177) | Den subsidierede import fra Indien underbød EU-erhvervsgrenens priser med 12 % i den nuværende undersøgelsesperiode og udøvede et pristryk. Faktisk var pristrykket i den nuværende undersøgelsesperiode højere end i den oprindelige undersøgelsesperiode, hvor underbuddet var på under 2 %. |
| --- | --- |

(177)

Den subsidierede import fra Indien underbød EU-erhvervsgrenens priser med 12 % i den nuværende undersøgelsesperiode og udøvede et pristryk. Faktisk var pristrykket i den nuværende undersøgelsesperiode højere end i den oprindelige undersøgelsesperiode, hvor underbuddet var på under 2 %.

| (178) | EU-erhvervsgrenen blev derfor tvunget til at reducere sine salgspriser i et forsøg på at begrænse tabet af markedsandele. Selv om fortjenesten fortsat var positiv (3,3 %) i den nuværende undersøgelsesperiode, var den derfor under målfortjenesten på 9,5 % som fastsat i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(178)

EU-erhvervsgrenen blev derfor tvunget til at reducere sine salgspriser i et forsøg på at begrænse tabet af markedsandele. Selv om fortjenesten fortsat var positiv (3,3 %) i den nuværende undersøgelsesperiode, var den derfor under målfortjenesten på 9,5 % som fastsat i den oprindelige undersøgelse.

| (179) | Samtidig var priserne på importen af stænger af rustfrit stål fra andre lande end Indien generelt højere end på importen fra Indien, jf. betragtning 133, og der sås et tab i markedsandele på 2 % i den betragtede periode |
| --- | --- |

(179)

Samtidig var priserne på importen af stænger af rustfrit stål fra andre lande end Indien generelt højere end på importen fra Indien, jf. betragtning 133, og der sås et tab i markedsandele på 2 % i den betragtede periode

| (180) | Kommissionen konkluderede derfor, at EU-erhvervsgrenen fortsat led skade i den betragtede periode og i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen konkluderede derfor, at EU-erhvervsgrenen fortsat led skade i den betragtede periode og i den nuværende undersøgelsesperiode.

4.7.   Sandsynlighed for fortsat skade

Sandsynlighed for fortsat skade

| (181) | For at fastslå sandsynligheden for fortsat skade, hvis foranstaltningerne over for Indien ophæves, analyserede Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Indien, den indiske eksport til andre lande og EU-markedets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(181)

For at fastslå sandsynligheden for fortsat skade, hvis foranstaltningerne over for Indien ophæves, analyserede Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Indien, den indiske eksport til andre lande og EU-markedets tiltrækningskraft.

| (182) | Som det fremgår af betragtning 105, blev den uudnyttede kapacitet i Indien forsigtigt anslået til at være på over 156 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket allerede udgør 50 % af EU-forbruget i samme periode. |
| --- | --- |

(182)

Som det fremgår af betragtning 105, blev den uudnyttede kapacitet i Indien forsigtigt anslået til at være på over 156 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket allerede udgør 50 % af EU-forbruget i samme periode.

| (183) | Kommissionen bemærkede endvidere, at efter nedsættelsen af toldsatsen for Viraj til 0 % i 2013, som var et resultat af undersøgelsen i betragtning 3, øgede denne producent i betydelig grad sin tilstedeværelse på EU-markedet. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen bemærkede endvidere, at efter nedsættelsen af toldsatsen for Viraj til 0 % i 2013, som var et resultat af undersøgelsen i betragtning 3, øgede denne producent i betydelig grad sin tilstedeværelse på EU-markedet.

| (184) | Mellem 2013 og den nuværende undersøgelsesperiode opnåede Viraj nemlig en større del af den indiske import til Unionen. Importen fra Viraj blev næsten tredoblet i denne periode, og deres andel udgjorde mere end 60 %. |
| --- | --- |

(184)

Mellem 2013 og den nuværende undersøgelsesperiode opnåede Viraj nemlig en større del af den indiske import til Unionen. Importen fra Viraj blev næsten tredoblet i denne periode, og deres andel udgjorde mere end 60 %.

| (185) | I den samme periode steg mængden af import fra Indien med 64 %, og markedsandelen på EU-markedet steg med 40 %. Langt størstedelen af denne stigning skyldtes den væsentlige stigning i importen fra Viraj. Dette indikerer, at EU-markedet var blevet mere attraktivt for de indiske producenter. I samme periode havde EU-erhvervsgrenen et tab i markedsandele på 3 procentpoint og et tab i rentabilitet på næsten 5 procentpoint, hvilket forværrede situationen yderligere. |
| --- | --- |

(185)

I den samme periode steg mængden af import fra Indien med 64 %, og markedsandelen på EU-markedet steg med 40 %. Langt størstedelen af denne stigning skyldtes den væsentlige stigning i importen fra Viraj. Dette indikerer, at EU-markedet var blevet mere attraktivt for de indiske producenter. I samme periode havde EU-erhvervsgrenen et tab i markedsandele på 3 procentpoint og et tab i rentabilitet på næsten 5 procentpoint, hvilket forværrede situationen yderligere.

| (186) | Priserne på den indiske eksport til andre lande var på samme niveau som ved eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(186)

Priserne på den indiske eksport til andre lande var på samme niveau som ved eksport til Unionen.

| (187) | Som følge af EU-markedets tiltrækningskraft, jf. betragtning 105, 182 og 183, vil i det mindste en del af den uudnyttede kapacitet efter al sandsynlighed blive dirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves. Som anført i betragtning 107 er indiske producenter desuden stærkt eksportorienterede. |
| --- | --- |

(187)

Som følge af EU-markedets tiltrækningskraft, jf. betragtning 105, 182 og 183, vil i det mindste en del af den uudnyttede kapacitet efter al sandsynlighed blive dirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves. Som anført i betragtning 107 er indiske producenter desuden stærkt eksportorienterede.

| (188) | Den indiske import underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med 12 %. Dette er en indikator for, hvad der kunne være det sandsynlige prisniveau for importen fra Indien, hvis foranstaltningerne ophæves. I lyset heraf er det sandsynligt, at pristrykket på EU-markedet vil stige væsentligt, hvis foranstaltningerne ophæves, og der vil dermed ske en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(188)

Den indiske import underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med 12 %. Dette er en indikator for, hvad der kunne være det sandsynlige prisniveau for importen fra Indien, hvis foranstaltningerne ophæves. I lyset heraf er det sandsynligt, at pristrykket på EU-markedet vil stige væsentligt, hvis foranstaltningerne ophæves, og der vil dermed ske en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (189) | På denne baggrund vil de indiske eksporterende producenter, hvis foranstaltningerne ophæves, sandsynligvis øge deres tilstedeværelse på EU-markedet i form af importmængder og markedsandele til subsidierede priser, der i væsentligt omfang underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser. |
| --- | --- |

(189)

På denne baggrund vil de indiske eksporterende producenter, hvis foranstaltningerne ophæves, sandsynligvis øge deres tilstedeværelse på EU-markedet i form af importmængder og markedsandele til subsidierede priser, der i væsentligt omfang underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser.

| (190) | Dette vil skabe et øget pristryk på EU-markedet med en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet og økonomiske situation og dermed forværre EU-erhvervsgrenens økonomiske situation yderligere. |
| --- | --- |

(190)

Dette vil skabe et øget pristryk på EU-markedet med en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet og økonomiske situation og dermed forværre EU-erhvervsgrenens økonomiske situation yderligere.

| (191) | Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves.

5.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (192) | I henhold til grundforordningens artikel 31 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende udligningsforanstaltninger over for Indien ville være i strid med Unionens interesser som helhed. |
| --- | --- |

(192)

I henhold til grundforordningens artikel 31 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende udligningsforanstaltninger over for Indien ville være i strid med Unionens interesser som helhed.

| (193) | Kommissionen baserede fastlæggelsen af Unionens interesser på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 31, stk. 2. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen baserede fastlæggelsen af Unionens interesser på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 31, stk. 2.

| (194) | På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat subsidiering og skade. |
| --- | --- |

(194)

På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat subsidiering og skade.

5.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (195) | Som det fremgår af betragtning 153, forhindrede foranstaltningerne ikke, at EU-erhvervsgrenen havde et tab af markedsandele på 4 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(195)

Som det fremgår af betragtning 153, forhindrede foranstaltningerne ikke, at EU-erhvervsgrenen havde et tab af markedsandele på 4 % i den betragtede periode.

| (196) | Samtidig konkluderede Kommissionen i betragtning 188, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis ville opleve en forværring af sin situation, hvis udligningsforanstaltningerne over for Indien fik lov til at udløbe. |
| --- | --- |

(196)

Samtidig konkluderede Kommissionen i betragtning 188, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis ville opleve en forværring af sin situation, hvis udligningsforanstaltningerne over for Indien fik lov til at udløbe.

| (197) | Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for Indien vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for Indien vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen.

5.2.   Importørernes interesser

Importørernes interesser

| (198) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to samarbejdsvillige importører. Ingen af dem besvarede spørgeskemaet eller samarbejdede på anden vis i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 23. Ingen andre importører gav sig til kende. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to samarbejdsvillige importører. Ingen af dem besvarede spørgeskemaet eller samarbejdede på anden vis i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 23. Ingen andre importører gav sig til kende.

| (199) | Derfor konkluderede Kommissionen, at der ikke var tegn på, at opretholdelsen af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på importørerne, som var større end de positive virkninger af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(199)

Derfor konkluderede Kommissionen, at der ikke var tegn på, at opretholdelsen af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på importørerne, som var større end de positive virkninger af foranstaltningerne.

5.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (200) | Som det fremgår af betragtning 20, gav ingen brugere i Unionen sig til kende efter indledningen eller samarbejdede på anden vis i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(200)

Som det fremgår af betragtning 20, gav ingen brugere i Unionen sig til kende efter indledningen eller samarbejdede på anden vis i forbindelse med undersøgelsen.

| (201) | Stænger af rustfrit stål benyttes til en lang række forskellige anvendelsesformål, herunder i bilindustrien, husholdningsapparater, medicinsk udstyr og laboratorieinstrumenter mv. |
| --- | --- |

(201)

Stænger af rustfrit stål benyttes til en lang række forskellige anvendelsesformål, herunder i bilindustrien, husholdningsapparater, medicinsk udstyr og laboratorieinstrumenter mv.

| (202) | Brugerne er dog, som Kommissionen konstaterede i den oprindelig undersøgelse, kun mellemmænd, der fremstiller og leverer elementerne til førnævnte anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(202)

Brugerne er dog, som Kommissionen konstaterede i den oprindelig undersøgelse, kun mellemmænd, der fremstiller og leverer elementerne til førnævnte anvendelsesformål.

| (203) | Brugerne er således i stand til at overvælte hele eller næsten hele prisstigningen som følge af udligningstolden på de endelige brugere, og det skal samtidig huskes, at for de endelige brugere er foranstaltningernes virkning ubetydelig. |
| --- | --- |

(203)

Brugerne er således i stand til at overvælte hele eller næsten hele prisstigningen som følge af udligningstolden på de endelige brugere, og det skal samtidig huskes, at for de endelige brugere er foranstaltningernes virkning ubetydelig.

| (204) | Disse konklusioner blev bekræftet i den nuværende undersøgelse, idet undersøgelsen ikke afdækkede oplysninger, der afkræftede den oprindelige konklusion for perioden efter indførelsen af de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(204)

Disse konklusioner blev bekræftet i den nuværende undersøgelse, idet undersøgelsen ikke afdækkede oplysninger, der afkræftede den oprindelige konklusion for perioden efter indførelsen af de gældende foranstaltninger.

| (205) | Selv om der har været anvendt foranstaltninger siden 2011, fortsatte brugerne i Unionen med at købe varen i bl.a. Indien. Brugerne fremlagde ingen dokumentation for, at der havde været problemer med at finde andre forsyningskilder, og undersøgelsen afslørede heller ikke en sådan dokumentation. |
| --- | --- |

(205)

Selv om der har været anvendt foranstaltninger siden 2011, fortsatte brugerne i Unionen med at købe varen i bl.a. Indien. Brugerne fremlagde ingen dokumentation for, at der havde været problemer med at finde andre forsyningskilder, og undersøgelsen afslørede heller ikke en sådan dokumentation.

| (206) | På dette grundlag og i overensstemmelse med konklusionerne i den oprindelige undersøgelse konkluderede Kommissionen, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne. |
| --- | --- |

(206)

På dette grundlag og i overensstemmelse med konklusionerne i den oprindelige undersøgelse konkluderede Kommissionen, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne.

5.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (207) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(207)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger over for importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien.

6.   UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

| (208) | Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at opretholde de gældende udligningsforanstaltninger. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger. |
| --- | --- |

(208)

Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at opretholde de gældende udligningsforanstaltninger. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger.

| (209) | Det følger af ovenstående, at de udligningsforanstaltninger vedrørende importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien, der indførtes ved forordningen om endelig told, som ændret ved ændring forordningen, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(209)

Det følger af ovenstående, at de udligningsforanstaltninger vedrørende importen af stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien, der indførtes ved forordningen om endelig told, som ændret ved ændring forordningen, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 18.

| (210) | Den individuelle udligningstold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke anvende disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(210)

Den individuelle udligningstold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke anvende disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

| (211) | Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle udligningstold (f.eks. efter den pågældende virksomheds navneforandring eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, herunder især ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneforandring eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser. |
| --- | --- |

(211)

Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle udligningstold (f.eks. efter den pågældende virksomheds navneforandring eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, herunder især ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneforandring eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.

7

| (212) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (8) — |
| --- | --- |

(212)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (8) —

8

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig udligningstold på importen af stænger af rustfrit stål, kun koldtbehandlede, bortset fra stænger med cirkulært tværsnit med en diameter på 80 mm eller mere, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89 og med oprindelse i Indien.

2.   Den endelige udligningstold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Told (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd., Mumbai | 3,4 | B002 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai
  Precision Metals, Mumbai
  Hindustan Inox Ltd., Mumbai
  Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai | 3,3 | B003 |
| Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra og Mumbai, Maharashtra | 0 | B004 |
| Virksomheder opført i bilaget | 4,0 | B005 |
| Alle andre virksomheder | 4,0 | B999 |

Virksomhed

Told (%)

Taric-tillægskode

Chandan Steel Ltd., Mumbai

3,4

B002

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai

Precision Metals, Mumbai

Hindustan Inox Ltd., Mumbai

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai

3,3

B003

Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra og Mumbai, Maharashtra

0

B004

Virksomheder opført i bilaget

4,0

B005

Alle andre virksomheder

4,0

B999

3.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 af 19. april 2011 om indførelse af en endelig udligningstold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien (EUT L 108 af 28.4.2011, s. 3).

2

(3)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 721/2013 af 22. juli 2013 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 om indførelse af en endelig udligningstold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien (EUT L 202 af 27.7.2013, s. 2).

3

(4)  
  EUT C 248 af 29.7.2015, s. 4.

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93). Denne forordning er kodificeret ved grundforordningen.

5

(6)  
  EUT C 148 af 27.4.2016, s. 8.

6

(7)  
  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, B-1049 Bruxelles, Belgien.

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21).

