# Euroopan unionin L 212/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 212 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta17. elokuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 212

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta17. elokuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1442, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta suuria polttolaitoksia varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5225)

   (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1442, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta suuria polttolaitoksia varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5225)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5225)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 17.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 212/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/1442,

annettu 31 päivänä heinäkuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta suuria polttolaitoksia varten

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5225)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia päätelmiä käytetään lähtökohtana direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä, ja toimivaltaisen viranomaisen olisi vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä. |
| --- | --- |

(1)

Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia päätelmiä käytetään lähtökohtana direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä, ja toimivaltaisen viranomaisen olisi vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä.

| (2) | Jäsenvaltioiden, asianomaisen teollisuuden sekä ympäristösuojelua edistävien kansalaisjärjestöjen edustajista koostuva foorumi, joka perustettiin 16 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission päätöksellä (2), antoi 20 päivänä lokakuuta 2016 komissiolle lausuntonsa suurten polttolaitosten BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Lausunto on julkisesti saatavilla. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden, asianomaisen teollisuuden sekä ympäristösuojelua edistävien kansalaisjärjestöjen edustajista koostuva foorumi, joka perustettiin 16 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission päätöksellä (2), antoi 20 päivänä lokakuuta 2016 komissiolle lausuntonsa suurten polttolaitosten BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Lausunto on julkisesti saatavilla.

| (3) | Tämän päätöksen liitteessä esitettävät BAT-päätelmät ovat BAT-vertailuasiakirjan keskeinen osa. |
| --- | --- |

(3)

Tämän päätöksen liitteessä esitettävät BAT-päätelmät ovat BAT-vertailuasiakirjan keskeinen osa.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteessä esitetyt suurten polttolaitosten parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 31 päivänä heinäkuuta 2017.

Komission puolesta

Karmenu VELLA

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  
  EUVL C 146, 17.5.2011, s. 3.

2

---

LIITE

PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT (BAT-PÄÄTELMÄT)

SOVELTAMISALA

Nämä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät koskevat seuraavia direktiivin 2010/75/EU liitteessä I täsmennettyjä toimintoja:

| — | 1.1: Polttoaineiden polttaminen laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on 50 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu polttolaitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on 50 MW tai enemmän. |
| --- | --- |

—

1.1: Polttoaineiden polttaminen laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on 50 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu polttolaitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on 50 MW tai enemmän.

| — | 1.4: Hiilen tai muiden polttoaineiden kaasuttaminen laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on 20 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto liittyy suorasti polttolaitokseen. |
| --- | --- |

—

1.4: Hiilen tai muiden polttoaineiden kaasuttaminen laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on 20 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto liittyy suorasti polttolaitokseen.

| — | 5.2: Jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen jätettä käyttävissä rinnakkaispolttolaitoksissa, joiden kapasiteetti ylittää 3 tonnia tunnissa, kun kyse on muista kuin vaarallisista jätteistä, tai joiden kapasiteetti ylittää 10 tonnia päivässä, kun kyse on vaarallisista jätteistä, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu edellä olevan 1.1 kohdan piiriin kuuluvissa polttolaitoksissa. |
| --- | --- |

—

5.2: Jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen jätettä käyttävissä rinnakkaispolttolaitoksissa, joiden kapasiteetti ylittää 3 tonnia tunnissa, kun kyse on muista kuin vaarallisista jätteistä, tai joiden kapasiteetti ylittää 10 tonnia päivässä, kun kyse on vaarallisista jätteistä, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu edellä olevan 1.1 kohdan piiriin kuuluvissa polttolaitoksissa.

Nämä BAT-päätelmät kattavat erityisesti edellä mainittuihin toimintoihin suoraan liittyvät, niitä käsittelyketjussa edeltävät ja seuraavat toiminnot, sovelletut päästöjen ehkäisemis- ja vähentämismenetelmät mukaan luettuina.

Näissä BAT-päätelmissä otetaan huomioon kaikki kiinteät, nestemäiset, ja/tai kaasumaiset poltettavat aineet, kuten seuraavat:

| — | kiinteät polttoaineet (esimerkiksi hiili, ruskohiili, turve), |
| --- | --- |

—

kiinteät polttoaineet (esimerkiksi hiili, ruskohiili, turve),

| — | biomassa (sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 kohdassa), |
| --- | --- |

—

biomassa (sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 kohdassa),

| — | nestemäiset polttoaineet (esimerkiksi raskas polttoöljy ja kaasuöljy), |
| --- | --- |

—

nestemäiset polttoaineet (esimerkiksi raskas polttoöljy ja kaasuöljy),

| — | kaasumaiset polttoaineet (esimerkiksi maakaasu, vetyä sisältävä kaasu ja synteettinen kaasu), |
| --- | --- |

—

kaasumaiset polttoaineet (esimerkiksi maakaasu, vetyä sisältävä kaasu ja synteettinen kaasu),

| — | alakohtaiset polttoaineet (esimerkiksi kemian- ja rauta- ja terästeollisuuden sivutuotteet), |
| --- | --- |

—

alakohtaiset polttoaineet (esimerkiksi kemian- ja rauta- ja terästeollisuuden sivutuotteet),

| — | jäte lukuun ottamatta direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 39 kohdassa määriteltyä sekalaista yhdyskuntajätettä ja 42 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohdassa lueteltuja muita jätteitä. |
| --- | --- |

—

jäte lukuun ottamatta direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 39 kohdassa määriteltyä sekalaista yhdyskuntajätettä ja 42 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohdassa lueteltuja muita jätteitä.

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia laitoksia, prosesseja tai toimintoja:

| — | polttoaineiden polttaminen yksiköissä, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on alle 15 MW, |
| --- | --- |

—

polttoaineiden polttaminen yksiköissä, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on alle 15 MW,

| — | polttolaitokset, jotka hyötyvät direktiivin 2010/75/EU 33 ja 35 artiklassa vahvistetuista määräaikaispoikkeuksesta ja kaukolämpölaitoksia koskevasta poikkeuksesta niiden luvissa vahvistettujen poikkeusten päättymiseen asti poikkeuksen piiriin kuuluvien epäpuhtauksien BAT-AEL-tasojen osalta sekä muiden epäpuhtauksien osalta, joiden päästöjä olisi vähennetty poikkeuksella poistetuilla teknisillä toimenpiteillä, |
| --- | --- |

—

polttolaitokset, jotka hyötyvät direktiivin 2010/75/EU 33 ja 35 artiklassa vahvistetuista määräaikaispoikkeuksesta ja kaukolämpölaitoksia koskevasta poikkeuksesta niiden luvissa vahvistettujen poikkeusten päättymiseen asti poikkeuksen piiriin kuuluvien epäpuhtauksien BAT-AEL-tasojen osalta sekä muiden epäpuhtauksien osalta, joiden päästöjä olisi vähennetty poikkeuksella poistetuilla teknisillä toimenpiteillä,

| — | polttoaineiden kaasutus, ellei tämä liity suoranaisesti tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttamiseen, |
| --- | --- |

—

polttoaineiden kaasutus, ellei tämä liity suoranaisesti tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttamiseen,

| — | polttoaineiden kaasutus ja tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttaminen, jos tämä liittyy suoranaisesti kaasun ja öljyn jalostamiseen, |
| --- | --- |

—

polttoaineiden kaasutus ja tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttaminen, jos tämä liittyy suoranaisesti kaasun ja öljyn jalostamiseen,

| — | tuotantoketjussa edeltävät ja seuraavat toiminnot, jotka eivät suoranaisesti liity polttamis- tai kaasutustoimintoihin, |
| --- | --- |

—

tuotantoketjussa edeltävät ja seuraavat toiminnot, jotka eivät suoranaisesti liity polttamis- tai kaasutustoimintoihin,

| — | polttaminen prosessiuuneissa tai –lämmittimissä, |
| --- | --- |

—

polttaminen prosessiuuneissa tai –lämmittimissä,

| — | polttaminen jälkipolttolaitoksissa, |
| --- | --- |

—

polttaminen jälkipolttolaitoksissa,

| — | soihdutus, |
| --- | --- |

—

soihdutus,

| — | polttaminen lämmön talteenottokattiloissa ja pelkistyneiden rikkiyhdisteiden polttimissa massan ja paperin tuotantolaitoksissa, sillä tämä kuuluu massan, paperin ja kartongin tuotantoa koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan, |
| --- | --- |

—

polttaminen lämmön talteenottokattiloissa ja pelkistyneiden rikkiyhdisteiden polttimissa massan ja paperin tuotantolaitoksissa, sillä tämä kuuluu massan, paperin ja kartongin tuotantoa koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan,

| — | jalostamopolttoaineiden polttaminen jalostamoalueella, sillä tämä kuuluu kaasun ja öljyn jalostamista koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan, |
| --- | --- |

—

jalostamopolttoaineiden polttaminen jalostamoalueella, sillä tämä kuuluu kaasun ja öljyn jalostamista koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan,

| — | jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen






  — | jätteenpolttolaitoksissa (sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 40 kohdassa), |
| --- | --- | --- |

—

jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen

—

jätteenpolttolaitoksissa (sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 40 kohdassa),

| — | jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, jos yli 40 prosenttia tuloksena olevasta lämmön luovutuksesta on peräisin vaarallisesta jätteestä, |
| --- | --- |

—

jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, jos yli 40 prosenttia tuloksena olevasta lämmön luovutuksesta on peräisin vaarallisesta jätteestä,

| — | jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, joissa poltetaan ainoastaan jätteitä, paitsi jos nämä jätteet muodostuvat ainakin osittain direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 kohdan b alakohdassa mhääritellystä biomassasta, |
| --- | --- |

—

jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, joissa poltetaan ainoastaan jätteitä, paitsi jos nämä jätteet muodostuvat ainakin osittain direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 kohdan b alakohdassa mhääritellystä biomassasta,

sillä tämä kuuluu jätteen polttamista koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita merkityksellisiä päätelmiä ja vertailuasiakirjoja ovat seuraavat:

| — | Common Waste Water and Waste Gas Treatment/Management Systems in the Chemical Sector (CWW) (jäteveden ja jätekaasun yhteiset käsittely- ja hallintajärjestelmät kemianteollisuudessa) |
| --- | --- |

—

Common Waste Water and Waste Gas Treatment/Management Systems in the Chemical Sector (CWW) (jäteveden ja jätekaasun yhteiset käsittely- ja hallintajärjestelmät kemianteollisuudessa)

| — | Kemian alan BREF-asiakirjat (esimerkiksi LVOC (suuressa määrin käytettäviä orgaanisia kemikaaleja valmistava teollisuus)) |
| --- | --- |

—

Kemian alan BREF-asiakirjat (esimerkiksi LVOC (suuressa määrin käytettäviä orgaanisia kemikaaleja valmistava teollisuus))

| — | Economics and Cross-media Effects (ECM) (Taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset) |
| --- | --- |

—

Economics and Cross-media Effects (ECM) (Taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset)

| — | Emissions from Storage (EFS) (Varastoinnin päästöt) |
| --- | --- |

—

Emissions from Storage (EFS) (Varastoinnin päästöt)

| — | Energy Efficiency (ENE) (Energiatehokkuus) |
| --- | --- |

—

Energy Efficiency (ENE) (Energiatehokkuus)

| — | Industrial Cooling Systems (ICS) (Teollisuuden jäähdytysjärjestelmät) |
| --- | --- |

—

Industrial Cooling Systems (ICS) (Teollisuuden jäähdytysjärjestelmät)

| — | Iron and Steel Production (IS) (Raudan ja teräksen tuotanto) |
| --- | --- |

—

Iron and Steel Production (IS) (Raudan ja teräksen tuotanto)

| — | Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (Teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitteista aiheutuvien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu (tarkkailuasiakirja)) |
| --- | --- |

—

Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (Teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitteista aiheutuvien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu (tarkkailuasiakirja))

| — | Production of Pulp, Paper and Board (PP) (Massan, paperin ja kartongin tuotanto) |
| --- | --- |

—

Production of Pulp, Paper and Board (PP) (Massan, paperin ja kartongin tuotanto)

| — | Refining of Mineral Oil and Gas (REF) (Kaasun ja öljyn jalostaminen) |
| --- | --- |

—

Refining of Mineral Oil and Gas (REF) (Kaasun ja öljyn jalostaminen)

| — | Waste Incineration (WI) (Jätteenpoltto) |
| --- | --- |

—

Waste Incineration (WI) (Jätteenpoltto)

| — | Waste Treatment (WT) (Jätteenkäsittely) |
| --- | --- |

—

Waste Treatment (WT) (Jätteenkäsittely)

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Käsite | Määritelmä |
| --- | --- |
| Yleiset termit |
| Kattila | Mikä tahansa polttolaitos lukuun ottamatta moottoreita, kaasuturbiineja ja prosessiuuneja tai -lämmittimiä. |
| Yhdistetyn syklin kaasuturbiini (CCGT) | CCGT on polttolaitos, jossa käytetään kahta termodynaamista sykliä (eli Braytonin ja Rankinen syklejä). CCGT-polttolaitoksessa (Braytonin syklin mukaisesti sähkön tuottamiseksi toimivan) kaasuturbiinin savukaasujen lämpö muunnetaan hyödynnettäväksi energiaksi lämmöntalteenottokattila (HRSG), jossa sitä käytetään tuottamaan höyryä, joka sitten laajenee höyryturbiinissa (joka toimii Rankinen syklin mukaisesti lisäsähkön tuottamiseksi).
  Näissä BAT-päätelmissä CCGT:n määritelmä kattaa sekä sellaiset kokoonpanot, joissa käytetään HRSG-kattilan lisäpolttoainetta, että ilman sitä toimivat kokoonpanot. |
| Polttolaitos | Tekniset laitteet, joissa polttoaineet hapetetaan, jotta täten syntyvää lämpöä voidaan käyttää. Näissä BAT-päätelmissä






  — | kahden tai useamman polttolaitoksen, joiden savukaasut poistetaan yhteisen piipun kautta, tai |

Käsite

Määritelmä

Yleiset termit

Kattila

Mikä tahansa polttolaitos lukuun ottamatta moottoreita, kaasuturbiineja ja prosessiuuneja tai -lämmittimiä.

Yhdistetyn syklin kaasuturbiini (CCGT)

CCGT on polttolaitos, jossa käytetään kahta termodynaamista sykliä (eli Braytonin ja Rankinen syklejä). CCGT-polttolaitoksessa (Braytonin syklin mukaisesti sähkön tuottamiseksi toimivan) kaasuturbiinin savukaasujen lämpö muunnetaan hyödynnettäväksi energiaksi lämmöntalteenottokattila (HRSG), jossa sitä käytetään tuottamaan höyryä, joka sitten laajenee höyryturbiinissa (joka toimii Rankinen syklin mukaisesti lisäsähkön tuottamiseksi).

Näissä BAT-päätelmissä CCGT:n määritelmä kattaa sekä sellaiset kokoonpanot, joissa käytetään HRSG-kattilan lisäpolttoainetta, että ilman sitä toimivat kokoonpanot.

Polttolaitos

Tekniset laitteet, joissa polttoaineet hapetetaan, jotta täten syntyvää lämpöä voidaan käyttää. Näissä BAT-päätelmissä

—

kahden tai useamman polttolaitoksen, joiden savukaasut poistetaan yhteisen piipun kautta, tai

| — | kahden erillisen polttolaitoksen, joille on myönnetty lupa ensimmäistä kertaa 1 päivänä heinäkuuta 1987 tai sen jälkeen tai joiden toiminnanharjoittajat ovat toimittaneet tällaista lupaa koskevan täydellisen hakemuksen mainittuna päivänä tai sen jälkeen ja jotka on rakennettu siten, että niiden savukaasut voitaisiin tekniset ja taloudelliset tekijät huomioon ottaen poistaa yhteisen piipun kautta, |
| --- | --- |

—

kahden erillisen polttolaitoksen, joille on myönnetty lupa ensimmäistä kertaa 1 päivänä heinäkuuta 1987 tai sen jälkeen tai joiden toiminnanharjoittajat ovat toimittaneet tällaista lupaa koskevan täydellisen hakemuksen mainittuna päivänä tai sen jälkeen ja jotka on rakennettu siten, että niiden savukaasut voitaisiin tekniset ja taloudelliset tekijät huomioon ottaen poistaa yhteisen piipun kautta,

yhdistelmää pidetään yhtenä polttolaitoksena.