8

---

BILAG

Samarbejdsvillige eksporterende producenter i Indien, der ikke indgår i stikprøven

Taric-tillægskode B005

| Virksomhedens navn | By |
| --- | --- |
| Ambica Steel Ltd | New Delhi |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Navi Mumbai |
| Chase Bright Steel Ltd | Navi Mumbai |
| D.H. Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Facor Steels Ltd | Nagpur |
| Global Smelters Ltd | Kanpur |
| Indian Steel Works Ltd | Navi Mumbai |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbai |
| Laxcon Steels Ltd | Ahmedabad |
| Meltroll Engineering Pvt. Ltd | Mumbai |
| Mukand Ltd | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd | Mumbai |
| Panchmahal Steel Ltd | Kalol |
| Raajratna Metal Industries Ltd | Ahmedabad |
| Rimjhim Ispat Ltd | Kanpur |
| Sindia Steels Ltd | Mumbai |
| SKM Steels Ltd | Mumbai |
| Parekh Bright Bars Pvt. Ltd | Thane |
| Shah Alloys Ltd | Gandhinagar |

Virksomhedens navn

By

Ambica Steel Ltd

New Delhi

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Navi Mumbai

Chase Bright Steel Ltd

Navi Mumbai

D.H. Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Facor Steels Ltd

Nagpur

Global Smelters Ltd

Kanpur

Indian Steel Works Ltd

Navi Mumbai

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbai

Laxcon Steels Ltd

Ahmedabad

Meltroll Engineering Pvt. Ltd

Mumbai

Mukand Ltd

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

Mumbai

Panchmahal Steel Ltd

Kalol

Raajratna Metal Industries Ltd

Ahmedabad

Rimjhim Ispat Ltd

Kanpur

Sindia Steels Ltd

Mumbai

SKM Steels Ltd

Mumbai

Parekh Bright Bars Pvt. Ltd

Thane

Shah Alloys Ltd

Gandhinagar

---

| 28.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/29

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1142

af 27. juni 2017

om ændring af bilag I til forordning (EF) nr. 669/2009 for så vidt angår listen over foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, der skal underkastes en mere intensiv offentlig kontrol

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne (1) overholdes, særlig artikel 15, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 (2) er der fastsat bestemmelser om den mere intensive offentlige importkontrol af foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, der er opført på listen i bilag I til samme forordning (i det følgende benævnt »listen«), som skal foretages på indgangsstederne til de områder, der er opført i bilag I til forordning (EF) nr. 882/2004. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 (2) er der fastsat bestemmelser om den mere intensive offentlige importkontrol af foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, der er opført på listen i bilag I til samme forordning (i det følgende benævnt »listen«), som skal foretages på indgangsstederne til de områder, der er opført i bilag I til forordning (EF) nr. 882/2004.

| (2) | I henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 669/2009 skal listen revideres regelmæssigt og mindst to gange årligt, idet der som minimum skal anvendes de i samme artikel omhandlede informationskilder. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 669/2009 skal listen revideres regelmæssigt og mindst to gange årligt, idet der som minimum skal anvendes de i samme artikel omhandlede informationskilder.

| (3) | I lyset af forekomsten og betydningen af nylige fødevarehændelser, som er meddelt i det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder, de resultater af revisioner af tredjelande, som er udført af direktoratet for audit og analyse på sundheds- og fødevareområdet (under Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Sundhed og Fødevaresikkerhed), samt de rapporter om sendinger af foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, som medlemsstaterne hvert halve år forelægger Kommissionen i henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 669/2009, er der indikationer på, at listen bør ændres. |
| --- | --- |

(3)

I lyset af forekomsten og betydningen af nylige fødevarehændelser, som er meddelt i det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder, de resultater af revisioner af tredjelande, som er udført af direktoratet for audit og analyse på sundheds- og fødevareområdet (under Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Sundhed og Fødevaresikkerhed), samt de rapporter om sendinger af foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, som medlemsstaterne hvert halve år forelægger Kommissionen i henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 669/2009, er der indikationer på, at listen bør ændres.

| (4) | Ifølge de relevante informationskilder er der navnlig i forbindelse med sendinger af tørrede druer fra Tyrkiet og Iran, peberfrugter (Capsicum spp.) fra Sri Lanka, jordnødder (peanuts) og produkter fremstillet heraf fra Senegal og sesamfrø fra Nigeria og Sudan tegn på, at der opstår nye risici, det gør det nødvendigt at indføre en mere intensiv offentlig kontrol. Oplysninger om disse sendinger bør derfor opføres på listen. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge de relevante informationskilder er der navnlig i forbindelse med sendinger af tørrede druer fra Tyrkiet og Iran, peberfrugter (Capsicum spp.) fra Sri Lanka, jordnødder (peanuts) og produkter fremstillet heraf fra Senegal og sesamfrø fra Nigeria og Sudan tegn på, at der opstår nye risici, det gør det nødvendigt at indføre en mere intensiv offentlig kontrol. Oplysninger om disse sendinger bør derfor opføres på listen.

| (5) | Listen bør også ændres, således at hyppigheden af den offentlige kontrol øges for varer, for hvilke de tilgængelige oplysninger viser en højere grad af manglende overholdelse af den relevante EU-lovgivning, og for hvilke det derfor er berettiget at indføre en mere intensiv offentlig kontrol. Oplysningerne på listen vedrørende tørrede abrikoser fra Tyrkiet bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Listen bør også ændres, således at hyppigheden af den offentlige kontrol øges for varer, for hvilke de tilgængelige oplysninger viser en højere grad af manglende overholdelse af den relevante EU-lovgivning, og for hvilke det derfor er berettiget at indføre en mere intensiv offentlig kontrol. Oplysningerne på listen vedrørende tørrede abrikoser fra Tyrkiet bør derfor ændres.

| (6) | Listen bør desuden ændres, således at hyppigheden af offentlige kontroller nedsættes for varer, for hvilke informationskilderne viser en generel forbedring af opfyldelsen af de relevante krav i EU-lovgivningen, og for hvilke det nuværende niveau af offentlig kontrol derfor ikke længere er hensigtsmæssigt. Oplysningerne i listen vedrørende ærter med bælg fra Kenya og Brassica oleracea (»kailankål«) fra Kina bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

Listen bør desuden ændres, således at hyppigheden af offentlige kontroller nedsættes for varer, for hvilke informationskilderne viser en generel forbedring af opfyldelsen af de relevante krav i EU-lovgivningen, og for hvilke det nuværende niveau af offentlig kontrol derfor ikke længere er hensigtsmæssigt. Oplysningerne i listen vedrørende ærter med bælg fra Kenya og Brassica oleracea (»kailankål«) fra Kina bør derfor ændres.

| (7) | Listen bør også ændres, således at varer, for hvilke de tilgængelige oplysninger peger på en generelt tilfredsstillende grad af opfyldelse af de relevante sikkerhedskrav i EU-lovgivningen, og for hvilke en mere intensiv offentlig kontrol derfor ikke længere er berettiget, udgår af listen. Oplysningerne på listen vedrørende auberginer fra Cambodja og enzymer fra Indien bør derfor udgå. |
| --- | --- |

(7)

Listen bør også ændres, således at varer, for hvilke de tilgængelige oplysninger peger på en generelt tilfredsstillende grad af opfyldelse af de relevante sikkerhedskrav i EU-lovgivningen, og for hvilke en mere intensiv offentlig kontrol derfor ikke længere er berettiget, udgår af listen. Oplysningerne på listen vedrørende auberginer fra Cambodja og enzymer fra Indien bør derfor udgå.

| (8) | For at sikre sammenhæng og klarhed bør bilag I til forordning (EF) nr. 669/2009 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre sammenhæng og klarhed bør bilag I til forordning (EF) nr. 669/2009 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

| (9) | Forordning (EF) nr. 669/2009 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Forordning (EF) nr. 669/2009 bør derfor ændres.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 669/2009 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 af 24. juli 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 for så vidt angår en mere intensiv offentlig kontrol af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse og om ændring af beslutning 2006/504/EF (EUT L 194 af 25.7.2009, s. 11).

2

---

BILAG

»BILAG I

Foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, der skal underkastes en mere intensiv offentlig kontrol på det udpegede indgangssted

| Foderstoffer og fødevarer
  (påtænkt anvendelse) | KN-kode (1) | Taric-underopdeling | Oprindelsesland | Fare | Hyppighed af fysisk kontrol og identitetskontrol (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ananas

  (Fødevarer — friske eller kølede) | 0804 30 00 | | Benin (BJ) | Pesticidrester (2)
   (3) | 20 |
| — | Jordnødder (peanuts), med skal |

Foderstoffer og fødevarer

(påtænkt anvendelse)

KN-kode (1)

Taric-underopdeling

Oprindelsesland

Fare

Hyppighed af fysisk kontrol og identitetskontrol (%)

Ananas

(Fødevarer — friske eller kølede)

0804 30 00

Benin (BJ)

Pesticidrester (2)
   (3)

20

—

Jordnødder (peanuts), med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Bolivia (BO)

Aflatoksiner

50

| — | Jordnødder (peanuts), afskallede |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), afskallede

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnøddesmør |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 11 91 2008 11 96
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 96

2008 11 98

(Foderstoffer og fødevarer)

Meterbønner

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis, vigna unguiculata spp. unguiculata)

(Fødevarer — friske, kølede eller frosne grøntsager)

ex 0708 20 00

ex 0710 22 00

10

10

Cambodja (KH)

Pesticidrester (2)
   (4)

50

Kinesisk selleri (Apium graveolens)

(Fødevarer — friske eller kølede urter)

ex 0709 40 00

20

Cambodja (KH)

Pesticidrester (2)
   (5)

50

Brassica oleracea

(anden spiselig Brassica, »kailankål«) (6)

(Fødevarer — friske eller kølede)

ex 0704 90 90

40

Kina (CN)

Pesticidrester (2)

20

Te, også aromatiseret

(Fødevarer)

0902

Kina (CN)

Pesticidrester (2)
   (7)

10

| — | Søde peberfrugter (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Søde peberfrugter (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10 0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0710 80 51

Den Dominikanske Republik (DO)

Pesticidrester (2)
   (8)

20

| — | Peberfrugter (ikke søde) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Peberfrugter (ikke søde) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

ex 0710 80 59

20

20

| — | Meterbønner (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis, vigna unguiculata spp. unguiculata) |
| --- | --- |

—

Meterbønner (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis, vigna unguiculata spp. unguiculata)

| — | ex 0708 20 00 ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0710 22 00

10

10

(Fødevarer — friske, kølede eller frosne)

Jordbær

(Fødevarer — friske eller kølede)

0810 10 00

Egypten (EG)

Pesticidrester (2)
   (9)

10

| — | Søde peberfrugter (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Søde peberfrugter (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10 0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0710 80 51

Egypten (EG)

Pesticidrester (2)
   (10)

10

| — | Peberfrugter (ikke søde) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Peberfrugter (ikke søde) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

ex 0710 80 59

20

20

(Fødevarer — friske, kølede eller frosne)

Spisedruer

(Fødevarer — friske eller kølede)

0806 10 10

Egypten (EG)

Pesticidrester (2)
   (3)

20

| — | Jordnødder (peanuts), med skal |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Gambia (GM)

Aflatoksiner

50

| — | Jordnødder (peanuts), afskallede |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), afskallede

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnøddesmør |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 11 91 2008 11 96
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 96

2008 11 98

(Foderstoffer og fødevarer)

| — | Hasselnødder, med skal |
| --- | --- |

—

Hasselnødder, med skal

| — | 0802 21 00 |
| --- | --- |

—

Georgien (GE)

Aflatoksiner

20

| — | Hasselnødder, afskallede |
| --- | --- |

—

Hasselnødder, afskallede

| — | 0802 22 00 |
| --- | --- |

—

(Fødevarer)

Palmeolie

(Fødevarer)

1511 10 90

1511 90 11

Ghana (GH)

Sudan-farvestoffer (11)

50

ex 1511 90 19

1511 90 99

90

Druer, tørrede

(Fødevarer)

0806 20

Iran (IR)

Ochratoksin A

5

Ærter med bælg

(Fødevarer — friske eller kølede)

ex 0708 10 00

40

Kenya (KE)

Pesticidrester (2)
   (13)

5

| — | Jordnødder (peanuts), med skal |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Madagaskar (MG)

Aflatoksiner

50

| — | Jordnødder (peanuts), afskallede |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), afskallede

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnøddesmør |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 11 91 2008 11 96
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 96

2008 11 98

(Foderstoffer og fødevarer)

Sesamfrø

(Fødevarer — friske eller kølede)

1207 40 90

Nigeria (NG)

Salmonella (12)

50

| — | Jordnødder (peanuts), med skal |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Senegal (SN)

Aflatoksiner

50

| — | Jordnødder (peanuts), afskallede |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), afskallede

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnøddesmør |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 11 91 2008 11 96
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 96

2008 11 98

(Foderstoffer og fødevarer)

Hindbær

(Fødevarer — frosne)

0811 20 31

Serbien (RS)

Norovirus

10

ex 0811 20 11

ex 0811 20 19

10

10

Vandmelonfrø (Egusi, Citrullus spp.) og deraf afledte produkter

(Fødevarer)

ex 1207 70 00

ex 1106 30 90

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoksiner

50

Peberfrugter (søde og ikke søde) (Capsicum spp.)

(Fødevarer — tørrede, ristede, knuste eller formalede)

ex 2008 99 99

0904 21 10

79

Sri Lanka (LK)

Aflatoksiner

20

ex 0904 21 90

ex 0904 22 00

20

11  19

| — | Jordnødder (peanuts), med skal |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudan (SD)

Aflatoksiner

50

| — | Jordnødder (peanuts), afskallede |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), afskallede

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnøddesmør |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 11 91 2008 11 96
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 96

2008 11 98

(Foderstoffer og fødevarer)

Sesamfrø

(Fødevarer — friske eller kølede)

1207 40 90

Sudan (SD)

Salmonella (12)

50

Peberfrugter (ikke søde) (Capsicum spp.)

(Fødevarer — friske eller kølede)

ex 0709 60 99

20

Thailand (TH)

Pesticidrester (2)
   (14)

10

| — | Meterbønner (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis, vigna unguiculata spp. unguiculata) |
| --- | --- |

—

Meterbønner (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis, vigna unguiculata spp. unguiculata)

| — | ex 0708 20 00 ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0710 22 00

10

10

Thailand (TH)

Pesticidrester (2)
   (15)

20

| — | Auberginer (Solanum melongena) |
| --- | --- |

—

Auberginer (Solanum melongena)

| — | 0709 30 00 |
| --- | --- |

—

ex 0710 80 95

72

(Fødevarer — friske, kølede eller frosne grøntsager)

Druer, tørrede

(Fødevarer)

0806 20

Tyrkiet (TR)

Ochratoksin A

5

| — | Abrikoser, tørrede |
| --- | --- |

—

Abrikoser, tørrede

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Tyrkiet (TR)

Sulfitter (16)

20

| — | Abrikoser, tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Abrikoser, tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(Fødevarer)

Citroner(Citrus limon, Citrus limonum)

(Fødevarer — friske, kølede eller tørrede)

0805 50 10

Tyrkiet (TR)

Pesticidrester (2)

20

Søde peberfrugter (Capsicum annuum)

(Fødevarer — friske, kølede eller frosne)

0709 60 10

0710 80 51

Tyrkiet (TR)

Pesticidrester (2)
   (17)

10

Vinblade

(Fødevarer)

ex 2008 99 99

11  19

Tyrkiet (TR)

Pesticidrester (2)
   (18)

50

Granatæbler

(Fødevarer — friske eller kølede)

ex 0810 90 75

30

Tyrkiet (TR)

Pesticidrester (2)
   (19)

20

| — | Auberginer (Solanum melongena) |
| --- | --- |

—

Auberginer (Solanum melongena)

| — | 0709 30 00 |
| --- | --- |

—

Uganda (UG)

Pesticidrester (2)

20

ex 0710 80 95

72

| — | Etiopisk aubergine (Solanum aethiopicum) |
| --- | --- |

—

Etiopisk aubergine (Solanum aethiopicum)

| — | ex 0709 99 90 ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0710 80 95

80

72

(Fødevarer — friske, kølede eller frosne grøntsager)

Sesamfrø

(Fødevarer — friske eller kølede)

1207 40 90

Uganda (UG)

Salmonella (12)

50

| — | Pistacienødder, med skal |
| --- | --- |

—

Pistacienødder, med skal

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

De Forenede Stater (US)

Aflatoksiner

10

| — | Pistacienødder, afskallede |
| --- | --- |

—

Pistacienødder, afskallede

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

(Fødevarer)

| — | Abrikoser, tørrede |
| --- | --- |

—

Abrikoser, tørrede

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Usbekistan (UZ)

Sulfitter (16)

50

| — | Abrikoser, tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Abrikoser, tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(Fødevarer)

| — | Blade af koriander |
| --- | --- |

—

Blade af koriander

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

Pesticidrester (2)
   (20)

50

| — | Basilikum (hellig og sød) |
| --- | --- |

—

Basilikum (hellig og sød)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Mynte |
| --- | --- |

—

Mynte

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Persille |
| --- | --- |

—

Persille

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Fødevarer — friske eller kølede urter)

| — | Okra |
| --- | --- |

—

Okra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vietnam (VN)

Pesticidrester (2)
   (20)

50

| — | Peberfrugter (ikke søde) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Peberfrugter (ikke søde) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Fødevarer — friske eller kølede)

| — | Pitahaya (dragefrugt) |
| --- | --- |

—

Pitahaya (dragefrugt)

(Fødevarer — friske eller kølede)

| — | ex 0810 90 20 |
| --- | --- |

—

10

Vietnam (VN)

Pesticidrester (2)
   (20)

10

---

(1)  Når det kun kræves, at visse produkter henhørende under en KN-kode skal undersøges, og der ikke findes nogen specifik underopdeling af koden, er KN-koden markeret med »ex«.

1

(2)  Restkoncentrationer af som minimum de pesticider angivet i kontrolprogrammet, vedtaget i henhold til artikel 29, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1), der kan analyseres efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS (pesticider, som udelukkende skal overvåges i/på vegetabilske produkter).

2

(3)  Rester af ethephon.

3

(4)  Rester af chlorbufam.

4

(5)  Rester af phenthoat.

5

(6)  Arter af Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var. Italica Plenck, cultivar alboglabra. Også kendt som »Kai Lan«, »Gai Lan«, »Gailan«, »Kailan«, »kailankål« og »Jie Lan«.

6

(7)  Rester af trifluralin.

7

(8)  Rester af acephat, aldicarb (summen af aldicarb og sulfoxid og sulfon heraf, udtrykt som aldicarb), amitraz (amitraz, herunder metabolitter heraf indeholdende 2,4-dimethylanilin, udtrykt som amitraz), diafenthiuron, dicofol (summen af p-, p′- og o,p′-isomerer), dithiocarbamater (dithiocarbamater, udtrykt som CS2, inkl. maneb, mancozeb, metiram, propineb, thiram og ziram) og methiocarb (summen af methiocarb og methiocarbsulfoxid og -sulfon, udtrykt som methiocarb).

8

(9)  Rester af hexaflumuron, methiocarb (summen af methiocarb og methiocarbsulfoxid og -sulfon, udtrykt som methiocarb), phenthoat og thiophanat-methyl.

9

(10)  Rester af dicofol (summen af p-, p′- og o,p′-isomerer), dinotefuran, folpet, prochloraz (summen af prochloraz og metabolitter heraf indeholdende 2,4,6-trichlorphenol, udtrykt som prochloraz), thiophanat-methyl og triforin.

10

(11)  I dette bilag omfatter »Sudan-farvestoffer« følgende kemiske stoffer: i) Sudan I (CAS-nr. 842-07-9) ii) Sudan II (CAS-nr. 3118-97-6) iii) Sudan III (CAS-nr. 85-86-9) iv) Scarlet Red eller Sudan IV (CAS-nr. 85-83-6).