Laskettaessa tällaisen yhdistelmän nimellistä kokonaislämpötehoa lasketaan yhteen kaikkien sellaisten yhdistelmään sisältyvien yksittäisten polttolaitosten kapasiteetit, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 15 MW.

Polttoyksikkö

Yksittäinen polttolaitos

Jatkuva mittaus

Mittaus, joka tehdään laitosalueelle pysyvästi asennetulla automaattisella mittausjärjestelmällä.

Suora päästö

Päästö (vastaanottavaan vesistöön) kohdassa, jossa päästö lähtee laitoksesta ilman myöhempää lisäkäsittelyä.

Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD)

Yhdestä puhdistusmenetelmästä tai puhdistusmenetelmien yhdistelmästä muodostuva järjestelmä, jonka tarkoituksena on vähentää polttolaitoksen SOX-päästöjä.

Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) – olemassa oleva

Muu kuin uusi savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD).

Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) – uusi

Joko savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) uudessa laitoksessa tai FGD-järjestelmä, joka sisältää vähintään yhden puhdistusmenetelmän, joka on otettu käyttöön tai korvattu täysin olemassa olevassa laitoksessa näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen.

Kaasuöljy

Raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, joka luokitellaan CN-koodeihin 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 tai 2710 20 19

tai raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, josta vähemmän kuin 65 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 250 °C:ssa ja vähintään 85 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 350 °C:ssa ASTM D86 -menetelmällä.

Raskas polttoöljy

Raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, joka luokitellaan CN-koodeihin 2710 19 51 – 2710 19 68 , 2710 20 31 , 2710 20 35 , 2710 20 39

tai raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, kaasuöljyä lukuun ottamatta, joka tislausalueensa perusteella luetaan polttoaineena käytettäviksi tarkoitettuihin raskaisiin öljyihin ja josta vähemmän kuin 65 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 250 °C:ssa ASTM D86 -menetelmällä. Jos tislautuvuutta ei ole mahdollista määrittää ASTM D86 -menetelmällä, öljytuote luokitellaan niin ikään raskaisiin polttoöljyihin.

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (polttoyksikkö ja IGCC-voimalaitos)

Nettosähkötuotoksen (päämuuntajan suurjännitepuolella tuotettu sähkö, josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu energia) ja polttoaineen/syötön energiapanoksen (polttoaineen/syötön alempana lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona.

Mekaaninen nettohyötysuhde

Kuormituskytkennästä mitatun mekaanisen tehon ja polttoaineen antaman lämpötehon suhde.

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (polttoyksikkö ja IGCC-voimalaitos)

Tuotetun nettoenergian (tuotettu sähkö, kuuma vesi, höyry ja mekaaninen energia, josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu sähkö- ja/tai lämpöenergia) ja polttoaineen energiapanoksen (polttoaineen alempana lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona.

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (kaasutusyksikkö)

Tuotetun nettoenergian (tuotettu sähkö, kuuma vesi, höyry, mekaaninen energia ja synteettinen kaasu (synteettisen kaasun alempana lämpöarvona ilmaistuna) josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu sähkö- ja/tai lämpöenergia) ja polttoaineen/syötön energiapanoksen (polttoaineen/syötön alempana lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona.

Toiminta-aika

Aika (tunteina ilmaistuna), jonka polttolaitos kokonaisuudessaan tai osittain on toiminnassa ja vapauttaa päästöjä ilmaan, käynnistys- ja pysäytysajat pois luettuna.

Jaksottainen mittaus

Mittaussuureen (tietyn mitattavan suureen) toteaminen määritellyin väliajoin.

Laitos – olemassa oleva

Muu kuin uusi polttolaitos.

Laitos – uusi

Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen laitoksen alueelle luvitettu polttolaitos tai polttolaitoksen korvaaminen kokonaan olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen.

Jälkipolttolaitos

Järjestelmä, joka on suunniteltu puhdistamaan savukaasuja polttamalla ja joka ei toimi itsenäisenä polttolaitoksena, kuten lämpöhapetin (eli jälkipoltin), jota käytetään epäpuhtauksien (kuten haihtuvien orgaanisten yhdisteiden) poistamiseen savukaasusta sen sisältämän lämmön talteenotolla tai ilman sitä. Vaiheistettuja polttotekniikoita, joissa kukin polttovaihe rajoitetaan erilliseen kammioon, jossa saattaa olla erilaisia palamisprosessin ominaisuuksia (kuten polttoaineen ja ilman suhde, lämpötilaprofiili), pidetään palamisprosessiin sisältyvinä eikä niitä katsota jälkipolttolaitoksiksi. Vastaavasti kun prosessilämmittimessä tai -uunissa tai muussa palamisprosessissa tuotetut kaasut hapetetaan erillisessä polttolaitoksessa niiden energia-arvon talteen ottamiseksi (lisäpolttoaineen avulla tai ilman sitä) sähkön, höyryn, kuuman veden/öljyn tai mekaanisen energian tuotantoa varten, jälkimmäistä laitosta ei katsota jälkipolttolaitokseksi.

Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä (PEMS)

Järjestelmä, jolla määritetään jatkuvasti päästölähteestä peräisin olevan epäpuhtauden päästöpitoisuus sen ja useiden tyypillisten jatkuvasti tarkkailtujen prosessiparametrien (esim. polttoainekaasun kulutus, ilma/polttoaine-suhde) suhteen sekä polttoainetta tai syöttöä koskevien laatutietojen (esim. rikkipitoisuus) perusteella.

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet

(Petro-)kemianteollisuuden tuottamat kaasumaiset ja/tai nestemäiset sivutuotteet, joita käytetään ei-kaupallisina polttoaineina polttolaitoksissa.

Prosessiuunit tai -lämmittimet

Prosessiuuneja tai -lämmittimiä ovat

| — | polttolaitokset, joiden savukaasuja käytetään esineiden tai syöttömateriaalin lämpökäsittelyyn suorassa kosketuksessa olevan lämmitysmekanismin avulla (esimerkiksi sementti- ja kalkkiuunit, lasiuunit, asfalttiuunit, kuivausprosessit, (petro-)kemianteollisuudessa käytettävät reaktorit, rautametallien käsittelyuunit), tai |
| --- | --- |

—

polttolaitokset, joiden savukaasuja käytetään esineiden tai syöttömateriaalin lämpökäsittelyyn suorassa kosketuksessa olevan lämmitysmekanismin avulla (esimerkiksi sementti- ja kalkkiuunit, lasiuunit, asfalttiuunit, kuivausprosessit, (petro-)kemianteollisuudessa käytettävät reaktorit, rautametallien käsittelyuunit), tai

| — | polttolaitokset, joiden säteily- ja/tai johtumislämpö siirretään esineisiin tai syöttömateriaaliin kiinteän seinän kautta käyttämättä lämmönsiirtonestettä (esimerkiksi koksaamot, Cowperin ilmankuumentimet, uunit tai (petro-)kemianteollisuudessa prosessivirran lämmittämiseen käytettävät reaktorit, nesteytetyn maakaasun [LNG] uudelleenkaasutukseen LNG-vastaanottoasemissa käytettävät prosessilämmittimet). |
| --- | --- |

—

polttolaitokset, joiden säteily- ja/tai johtumislämpö siirretään esineisiin tai syöttömateriaaliin kiinteän seinän kautta käyttämättä lämmönsiirtonestettä (esimerkiksi koksaamot, Cowperin ilmankuumentimet, uunit tai (petro-)kemianteollisuudessa prosessivirran lämmittämiseen käytettävät reaktorit, nesteytetyn maakaasun [LNG] uudelleenkaasutukseen LNG-vastaanottoasemissa käytettävät prosessilämmittimet).

Energian talteenottoa koskevien hyvien käytäntöjen soveltamisen tuloksena prosessilämmittimiin/-uuneihin saattaa liittyä höyryä tai sähköä tuottava järjestelmä. Tätä pidetään prosessilämmittimen/-uunin rakenteen kiinteänä osana, jota ei voida tarkastella erikseen.

Jalostamopolttoaineet

Raakaöljyn jalostuksen tislaus- ja konversiovaiheista syntyvä kiinteä, nestemäinen tai kaasumainen palava aine. Esimerkiksi jalostamokaasu (RFG), synteettinen kaasu ja jalostamoöljyt, petrokoksi.

Jäämät

Tämän asiakirjan soveltamisalaan kuuluvissa toiminnoissa jätteenä tai sivutuotteina syntyneet aineet tai esineet.

Käynnistys- ja pysäytysjakso

Komission täytäntöönpanopäätöksen 2012/249/EU (*1) säännösten mukainen laitoksen käyttöjakso.

Yksikkö – olemassa oleva

Muu kuin uusi polttoyksikkö.

Yksikkö – uusi

Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen polttolaitoksen alueelle luvitettu polttoyksikkö tai polttoyksikön korvaaminen kokonaan polttolaitoksen olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen.

Pätevä (tuntikohtainen keskiarvo)

Tuntikohtainen keskiarvo katsotaan päteväksi, jos automaattisessa mittausjärjestelmässä ei ole toimintahäiriötä eikä sille tehdä huoltoa.

| Käsite | Määritelmä |
| --- | --- |
| Epäpuhtaudet/muuttujat |
| As | Arseenin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna arseenina As |
| C3 | Hiilivedyt, joiden hiililuku on 3 |
| C4+ | Hiilivedyt, joiden hiililuku on 4 tai enemmän |
| Cd | Kadmiumin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina Cd |
| Cd+Tl | Kadmiumin, talliumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina ja talliumina Cd + Tl |
| CH4 | Metaani |
| CO | Hiilimonoksidi |
| COD | Kemiallinen hapenkulutus. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi. |
| COS | Karbonyylisulfidi |
| Cr | Kromin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kromina Cr |
| Cu | Kuparin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kuparina Cu |
| Pöly | Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa) |
| Fluoridi | Liuennut fluoridi ilmaistuna fluoridina F– |
| H2S | Rikkivety |
| HCl | Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset klooriyhdisteet ilmaistuina kloorivetynä HCl |
| HCN | Syaanivety |
| HF | Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset fluoriyhdisteet ilmaistuina fluorivetynä HF |
| Hg | Elohopean ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna elohopeana Hg |
| N2O | Dityppimonoksidi (typpioksidi) |
| NH3 | Ammoniakki |
| Ni | Nikkelin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna nikkelinä Ni |
| NOX | Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2 |
| Pb | Lyijyn ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna lyijynä Pb |
| PCDD/F-päästöt | Polyklooratut dibentso-p-dioksiinit ja -furaanit |
| RCG | Pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa. SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2. |
| Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V | Antimonin, arseenin, lyijyn, kromin, koboltin, kuparin, mangaanin, nikkelin, vanadiumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna näiden aineiden summana Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V |
| SO2 | Rikkidioksidi |
| SO3 | Rikkitrioksidi |
| SOX | Rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna rikkidioksidina SO2 |
| Sulfaatti | Liuennut sulfaatti ilmaistuna sulfaattina SO4
  2– |
| Sulfidi, helposti vapautuva | Liuenneen sulfidin ja happokäsittelyn jälkeen helposti vapautuvien liukenemattomien sulfidien yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sulfidina S2– |
| Sulfiitti | Liuennut sulfiitti ilmaistuna sulfiittina SO3
  2– |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) | Orgaanisen hiilen kokonaismäärä ilmaistuna hiilenä C (vedessä) |
| TSS | Kiintoaineen kokonaispitoisuus. Kaiken suspendoituneen kiintoaineen massapitoisuus (vedessä) mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla. |
| TVOC | Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna hiilenä C (vedessä) |
| Zn | Sinkin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sinkkinä Zn |

Käsite

Määritelmä

Epäpuhtaudet/muuttujat

As

Arseenin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna arseenina As

C3

Hiilivedyt, joiden hiililuku on 3

C4+

Hiilivedyt, joiden hiililuku on 4 tai enemmän

Cd

Kadmiumin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina Cd

Cd+Tl

Kadmiumin, talliumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina ja talliumina Cd + Tl

CH4

Metaani

CO

Hiilimonoksidi

COD

Kemiallinen hapenkulutus. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi.

COS

Karbonyylisulfidi

Cr

Kromin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kromina Cr

Cu

Kuparin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kuparina Cu

Pöly

Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa)

Fluoridi

Liuennut fluoridi ilmaistuna fluoridina F–

H2S

Rikkivety

HCl

Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset klooriyhdisteet ilmaistuina kloorivetynä HCl

HCN

Syaanivety

HF

Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset fluoriyhdisteet ilmaistuina fluorivetynä HF

Hg

Elohopean ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna elohopeana Hg

N2O

Dityppimonoksidi (typpioksidi)

NH3

Ammoniakki

Ni

Nikkelin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna nikkelinä Ni

NOX

Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2

Pb

Lyijyn ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna lyijynä Pb

PCDD/F-päästöt

Polyklooratut dibentso-p-dioksiinit ja -furaanit

RCG

Pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa. SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2.

Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V

Antimonin, arseenin, lyijyn, kromin, koboltin, kuparin, mangaanin, nikkelin, vanadiumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna näiden aineiden summana Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V

SO2

Rikkidioksidi

SO3

Rikkitrioksidi

SOX

Rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna rikkidioksidina SO2

Sulfaatti

Liuennut sulfaatti ilmaistuna sulfaattina SO4
  2–

Sulfidi, helposti vapautuva

Liuenneen sulfidin ja happokäsittelyn jälkeen helposti vapautuvien liukenemattomien sulfidien yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sulfidina S2–

Sulfiitti

Liuennut sulfiitti ilmaistuna sulfiittina SO3
  2–

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC)

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä ilmaistuna hiilenä C (vedessä)

TSS

Kiintoaineen kokonaispitoisuus. Kaiken suspendoituneen kiintoaineen massapitoisuus (vedessä) mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla.

TVOC

Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna hiilenä C (vedessä)

Zn

Sinkin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sinkkinä Zn

LYHENTEET

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia lyhenteitä:

| Lyhenne | Määritelmä |
| --- | --- |
| ASU | Ilmanottoyksikkö |
| CCGT | Yhdistetyn syklin kaasuturbiini lisäpoltolla tai ilman sitä |
| CFB | Kiertoleijupeti |
| CHP | Yhdistetty lämmön- ja sähköntuotanto |
| COG | Koksaamokaasu |
| COS | Karbonyylisulfidi |
| DLN | Dry low-NOX -polttimet |
| DSI | Kanavainjektio |
| ESP | Sähkösuodatin |
| FBC | Leijupoltto |
| FGD | Savukaasujen rikinpoisto |
| HFO | Raskas polttoöljy |
| HRSG | Lämmöntalteenottokattila |
| IGCC | Integroitu kaasutuskombitekniikka |
| LHV | Alempi lämpöarvo |
| LNB | Low-NOX-polttimet |
| LNG | Nesteytetty maakaasu |
| OCGT | Avokiertokaasuturbiini |
| OTNOC | Muut kuin tavanomaiset toimintaolosuhteet |
| PC | Pölypoltto |
| PEMS | Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä |
| SCR | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys |
| SDA | Kuiva-absorbaattori |
| SNCR | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys |

Lyhenne

Määritelmä

ASU

Ilmanottoyksikkö

CCGT

Yhdistetyn syklin kaasuturbiini lisäpoltolla tai ilman sitä

CFB

Kiertoleijupeti

CHP

Yhdistetty lämmön- ja sähköntuotanto

COG

Koksaamokaasu

COS

Karbonyylisulfidi

DLN

Dry low-NOX -polttimet

DSI

Kanavainjektio

ESP

Sähkösuodatin

FBC

Leijupoltto

FGD

Savukaasujen rikinpoisto

HFO

Raskas polttoöljy

HRSG

Lämmöntalteenottokattila

IGCC

Integroitu kaasutuskombitekniikka

LHV

Alempi lämpöarvo

LNB

Low-NOX-polttimet

LNG

Nesteytetty maakaasu

OCGT

Avokiertokaasuturbiini

OTNOC

Muut kuin tavanomaiset toimintaolosuhteet

PC

Pölypoltto

PEMS

Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä

SCR

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys

SDA

Kuiva-absorbaattori

SNCR

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Paras käytettävissä oleva tekniikka (Best Available Techniques)

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole määrääviä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso.