11

(12)  Referencemetode EN/ISO 6579-1 eller en metode, der er valideret i forhold til denne referencemetode i overensstemmelse med den seneste version af EN/ISO 16140 eller andre lignende, internationalt anerkendte protokoller.

12

(13)  Rester af acephat og diafenthiuron.

13

(14)  Rester af formetanat: Summen af formetanat og salte heraf, udtrykt som formetanathydrochlorid, prothiofos og triforin.

14

(15)  Rester af acephat, dicrotophos, prothiofos, quinalphos og triforin.

15

(16)  Referencemetoder: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 eller ISO 5522:1981.

16

(17)  Rester af diafenthiuron, formetanat: Summen af formetanat og salte heraf, udtrykt som formetanathydrochlorid og thiophanat-methyl.

17

(18)  Rester af dithiocarbamater (dithiocarbamater, udtrykt som CS2, inkl. maneb, mancozeb, metiram, propineb, thiram og ziram) og metrafenon.

18

(19)  Rester af prochloraz.

19

(20)  Rester af dithiocarbamater (dithiocarbamater, udtrykt som CS2, inkl. maneb, mancozeb, metiram, propineb, thiram og ziram), phenthoat og quinalphos.

20

---

AFGØRELSER

| 28.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/36

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU, Euratom) 2017/1143

af 26. juni 2017

om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter indstilling fra Den Franske Republik

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A,

under henvisning til indstilling fra den franske regering,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 18. september 2015 og den 1. oktober 2015 afgørelse (EU, Euratom) 2015/1600 (1) og (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 18. september 2015 og den 1. oktober 2015 afgørelse (EU, Euratom) 2015/1600 (1) og (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Michel DUBROMELs mandatperiode er udløbet. |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Michel DUBROMELs mandatperiode er udløbet.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Arnaud SCHWARTZ, Secrétaire national de France Nature environnement, beskikkes herved som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af perioden, dvs. indtil den 20. september 2020.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 26. juni 2017.

På Rådets vegne

J. MIZZI

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2015/1600 af 18. september 2015 om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020 (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 53).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2015/1790 af 1. oktober 2015 om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020 (EUT L 260 af 7.10.2015, s. 23).

2

---

| 28.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/37

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/1144

af 26. juni 2017

om udelukkelse fra EU-finansiering af visse udgifter, som medlemsstaterne har afholdt inden for rammerne af Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)

(meddelt under nummer C(2017) 4136)

(Kun den bulgarske, den danske, den engelske, den franske, den græske, den italienske, den litauiske, den maltesiske, den nederlandske, den polske, den portugisiske, den rumænske, den slovakiske, den spanske og den tyske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (1), særlig artikel 52,

efter høring af Komitéen for Landbrugsfondene og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 31 i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 (2) og fra den 1. januar 2015 i henhold til artikel 52 i forordning (EU) nr. 1306/2013 skal Kommissionen gennemføre den nødvendige efterprøvning, underrette medlemsstaterne om resultatet af efterprøvningen, tage medlemsstaternes bemærkninger til efterretning, indkalde til bilaterale drøftelser for at nå til enighed med de berørte medlemsstater og formelt meddele disse sine konklusioner. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 31 i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 (2) og fra den 1. januar 2015 i henhold til artikel 52 i forordning (EU) nr. 1306/2013 skal Kommissionen gennemføre den nødvendige efterprøvning, underrette medlemsstaterne om resultatet af efterprøvningen, tage medlemsstaternes bemærkninger til efterretning, indkalde til bilaterale drøftelser for at nå til enighed med de berørte medlemsstater og formelt meddele disse sine konklusioner.

| (2) | Medlemsstaterne har haft mulighed for at anmode om, at der indledes en forligsprocedure. Denne mulighed er i visse tilfælde blevet udnyttet, og som afslutning herpå er der blevet udarbejdet rapporter, som Kommissionen har gennemgået. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterne har haft mulighed for at anmode om, at der indledes en forligsprocedure. Denne mulighed er i visse tilfælde blevet udnyttet, og som afslutning herpå er der blevet udarbejdet rapporter, som Kommissionen har gennemgået.

| (3) | I henhold til forordning (EU) nr. 1306/2013 er det kun muligt at finansiere landbrugsudgifter, der er afholdt i overensstemmelse med EU-bestemmelserne. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til forordning (EU) nr. 1306/2013 er det kun muligt at finansiere landbrugsudgifter, der er afholdt i overensstemmelse med EU-bestemmelserne.

| (4) | Det kan på grundlag af de gennemførte undersøgelser, de bilaterale drøftelser og forligsprocedurerne konstateres, at en del af de udgifter, som medlemsstaterne har anmeldt, ikke opfylder disse betingelser og derfor ikke kan finansieres af EGFL og ELFUL. |
| --- | --- |

(4)

Det kan på grundlag af de gennemførte undersøgelser, de bilaterale drøftelser og forligsprocedurerne konstateres, at en del af de udgifter, som medlemsstaterne har anmeldt, ikke opfylder disse betingelser og derfor ikke kan finansieres af EGFL og ELFUL.

| (5) | Det bør angives, hvilke beløb der ikke godkendes til finansiering af EGFL og ELFUL. Udgifterne må ikke være afholdt mere end 24 måneder inden Kommissionens skriftlige meddelelse til medlemsstaterne om resultaterne af undersøgelserne. |
| --- | --- |

(5)

Det bør angives, hvilke beløb der ikke godkendes til finansiering af EGFL og ELFUL. Udgifterne må ikke være afholdt mere end 24 måneder inden Kommissionens skriftlige meddelelse til medlemsstaterne om resultaterne af undersøgelserne.

| (6) | Ved de beløb, der udelukkes fra EU-finansiering ved denne afgørelse, bør der også tages hensyn til nedsættelser og suspensioner i medfør af artikel 41 i forordning (EU) nr. 1306/2013, eftersom sådanne nedsættelser eller suspensioner er af foreløbig karakter og ikke berører afgørelser truffet i henhold til artikel 51 eller 52 i samme forordning. |
| --- | --- |

(6)

Ved de beløb, der udelukkes fra EU-finansiering ved denne afgørelse, bør der også tages hensyn til nedsættelser og suspensioner i medfør af artikel 41 i forordning (EU) nr. 1306/2013, eftersom sådanne nedsættelser eller suspensioner er af foreløbig karakter og ikke berører afgørelser truffet i henhold til artikel 51 eller 52 i samme forordning.

| (7) | I de tilfælde, der er omhandlet i denne afgørelse, har Kommissionen i form af en sammenfattende rapport givet medlemsstaterne meddelelse om, hvilke beløb der må afvises, fordi de ikke er i overensstemmelse med EU-bestemmelserne (3). |
| --- | --- |

(7)

I de tilfælde, der er omhandlet i denne afgørelse, har Kommissionen i form af en sammenfattende rapport givet medlemsstaterne meddelelse om, hvilke beløb der må afvises, fordi de ikke er i overensstemmelse med EU-bestemmelserne (3).

| (8) | Denne afgørelse foregriber ikke de finansielle konklusioner, som Kommissionen måtte drage af afgørelser truffet af Den Europæiske Unions Domstol i sager, som endnu ikke var afsluttet den 31. marts 2017 — |
| --- | --- |

(8)

Denne afgørelse foregriber ikke de finansielle konklusioner, som Kommissionen måtte drage af afgørelser truffet af Den Europæiske Unions Domstol i sager, som endnu ikke var afsluttet den 31. marts 2017 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De udgifter, der er opført i bilaget, og som medlemsstaternes godkendte betalingsorganer har afholdt og anmeldt inden for rammerne af EGFL og ELFUL, udelukkes fra EU-finansiering.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Republikken Bulgarien, Kongeriget Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Den Italienske Republik, Republikken Litauen, Storhertugdømmet Luxembourg, Republikken Malta, Kongeriget Nederlandene, Republikken Østrig, Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, Rumænien, Den Slovakiske Republik, Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juni 2017.

På Kommissionens vegne

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1).

2

(3)  Ares(2017)2831484, 7.6.2017.

3

---

BILAG

Budgetpost: 05040501

| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RO | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2010 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | 22 850 154,78 | 6 418 693,16 | 16 431 461,62 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — supplement til direkte betalinger (2007-2013) | 2010 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | 8 507 107,30 | 1 459 929,21 | 7 047 178,09 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2011 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | 13 471 514,97 | 2 311 644,65 | 11 159 870,32 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2011 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | 129 773,68 | – 481,74 | 130 255,42 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — supplement til direkte betalinger (2007-2013) | 2011 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 10 435,76 | 0,00 | – 10 435,76 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2012 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | 1 924 121,26 | 330 203,99 | 1 593 917,27 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2012 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 394 552,63 | 0,00 | – 394 552,63 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — supplement til direkte betalinger (2007-2013) | 2012 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 60 445,30 | 0,00 | – 60 445,30 |
| | | | | | RO i alt: | (EUR) | 46 417 238,30 | 10 519 989,27 | 35 897 249,03 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| LT | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013) | 2010 | Finansiel virkning af afgørelse C(2015)6810 af 9.10.2015, som reducerede de mellemliggende betalinger vedrørende udgifter afholdt i perioderne mellem den 16. oktober og 31. december 2014, mellem den 1. januar 2015 og den 31. marts 2015 og mellem den 1. april og den 30. juni 2015 | ENGANGSBELØB | | (EUR) | 708 136,83 | 0,00 | 708 136,83 |
| | | | | | LT i alt: | (EUR) | 708 136,83 | 0,00 | 708 136,83 |

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

RO

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2010

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

22 850 154,78

6 418 693,16

16 431 461,62

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — supplement til direkte betalinger (2007-2013)

2010

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

8 507 107,30

1 459 929,21

7 047 178,09

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2011

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

13 471 514,97

2 311 644,65

11 159 870,32

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2011

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

129 773,68

– 481,74

130 255,42

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — supplement til direkte betalinger (2007-2013)

2011

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 10 435,76

0,00

– 10 435,76

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2012

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

1 924 121,26

330 203,99

1 593 917,27

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2012

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 394 552,63

0,00

– 394 552,63

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — supplement til direkte betalinger (2007-2013)

2012

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 60 445,30

0,00

– 60 445,30

RO i alt:

(EUR)

46 417 238,30

10 519 989,27

35 897 249,03

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

LT

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013)

2010

Finansiel virkning af afgørelse C(2015)6810 af 9.10.2015, som reducerede de mellemliggende betalinger vedrørende udgifter afholdt i perioderne mellem den 16. oktober og 31. december 2014, mellem den 1. januar 2015 og den 31. marts 2015 og mellem den 1. april og den 30. juni 2015

ENGANGSBELØB

(EUR)

708 136,83

0,00

708 136,83

LT i alt:

(EUR)

708 136,83

0,00

708 136,83

| Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (EUR) | 47 125 375,13 | 10 519 989,27 | 36 605 385,86 |

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

(EUR)

47 125 375,13

10 519 989,27

36 605 385,86

Budgetpost: 05070107

| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MT | Uregelmæssigheder | 2016 | Tilbagebetaling af beløb opkrævet for behandling af sager om uregelmæssigheder | PUNKTVIS | | (EUR) | 201 499,67 | 0,00 | 201 499,67 |
| | | | | | MT i alt: | (EUR) | 201 499,67 | 0,00 | 201 499,67 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| PL | Frugt og grønt — foreløbigt anerkendte producentsammenslutninger | 2012 | Tilbagebetaling vedrørende perioden 16.10.2011-13.2.2012 | FAST SATS | 25,00 % | (EUR) | 12 517 258,69 | 5 006 903,48 | 7 510 355,21 |
| | | | | | PL i alt: | (EUR) | 12 517 258,69 | 5 006 903,48 | 7 510 355,21 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| RO | Afkoblet direkte støtte | 2010 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | 60 723 392,19 | 2 629 950,76 | 58 093 441,43 |
| | Anden direkte støtte — energiafgrøder | 2010 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | 185 062,92 | 370,13 | 184 692,79 |
| | Anden direkte støtte | 2010 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | 83 561,22 | 7 140,83 | 76 420,39 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2011 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | 34 885 948,11 | 765 982,00 | 34 119 966,11 |
| | Anden direkte støtte | 2011 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | 40 279,67 | 0,00 | 40 279,67 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2011 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | 14 498,34 | 29,00 | 14 469,34 |
| | Anden direkte støtte — energiafgrøder | 2011 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | 23,62 | 0,05 | 23,57 |
| | Anden direkte støtte | 2011 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 6,62 | – 0,01 | – 6,61 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2012 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | 40 874,57 | 0,00 | 40 874,57 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2012 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 98 628,64 | 0,00 | – 98 628,64 |
| | Anden direkte støtte — energiafgrøder | 2012 | Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 6,51 | 0,00 | – 6,51 |
| | | | | | RO i alt: | (EUR) | 95 874 998,87 | 3 403 472,76 | 92 471 526,11 |

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

MT

Uregelmæssigheder

2016

Tilbagebetaling af beløb opkrævet for behandling af sager om uregelmæssigheder

PUNKTVIS

(EUR)

201 499,67

0,00

201 499,67

MT i alt:

(EUR)

201 499,67

0,00

201 499,67

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

PL

Frugt og grønt — foreløbigt anerkendte producentsammenslutninger

2012

Tilbagebetaling vedrørende perioden 16.10.2011-13.2.2012

FAST SATS

25,00 %

(EUR)

12 517 258,69

5 006 903,48

7 510 355,21

PL i alt:

(EUR)

12 517 258,69

5 006 903,48

7 510 355,21

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

RO

Afkoblet direkte støtte

2010

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

60 723 392,19

2 629 950,76

58 093 441,43

Anden direkte støtte — energiafgrøder

2010

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

185 062,92

370,13

184 692,79

Anden direkte støtte

2010

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

83 561,22

7 140,83

76 420,39

Afkoblet direkte støtte

2011

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

34 885 948,11

765 982,00

34 119 966,11

Anden direkte støtte

2011

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

40 279,67

0,00

40 279,67

Afkoblet direkte støtte

2011

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

14 498,34

29,00

14 469,34

Anden direkte støtte — energiafgrøder

2011

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

23,62

0,05

23,57

Anden direkte støtte

2011

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 6,62

– 0,01

– 6,61

Afkoblet direkte støtte

2012

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

40 874,57

0,00

40 874,57

Afkoblet direkte støtte

2012

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 98 628,64

0,00

– 98 628,64

Anden direkte støtte — energiafgrøder

2012

Tilbagebetaling på baggrund af dom i sag T-145/15

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 6,51

0,00

– 6,51

RO i alt:

(EUR)

95 874 998,87

3 403 472,76

92 471 526,11

| Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (EUR) | 108 593 757,23 | 8 410 376,24 | 100 183 380,99 |

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

(EUR)