Ellei toisin mainita, BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti.

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-AEL-tasot)

Jos parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-AEL-tasot) on annettu eri keskiarvojen laskentajaksoille, kaikkia kyseisiä BAT-AEL-tasoja on noudatettava.

Näissä BAT-päätelmissä esitettyjä BAT-AEL-tasoja voidaan olla soveltamatta nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita käyttäviin turbiineihin, joita käytetään hätätarkoituksessa alle 500 tuntia vuodessa, jos BAT-AEL-tasojen noudattaminen ei ole mahdollista tällaisessa hätätarkoituksessa tapahtuvassa käytössä.

Ilmaan johdettavia päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot

Näissä BAT-päätelmissä esitettyjä ilmapäästöjä koskevilla parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisilla päästötasoilla (BAT-AEL-tasoilla) tarkoitetaan pitoisuuksia, jotka ilmaistaan ilmaan päässeiden aineiden massana savukaasujen tilavuutta kohden seuraavissa vakio-olosuhteissa: kuiva kaasu 273,15 K:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n ilmanpaineessa ilmaistuna yksikköinä mg/Nm3, μg/Nm3 tai ng I-TEQ/Nm3.

Ilmaan johdettavia päästöjä koskeviin BAT-AEL-tasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 4.

Tässä asiakirjassa BAT-AEL-tasojen ilmaisemiseen käytetyt happea koskevat vertailuolosuhteet esitetään seuraavassa taulukossa.

| Toiminto | Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (OR) |
| --- | --- |
| Kiinteiden polttoaineiden poltto | 6 tilavuusprosenttia |
| Kiinteiden polttoaineiden poltto yhdessä nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden kanssa |
| Jätteen rinnakkaispoltto |
| Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto muualla kuin kaasuturbiinissa tai -moottorissa | 3 tilavuusprosenttia |
| Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto kaasuturbiinissa tai –moottorissa | 15 tilavuusprosenttia |
| Poltto IGCC-voimalaitoksissa |

Toiminto

Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (OR)

Kiinteiden polttoaineiden poltto

6 tilavuusprosenttia

Kiinteiden polttoaineiden poltto yhdessä nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden kanssa

Jätteen rinnakkaispoltto

Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto muualla kuin kaasuturbiinissa tai -moottorissa

3 tilavuusprosenttia

Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto kaasuturbiinissa tai –moottorissa

15 tilavuusprosenttia

Poltto IGCC-voimalaitoksissa

Päästöpitoisuus vertailuolosuhteiden mukaisessa happipitoisuudessa voidaan laskea seuraavalla yhtälöllä:

Formula

jossa

| ER | : | päästöpitoisuus suhteessa vertailuolosuhteiden mukaiseen happipitoisuuteen OR; |
| --- | --- | --- |
| OR | : | vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus tilavuusprosentteina; |
| EM | : | mitattu päästöpitoisuus; |
| OM | : | mitattu happipitoisuus tilavuusprosentteina. |

ER

:

päästöpitoisuus suhteessa vertailuolosuhteiden mukaiseen happipitoisuuteen OR;

OR

:

vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus tilavuusprosentteina;

EM

:

mitattu päästöpitoisuus;

OM

:

mitattu happipitoisuus tilavuusprosentteina.

Laskentajaksoihin sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Keskiarvon laskentajakso | Määritelmä |
| --- | --- |
| Vuorokausikeskiarvo | Keskiarvo 24 tunnin ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista tunnin keskiarvoista |
| Vuosikeskiarvo | Keskiarvo yhden vuoden ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista tunnin keskiarvoista |
| Näytteenottojakson keskiarvo | Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen mittauksen keskiarvo (1) |
| Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo | Yhden vuoden aikana kullekin muuttajalle asetetun vähimmäistiheyden mukaisesti tehtyjen määräaikaismittausten arvojen keskiarvo |

Keskiarvon laskentajakso

Määritelmä

Vuorokausikeskiarvo

Keskiarvo 24 tunnin ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista tunnin keskiarvoista

Vuosikeskiarvo

Keskiarvo yhden vuoden ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista tunnin keskiarvoista

Näytteenottojakson keskiarvo

Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen mittauksen keskiarvo (1)

Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

Yhden vuoden aikana kullekin muuttajalle asetetun vähimmäistiheyden mukaisesti tehtyjen määräaikaismittausten arvojen keskiarvo

Veteen johdettavia päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot

Näissä BAT-päätelmissä esitetyt vesipäästöjä koskevien parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-AEL-tasot) perustuvat pitoisuuksiin, jotka ilmaistaan veteen päässeiden aineiden massana veden tilavuutta kohden käyttäen yksikköä μg/l tai mg/l. BAT-AEL-tasot perustuvat vuorokausikeskiarvoihin eli 24 tunnin ajalta otettuihin virtaukseen suhteutettuihin kokoomanäytteisiin. Aikaan suhteutettuja kokoomanäytteitä voidaan käyttää, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa.

Veteen johdettavia päästöjä koskeviin BAT-AEL-tasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 5.

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät energiatehokkuustasot (BAT-AEEL-tasot)

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvä energiatehokkuustaso (BAT-AEEL-taso) perustuu polttoyksikön nettoenergiantuotoksen tai -tuotosten ja polttoyksikön polttoaineen/syötön energiapanoksen suhteeseen yksikön tosiasiallisen suunnittelun mukaan. Nettoenergiatuotos määritetään poltto-, kaasutus- tai IGCC-yksikön rajalla, apujärjestelmät (kuten savukaasujen käsittelyjärjestelmät) mukaan lukien, yksikön toimiessa täydellä kuormituksella.

Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tapauksessa

| — | energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu polttoyksikköön, jota käytetään täydellä kuormituksella ja joka on säädetty maksimoimaan ensisijaisesti lämmöntuotto ja toissijaisesti jäljelle jäävä tuotettavissa oleva sähkö, |
| --- | --- |

—

energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu polttoyksikköön, jota käytetään täydellä kuormituksella ja joka on säädetty maksimoimaan ensisijaisesti lämmöntuotto ja toissijaisesti jäljelle jäävä tuotettavissa oleva sähkö,

| — | sähköntuotannon nettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu ainoastaan sähköä täydellä kuormituksella tuottavaan polttoyksikköön. |
| --- | --- |

—

sähköntuotannon nettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu ainoastaan sähköä täydellä kuormituksella tuottavaan polttoyksikköön.

BAT-AEEL-tasot ilmaistaan prosenttiosuuksina. Polttoaineen/syötön energiapanos ilmaistaan alempana lämpöarvona.

BAT-AEEL-tasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 2.

Polttolaitosten/-yksiköiden luokittelu niiden nimellisen kokonaislämpötehon mukaan

Kun näissä BAT-päätelmissä ilmoitetaan nimellisen kokonaislämpötehon arvojen vaihteluväli, tämä on luettava ”yhtä suuri tai suurempi kuin vaihteluvälin alaraja ja pienempi kuin vaihteluvälin yläraja”. Esimerkiksi laitosluokalla 100–300 MWth tarkoitetaan polttolaitoksia, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on yhtä suuri tai suurempi kuin 100 MW ja pienempi kuin 300 MW.

Sellainen polttolaitoksen osa, joka päästää savukaasunsa ilmaan yhteisessä piipussa olevan yhden tai useamman erillisen hormin kautta ja jonka toiminta-aika ei ylitä 1 500:aa käyttötuntia vuodessa, voidaan ottaa näissä BAT-päätelmissä erikseen huomioon. Laitoksen kaikkien osien osalta BAT-AEL-tasoja sovelletaan laitoksen nimelliseen kokonaislämpötehoon. Tällaisissa tapauksissa kunkin hormin kautta vapautuvia päästöjä tarkkaillaan erikseen.

1.   YLEISET BAT-PÄÄTELMÄT

Tässä kohdassa mainittujen yleisten BAT-päätelmien lisäksi sovelletaan 2–7 kohdassa esitettyjä polttoainekohtaisia BAT-päätelmiä.

1.1   Ympäristöjärjestelmät

| BAT 1. | Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja noudattaa sitä. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät:






  i) | johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen; |
| --- | --- | --- |

BAT 1.

i)

johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen;

| ii) | johdon toimesta sellaisen ympäristöön liittyvän toimintamallin määritteleminen, joka sisältää laitoksen ympäristönhoidon jatkuvan kehittämisen; |
| --- | --- |

ii)

johdon toimesta sellaisen ympäristöön liittyvän toimintamallin määritteleminen, joka sisältää laitoksen ympäristönhoidon jatkuvan kehittämisen;

| iii) | tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnitteleminen ja järjestäminen yhdessä taloudellisen suunnittelun ja investointien kanssa; |
| --- | --- |

iii)

tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnitteleminen ja järjestäminen yhdessä taloudellisen suunnittelun ja investointien kanssa;

| iv) | menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  a) | rakenne ja vastuu |
| --- | --- | --- |

iv)

menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

a)

rakenne ja vastuu

| b) | rekrytointi, koulutus, tietoisuus ja pätevyys |
| --- | --- |

b)

rekrytointi, koulutus, tietoisuus ja pätevyys

| c) | viestintä |
| --- | --- |

c)

viestintä

| d) | työntekijöiden osallistaminen |
| --- | --- |

d)

työntekijöiden osallistaminen

| e) | dokumentointi |
| --- | --- |

e)

dokumentointi

| f) | tehokas prosessinvalvonta |
| --- | --- |

f)

tehokas prosessinvalvonta

| g) | suunnitellut säännölliset huolto-ohjelmat |
| --- | --- |

g)

suunnitellut säännölliset huolto-ohjelmat

| h) | valmiudet ja reagointi hätätilanteissa |
| --- | --- |

h)

valmiudet ja reagointi hätätilanteissa

| i) | ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen; |
| --- | --- |

i)

ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen;

| v) | toiminnan seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  a) | valvonta ja mittaaminen (katso myös teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen valvontaa koskeva yhteisen tutkimuskeskuksen vertailuraportti) |
| --- | --- | --- |

v)

toiminnan seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

a)

valvonta ja mittaaminen (katso myös teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen valvontaa koskeva yhteisen tutkimuskeskuksen vertailuraportti)

| b) | korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet |
| --- | --- |

b)

korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet

| c) | tietojen säilyttäminen |
| --- | --- |

c)

tietojen säilyttäminen

| d) | riippumattomat (tapauksen mukaan) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko EMS suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista; |
| --- | --- |

d)

riippumattomat (tapauksen mukaan) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko EMS suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista;

| vi) | ylimmän johdon toimet ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi; |
| --- | --- |

vi)

ylimmän johdon toimet ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi;

| vii) | puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen; |
| --- | --- |

vii)

puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen;

| viii) | laitoksen mahdollisen käytöstä poiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan, muun muassa






  a) | maanalaisten rakenteiden välttäminen |
| --- | --- | --- |

viii)

laitoksen mahdollisen käytöstä poiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan, muun muassa

a)

maanalaisten rakenteiden välttäminen

| b) | purkamista helpottavien ominaisuuksien sisällyttäminen |
| --- | --- |

b)

purkamista helpottavien ominaisuuksien sisällyttäminen

| c) | helposti puhdistettavien pintojen valitseminen |
| --- | --- |

c)

helposti puhdistettavien pintojen valitseminen

| d) | kemikaalien tarttumisen minimoiva ja nesteenpurkua tai puhdistusta helpottava laitekonfiguraatio |
| --- | --- |

d)

kemikaalien tarttumisen minimoiva ja nesteenpurkua tai puhdistusta helpottava laitekonfiguraatio

| e) | asteittaisen sulkemisen mahdollistavien joustavien, koteloitujen laitteiden suunnittelu |
| --- | --- |

e)

asteittaisen sulkemisen mahdollistavien joustavien, koteloitujen laitteiden suunnittelu

| f) | mahdollisuuksien mukaan biohajoavien ja kierrätettävien materiaalien käyttö; |
| --- | --- |

f)

mahdollisuuksien mukaan biohajoavien ja kierrätettävien materiaalien käyttö;

| ix) | alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen.
  Nimenomaan tällä alalla on tärkeää ottaa huomioon myös seuraavat ympäristöjärjestelmän ominaisuudet, jotka kuvaillaan tarvittaessa asianomaisessa BAT-päätelmässä: |
| --- | --- |

ix)

alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen.

Nimenomaan tällä alalla on tärkeää ottaa huomioon myös seuraavat ympäristöjärjestelmän ominaisuudet, jotka kuvaillaan tarvittaessa asianomaisessa BAT-päätelmässä:

| x) | laadunvarmistus-/laadunvalvontaohjelmat, joilla varmistetaan, että kaikkien polttoaineiden ominaisuudet määritetään kaikilta osin ja niitä valvotaan (ks. kohta BAT 9); |
| --- | --- |

x)

laadunvarmistus-/laadunvalvontaohjelmat, joilla varmistetaan, että kaikkien polttoaineiden ominaisuudet määritetään kaikilta osin ja niitä valvotaan (ks. kohta BAT 9);

| xi) | hallintasuunnitelma ilmaan ja/tai veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa, käynnistys- ja pysäytysajat mukaan lukien (ks. kohdat BAT 10 ja BAT 11); |
| --- | --- |

xi)

hallintasuunnitelma ilmaan ja/tai veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa, käynnistys- ja pysäytysajat mukaan lukien (ks. kohdat BAT 10 ja BAT 11);

| xii) | jätehuoltosuunnitelma, jolla varmistetaan, että jätteen syntymistä vältetään, jäte valmistellaan uudelleenkäyttöä varten, kierrätetään tai hyödynnetään, kohdassa BAT 16 esitetyt menetelmät mukaan lukien; |
| --- | --- |

xii)

jätehuoltosuunnitelma, jolla varmistetaan, että jätteen syntymistä vältetään, jäte valmistellaan uudelleenkäyttöä varten, kierrätetään tai hyödynnetään, kohdassa BAT 16 esitetyt menetelmät mukaan lukien;

| xiii) | järjestelmällinen menetelmä, jolla tunnistetaan ja käsitellään hallitsemattomat ja/tai suunnittelemattomat ympäristöpäästöt, etenkin seuraavat:






  a) | polttoaineiden, lisäaineiden, sivutuotteiden ja jätteiden käsittelystä ja varastoinnista maaperään ja pohjaveteen johdettavat päästöt |
| --- | --- | --- |

xiii)

järjestelmällinen menetelmä, jolla tunnistetaan ja käsitellään hallitsemattomat ja/tai suunnittelemattomat ympäristöpäästöt, etenkin seuraavat:

a)

polttoaineiden, lisäaineiden, sivutuotteiden ja jätteiden käsittelystä ja varastoinnista maaperään ja pohjaveteen johdettavat päästöt

| b) | polttoaineen itselämpenemiseen ja/tai itsesyttymiseen varastointi- ja käsittelytoimintojen yhteydessä liittyvät päästöt; |
| --- | --- |

b)

polttoaineen itselämpenemiseen ja/tai itsesyttymiseen varastointi- ja käsittelytoimintojen yhteydessä liittyvät päästöt;

| xiv) | pölynhallintasuunnitelma, jolla estetään, tai jos tämä ei ole mahdollista, vähennetään polttoaineiden, jäämien ja lisäaineiden lastauksesta, purkamisesta, varastoinnista ja/tai käsittelystä aiheutuvia hajapäästöjä; |
| --- | --- |