108 593 757,23

8 410 376,24

100 183 380,99

Budgetpost: 6701

| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb | 2014 | Mangler i to hovedkontroller | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 677 033,31 | – 677 033,31 | 0,00 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb | 2015 | Mangler i to hovedkontroller | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 763 280,20 | 0,00 | – 763 280,20 |
| | | | | | AT i alt: | (EUR) | – 1 440 313,51 | – 677 033,31 | – 763 280,20 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| BG | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Mangler med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet og rapportering for forvaltningskrav 7 og 8, anvendelse af tolerancer, ansøgningsår 2012 | FAST SATS | 3,00 % | (EUR) | – 174 830,40 | – 1 875,59 | – 172 954,81 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Mangler med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet og rapportering for forvaltningskrav 7 og 8, anvendelse af tolerancer, ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 6,00 % | (EUR) | – 8 128,40 | 0,00 | – 8 128,40 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Mangler med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet og rapportering for forvaltningskrav 7 og 8, anvendelse af tolerancer, ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 6,00 % | (EUR) | – 391 569,13 | – 150,78 | – 391 418,35 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Manglende opfyldelse af den obligatoriske kontrolsats for forvaltningskrav 7 og 8, svaghed med hensyn til forhøjelsen af kontrolsatsen, ansøgningsår, 2014 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 21 192,88 | 0,00 | – 21 192,88 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Manglende opfyldelse af den obligatoriske kontrolsats for forvaltningskrav 7 og 8, svaghed med hensyn til forhøjelsen af kontrolsatsen, ansøgningsår, 2014 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 1 172 970,16 | – 526,34 | – 1 172 443,82 |
| | | | | | BG i alt: | (EUR) | – 1 768 690,97 | – 2 552,71 | – 1 766 138,26 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| DE | Afkoblet direkte støtte | 2013 | Ansøgningsår 2012 — ikke-støtteberettigede arealer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 23 056,56 | 0,00 | – 23 056,56 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2014 | Ansøgningsår 2013 — ikke-støtteberettigede arealer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 23 513,46 | 0,00 | – 23 513,46 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2015 | Ansøgningsår 2014 — ikke-støtteberettigede arealer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 27 314,63 | 0,00 | – 27 314,63 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2015 | Ansøgningsår 2014 — inddrivelse med tilbagevirkende kraft | PUNKTVIS | | (EUR) | – 9 023,01 | – 5 362,92 | – 3 660,09 |
| | Uregelmæssigheder | 2011 | Udvisning af forsømmelighed ved at have undladt at inddrive fejlagtigt udbetalte beløb | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 298,67 | 0,00 | – 1 298,67 |
| | Uregelmæssigheder | 2013 | Uberettiget beslutning om ikke at fortsætte inddrivelsen | PUNKTVIS | | (EUR) | – 4 523,94 | 0,00 | – 4 523,94 |
| | Uregelmæssigheder | 2011 | Uberettiget indstilling af inddrivelsesprocedure | PUNKTVIS | | (EUR) | – 46 219,07 | 0,00 | – 46 219,07 |
| | | | | | DE i alt: | (EUR) | – 134 949,34 | – 5 362,92 | – 129 586,42 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| DK | Afkoblet direkte støtte | 2015 | Regnskabsår 2015 — kvalitet af markidentifikationssystemet (LPIS) | PUNKTVIS | | (EUR) | – 174 979,00 | 0,00 | – 174 979,00 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2015 | Regnskabsår 2015 — inddrivelse med tilbagevirkende kraft | PUNKTVIS | | (EUR) | – 736 162,00 | 0,00 | – 736 162,00 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2016 | Regnskabsår 2016 — kontrol på stedet — kontrol af støtteberettigelse | PUNKTVIS | | (EUR) | – 522 366,00 | 0,00 | – 522 366,00 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2016 | Regnskabsår 2016 — kontrol på stedet — miljøfokusområde | PUNKTVIS | | (EUR) | – 54 849,00 | 0,00 | – 54 849,00 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2016 | Regnskabsår 2016 — kvalitet af markidentifikationssystemet (LPIS) | PUNKTVIS | | (EUR) | – 174 587,00 | 0,00 | – 174 587,00 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2016 | Regnskabsår 2016 — inddrivelse med tilbagevirkende kraft | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 243 766,00 | 0,00 | – 1 243 766,00 |
| | | | | | DK i alt: | (EUR) | – 2 906 709,00 | 0,00 | – 2 906 709,00 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| ES | Afkoblet direkte støtte | 2014 | Ansøgningsår 2013: Utilstrækkelig kvalitet af kontroller på stedet | PUNKTVIS | | (EUR) | – 9 312,36 | 0,00 | – 9 312,36 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2015 | Ansøgningsår 2013: Utilstrækkelig kvalitet af kontroller på stedet | PUNKTVIS | | (EUR) | – 26,35 | 0,00 | – 26,35 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Mangel i den tilfældigt udvalgte del af stikprøve til kontrol af dyrevelfærd, ansøgningsår 2012-2014 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 66 615,68 | 0,00 | – 66 615,68 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — mangelfuld rapportering om kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle I — ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 240 657,88 | – 11 564,21 | – 229 093,67 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — mangelfuld rapportering om kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — vin — ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 30,18 | 0,00 | – 30,18 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — mangelfuld rapportering om kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stedet — søjle I — ansøgningsår 2014 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 222 425,22 | 0,00 | – 222 425,22 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — mangelfuld rapportering om kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stedet — vin — ansøgningsår 2014 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 10 385,58 | 0,00 | – 10 385,58 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — mangelfuld rapportering om kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stede — vin — ansøgningsår 2014 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 448,95 | 0,00 | – 448,95 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle I – | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 247 147,90 | – 15 410,19 | – 231 737,71 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Mangel med hensyn til omfanget af kontrollen af forvaltningskrav 2 og 4 og ved overholdelsen af dyrevelfærd og rapportering herom, ansøgningsår 2013 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 89 033,37 | 0,00 | – 89 033,37 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Mangel med hensyn til omfanget af kontrollen af forvaltningskrav 2 og 4, ved overholdelsen af dyrevelfærd og rapportering herom og i kontrollen på stedet af parceller, ansøgningsår 2012 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 316 430,95 | 0,00 | – 316 430,95 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2012 | Mangler ved hovedkontrol med beregnet finansiel virkning — Catalonien | PUNKTVIS | | (EUR) | – 122 144,38 | 0,00 | – 122 144,38 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2013 | Mangler ved hovedkontrol med beregnet finansiel virkning — Catalonien | PUNKTVIS | | (EUR) | – 122 144,38 | 0,00 | – 122 144,38 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2011 | Faste støttebetalinger for personaleomkostninger | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 97 958,68 | – 97 958,68 | 0,00 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2012 | Faste støttebetalinger for personaleomkostninger | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 112 555,18 | – 91 488,65 | – 21 066,53 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2014 | Utilstrækkeligt antal kontroller på stedet i ansøgningsår 2013 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 5 707,30 | 0,00 | – 5 707,30 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2014 | Utilstrækkeligt antal kontroller på stedet i ansøgningsår 2013 af permanente græsarealer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 82 097,33 | – 82 097,33 | 0,00 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2014 | Manglende udførelse af bagudrettede analyser i ansøgningsår 2013 i forbindelse med årene 2010-2012 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 12 884,58 | 0,00 | – 12 884,58 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2014 | Manglende udførelse af bagudrettede analyser i ansøgningsår 2013 i forbindelse med årene 2010-2012 (vedrørende permanente græsarealer) | PUNKTVIS | | (EUR) | – 19 298,48 | – 19 298,48 | 0,00 |
| | Afkoblet direkte støtte | 2014 | Manglende udførelse af bagudrettede analyser i ansøgningsår 2014 i forbindelse med årene 2011-2013 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 9 603,76 | 0,00 | – 9 603,76 |
| | Godkendelse | 2012 | Overskridelse af det samlede loft, regnskabsår 2012 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 18 356 430,10 | – 287 742,17 | – 18 068 687,93 |
| | Vin — salgsfremstød på tredjelandsmarkeder | 2014 | Udførelse af administrativ kontrol, herunder krydskontrol, af samtlige støtteansøgninger og betalingsanmodninger (artikel 59 i forordning (EU) nr. 1306/2013 og artikel 77 i forordning (EF) nr. 555/2008) | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 44 060,79 | 0,00 | – 44 060,79 |
| | Vin — salgsfremstød på tredjelandsmarkeder | 2015 | Udførelse af administrativ kontrol, herunder krydskontrol, af samtlige støtteansøgninger og betalingsanmodninger (artikel 59 i forordning (EU) nr. 1306/2013 og artikel 77 i forordning (EF) nr. 555/2008) | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 19 149,42 | 0,00 | – 19 149,42 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2012 | Uretmæssigt anerkendte producentsammenslutninger — Catalonien | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 054 948,10 | 0,00 | – 1 054 948,10 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2013 | Uretmæssigt anerkendte producentsammenslutninger — Catalonien | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 139 900,05 | 0,00 | – 1 139 900,05 |
| | Kontrol af transaktioner | 2012 | Svagheder i kontrolsystemet | FAST SATS | 0,50 % | (EUR) | – 798 575,83 | – 35 460,70 | – 763 115,13 |
| | Kontrol af transaktioner | 2013 | Svagheder i kontrolsystemet | FAST SATS | 0,50 % | (EUR) | – 872 653,50 | 0,00 | – 872 653,50 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2012 | Svagheder ved en hovedkontrol | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 1 536 412,02 | – 158 849,53 | – 1 377 562,49 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2013 | Svagheder ved en hovedkontrol | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 2 943 353,24 | – 191 765,11 | – 2 751 588,13 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb | 2014 | Svagheder ved en hovedkontrol | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 3 103 864,90 | – 135 618,25 | – 2 968 246,65 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2011 | Svagheder i programgodkendelsen — Valencia | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 27 829,89 | 0,00 | – 27 829,89 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2012 | Svagheder i programgodkendelsen — Valencia | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 20 026,86 | – 20 026,86 | 0,00 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2013 | Svagheder i programgodkendelsen — Valencia | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 27 546,54 | – 27 546,54 | 0,00 |
| | Kontrol af transaktioner | 2011 | Svaghed i kontrolsystem | FAST SATS | 0,50 % | (EUR) | – 587 025,35 | – 93 858,22 | – 493 167,13 |
| | | | | | ES i alt: | (EUR) | – 32 318 685,08 | – 1 268 684,92 | – 31 050 000,16 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| FR | Mælk — skolemælk | 2013 | Ufuldstændige administrative kontroller | FAST SATS | 3,78 % | (EUR) | – 237 587,74 | 0,00 | – 237 587,74 |
| | Mælk — skolemælk | 2014 | Ufuldstændige administrative kontroller | FAST SATS | 3,78 % | (EUR) | – 437 243,59 | 0,00 | – 437 243,59 |
| | Godkendelse | 2013 | Forsinkede betalinger | PUNKTVIS | | (EUR) | – 646 948,97 | 0,00 | – 646 948,97 |
| | Godkendelse | 2012 | Svagheder i forvaltningen | PUNKTVIS | | (EUR) | – 109 959,83 | 0,00 | – 109 959,83 |
| | Godkendelse | 2013 | Svagheder i forvaltningen i regnskabsår 2013 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 137 612,96 | 0,00 | – 137 612,96 |
| | Mælk — skolemælk | 2014 | Ingen nedsættelse af betalinger ved forsinket indgivelse af ansøgninger | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 281 052,48 | – 374 599,36 | – 906 453,12 |
| | Mælk — skolemælk | 2015 | Ingen nedsættelse af betalinger ved forsinket indgivelse af ansøgninger | PUNKTVIS | | (EUR) | – 846 946,00 | 0,00 | – 846 946,00 |
| | Eksportrestitutioner — andre | 2011 | Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet | EKSTRAPOLERET | 94,00 % | (EUR) | – 11 000 810,21 | 0,00 | – 11 000 810,21 |
| | Eksportrestitutioner — andre | 2012 | Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet | EKSTRAPOLERET | 94,00 % | (EUR) | – 52 202 377,67 | 0,00 | – 52 202 377,67 |
| | Eksportrestitutioner — andre | 2013 | Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet | EKSTRAPOLERET | 94,00 % | (EUR) | – 27 340 769,48 | 0,00 | – 27 340 769,48 |
| | Eksportrestitutioner — andre | 2011 | Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet | EKSTRAPOLERET | 83,33 % | (EUR) | – 3 507 120,69 | 0,00 | – 3 507 120,69 |
| | Eksportrestitutioner — andre | 2012 | Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet | EKSTRAPOLERET | 83,33 % | (EUR) | – 16 247 139,77 | 0,00 | – 16 247 139,77 |
| | Eksportrestitutioner — andre | 2013 | Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet | EKSTRAPOLERET | 83,33 % | (EUR) | – 10 103 631,00 | 0,00 | – 10 103 631,00 |
| | Eksportrestitutioner (2014+) | 2014 | Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet | EKSTRAPOLERET | 83,33 % | (EUR) | – 415 472,21 | 0,00 | – 415 472,21 |
| | Eksportrestitutioner (2014+) | 2014 | Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet | EKSTRAPOLERET | 94,00 % | (EUR) | – 83 895,58 | 0,00 | – 83 895,58 |
| | | | | | Total FR: | (EUR) | – 124 598 568,18 | – 374 599,36 | – 124 223 968,82 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| GR | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Lempelser ved anvendelsen af sanktionssystemet, ansøgningsår 2013 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 149 585,87 | 0,00 | – 149 585,87 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Lempelser ved anvendelsen af sanktionssystemet, ansøgningsår 2014 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 161 979,04 | 0,00 | – 161 979,04 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Svagheder med hensyn til risikoanalyse, minimumskrav til anvendelse af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler og forvaltningskrav 1, ansøgningsår 2012 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 589 334,72 | 0,00 | – 589 334,72 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Svagheder med hensyn til risikoanalyse, minimumskrav til anvendelse af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler og forvaltningskrav 1, ansøgningsår 2012 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | 5 986,07 | 0,00 | 5 986,07 |
| | | | | | GR i alt: | (EUR) | – 894 913,56 | 0,00 | – 894 913,56 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| IT | Uregelmæssigheder | 2009 | Sag 2008000093: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 541 621,44 | 0,00 | – 541 621,44 |
| | Uregelmæssigheder | 2009 | Sag 3099: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 008 606,28 | 0,00 | – 1 008 606,28 |
| | Uregelmæssigheder | 2009 | Sag 3133: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 539 514,05 | 0,00 | – 539 514,05 |
| | Uregelmæssigheder | 2010 | Sag 3690: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 378 239,16 | 0,00 | – 1 378 239,16 |
| | Uregelmæssigheder | 2009 | Sag 8002: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 2 673 871,96 | 0,00 | – 2 673 871,96 |
| | Uregelmæssigheder | 2012 | Sag 8194&8558: forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten, ved inddrivelsesprocedurerne | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 809 767,13 | 0,00 | – 1 809 767,13 |
| | Uregelmæssigheder | 2009 | Sag 8522: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 739 489,65 | 0,00 | – 739 489,65 |
| | Uregelmæssigheder | 2012 | Sag 8802: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne | PUNKTVIS | | (EUR) | – 10 298,68 | 0,00 | – 10 298,68 |
| | Uregelmæssigheder | 2009 | Sag 9117: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne | PUNKTVIS | | (EUR) | – 585 884,28 | 0,00 | – 585 884,28 |
| | Uregelmæssigheder | 2012 | Sag 9172: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 743 929,98 | 0,00 | – 743 929,98 |
| | Uregelmæssigheder | 2010 | Sag 9298: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 152 704,50 | 0,00 | – 152 704,50 |
| | Uregelmæssigheder | 2012 | Sag OLAF OF/2010/0942: forsømmelighed ved inddrivelsesprocedurerne, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 101 410,87 | 0,00 | – 101 410,87 |
| | Uregelmæssigheder | 2009 | Sag 11353, 11354, 11355, 14982: forsømmelighed ved inddrivelsesprocedurerne, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 9 201 609,04 | 0,00 | – 9 201 609,04 |
| | Uregelmæssigheder | 2012 | Sag 3108 og 3109: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 541 365,89 | 0,00 | – 1 541 365,89 |
| | Uregelmæssigheder | 2012 | Sag 8155 og 8187: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 694 447,20 | 0,00 | – 1 694 447,20 |
| | Uregelmæssigheder | 2012 | Sag 8316 og 8859: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 6 812 811,90 | 0,00 | – 6 812 811,90 |
| | Uregelmæssigheder | 2012 | Sag 8433, 8434 og 8435: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne | PUNKTVIS | | (EUR) | – 8 321 237,00 | 0,00 | – 8 321 237,00 |
| | Uregelmæssigheder | 2012 | Sager omfattet af korrektioner eller erklæret uinddrivelige mellem regnskabsår 2010 og regnskabsår 2013: korrektion på grundlag af forsømmelighed i inddrivelsesprocedurerne, der er påvist i forvaltningen af de enkelte sager | FAST SATS | 100,00 % | (EUR) | – 37 925 444,68 | 0,00 | – 37 925 444,68 |
| | Godkendelse | 2011 | Korrektion for B-regnskab — beslaglæggelse gennem retten | PUNKTVIS | | (EUR) | – 45 285,89 | 0,00 | – 45 285,89 |
| | Godkendelse | 2011 | Korrektion for B-regnskab: forsinkede betalinger | PUNKTVIS | | (EUR) | – 493 670,22 | 0,00 | – 493 670,22 |
| | Uregelmæssigheder | 2009 | Manglende anvendelse af 50/50-reglen på grund af fejlagtig klassificering af sagen som omfattet af en igangværende retssag | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 106,60 | 0,00 | – 1 106,60 |
| | Godkendelse | 2007 | EU-fordringer opført som nationale fordringer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 17 196,50 | 0,00 | – 17 196,50 |
| | Godkendelse | 2008 | EU-fordringer opført som nationale fordringer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 364 988,16 | 0,00 | – 364 988,16 |
| | Godkendelse | 2009 | EU-fordringer opført som nationale fordringer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 31 531,16 | 0,00 | – 31 531,16 |
| | Godkendelse | 2010 | EU-fordringer opført som nationale fordringer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 99 765,05 | 0,00 | – 99 765,05 |
| | Godkendelse | 2011 | EU-fordringer opført som nationale fordringer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 91 996,91 | 0,00 | – 91 996,91 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Lempelser i anvendelsen af sanktionssystemet ved dyrerelaterede foranstaltninger, ansøgningsår 2012 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 92 510,77 | 0,00 | – 92 510,77 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2014 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 1 148 562,11 | 0,00 | – 1 148 562,11 |
| | Godkendelse | 2007 | Forsømmelighed i forvaltning af inddrivelser og andre fordringer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 4 491 218,51 | 0,00 | – 4 491 218,51 |
| | Godkendelse | 2008 | Forsømmelighed i forvaltning af inddrivelser og andre fordringer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 95 324 148,63 | 0,00 | – 95 324 148,63 |
| | Godkendelse | 2009 | Forsømmelighed i forvaltning af inddrivelser og andre fordringer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 8 235 009,37 | 0,00 | – 8 235 009,37 |
| | Godkendelse | 2010 | Forsømmelighed i forvaltning af inddrivelser og andre fordringer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 26 055 691,76 | 0,00 | – 26 055 691,76 |
| | Godkendelse | 2011 | Forsømmelighed i forvaltning af inddrivelser og andre fordringer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 24 026 882,28 | 0,00 | – 24 026 882,28 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Ingen kontrol af et krav med hensyn til god landbrugs- og miljømæssig stand og delvis kontrol af to forvaltningskrav, landbrug uden dyr, ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 449 776,89 | 0,00 | – 449 776,89 |
| | Uregelmæssigheder | 2011 | OLAF-sag OF/2007/0889: Udfald af uregelmæssighed ved forsømmelighed fra medlemsstatens myndigheders side | PUNKTVIS | | (EUR) | – 13 189 041,35 | 0,00 | – 13 189 041,35 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Delvis kontrol af to krav, anvendelse af sektorspecifikke kontroller uden den krævede sikkerhed, landbrug med dyr, ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 237 679,39 | 0,00 | – 237 679,39 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Ufuldstændig kontrol af to krav, anvendelse af sektorspecifikke kontroller uden den krævede sikkerhed, landbrug med dyr, ansøgningsår 2014 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 240 761,35 | 0,00 | – 240 761,35 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2016 | Ufuldstændig kontrol af to krav, anvendelse af sektorspecifikke kontroller uden den krævede sikkerhed, landbrug med dyr, ansøgningsår 2015 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 199 521,76 | 0,00 | – 199 521,76 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 3 323 958,59 | – 160,12 | – 3 323 798,47 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 7 033,28 | 0,00 | – 7 033,28 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 186,77 | 0,00 | – 186,77 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2013 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 3 271 891,50 | 0,00 | – 3 271 891,50 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 10 760,16 | 0,00 | – 10 760,16 |
| | | | | | IT i alt: | (EUR) | – 257 232 428,65 | – 160,12 | – 257 232 268,53 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| PT | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2012 | Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: uretmæssigt udbetalt støtte til producentorganisation »X« | PUNKTVIS | | (EUR) | – 175 573,68 | 0,00 | – 175 573,68 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2013 | Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: uretmæssigt udbetalt støtte til producentorganisation »X« | PUNKTVIS | | (EUR) | – 252 204,60 | 0,00 | – 252 204,60 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2012 | Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: svagheder i kontrolsystemet, regnskabsår 2012 og 2013 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 244 696,30 | – 8 778,69 | – 235 917,61 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2013 | Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: svagheder i kontrolsystemet, regnskabsår 2012 og 2013 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 366 164,35 | – 12 610,23 | – 353 554,12 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb | 2014 | Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: svagheder i kontrolsystemet, regnskabsår 2014 og 2015 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 2 631,15 | 0,00 | – 2 631,15 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb | 2015 | Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: svagheder i kontrolsystemet, regnskabsår 2014 og 2015 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 8 500,96 | 0,00 | – 8 500,96 |
| | Godkendelse | 2011 | Manglende overholdelse af betalingsfrister | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 995 329,97 | – 1 995 329,97 | 0,00 |
| | Godkendelse | 2011 | Overskridelse af et loft | PUNKTVIS | | (EUR) | – 112 617,66 | – 112 617,66 | 0,00 |
| | Finansiel regnskabsafslutning | 2012 | Overskridelse af et loft | PUNKTVIS | | (EUR) | – 981 955,95 | – 981 955,95 | 0,00 |
| | Finansiel regnskabsafslutning | 2012 | Overskridelse af et loft — yderligere beløb, som vil blive fratrukket | PUNKTVIS | | (EUR) | – 584 114,93 | 0,00 | – 584 114,93 |
| | | | | | PT i alt: | (EUR) | – 4 723 789,55 | – 3 111 292,50 | – 1 612 497,05 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| RO | Uregelmæssigheder | 2012 | Kendt fejl fastslået i forbindelse med substanstesten af bilag III A | PUNKTVIS | | (EUR) | – 18 439,35 | 0,00 | – 18 439,35 |
| | Frugt og grønt — foreløbigt anerkendte producentsammenslutninger | 2013 | Producentsammenslutning: opretholdelse af anerkendelse og anerkendelsesplaner. Regnskabsår 2013 og 2014 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 778 261,88 | 0,00 | – 778 261,88 |
| | Frugt og grønt — foreløbigt anerkendte producentsammenslutninger | 2014 | Producentsammenslutning: opretholdelse af anerkendelse og anerkendelsesplaner. Regnskabsår 2013 og 2014 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 589 910,80 | 0,00 | – 589 910,80 |
| | Frugt og grønt — foreløbigt anerkendte producentsammenslutninger | 2015 | Producentsammenslutning: opretholdelse af anerkendelse og anerkendelsesplaner. Regnskabsår 2013 og 2014 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 346 636,03 | 0,00 | – 346 636,03 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer | 2013 | Producentorganisation: Kontrol af støtteansøgninger — udgifters støtteberettigelse, regnskabsår 2013 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 20 646,29 | 0,00 | – 20 646,29 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb | 2014 | Producentorganisation: Kontrol af støtteansøgninger — udgifters støtteberettigelse, regnskabsår 2014 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 30 663,30 | 0,00 | – 30 663,30 |
| | Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb | 2015 | Producentorganisation: Kontrol af støtteansøgninger — udgifters støtteberettigelse, regnskabsår 2015 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 47 987,50 | 0,00 | – 47 987,50 |
| | | | | | RO i alt: | (EUR) | – 1 832 545,15 | 0,00 | – 1 832 545,15 |