xiv)

pölynhallintasuunnitelma, jolla estetään, tai jos tämä ei ole mahdollista, vähennetään polttoaineiden, jäämien ja lisäaineiden lastauksesta, purkamisesta, varastoinnista ja/tai käsittelystä aiheutuvia hajapäästöjä;

| xv) | melunhallintasuunnitelma, jos herkille kohteille odotetaan aiheutuvan meluhaittaa tai sellainen on todettu; suunnitelma sisältää muun muassa seuraavaa:






  a) | laitoksen rajalla suoritettavan melunvalvonnan suorittamiskäytäntö |
| --- | --- | --- |

xv)

melunhallintasuunnitelma, jos herkille kohteille odotetaan aiheutuvan meluhaittaa tai sellainen on todettu; suunnitelma sisältää muun muassa seuraavaa:

a)

laitoksen rajalla suoritettavan melunvalvonnan suorittamiskäytäntö

| b) | meluntorjuntaohjelma |
| --- | --- |

b)

meluntorjuntaohjelma

| c) | melutapahtumiin vastaamista koskeva käytäntö, joka sisältää asianmukaiset toimet ja aikataulut |
| --- | --- |

c)

melutapahtumiin vastaamista koskeva käytäntö, joka sisältää asianmukaiset toimet ja aikataulut

| d) | aiempien melutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja melutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille; |
| --- | --- |

d)

aiempien melutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja melutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille;

| xvi) | hajunhallintasuunnitelma pahanhajuisten aineiden polttoa, kaasutusta tai rinnakkaispolttoa varten, johon sisältyy muun muassa






  a) | hajunvalvonnan suorittamiskäytäntö |
| --- | --- | --- |

xvi)

hajunhallintasuunnitelma pahanhajuisten aineiden polttoa, kaasutusta tai rinnakkaispolttoa varten, johon sisältyy muun muassa

a)

hajunvalvonnan suorittamiskäytäntö

| b) | tarvittaessa hajunpoistamisohjelma hajupäästöjen tunnistamiseksi ja poistamiseksi tai vähentämiseksi |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa hajunpoistamisohjelma hajupäästöjen tunnistamiseksi ja poistamiseksi tai vähentämiseksi

| c) | hajutapahtumien kirjaamista koskeva käytäntö sekä asianmukaiset toimet ja aikataulut |
| --- | --- |

c)

hajutapahtumien kirjaamista koskeva käytäntö sekä asianmukaiset toimet ja aikataulut

| d) | aiempien hajutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja hajutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille. |
| --- | --- |

d)

aiempien hajutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja hajutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille.

Jos arviointi osoittaa, että jokin x–xvi alakohdissa mainituista seikoista ei ole tarpeen, päätös ja sen perustelut kirjataan.

Soveltaminen

EMS:n soveltamisala (esim. tietojen yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne (esim. standardoitu tai standardoimaton) ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

1.2   Tarkkailu

| BAT 2. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on määrittää kaasutuksen, IGCC-yksiköiden ja/tai polttoyksiköiden sähköntuotannon nettohyötysuhde ja/tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde ja/tai mekaanisen energian nettohyötysuhde suorittamalla suorituskykytesti täydellä kuormituksella (2) EN-standardien mukaisesti yksikön käyttöönoton jälkeen sekä jokaisen sellaisen muutoksen jälkeen, joka saattaa vaikuttaa merkittävästi yksikön sähköntuotannon nettohyötysuhteeseen ja/tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhteeseen ja/tai mekaanisen energian nettohyötysuhteeseen. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu. |
| --- | --- |

BAT 2.

| BAT 3. | Parasta käytettävää tekniikkaa on seurata ilmaan ja veteen johdettavien päästöjen kannalta merkityksellisiä prosessimuuttujia, seuraavassa esitetyt muuttujat mukaan luettuna.







  Virta | Muuttuja(t) | Tarkkailu |
| --- | --- | --- | --- |
| Savukaasu | Virtaus | Säännöllinen tai jatkuva määrittäminen |
| Happipitoisuus, lämpötila ja paine | Säännöllinen tai jatkuva määrittäminen |
| Vesihöyrypitoisuus (3) |
| Savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi | Virtaus, pH ja lämpötila | Jatkuva mittaus |

BAT 3.

Virta

Muuttuja(t)

Tarkkailu

Savukaasu

Virtaus

Säännöllinen tai jatkuva määrittäminen

Happipitoisuus, lämpötila ja paine

Säännöllinen tai jatkuva määrittäminen

Vesihöyrypitoisuus (3)

Savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi

Virtaus, pH ja lämpötila

Jatkuva mittaus

| BAT 4. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla ilmaan johdettavia päästöjä seuraavassa esitetyn vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu.










  Aine/Muuttuja | Polttoaine / Prosessi / Polttolaitoksen tyyppi | Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho | Standardi(t) (4) | Tarkkailutiheys vähintään (5) | Tarkkailtava osa-alue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NH3 | — | Käytettäessä SCR- ja/tai SNCR-järjestelmää |

BAT 4.

Aine/Muuttuja

Polttoaine / Prosessi / Polttolaitoksen tyyppi

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

Standardi(t) (4)

Tarkkailutiheys vähintään (5)

Tarkkailtava osa-alue

NH3

—

Käytettäessä SCR- ja/tai SNCR-järjestelmää

Kaikki koot

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (6)
   (7)

BAT 7

NOX

| — | Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat ja moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat ja moottorit

| — | Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit |
| --- | --- |

—

Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit

| — | Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit |
| --- | --- |

—

Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit

| — | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut |
| --- | --- |

—

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

Kaikki koot

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (6)
   (8)

BAT 20

BAT 24

BAT 28

BAT 32

BAT 37

BAT 41

BAT 42

BAT 43

BAT 47

BAT 48

BAT 56

BAT 64

BAT 65

BAT 73

| — | Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset |
| --- | --- |

—

Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset

Kaikki koot

EN 14792

Kerran vuodessa (9)

BAT 53

N2O

| — | Hiili ja/tai ruskohiili kiertoleijukerroskattiloissa |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili kiertoleijukerroskattiloissa

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve kiertoleijukerroskattiloissa |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve kiertoleijukerroskattiloissa

Kaikki koot

EN 21258

Kerran vuodessa (10)

BAT 20

BAT 24

CO

| — | Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat ja moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat ja moottorit

| — | Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit |
| --- | --- |

—

Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit

| — | Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit |
| --- | --- |

—

Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit

| — | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut |
| --- | --- |

—

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

Kaikki koot

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (6)
   (8)

BAT 20

BAT 24

BAT 28

BAT 33

BAT 38

BAT 44

BAT 49

BAT 56

BAT 64

BAT 65

BAT 73

| — | Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset |
| --- | --- |

—

Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset

Kaikki koot

EN 15058

Kerran vuodessa (9)

BAT 54

SO2

| — | Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät moottorit

| — | Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit |
| --- | --- |

—

Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit

| — | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut |
| --- | --- |

—

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

Kaikki koot

Yleiset EN-standardit ja EN 14791

Jatkuva (6)
   (11)
   (12)

BAT 21

BAT 25

BAT 29

BAT 34

BAT 39

BAT 50

BAT 57

BAT 66

BAT 67

BAT 74

SO3

| — | Käytettäessä SCR-järjestelmää |
| --- | --- |

—

Käytettäessä SCR-järjestelmää

Kaikki koot

EN-standardia ei ole saatavilla

Kerran vuodessa

—

Kaasumaiset kloridit ilmaistuina kloorivetynä (HCl)

| — | Hiili ja/tai ruskohiili |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

Kaikki koot

EN 1911

Kerran kolmessa kuukaudessa (6)
   (13)
   (14)

BAT 21

BAT 57

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve

Kaikki koot

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (15)
   (16)

BAT 25

| — | Jätteen rinnakkaispoltto |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto

Kaikki koot

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (6)
   (16)

BAT 66

BAT 67

HF

| — | Hiili ja/tai ruskohiili |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

Kaikki koot

EN-standardia ei ole saatavilla

Kerran kolmessa kuukaudessa (6)
   (13)
   (14)