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

AT

Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb

2014

Mangler i to hovedkontroller

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 677 033,31

– 677 033,31

0,00

Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb

2015

Mangler i to hovedkontroller

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 763 280,20

0,00

– 763 280,20

AT i alt:

(EUR)

– 1 440 313,51

– 677 033,31

– 763 280,20

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

BG

Krydsoverensstemmelse

2013

Mangler med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet og rapportering for forvaltningskrav 7 og 8, anvendelse af tolerancer, ansøgningsår 2012

FAST SATS

3,00 %

(EUR)

– 174 830,40

– 1 875,59

– 172 954,81

Krydsoverensstemmelse

2013

Mangler med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet og rapportering for forvaltningskrav 7 og 8, anvendelse af tolerancer, ansøgningsår 2013

FAST SATS

6,00 %

(EUR)

– 8 128,40

0,00

– 8 128,40

Krydsoverensstemmelse

2014

Mangler med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet og rapportering for forvaltningskrav 7 og 8, anvendelse af tolerancer, ansøgningsår 2013

FAST SATS

6,00 %

(EUR)

– 391 569,13

– 150,78

– 391 418,35

Krydsoverensstemmelse

2013

Manglende opfyldelse af den obligatoriske kontrolsats for forvaltningskrav 7 og 8, svaghed med hensyn til forhøjelsen af kontrolsatsen, ansøgningsår, 2014

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 21 192,88

0,00

– 21 192,88

Krydsoverensstemmelse

2015

Manglende opfyldelse af den obligatoriske kontrolsats for forvaltningskrav 7 og 8, svaghed med hensyn til forhøjelsen af kontrolsatsen, ansøgningsår, 2014

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 1 172 970,16

– 526,34

– 1 172 443,82

BG i alt:

(EUR)

– 1 768 690,97

– 2 552,71

– 1 766 138,26

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

DE

Afkoblet direkte støtte

2013

Ansøgningsår 2012 — ikke-støtteberettigede arealer

PUNKTVIS

(EUR)

– 23 056,56

0,00

– 23 056,56

Afkoblet direkte støtte

2014

Ansøgningsår 2013 — ikke-støtteberettigede arealer

PUNKTVIS

(EUR)

– 23 513,46

0,00

– 23 513,46

Afkoblet direkte støtte

2015

Ansøgningsår 2014 — ikke-støtteberettigede arealer

PUNKTVIS

(EUR)

– 27 314,63

0,00

– 27 314,63

Afkoblet direkte støtte

2015

Ansøgningsår 2014 — inddrivelse med tilbagevirkende kraft

PUNKTVIS

(EUR)

– 9 023,01

– 5 362,92

– 3 660,09

Uregelmæssigheder

2011

Udvisning af forsømmelighed ved at have undladt at inddrive fejlagtigt udbetalte beløb

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 298,67

0,00

– 1 298,67

Uregelmæssigheder

2013

Uberettiget beslutning om ikke at fortsætte inddrivelsen

PUNKTVIS

(EUR)

– 4 523,94

0,00

– 4 523,94

Uregelmæssigheder

2011

Uberettiget indstilling af inddrivelsesprocedure

PUNKTVIS

(EUR)

– 46 219,07

0,00

– 46 219,07

DE i alt:

(EUR)

– 134 949,34

– 5 362,92

– 129 586,42

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

DK

Afkoblet direkte støtte

2015

Regnskabsår 2015 — kvalitet af markidentifikationssystemet (LPIS)

PUNKTVIS

(EUR)

– 174 979,00

0,00

– 174 979,00

Afkoblet direkte støtte

2015

Regnskabsår 2015 — inddrivelse med tilbagevirkende kraft

PUNKTVIS

(EUR)

– 736 162,00

0,00

– 736 162,00

Afkoblet direkte støtte

2016

Regnskabsår 2016 — kontrol på stedet — kontrol af støtteberettigelse

PUNKTVIS

(EUR)

– 522 366,00

0,00

– 522 366,00

Afkoblet direkte støtte

2016

Regnskabsår 2016 — kontrol på stedet — miljøfokusområde

PUNKTVIS

(EUR)

– 54 849,00

0,00

– 54 849,00

Afkoblet direkte støtte

2016

Regnskabsår 2016 — kvalitet af markidentifikationssystemet (LPIS)

PUNKTVIS

(EUR)

– 174 587,00

0,00

– 174 587,00

Afkoblet direkte støtte

2016

Regnskabsår 2016 — inddrivelse med tilbagevirkende kraft

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 243 766,00

0,00

– 1 243 766,00

DK i alt:

(EUR)

– 2 906 709,00

0,00

– 2 906 709,00

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

ES

Afkoblet direkte støtte

2014

Ansøgningsår 2013: Utilstrækkelig kvalitet af kontroller på stedet

PUNKTVIS

(EUR)

– 9 312,36

0,00

– 9 312,36

Afkoblet direkte støtte

2015

Ansøgningsår 2013: Utilstrækkelig kvalitet af kontroller på stedet

PUNKTVIS

(EUR)

– 26,35

0,00

– 26,35

Krydsoverensstemmelse

2015

Mangel i den tilfældigt udvalgte del af stikprøve til kontrol af dyrevelfærd, ansøgningsår 2012-2014

PUNKTVIS

(EUR)

– 66 615,68

0,00

– 66 615,68

Krydsoverensstemmelse

2014

Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — mangelfuld rapportering om kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle I — ansøgningsår 2013

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 240 657,88

– 11 564,21

– 229 093,67

Krydsoverensstemmelse

2013

Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — mangelfuld rapportering om kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — vin — ansøgningsår 2013

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 30,18

0,00

– 30,18

Krydsoverensstemmelse

2015

Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — mangelfuld rapportering om kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stedet — søjle I — ansøgningsår 2014

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 222 425,22

0,00

– 222 425,22

Krydsoverensstemmelse

2013

Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — mangelfuld rapportering om kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stedet — vin — ansøgningsår 2014

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 10 385,58

0,00

– 10 385,58

Krydsoverensstemmelse

2014

Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — mangelfuld rapportering om kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stede — vin — ansøgningsår 2014

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 448,95

0,00

– 448,95

Krydsoverensstemmelse

2013

Mangel med hensyn til omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — forsinket udførelse af kontrollen på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle I –

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 247 147,90

– 15 410,19

– 231 737,71

Krydsoverensstemmelse

2014

Mangel med hensyn til omfanget af kontrollen af forvaltningskrav 2 og 4 og ved overholdelsen af dyrevelfærd og rapportering herom, ansøgningsår 2013

PUNKTVIS

(EUR)

– 89 033,37

0,00

– 89 033,37

Krydsoverensstemmelse

2013

Mangel med hensyn til omfanget af kontrollen af forvaltningskrav 2 og 4, ved overholdelsen af dyrevelfærd og rapportering herom og i kontrollen på stedet af parceller, ansøgningsår 2012

PUNKTVIS

(EUR)

– 316 430,95

0,00

– 316 430,95

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2012

Mangler ved hovedkontrol med beregnet finansiel virkning — Catalonien

PUNKTVIS

(EUR)

– 122 144,38

0,00

– 122 144,38

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2013

Mangler ved hovedkontrol med beregnet finansiel virkning — Catalonien

PUNKTVIS

(EUR)

– 122 144,38

0,00

– 122 144,38

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2011

Faste støttebetalinger for personaleomkostninger

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 97 958,68

– 97 958,68

0,00

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2012

Faste støttebetalinger for personaleomkostninger

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 112 555,18

– 91 488,65

– 21 066,53

Afkoblet direkte støtte

2014

Utilstrækkeligt antal kontroller på stedet i ansøgningsår 2013

PUNKTVIS

(EUR)

– 5 707,30

0,00

– 5 707,30

Afkoblet direkte støtte

2014

Utilstrækkeligt antal kontroller på stedet i ansøgningsår 2013 af permanente græsarealer

PUNKTVIS

(EUR)

– 82 097,33

– 82 097,33

0,00

Afkoblet direkte støtte

2014

Manglende udførelse af bagudrettede analyser i ansøgningsår 2013 i forbindelse med årene 2010-2012

PUNKTVIS

(EUR)

– 12 884,58

0,00

– 12 884,58

Afkoblet direkte støtte

2014

Manglende udførelse af bagudrettede analyser i ansøgningsår 2013 i forbindelse med årene 2010-2012 (vedrørende permanente græsarealer)

PUNKTVIS

(EUR)

– 19 298,48

– 19 298,48

0,00

Afkoblet direkte støtte

2014

Manglende udførelse af bagudrettede analyser i ansøgningsår 2014 i forbindelse med årene 2011-2013

PUNKTVIS

(EUR)

– 9 603,76

0,00

– 9 603,76

Godkendelse

2012

Overskridelse af det samlede loft, regnskabsår 2012

PUNKTVIS

(EUR)

– 18 356 430,10

– 287 742,17

– 18 068 687,93

Vin — salgsfremstød på tredjelandsmarkeder

2014

Udførelse af administrativ kontrol, herunder krydskontrol, af samtlige støtteansøgninger og betalingsanmodninger (artikel 59 i forordning (EU) nr. 1306/2013 og artikel 77 i forordning (EF) nr. 555/2008)

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 44 060,79

0,00

– 44 060,79

Vin — salgsfremstød på tredjelandsmarkeder

2015

Udførelse af administrativ kontrol, herunder krydskontrol, af samtlige støtteansøgninger og betalingsanmodninger (artikel 59 i forordning (EU) nr. 1306/2013 og artikel 77 i forordning (EF) nr. 555/2008)

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 19 149,42

0,00

– 19 149,42

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2012

Uretmæssigt anerkendte producentsammenslutninger — Catalonien

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 054 948,10

0,00

– 1 054 948,10

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2013

Uretmæssigt anerkendte producentsammenslutninger — Catalonien

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 139 900,05

0,00

– 1 139 900,05

Kontrol af transaktioner

2012

Svagheder i kontrolsystemet

FAST SATS

0,50 %

(EUR)

– 798 575,83

– 35 460,70

– 763 115,13

Kontrol af transaktioner

2013

Svagheder i kontrolsystemet

FAST SATS

0,50 %

(EUR)

– 872 653,50

0,00

– 872 653,50

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2012

Svagheder ved en hovedkontrol

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 1 536 412,02

– 158 849,53

– 1 377 562,49

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2013

Svagheder ved en hovedkontrol

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 2 943 353,24

– 191 765,11

– 2 751 588,13

Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb

2014

Svagheder ved en hovedkontrol

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 3 103 864,90

– 135 618,25

– 2 968 246,65

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2011

Svagheder i programgodkendelsen — Valencia

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 27 829,89

0,00

– 27 829,89

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2012

Svagheder i programgodkendelsen — Valencia

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 20 026,86

– 20 026,86

0,00

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2013

Svagheder i programgodkendelsen — Valencia

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 27 546,54

– 27 546,54

0,00

Kontrol af transaktioner

2011

Svaghed i kontrolsystem

FAST SATS

0,50 %

(EUR)

– 587 025,35

– 93 858,22

– 493 167,13

ES i alt:

(EUR)

– 32 318 685,08

– 1 268 684,92

– 31 050 000,16

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

FR

Mælk — skolemælk

2013

Ufuldstændige administrative kontroller

FAST SATS

3,78 %

(EUR)

– 237 587,74

0,00

– 237 587,74

Mælk — skolemælk

2014

Ufuldstændige administrative kontroller

FAST SATS

3,78 %

(EUR)

– 437 243,59

0,00

– 437 243,59

Godkendelse

2013

Forsinkede betalinger

PUNKTVIS

(EUR)

– 646 948,97

0,00

– 646 948,97

Godkendelse

2012

Svagheder i forvaltningen

PUNKTVIS

(EUR)

– 109 959,83

0,00

– 109 959,83

Godkendelse

2013

Svagheder i forvaltningen i regnskabsår 2013

PUNKTVIS

(EUR)

– 137 612,96

0,00

– 137 612,96

Mælk — skolemælk

2014

Ingen nedsættelse af betalinger ved forsinket indgivelse af ansøgninger

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 281 052,48

– 374 599,36

– 906 453,12

Mælk — skolemælk

2015

Ingen nedsættelse af betalinger ved forsinket indgivelse af ansøgninger

PUNKTVIS

(EUR)

– 846 946,00

0,00

– 846 946,00

Eksportrestitutioner — andre

2011

Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet

EKSTRAPOLERET

94,00 %

(EUR)

– 11 000 810,21

0,00

– 11 000 810,21

Eksportrestitutioner — andre

2012

Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet

EKSTRAPOLERET

94,00 %

(EUR)

– 52 202 377,67

0,00

– 52 202 377,67

Eksportrestitutioner — andre

2013

Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet

EKSTRAPOLERET

94,00 %

(EUR)

– 27 340 769,48

0,00

– 27 340 769,48

Eksportrestitutioner — andre

2011

Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet

EKSTRAPOLERET

83,33 %

(EUR)

– 3 507 120,69

0,00

– 3 507 120,69

Eksportrestitutioner — andre

2012

Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet

EKSTRAPOLERET

83,33 %

(EUR)

– 16 247 139,77

0,00

– 16 247 139,77

Eksportrestitutioner — andre

2013

Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet

EKSTRAPOLERET

83,33 %

(EUR)

– 10 103 631,00

0,00

– 10 103 631,00

Eksportrestitutioner (2014+)

2014

Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet

EKSTRAPOLERET

83,33 %

(EUR)

– 415 472,21

0,00

– 415 472,21

Eksportrestitutioner (2014+)

2014

Alvorlige svagheder i kontrollen af, hvorvidt fjerkrækød til eksport, som der ydes eksportrestitution for, er af sund, sædvanlig handelskvalitet

EKSTRAPOLERET

94,00 %

(EUR)

– 83 895,58

0,00

– 83 895,58

Total FR:

(EUR)

– 124 598 568,18

– 374 599,36

– 124 223 968,82

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

GR

Krydsoverensstemmelse

2014

Lempelser ved anvendelsen af sanktionssystemet, ansøgningsår 2013

PUNKTVIS

(EUR)

– 149 585,87

0,00

– 149 585,87

Krydsoverensstemmelse

2015

Lempelser ved anvendelsen af sanktionssystemet, ansøgningsår 2014

PUNKTVIS

(EUR)

– 161 979,04

0,00

– 161 979,04

Krydsoverensstemmelse

2013

Svagheder med hensyn til risikoanalyse, minimumskrav til anvendelse af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler og forvaltningskrav 1, ansøgningsår 2012

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 589 334,72

0,00

– 589 334,72

Krydsoverensstemmelse

2014

Svagheder med hensyn til risikoanalyse, minimumskrav til anvendelse af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler og forvaltningskrav 1, ansøgningsår 2012

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

5 986,07

0,00

5 986,07

GR i alt:

(EUR)

– 894 913,56

0,00

– 894 913,56

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

IT

Uregelmæssigheder

2009

Sag 2008000093: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 541 621,44

0,00

– 541 621,44

Uregelmæssigheder

2009

Sag 3099: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 008 606,28

0,00

– 1 008 606,28

Uregelmæssigheder

2009

Sag 3133: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 539 514,05

0,00

– 539 514,05

Uregelmæssigheder

2010

Sag 3690: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 378 239,16

0,00

– 1 378 239,16

Uregelmæssigheder

2009

Sag 8002: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 2 673 871,96

0,00

– 2 673 871,96

Uregelmæssigheder

2012

Sag 8194&8558: forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten, ved inddrivelsesprocedurerne

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 809 767,13

0,00

– 1 809 767,13

Uregelmæssigheder

2009

Sag 8522: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 739 489,65

0,00

– 739 489,65

Uregelmæssigheder

2012

Sag 8802: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne

PUNKTVIS

(EUR)

– 10 298,68

0,00

– 10 298,68

Uregelmæssigheder

2009

Sag 9117: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne

PUNKTVIS

(EUR)

– 585 884,28

0,00

– 585 884,28

Uregelmæssigheder

2012

Sag 9172: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 743 929,98

0,00

– 743 929,98

Uregelmæssigheder

2010

Sag 9298: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 152 704,50

0,00

– 152 704,50

Uregelmæssigheder

2012

Sag OLAF OF/2010/0942: forsømmelighed ved inddrivelsesprocedurerne, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 101 410,87

0,00

– 101 410,87

Uregelmæssigheder

2009

Sag 11353, 11354, 11355, 14982: forsømmelighed ved inddrivelsesprocedurerne, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 9 201 609,04

0,00

– 9 201 609,04

Uregelmæssigheder

2012

Sag 3108 og 3109: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 541 365,89

0,00

– 1 541 365,89

Uregelmæssigheder

2012

Sag 8155 og 8187: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 694 447,20

0,00

– 1 694 447,20

Uregelmæssigheder

2012

Sag 8316 og 8859: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne og forsømmelighed, der kan tilskrives medlemsstaten

PUNKTVIS

(EUR)

– 6 812 811,90

0,00

– 6 812 811,90

Uregelmæssigheder

2012

Sag 8433, 8434 og 8435: forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne

PUNKTVIS

(EUR)

– 8 321 237,00

0,00

– 8 321 237,00

Uregelmæssigheder

2012

Sager omfattet af korrektioner eller erklæret uinddrivelige mellem regnskabsår 2010 og regnskabsår 2013: korrektion på grundlag af forsømmelighed i inddrivelsesprocedurerne, der er påvist i forvaltningen af de enkelte sager

FAST SATS

100,00 %

(EUR)

– 37 925 444,68

0,00

– 37 925 444,68

Godkendelse

2011

Korrektion for B-regnskab — beslaglæggelse gennem retten

PUNKTVIS

(EUR)

– 45 285,89

0,00

– 45 285,89

Godkendelse

2011

Korrektion for B-regnskab: forsinkede betalinger

PUNKTVIS

(EUR)

– 493 670,22

0,00

– 493 670,22

Uregelmæssigheder

2009

Manglende anvendelse af 50/50-reglen på grund af fejlagtig klassificering af sagen som omfattet af en igangværende retssag

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 106,60

0,00

– 1 106,60

Godkendelse

2007

EU-fordringer opført som nationale fordringer

PUNKTVIS

(EUR)

– 17 196,50

0,00

– 17 196,50

Godkendelse

2008

EU-fordringer opført som nationale fordringer

PUNKTVIS

(EUR)

– 364 988,16

0,00

– 364 988,16

Godkendelse

2009

EU-fordringer opført som nationale fordringer

PUNKTVIS

(EUR)

– 31 531,16

0,00

– 31 531,16

Godkendelse

2010

EU-fordringer opført som nationale fordringer

PUNKTVIS

(EUR)

– 99 765,05

0,00

– 99 765,05

Godkendelse

2011

EU-fordringer opført som nationale fordringer

PUNKTVIS

(EUR)

– 91 996,91

0,00

– 91 996,91

Krydsoverensstemmelse

2013

Lempelser i anvendelsen af sanktionssystemet ved dyrerelaterede foranstaltninger, ansøgningsår 2012

PUNKTVIS

(EUR)

– 92 510,77

0,00

– 92 510,77

Krydsoverensstemmelse

2015

Begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2014

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 1 148 562,11

0,00

– 1 148 562,11

Godkendelse

2007

Forsømmelighed i forvaltning af inddrivelser og andre fordringer

PUNKTVIS

(EUR)

– 4 491 218,51

0,00

– 4 491 218,51

Godkendelse

2008

Forsømmelighed i forvaltning af inddrivelser og andre fordringer

PUNKTVIS

(EUR)

– 95 324 148,63

0,00

– 95 324 148,63

Godkendelse

2009

Forsømmelighed i forvaltning af inddrivelser og andre fordringer

PUNKTVIS

(EUR)

– 8 235 009,37

0,00

– 8 235 009,37

Godkendelse

2010

Forsømmelighed i forvaltning af inddrivelser og andre fordringer

PUNKTVIS

(EUR)

– 26 055 691,76

0,00

– 26 055 691,76

Godkendelse

2011

Forsømmelighed i forvaltning af inddrivelser og andre fordringer

PUNKTVIS

(EUR)

– 24 026 882,28

0,00

– 24 026 882,28

Krydsoverensstemmelse

2014

Ingen kontrol af et krav med hensyn til god landbrugs- og miljømæssig stand og delvis kontrol af to forvaltningskrav, landbrug uden dyr, ansøgningsår 2013

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 449 776,89

0,00

– 449 776,89

Uregelmæssigheder

2011

OLAF-sag OF/2007/0889: Udfald af uregelmæssighed ved forsømmelighed fra medlemsstatens myndigheders side

PUNKTVIS

(EUR)

– 13 189 041,35

0,00

– 13 189 041,35

Krydsoverensstemmelse

2014

Delvis kontrol af to krav, anvendelse af sektorspecifikke kontroller uden den krævede sikkerhed, landbrug med dyr, ansøgningsår 2013

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 237 679,39

0,00

– 237 679,39

Krydsoverensstemmelse

2015

Ufuldstændig kontrol af to krav, anvendelse af sektorspecifikke kontroller uden den krævede sikkerhed, landbrug med dyr, ansøgningsår 2014

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 240 761,35

0,00

– 240 761,35

Krydsoverensstemmelse

2016

Ufuldstændig kontrol af to krav, anvendelse af sektorspecifikke kontroller uden den krævede sikkerhed, landbrug med dyr, ansøgningsår 2015

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 199 521,76

0,00

– 199 521,76

Krydsoverensstemmelse

2013

Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012

PUNKTVIS

(EUR)

– 3 323 958,59

– 160,12

– 3 323 798,47

Krydsoverensstemmelse

2014

Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012

PUNKTVIS

(EUR)

– 7 033,28

0,00

– 7 033,28

Krydsoverensstemmelse

2015

Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 186,77

0,00

– 186,77

Krydsoverensstemmelse

2014

Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2013

PUNKTVIS

(EUR)

– 3 271 891,50

0,00

– 3 271 891,50

Krydsoverensstemmelse

2015

Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2013

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 10 760,16

0,00

– 10 760,16

IT i alt:

(EUR)

– 257 232 428,65

– 160,12

– 257 232 268,53

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

PT

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2012

Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: uretmæssigt udbetalt støtte til producentorganisation »X«

PUNKTVIS

(EUR)

– 175 573,68

0,00

– 175 573,68

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2013

Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: uretmæssigt udbetalt støtte til producentorganisation »X«

PUNKTVIS

(EUR)

– 252 204,60

0,00

– 252 204,60

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2012

Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: svagheder i kontrolsystemet, regnskabsår 2012 og 2013

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 244 696,30

– 8 778,69

– 235 917,61

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2013

Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: svagheder i kontrolsystemet, regnskabsår 2012 og 2013

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 366 164,35

– 12 610,23

– 353 554,12

Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb

2014

Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: svagheder i kontrolsystemet, regnskabsår 2014 og 2015

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 2 631,15

0,00

– 2 631,15

Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb

2015

Regionale kontorers (DRAP) kontrol af producentorganisationers overholdelse af anerkendelseskriterier: svagheder i kontrolsystemet, regnskabsår 2014 og 2015

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 8 500,96

0,00

– 8 500,96

Godkendelse

2011

Manglende overholdelse af betalingsfrister

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 995 329,97

– 1 995 329,97

0,00

Godkendelse

2011

Overskridelse af et loft

PUNKTVIS

(EUR)

– 112 617,66

– 112 617,66

0,00

Finansiel regnskabsafslutning

2012

Overskridelse af et loft

PUNKTVIS

(EUR)

– 981 955,95

– 981 955,95

0,00

Finansiel regnskabsafslutning

2012

Overskridelse af et loft — yderligere beløb, som vil blive fratrukket

PUNKTVIS

(EUR)

– 584 114,93

0,00

– 584 114,93

PT i alt:

(EUR)

– 4 723 789,55

– 3 111 292,50

– 1 612 497,05

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

RO

Uregelmæssigheder

2012

Kendt fejl fastslået i forbindelse med substanstesten af bilag III A

PUNKTVIS

(EUR)

– 18 439,35

0,00

– 18 439,35

Frugt og grønt — foreløbigt anerkendte producentsammenslutninger

2013

Producentsammenslutning: opretholdelse af anerkendelse og anerkendelsesplaner. Regnskabsår 2013 og 2014

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 778 261,88

0,00

– 778 261,88

Frugt og grønt — foreløbigt anerkendte producentsammenslutninger

2014

Producentsammenslutning: opretholdelse af anerkendelse og anerkendelsesplaner. Regnskabsår 2013 og 2014

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 589 910,80

0,00

– 589 910,80

Frugt og grønt — foreløbigt anerkendte producentsammenslutninger

2015

Producentsammenslutning: opretholdelse af anerkendelse og anerkendelsesplaner. Regnskabsår 2013 og 2014

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 346 636,03

0,00

– 346 636,03

Frugt og grønt — driftsprogrammer

2013

Producentorganisation: Kontrol af støtteansøgninger — udgifters støtteberettigelse, regnskabsår 2013

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 20 646,29

0,00

– 20 646,29

Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb

2014

Producentorganisation: Kontrol af støtteansøgninger — udgifters støtteberettigelse, regnskabsår 2014

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 30 663,30

0,00

– 30 663,30

Frugt og grønt — driftsprogrammer inkl. tilbagekøb

2015

Producentorganisation: Kontrol af støtteansøgninger — udgifters støtteberettigelse, regnskabsår 2015

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 47 987,50

0,00

– 47 987,50

RO i alt:

(EUR)

– 1 832 545,15

0,00

– 1 832 545,15

| Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (EUR) | – 427 851 592,99 | – 5 439 685,84 | – 422 411 907,15 |

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

(EUR)

– 427 851 592,99

– 5 439 685,84

– 422 411 907,15

Budgetpost: 6711

| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — foranstaltninger omfattet af IFKS | 2015 | Foranstaltning 214: indførelse af et hensigtsmæssigt sanktionssystem | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 5 958,97 | 0,00 | – 5 958,97 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — foranstaltninger omfattet af IFKS | 2015 | Foranstaltning 214 »Miljøvenligt landbrug« — passende overvågningsprocedure | EKSTRAPOLERET | 0,21 % | (EUR) | – 101 920,89 | 0,00 | – 101 920,89 |
| | | | | | AT i alt: | (EUR) | – 107 879,86 | 0,00 | – 107 879,86 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| BG | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2010 | Standardkorrektion på 5 % for mangler ved kontrollen på stedet, kontrollen af den offentlige udbudsprocedure, vurderingen af omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 2 793 872,47 | – 2 793 872,47 | 0,00 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2011 | Standardkorrektion på 5 % for mangler ved kontrollen på stedet, kontrollen af den offentlige udbudsprocedure, vurderingen af omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 1 074 263,60 | – 1 074 263,60 | 0,00 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2012 | Standardkorrektion på 5 % for mangler ved kontrollen på stedet, kontrollen af den offentlige udbudsprocedure, vurderingen af omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 780 941,24 | – 780 941,24 | 0,00 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2013 | Standardkorrektion på 5 % for mangler ved kontrollen på stedet, kontrollen af den offentlige udbudsprocedure, vurderingen af omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 1 637 751,75 | 0,00 | – 1 637 751,75 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL-investeringer — offentlige støttemodtagere | 2014 | Standardkorrektion på 5 % for mangler ved kontrollen på stedet, kontrollen af den offentlige udbudsprocedure, vurderingen af omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 1 690 283,33 | 0,00 | – 1 690 283,33 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2010 | Tilpasning, der er en følge af, at de nationale myndigheder tilbageholder tidligere korrigerede beløb | PUNKTVIS | | (EUR) | 259 643,71 | 0,00 | 259 643,71 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2011 | Tilpasning, der er en følge af, at de nationale myndigheder tilbageholder tidligere korrigerede beløb | PUNKTVIS | | (EUR) | 107 839,98 | 0,00 | 107 839,98 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2012 | Tilpasning, der er en følge af, at de nationale myndigheder tilbageholder tidligere korrigerede beløb | PUNKTVIS | | (EUR) | 51 063,74 | 0,00 | 51 063,74 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Mangler med hensyn til omfang og kvalitet af kontrol på stedet og ved rapportering for forvaltningskrav 7 og 8, anvendelse af tolerancer, ansøgningsår 2012 | FAST SATS | 3,00 % | (EUR) | – 27 147,64 | 0,00 | – 27 147,64 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Mangler med hensyn til omfang og kvalitet af kontrol på stedet og ved rapportering for forvaltningskrav 7 og 8, anvendelse af tolerancer, ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 6,00 % | (EUR) | – 105 957,72 | 0,00 | – 105 957,72 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2010 | Ekstrapoleret korrektion på 9 % — svagheder vedrørende omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter | EKSTRAPOLERET | 9,00 % | (EUR) | – 4 183 858,87 | – 418 385,89 | – 3 765 472,98 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2011 | Ekstrapoleret korrektion på 9 % — svagheder vedrørende omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter | EKSTRAPOLERET | 9,00 % | (EUR) | – 896 213,65 | – 89 621,36 | – 806 592,29 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2012 | Ekstrapoleret korrektion på 9 % — svagheder vedrørende omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter | EKSTRAPOLERET | 9,00 % | (EUR) | – 556 147,52 | – 55 614,76 | – 500 532,76 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2013 | Ekstrapoleret korrektion på 9 % — svagheder vedrørende omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter | EKSTRAPOLERET | 9,00 % | (EUR) | – 2 893 246,02 | 0,00 | – 2 893 246,02 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Manglende opfyldelse af den obligatoriske kontrolsats for forvaltningskrav 7 og 8, svaghed med hensyn til forhøjelsen af kontrolsatsen, ansøgningsår 2014 | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 350 314,96 | 0,00 | – 350 314,96 |
| | | | | | BG i alt: | (EUR) | – 16 571 451,34 | – 5 212 699,32 | – 11 358 752,02 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| DE | Udvikling af landdistrikter — ELFUL-investeringer — offentlige støttemodtagere | 2014 | Finansielle fejl i reviderede offentlige udbudsprocedurer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 351 787,61 | – 349 181,08 | – 2 606,53 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) investeringer — offentlige støttemodtagere | 2015 | Finansielle fejl i reviderede offentlige udbudsprocedurer | PUNKTVIS | | (EUR) | – 159 761,90 | 0,00 | – 159 761,90 |
| | Godkendelse | 2015 | Finansielle fejl i ELFUL-population | PUNKTVIS | | (EUR) | – 511 727,53 | 0,00 | – 511 727,53 |
| | | | | | DE i alt: | (EUR) | – 1 023 277,04 | – 349 181,08 | – 674 095,96 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Mangler i omfang og kvalitet af kontrol på stedet — utilstrækkelig rapportering om kontrol på stedet — forsinket gennemførelse af kontroller på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle II — ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | 2,40 | 0,00 | 2,40 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Mangler i omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — utilstrækkelig rapportering om kontrollen på stedet — forsinket gennemførelse af kontrol på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle II — ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 2 272,97 | 0,00 | – 2 272,97 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Mangler i omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — utilstrækkelig rapportering om kontrollen på stedet — forsinket gennemførelse af kontrol på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle II — ansøgningsår 2014 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | 1,06 | 0,00 | 1,06 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Mangler i omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — utilstrækkelig rapportering om kontrollen på stedet — forsinket gennemførelse af kontrol på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle II — ansøgningsår 2014 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 2 493,06 | 0,00 | – 2 493,06 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Mangler i omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — forsinket gennemførelse af kontrol på stedet — mangelfuld udtagning af stikprøve af parceller til kontrollen på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle II — ansøgningsår 2012 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 180,81 | 0,00 | – 180,81 |
| | Godkendelse | 2013 | Materiel fejl i ELFUL-regnskaber | PUNKTVIS | | (EUR) | – 903 456,80 | – 17 985,15 | – 885 471,65 |
| | | | | | ES i alt: | (EUR) | – 908 400,18 | – 17 985,15 | – 890 415,03 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| FR | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere | 2014 | Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed og betalingsanmodninger, foranstaltning 121 og 123 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 4 980 641,31 | – 41 685,40 | – 4 938 955,91 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2013 | Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed og betalingsanmodninger, foranstaltning 121 og 23 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 396 917,70 | 0,00 | – 396 917,70 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — investeringer — private støttemodtagere | 2015 | Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed og betalingsanmodningerne, foranstaltning 121 and 123 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 4 482 936,52 | 0,00 | – 4 482 936,52 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — investeringer — private støttemodtagere | 2016 | Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed og betalingsanmodningerne, foranstaltning 121 and 123 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 1 595 408,44 | 0,00 | – 1 595 408,44 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — investeringer — private støttemodtagere | 2015 | Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed: Korrektion på grund af gentagelsestilfælde for foranstaltning 121C4 og 123A | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 3 184 129,20 | – 1 592 064,61 | – 1 592 064,59 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — investeringer — private støttemodtagere | 2016 | Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed: Korrektion på grund af gentagelsestilfælde for foranstaltning 121C4 og 123A | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 1 279 291,51 | – 639 645,75 | – 639 645,76 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2013 | Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed: Korrektion på grund af gentagelsestilfælde for foranstaltning 121C4 og 123A | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 344 907,12 | – 171 577,47 | – 173 329,65 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere | 2014 | Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed: Korrektion på grund af gentagelsestilfælde for foranstaltning 121C4 og 123A | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 2 802 935,54 | – 1 404 390,37 | – 1 398 545,17 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — offentlige støttemodtagere | 2014 | Udelukkelse af ikke-støtteberettigede udgifter, M321 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 68 062,01 | 0,00 | – 68 062,01 |
| | Godkendelse | 2012 | Svagheder i forvaltningen | PUNKTVIS | | (EUR) | – 16 845 764,04 | 0,00 | – 16 845 764,04 |
| | Godkendelse | 2013 | Svagheder i forvaltningen i regnskabsår 2013 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 10 359 335,40 | 0,00 | – 10 359 335,40 |
| | | | | | FR i alt: | (EUR) | – 46 340 328,79 | – 3 849 363,60 | – 42 490 965,19 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| GB | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2014 | Foranstaltning 214 — regnskabsår 2014: svagheder i kontrolsystemet for husdyrtætheden (både den administrative kontrol og kontrollen på stedet) | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 538 979,08 | 0,00 | – 538 979,08 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — foranstaltninger omfattet af IFKS | 2015 | Foranstaltning 214 — regnskabsår 2015: svagheder i kontrolsystemet for husdyrtætheden (både den administrative kontrol og kontrollen på stedet) | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 543 702,51 | 0,00 | – 543 702,51 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2014 | Foranstaltning 221 — regnskabsår 2014: svagheder i kontrollen af støtteberettigelseskriterierne | PUNKTVIS | | (EUR) | – 12 204,00 | 0,00 | – 12 204,00 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) –skovbrugsforanstaltninger | 2015 | Foranstaltning 221 — regnskabsår 2015: svagheder i kontrollen af støtteberettigelseskriterierne | PUNKTVIS | | (EUR) | – 12 204,00 | 0,00 | – 12 204,00 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (LEADER) | 2014 | En utilstrækkelig hovedkontrol og en manglende støttekontrol | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 602 585,37 | 0,00 | – 602 585,37 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (LEADER) | 2015 | En utilstrækkelig hovedkontrol og en manglende støttekontrol | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | 4 026,71 | 0,00 | 4 026,71 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (LEADER) | 2016 | En utilstrækkelig hovedkontrol og en manglende støttekontrol | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | 368,09 | 0,00 | 368,09 |
| | | | | | GB i alt: | (EUR) | – 1 705 280,16 | 0,00 | – 1 705 280,16 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| GR | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Mangler ved risikoanalysen, minimumskravet for anvendelse af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler og forvaltningskrav 1, ansøgningsår 2012 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 229 711,85 | 0,00 | – 229 711,85 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Mangler ved risikoanalysen, minimumskravet for anvendelse af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler og forvaltningskrav 1, ansøgningsår 2012 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 57 428,76 | 0,00 | – 57 428,76 |
| | | | | | GR i alt: | (EUR) | – 287 140,61 | 0,00 | – 287 140,61 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| IT | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2013 | Mangel ved en hovedkontrol: »Passende evaluering af omkostningernes rimelighed ved hjælp af et egnet evalueringssystem« vedrørende de almindelige omkostninger | PUNKTVIS | | (EUR) | – 26 409,49 | 0,00 | – 26 409,49 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere | 2014 | Mangel ved en hovedkontrol: »Passende evaluering af omkostningernes rimelighed ved hjælp af et egnet evalueringssystem« vedrørende de almindelige omkostninger | PUNKTVIS | | (EUR) | – 45 475,98 | 0,00 | – 45 475,98 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — risikoforvaltning | 2015 | Mangel ved en hovedkontrol: »Passende evaluering af omkostningernes rimelighed ved hjælp af et egnet evalueringssystem« vedrørende de almindelige omkostninger | PUNKTVIS | | (EUR) | – 133 118,88 | 0,00 | – 133 118,88 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Lempelser i anvendelsen af sanktionssystemet på dyreområdet, ansøgningsår 2012 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 7 112,87 | 0,00 | – 7 112,87 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Begrænset adgang til veterinære kontrolrapporter, ansøgningsår 2014 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 175 426,91 | 0,00 | – 175 426,91 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Ingen kontrol af et GLM-krav (god landbrugs- og miljømæssig stand) og delvis kontrol af to forvaltningskrav (SMR), landbrug uden dyr, ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 39 153,87 | 0,00 | – 39 153,87 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Delvis kontrol af to krav, gennemførelse af kontrol af sektor uden krav om forsikring, landbrug med dyr, ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 61 526,63 | 0,00 | – 61 526,63 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Delvis kontrol af to krav, gennemførelse af kontrol af sektor uden krav om forsikring, landbrug med dyr, ansøgningsår 2014 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 78 725,47 | 0,00 | – 78 725,47 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2013 | Overholdelse af forvaltningskrav 1 og 5 ikke kontrolleret uden for Natura 2000-område, svaghed i kontrol med hensyn til forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 280 745,26 | – 41,98 | – 280 703,28 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Overholdelse af forvaltningskrav 1 og 5 ikke kontrolleret uden for Natura 2000-område, svaghed i kontrol med hensyn til forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 97 287,65 | 0,00 | – 97 287,65 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Overholdelse af forvaltningskrav 1 og 5 ikke kontrolleret uden for Natura 2000-område, svaghed i kontrol med hensyn til forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 13 600,21 | 0,00 | – 13 600,21 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2014 | Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2013 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 203 367,80 | 0,00 | – 203 367,80 |
| | Krydsoverensstemmelse | 2015 | Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2013 | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 27 839,23 | 0,00 | – 27 839,23 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — foranstaltninger omfattet af IFKS | 2015 | To delforanstaltninger under miljøvenlige landbrugsforanstaltninger (214):
  Mangelfuld opfølgning på resultaterne af krydskontrollen i alle de pågældende tilfælde med data fra IFKS | FAST SATS | 3,00 % | (EUR) | – 148 200,00 | 0,00 | – 148 200,00 |
| | | | | | IT i alt: | (EUR) | – 1 337 990,25 | – 41,98 | – 1 337 948,27 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| LT | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013) | 2013 | Mangler ved hovedkontroller: 1) Kvalitet af kontrollen på stedet, 2) Evaluering af omkostningernes rimelighed ved ansøgningstidspunktet, 3) Støtteberettigelsen af foranstaltningens omkostninger (bidrag i naturalier) | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 1 288 795,90 | 0,00 | – 1 288 795,90 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013) | 2014 | Mangler ved hovedkontroller: 1) Kvalitet af kontrollen på stedet, 2) Evaluering af omkostningernes rimelighed ved ansøgningstidspunktet, 3) Støtteberettigelsen af foranstaltningens omkostninger (bidrag i naturalier) | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 1 530 512,90 | 0,00 | – 1 530 512,90 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013) | 2015 | Mangler ved hovedkontroller: 1) Kvalitet af kontroller på stedet, 2) Evaluering af omkostningernes rimelighed ved ansøgningstidspunktet, 3) Støtteberettigelsen af foranstaltningens omkostninger (bidrag i naturalier) | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 926 149,21 | 0,00 | – 926 149,21 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (LEADER) | 2016 | Mangler ved hovedkontroller: 1) Kvaliteten af kontroller på stedet, 2) Evaluering af omkostningernes rimelighed ved ansøgningstidspunktet, 3) Støtteberettigelsen af foranstaltningens omkostninger (bidrag i naturalier) Korrektionsperiode: 16.10.2015-31.12.2015 | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 462 436,92 | 0,00 | – 462 436,92 |
| | | | | | LT i alt: | (EUR) | – 4 207 894,93 | 0,00 | – 4 207 894,93 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| LU | Regnskabsafslutning — efterprøvende regnskabsafslutning | 2010 | Manglende overholdelse af støttekriterierne | PUNKTVIS | 0,00 % | (EUR) | – 1 469 939,00 | 0,00 | – 1 469 939,00 |
| | | | | | LU i alt: | (EUR) | – 1 469 939,00 | 0,00 | – 1 469 939,00 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| MT | Godkendelse | 2015 | Regnskabsafslutning, regnskabsår 2015 | PUNKTVIS | | (EUR) | – 131 903,31 | 0,00 | – 131 903,31 |
| | | | | | MT i alt: | (EUR) | – 131 903,31 | 0,00 | – 131 903,31 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| NL | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013) | 2014 | Mangler ved hoved- og støttekontroller | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 217 083,50 | 0,00 | – 217 083,50 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013) | 2014 | Mangler ved hoved- og støttekontroller | FAST SATS | 7,00 % | (EUR) | – 89 804,68 | 0,00 | – 89 804,68 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013) | 2015 | Mangler ved hoved- og støttekontroller | FAST SATS | 7,00 % | (EUR) | – 314 873,64 | 0,00 | – 314 873,64 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL (LEADER) | 2016 | Mangler ved hoved- og støttekontroller | FAST SATS | 7,00 % | (EUR) | – 216 895,65 | 0,00 | – 216 895,65 |
| | | | | | NL i alt: | (EUR) | – 838 657,47 | 0,00 | – 838 657,47 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| RO | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere | 2015 | Kontroller med hensyn til kunstigt frembragte forudsætninger | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 949 386,13 | 0,00 | – 949 386,13 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2013 | Modtagers støtteberettigelse — kontrol af kompetencer og kontrol med hensyn til kunstigt frembragte forudsætninger | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 2 661 268,10 | 0,00 | – 2 661 268,10 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere | 2014 | Modtagers støtteberettigelse — kontrol af kompetencer og kontrol med hensyn til kunstigt frembragte forudsætninger | FAST SATS | 5,00 % | (EUR) | – 648 249,31 | 0,00 | – 648 249,31 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2012 | Omkostningernes støtteberettigelse — overholdelse af lofter/støtteintensitet | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 478 707,10 | – 73 935,36 | – 1 404 771,74 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2013 | Omkostningernes støtteberettigelse — overholdelse af lofter/støtteintensitet | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 335 193,08 | 0,00 | – 1 335 193,08 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere | 2014 | Omkostningernes støtteberettigelse — overholdelse af lofter/støtteintensitet | PUNKTVIS | | (EUR) | – 1 041 006,91 | 0,00 | – 1 041 006,91 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2010 | Gennemførelse af overlappende beløb | PUNKTVIS | | (EUR) | 0,00 | 5 907,74 | – 5 907,74 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2011 | Gennemførelse af overlappende beløb | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | 0,00 | 2 731 143,60 | – 2 731 143,60 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2011 | Gennemførelse af overlappende beløb | PUNKTVIS | | (EUR) | 0,00 | 53 937,77 | – 53 937,77 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2012 | Gennemførelse af overlappende beløb | PUNKTVIS | | (EUR) | 0,00 | 15 400,00 | – 15 400,00 |
| | Godkendelse | 2012 | Mest sandsynlig fejlværdi for IFKS-populationen under ELFUL | PUNKTVIS | | (EUR) | – 4 212 281,45 | – 83 053,09 | – 4 129 228,36 |
| | Godkendelse | 2012 | Mest sandsynlig fejlværdi for ikke-IFKS-populationen under ELFUL | PUNKTVIS | | (EUR) | – 8 565 856,43 | – 852 487,19 | – 7 713 369,24 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2013 | Udbudsprocedure — mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 508 630,52 | 0,00 | – 508 630,52 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2013 | Udbudsprocedure — mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 1 533 681,75 | 0,00 | – 1 533 681,75 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere | 2014 | Udbudsprocedure — mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed | FAST SATS | 2,00 % | (EUR) | – 220 258,09 | 0,00 | – 220 258,09 |
| | Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere | 2014 | Udbudsprocedure — mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed | FAST SATS | 10,00 % | (EUR) | – 511 227,25 | 0,00 | – 511 227,25 |
| | | | | | RO i alt: | (EUR) | – 23 665 746,12 | 1 796 913,47 | – 25 462 659,59 |
| Medlemsstat | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | Korrektionssats % | Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| SK | Godkendelse | 2015 | Kendt fejl i ikke-IFKS-populationen under ELFUL | PUNKTVIS | | (EUR) | – 204 053,34 | 0,00 | – 204 053,34 |
| | | | | | SK i alt: | (EUR) | – 204 053,34 | 0,00 | – 204 053,34 |

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

AT

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — foranstaltninger omfattet af IFKS

2015

Foranstaltning 214: indførelse af et hensigtsmæssigt sanktionssystem

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 5 958,97

0,00

– 5 958,97

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — foranstaltninger omfattet af IFKS

2015

Foranstaltning 214 »Miljøvenligt landbrug« — passende overvågningsprocedure

EKSTRAPOLERET

0,21 %

(EUR)

– 101 920,89

0,00

– 101 920,89

AT i alt:

(EUR)

– 107 879,86

0,00

– 107 879,86

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

BG

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2010

Standardkorrektion på 5 % for mangler ved kontrollen på stedet, kontrollen af den offentlige udbudsprocedure, vurderingen af omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 2 793 872,47

– 2 793 872,47

0,00

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2011

Standardkorrektion på 5 % for mangler ved kontrollen på stedet, kontrollen af den offentlige udbudsprocedure, vurderingen af omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 1 074 263,60

– 1 074 263,60

0,00

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2012

Standardkorrektion på 5 % for mangler ved kontrollen på stedet, kontrollen af den offentlige udbudsprocedure, vurderingen af omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 780 941,24

– 780 941,24

0,00

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2013

Standardkorrektion på 5 % for mangler ved kontrollen på stedet, kontrollen af den offentlige udbudsprocedure, vurderingen af omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 1 637 751,75

0,00

– 1 637 751,75

Udvikling af landdistrikter — ELFUL-investeringer — offentlige støttemodtagere

2014

Standardkorrektion på 5 % for mangler ved kontrollen på stedet, kontrollen af den offentlige udbudsprocedure, vurderingen af omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 1 690 283,33

0,00

– 1 690 283,33

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2010

Tilpasning, der er en følge af, at de nationale myndigheder tilbageholder tidligere korrigerede beløb

PUNKTVIS

(EUR)

259 643,71

0,00

259 643,71

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2011

Tilpasning, der er en følge af, at de nationale myndigheder tilbageholder tidligere korrigerede beløb

PUNKTVIS

(EUR)

107 839,98

0,00

107 839,98

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2012

Tilpasning, der er en følge af, at de nationale myndigheder tilbageholder tidligere korrigerede beløb

PUNKTVIS

(EUR)

51 063,74

0,00

51 063,74

Krydsoverensstemmelse

2013

Mangler med hensyn til omfang og kvalitet af kontrol på stedet og ved rapportering for forvaltningskrav 7 og 8, anvendelse af tolerancer, ansøgningsår 2012

FAST SATS

3,00 %

(EUR)

– 27 147,64

0,00

– 27 147,64

Krydsoverensstemmelse

2014

Mangler med hensyn til omfang og kvalitet af kontrol på stedet og ved rapportering for forvaltningskrav 7 og 8, anvendelse af tolerancer, ansøgningsår 2013

FAST SATS

6,00 %

(EUR)

– 105 957,72

0,00

– 105 957,72

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2010

Ekstrapoleret korrektion på 9 % — svagheder vedrørende omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter

EKSTRAPOLERET

9,00 %

(EUR)

– 4 183 858,87

– 418 385,89

– 3 765 472,98

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2011

Ekstrapoleret korrektion på 9 % — svagheder vedrørende omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter

EKSTRAPOLERET

9,00 %

(EUR)

– 896 213,65

– 89 621,36

– 806 592,29

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2012

Ekstrapoleret korrektion på 9 % — svagheder vedrørende omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter

EKSTRAPOLERET

9,00 %

(EUR)

– 556 147,52

– 55 614,76

– 500 532,76

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2013

Ekstrapoleret korrektion på 9 % — svagheder vedrørende omkostningernes rimelighed og ikke-støtteberettigede udgifter

EKSTRAPOLERET

9,00 %

(EUR)

– 2 893 246,02

0,00

– 2 893 246,02

Krydsoverensstemmelse

2015

Manglende opfyldelse af den obligatoriske kontrolsats for forvaltningskrav 7 og 8, svaghed med hensyn til forhøjelsen af kontrolsatsen, ansøgningsår 2014

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 350 314,96

0,00

– 350 314,96

BG i alt:

(EUR)

– 16 571 451,34

– 5 212 699,32

– 11 358 752,02

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

DE

Udvikling af landdistrikter — ELFUL-investeringer — offentlige støttemodtagere

2014

Finansielle fejl i reviderede offentlige udbudsprocedurer

PUNKTVIS

(EUR)

– 351 787,61

– 349 181,08

– 2 606,53

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) investeringer — offentlige støttemodtagere

2015

Finansielle fejl i reviderede offentlige udbudsprocedurer

PUNKTVIS

(EUR)

– 159 761,90

0,00

– 159 761,90

Godkendelse

2015

Finansielle fejl i ELFUL-population

PUNKTVIS

(EUR)

– 511 727,53

0,00

– 511 727,53

DE i alt:

(EUR)

– 1 023 277,04

– 349 181,08

– 674 095,96

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

ES

Krydsoverensstemmelse

2013

Mangler i omfang og kvalitet af kontrol på stedet — utilstrækkelig rapportering om kontrol på stedet — forsinket gennemførelse af kontroller på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle II — ansøgningsår 2013

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

2,40

0,00

2,40

Krydsoverensstemmelse

2014

Mangler i omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — utilstrækkelig rapportering om kontrollen på stedet — forsinket gennemførelse af kontrol på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle II — ansøgningsår 2013

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 2 272,97

0,00

– 2 272,97

Krydsoverensstemmelse

2014

Mangler i omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — utilstrækkelig rapportering om kontrollen på stedet — forsinket gennemførelse af kontrol på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle II — ansøgningsår 2014

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

1,06

0,00

1,06

Krydsoverensstemmelse

2015

Mangler i omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — utilstrækkelig rapportering om kontrollen på stedet — forsinket gennemførelse af kontrol på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle II — ansøgningsår 2014

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 2 493,06

0,00

– 2 493,06

Krydsoverensstemmelse

2013

Mangler i omfang og kvalitet af kontrollen på stedet — forsinket gennemførelse af kontrol på stedet — mangelfuld udtagning af stikprøve af parceller til kontrollen på stedet — utilstrækkelig risikoanalyse — søjle II — ansøgningsår 2012

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 180,81

0,00

– 180,81

Godkendelse

2013

Materiel fejl i ELFUL-regnskaber

PUNKTVIS

(EUR)

– 903 456,80

– 17 985,15

– 885 471,65

ES i alt:

(EUR)

– 908 400,18

– 17 985,15

– 890 415,03

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

FR

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere

2014

Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed og betalingsanmodninger, foranstaltning 121 og 123

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 4 980 641,31

– 41 685,40

– 4 938 955,91

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2013

Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed og betalingsanmodninger, foranstaltning 121 og 23

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 396 917,70

0,00

– 396 917,70

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — investeringer — private støttemodtagere

2015

Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed og betalingsanmodningerne, foranstaltning 121 and 123

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 4 482 936,52

0,00

– 4 482 936,52

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — investeringer — private støttemodtagere

2016

Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed og betalingsanmodningerne, foranstaltning 121 and 123

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 1 595 408,44

0,00

– 1 595 408,44

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — investeringer — private støttemodtagere

2015

Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed: Korrektion på grund af gentagelsestilfælde for foranstaltning 121C4 og 123A

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 3 184 129,20

– 1 592 064,61

– 1 592 064,59

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — investeringer — private støttemodtagere

2016

Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed: Korrektion på grund af gentagelsestilfælde for foranstaltning 121C4 og 123A

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 1 279 291,51

– 639 645,75

– 639 645,76

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2013

Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed: Korrektion på grund af gentagelsestilfælde for foranstaltning 121C4 og 123A

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 344 907,12

– 171 577,47

– 173 329,65

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere

2014

Mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed: Korrektion på grund af gentagelsestilfælde for foranstaltning 121C4 og 123A

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 2 802 935,54

– 1 404 390,37

– 1 398 545,17

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — offentlige støttemodtagere

2014

Udelukkelse af ikke-støtteberettigede udgifter, M321

PUNKTVIS

(EUR)

– 68 062,01

0,00

– 68 062,01

Godkendelse

2012

Svagheder i forvaltningen

PUNKTVIS

(EUR)

– 16 845 764,04

0,00

– 16 845 764,04

Godkendelse

2013

Svagheder i forvaltningen i regnskabsår 2013

PUNKTVIS

(EUR)

– 10 359 335,40

0,00

– 10 359 335,40

FR i alt:

(EUR)

– 46 340 328,79

– 3 849 363,60

– 42 490 965,19

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

GB

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2014

Foranstaltning 214 — regnskabsår 2014: svagheder i kontrolsystemet for husdyrtætheden (både den administrative kontrol og kontrollen på stedet)

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 538 979,08

0,00

– 538 979,08

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — foranstaltninger omfattet af IFKS

2015

Foranstaltning 214 — regnskabsår 2015: svagheder i kontrolsystemet for husdyrtætheden (både den administrative kontrol og kontrollen på stedet)

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 543 702,51

0,00

– 543 702,51

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2014

Foranstaltning 221 — regnskabsår 2014: svagheder i kontrollen af støtteberettigelseskriterierne

PUNKTVIS

(EUR)

– 12 204,00

0,00

– 12 204,00

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) –skovbrugsforanstaltninger

2015

Foranstaltning 221 — regnskabsår 2015: svagheder i kontrollen af støtteberettigelseskriterierne

PUNKTVIS

(EUR)

– 12 204,00

0,00

– 12 204,00

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (LEADER)

2014

En utilstrækkelig hovedkontrol og en manglende støttekontrol

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 602 585,37

0,00

– 602 585,37

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (LEADER)

2015

En utilstrækkelig hovedkontrol og en manglende støttekontrol

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

4 026,71

0,00

4 026,71

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (LEADER)

2016

En utilstrækkelig hovedkontrol og en manglende støttekontrol

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

368,09

0,00

368,09

GB i alt:

(EUR)

– 1 705 280,16

0,00

– 1 705 280,16

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

GR

Krydsoverensstemmelse

2013

Mangler ved risikoanalysen, minimumskravet for anvendelse af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler og forvaltningskrav 1, ansøgningsår 2012

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 229 711,85

0,00

– 229 711,85

Krydsoverensstemmelse

2014

Mangler ved risikoanalysen, minimumskravet for anvendelse af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler og forvaltningskrav 1, ansøgningsår 2012

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 57 428,76

0,00

– 57 428,76

GR i alt:

(EUR)

– 287 140,61

0,00

– 287 140,61

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

IT

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2013

Mangel ved en hovedkontrol: »Passende evaluering af omkostningernes rimelighed ved hjælp af et egnet evalueringssystem« vedrørende de almindelige omkostninger

PUNKTVIS

(EUR)

– 26 409,49

0,00

– 26 409,49

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere

2014

Mangel ved en hovedkontrol: »Passende evaluering af omkostningernes rimelighed ved hjælp af et egnet evalueringssystem« vedrørende de almindelige omkostninger

PUNKTVIS

(EUR)

– 45 475,98

0,00

– 45 475,98

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — risikoforvaltning

2015

Mangel ved en hovedkontrol: »Passende evaluering af omkostningernes rimelighed ved hjælp af et egnet evalueringssystem« vedrørende de almindelige omkostninger

PUNKTVIS

(EUR)

– 133 118,88

0,00

– 133 118,88

Krydsoverensstemmelse

2013

Lempelser i anvendelsen af sanktionssystemet på dyreområdet, ansøgningsår 2012

PUNKTVIS

(EUR)

– 7 112,87

0,00

– 7 112,87

Krydsoverensstemmelse

2015

Begrænset adgang til veterinære kontrolrapporter, ansøgningsår 2014

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 175 426,91

0,00

– 175 426,91

Krydsoverensstemmelse

2014

Ingen kontrol af et GLM-krav (god landbrugs- og miljømæssig stand) og delvis kontrol af to forvaltningskrav (SMR), landbrug uden dyr, ansøgningsår 2013

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 39 153,87

0,00

– 39 153,87

Krydsoverensstemmelse

2014

Delvis kontrol af to krav, gennemførelse af kontrol af sektor uden krav om forsikring, landbrug med dyr, ansøgningsår 2013

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 61 526,63

0,00

– 61 526,63

Krydsoverensstemmelse

2015

Delvis kontrol af to krav, gennemførelse af kontrol af sektor uden krav om forsikring, landbrug med dyr, ansøgningsår 2014

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 78 725,47

0,00

– 78 725,47

Krydsoverensstemmelse

2013

Overholdelse af forvaltningskrav 1 og 5 ikke kontrolleret uden for Natura 2000-område, svaghed i kontrol med hensyn til forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012

PUNKTVIS

(EUR)

– 280 745,26

– 41,98

– 280 703,28

Krydsoverensstemmelse

2014

Overholdelse af forvaltningskrav 1 og 5 ikke kontrolleret uden for Natura 2000-område, svaghed i kontrol med hensyn til forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012

PUNKTVIS

(EUR)

– 97 287,65

0,00

– 97 287,65

Krydsoverensstemmelse

2015

Overholdelse af forvaltningskrav 1 og 5 ikke kontrolleret uden for Natura 2000-område, svaghed i kontrol med hensyn til forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2012

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 13 600,21

0,00

– 13 600,21

Krydsoverensstemmelse

2014

Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2013

PUNKTVIS

(EUR)

– 203 367,80

0,00

– 203 367,80

Krydsoverensstemmelse

2015

Forvaltningskrav 1 og 5 uden for Natura 2000-område ikke kontrolleret, svaghed i kontrollen af forvaltningskrav 7 og 16, begrænset adgang til dyrlægers kontrolrapporter, ansøgningsår 2013

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 27 839,23

0,00

– 27 839,23

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (2014-2020) — foranstaltninger omfattet af IFKS

2015

To delforanstaltninger under miljøvenlige landbrugsforanstaltninger (214):

Mangelfuld opfølgning på resultaterne af krydskontrollen i alle de pågældende tilfælde med data fra IFKS

FAST SATS

3,00 %

(EUR)

– 148 200,00

0,00

– 148 200,00

IT i alt:

(EUR)

– 1 337 990,25

– 41,98

– 1 337 948,27

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

LT

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013)

2013

Mangler ved hovedkontroller: 1) Kvalitet af kontrollen på stedet, 2) Evaluering af omkostningernes rimelighed ved ansøgningstidspunktet, 3) Støtteberettigelsen af foranstaltningens omkostninger (bidrag i naturalier)

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 1 288 795,90

0,00

– 1 288 795,90

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013)

2014

Mangler ved hovedkontroller: 1) Kvalitet af kontrollen på stedet, 2) Evaluering af omkostningernes rimelighed ved ansøgningstidspunktet, 3) Støtteberettigelsen af foranstaltningens omkostninger (bidrag i naturalier)

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 1 530 512,90

0,00

– 1 530 512,90

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013)

2015

Mangler ved hovedkontroller: 1) Kvalitet af kontroller på stedet, 2) Evaluering af omkostningernes rimelighed ved ansøgningstidspunktet, 3) Støtteberettigelsen af foranstaltningens omkostninger (bidrag i naturalier)

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 926 149,21

0,00

– 926 149,21

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (LEADER)

2016

Mangler ved hovedkontroller: 1) Kvaliteten af kontroller på stedet, 2) Evaluering af omkostningernes rimelighed ved ansøgningstidspunktet, 3) Støtteberettigelsen af foranstaltningens omkostninger (bidrag i naturalier) Korrektionsperiode: 16.10.2015-31.12.2015

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 462 436,92

0,00

– 462 436,92

LT i alt:

(EUR)

– 4 207 894,93

0,00

– 4 207 894,93

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

LU

Regnskabsafslutning — efterprøvende regnskabsafslutning

2010

Manglende overholdelse af støttekriterierne

PUNKTVIS

0,00 %

(EUR)

– 1 469 939,00

0,00

– 1 469 939,00

LU i alt:

(EUR)

– 1 469 939,00

0,00

– 1 469 939,00

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

MT

Godkendelse

2015

Regnskabsafslutning, regnskabsår 2015

PUNKTVIS

(EUR)

– 131 903,31

0,00

– 131 903,31

MT i alt:

(EUR)

– 131 903,31

0,00

– 131 903,31

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

NL

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013)

2014

Mangler ved hoved- og støttekontroller

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 217 083,50

0,00

– 217 083,50

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013)

2014

Mangler ved hoved- og støttekontroller

FAST SATS

7,00 %

(EUR)

– 89 804,68

0,00

– 89 804,68

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 4 — LEADER (2007-2013)

2015

Mangler ved hoved- og støttekontroller

FAST SATS

7,00 %

(EUR)

– 314 873,64

0,00

– 314 873,64

Udvikling af landdistrikter — ELFUL (LEADER)

2016

Mangler ved hoved- og støttekontroller

FAST SATS

7,00 %

(EUR)

– 216 895,65

0,00

– 216 895,65

NL i alt:

(EUR)

– 838 657,47

0,00

– 838 657,47

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

RO

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere

2015

Kontroller med hensyn til kunstigt frembragte forudsætninger

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 949 386,13

0,00

– 949 386,13

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2013

Modtagers støtteberettigelse — kontrol af kompetencer og kontrol med hensyn til kunstigt frembragte forudsætninger

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 2 661 268,10

0,00

– 2 661 268,10

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere

2014

Modtagers støtteberettigelse — kontrol af kompetencer og kontrol med hensyn til kunstigt frembragte forudsætninger

FAST SATS

5,00 %

(EUR)

– 648 249,31

0,00

– 648 249,31

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2012

Omkostningernes støtteberettigelse — overholdelse af lofter/støtteintensitet

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 478 707,10

– 73 935,36

– 1 404 771,74

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2013

Omkostningernes støtteberettigelse — overholdelse af lofter/støtteintensitet

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 335 193,08

0,00

– 1 335 193,08

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere

2014

Omkostningernes støtteberettigelse — overholdelse af lofter/støtteintensitet

PUNKTVIS

(EUR)

– 1 041 006,91

0,00

– 1 041 006,91

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2010

Gennemførelse af overlappende beløb

PUNKTVIS

(EUR)

0,00

5 907,74

– 5 907,74

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2011

Gennemførelse af overlappende beløb

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

0,00

2 731 143,60

– 2 731 143,60

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2011

Gennemførelse af overlappende beløb

PUNKTVIS

(EUR)

0,00

53 937,77

– 53 937,77

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2012

Gennemførelse af overlappende beløb

PUNKTVIS

(EUR)

0,00

15 400,00

– 15 400,00

Godkendelse

2012

Mest sandsynlig fejlværdi for IFKS-populationen under ELFUL

PUNKTVIS

(EUR)

– 4 212 281,45

– 83 053,09

– 4 129 228,36

Godkendelse

2012

Mest sandsynlig fejlværdi for ikke-IFKS-populationen under ELFUL

PUNKTVIS

(EUR)

– 8 565 856,43

– 852 487,19

– 7 713 369,24

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2013

Udbudsprocedure — mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 508 630,52

0,00

– 508 630,52

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — akse 1+3 — investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2013

Udbudsprocedure — mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 1 533 681,75

0,00

– 1 533 681,75

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere

2014

Udbudsprocedure — mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed

FAST SATS

2,00 %

(EUR)

– 220 258,09

0,00

– 220 258,09

Udvikling af landdistrikter — ELFUL — investeringer — private støttemodtagere

2014

Udbudsprocedure — mangler ved kontrollen af omkostningernes rimelighed

FAST SATS

10,00 %

(EUR)

– 511 227,25

0,00

– 511 227,25

RO i alt:

(EUR)

– 23 665 746,12

1 796 913,47

– 25 462 659,59

Medlemsstat

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

Korrektionssats %

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

SK

Godkendelse

2015

Kendt fejl i ikke-IFKS-populationen under ELFUL

PUNKTVIS

(EUR)

– 204 053,34

0,00

– 204 053,34

SK i alt:

(EUR)

– 204 053,34

0,00

– 204 053,34

| Valuta | Beløb | Nedsættelser | Finansiel virkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (EUR) | – 98 799 942,40 | – 7 632 357,66 | – 91 167 584,74 |

Valuta

Beløb

Nedsættelser

Finansiel virkning

(EUR)

– 98 799 942,40

– 7 632 357,66

– 91 167 584,74

---