BAT 21

BAT 57

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve

Kaikki koot

EN-standardia ei ole saatavilla

Kerran vuodessa

BAT 25

| — | Jätteen rinnakkaispoltto |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto

Kaikki koot

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (6)
   (16)

BAT 66

BAT 67

Pöly

| — | Hiili ja/tai ruskohiili |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat

| — | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut |
| --- | --- |

—

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät moottorit

| — | Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit |
| --- | --- |

—

Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit

Kaikki koot

Yleiset EN-standardit ja EN 13284–1 and EN 13284–2

Jatkuva (6)
   (17)

BAT 22

BAT 26

BAT 30

BAT 35

BAT 39

BAT 51

BAT 58

BAT 75

| — | Jätteen rinnakkaispoltto |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto

Kaikki koot

Yleiset EN-standardit ja EN 13284–2

Jatkuva

BAT 68

BAT 69

Metallit ja metalloidit elohopeaa lukuun ottamatta (As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V, Zn)

| — | Hiili ja/tai ruskohiili |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat ja moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat ja moottorit

Kaikki koot

EN 14385

Kerran vuodessa (18)

BAT 22

BAT 26

BAT 30

| — | Jätteen rinnakkaispoltto |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto

< 300 MWth

EN 14385

Kerran 6 kuukaudessa (13)

BAT 68

BAT 69

≥ 300 MWth

EN 14385

Kerran 3 kuukaudessa (19)
   (13)

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

≥ 100 MWth

EN 14385

Kerran vuodessa (18)

BAT 75

Hg

| — | Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

< 300 MWth

EN 13211

Kerran 3 kuukaudessa (13)
   (20)

BAT 23

≥ 300 MWth

Yleiset EN-standardit ja EN 14884

Jatkuva (16)
   (21)

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve

Kaikki koot

EN 13211

Kerran vuodessa (22)

BAT 27

| — | Jätteen rinnakkaispoltto kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa

Kaikki koot

EN 13211

Kerran 3 kuukaudessa (13)

BAT 70

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

≥ 100 MWth

EN 13211

Kerran vuodessa (23)

BAT 75

TVOC

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät moottorit

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

Kaikki koot

EN 12619

Kerran 6 kuukaudessa (13)

BAT 33

BAT 59

| — | Jätteen rinnakkaispoltto hiilen, ruskohiilen, kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto hiilen, ruskohiilen, kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa

Kaikki koot

Yleiset EN-standardit

Jatkuva

BAT 71

Formaldehydi

| — | Maakaasu laihaa kaasuseosta käyttävissä kipinäsytytysmoottoreissa ja dual-fuel-moottoreissa |
| --- | --- |

—

Maakaasu laihaa kaasuseosta käyttävissä kipinäsytytysmoottoreissa ja dual-fuel-moottoreissa

Kaikki koot

EN-standardia ei ole saatavilla

Kerran vuodessa.

BAT 45

CH4

| — | Maakaasua käyttävät moottorit |
| --- | --- |

—

Maakaasua käyttävät moottorit

Kaikki koot

EN ISO 25139

Kerran vuodessa (24)

BAT 45

PCDD/F-päästöt

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

| — | Jätteen rinnakkaispoltto |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto

Kaikki koot

EN 1948–1, EN 1948–2, EN 1948–3

Kerran 6 kuukaudessa (13)
   (25)

BAT 59

BAT 71

| BAT 5. | Savukaasujen käsittelystä veteen johdettavien päästöjen seuraamiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää tarkkailumenetelmiä seuraavassa esitetyn vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu.









  Aine/muuttuja | Standardi(t) | Tarkkailutiheys vähintään | Tarkkailtava osa-alue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) (26) | EN 1484 | Kerran kuukaudessa | BAT 15 |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD) (26) | EN-standardia ei ole saatavilla |
| Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) | EN 872 |
| Fluoridi (F–) | EN ISO 10304–1 |
| Sulfaatti (SO4
  2–) | EN ISO 10304–1 |
| Sulfidi, helposti vapautuva (S2–) | EN-standardia ei ole saatavilla |
| Sulfiitti (SO3
  2–) | EN ISO 10304–3 |
| Metallit ja metalloidit | As | Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 11885 tai EN ISO 17294–2) |
| Cd |
| Cr |
| Cu |
| Ni |
| Pb |
| Zn |
| Hg | Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 12846 tai EN ISO 17852) |
| Kloridi (Cl–) | Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 10304–1 tai EN ISO 15682) | — |
| Typen kokonaismäärä | EN 12260 | — |

BAT 5.

Aine/muuttuja

Standardi(t)

Tarkkailutiheys vähintään

Tarkkailtava osa-alue

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) (26)

EN 1484

Kerran kuukaudessa

BAT 15

Kemiallinen hapenkulutus (COD) (26)

EN-standardia ei ole saatavilla

Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS)

EN 872

Fluoridi (F–)

EN ISO 10304–1

Sulfaatti (SO4
  2–)

EN ISO 10304–1

Sulfidi, helposti vapautuva (S2–)

EN-standardia ei ole saatavilla

Sulfiitti (SO3
  2–)

EN ISO 10304–3

Metallit ja metalloidit

As

Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 11885 tai EN ISO 17294–2)

Cd

Cr

Cu

Ni

Pb

Zn

Hg

Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 12846 tai EN ISO 17852)

Kloridi (Cl–)

Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 10304–1 tai EN ISO 15682)

—

Typen kokonaismäärä

EN 12260

—

1.3   Yleinen ympäristönsuojelun taso ja polton suorituskyky

| BAT 6. | Polttolaitosten yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja hiilimonoksidin ja palamattomien aineiden ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa optimoitu poltto ja käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineiden yhdistäminen ja sekoittaminen | Varmistetaan vakaat palamisolosuhteet ja/tai vähennetään epäpuhtauspäästöjä sekoittamalla saman polttoainetyypin eri laatuja. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Polttojärjestelmän huolto | Säännöllinen suunniteltu huolto toimittajan suositusten mukaisesti. |
| c. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.1 jaksossa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin. |
| d. | Polttolaitteiston hyvä suunnittelu | Uunin, polttokammioiden, polttimien ja niihin liittyvien laitteiden hyvä suunnittelu. | Sovelletaan yleisesti uusiin polttolaitoksiin. |
| e. | Polttoaineen valinta | Valitaan saatavilla olevista polttoaineista toinen ympäristöprofiililtaan parempi (esim. rikki- ja/tai elohopeapitoisuudeltaan alhainen) polttoaine (tai polttoaineet) tai siirrytään kokonaan tai osittain käyttämään niitä myös käynnistystilanteissa tai käytettäessä varapolttoaineita. | Soveltamista voivat rajoittaa sopivan tyyppisten, kokonaisympäristöprofiililtaan parempien polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan tai koko laitosalueen polttoainetasapainoon, kun kyse on teollisten prosessipolttoaineiden poltosta.
  Olemassa olevissa polttolaitoksissa laitoksen sijoittelu ja suunnittelu voivat rajoittaa valittavan polttoaineen tyyppiä. |

BAT 6.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polttoaineiden yhdistäminen ja sekoittaminen

Varmistetaan vakaat palamisolosuhteet ja/tai vähennetään epäpuhtauspäästöjä sekoittamalla saman polttoainetyypin eri laatuja.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Polttojärjestelmän huolto

Säännöllinen suunniteltu huolto toimittajan suositusten mukaisesti.

c.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.1 jaksossa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin.

d.

Polttolaitteiston hyvä suunnittelu

Uunin, polttokammioiden, polttimien ja niihin liittyvien laitteiden hyvä suunnittelu.

Sovelletaan yleisesti uusiin polttolaitoksiin.

e.

Polttoaineen valinta

Valitaan saatavilla olevista polttoaineista toinen ympäristöprofiililtaan parempi (esim. rikki- ja/tai elohopeapitoisuudeltaan alhainen) polttoaine (tai polttoaineet) tai siirrytään kokonaan tai osittain käyttämään niitä myös käynnistystilanteissa tai käytettäessä varapolttoaineita.

Soveltamista voivat rajoittaa sopivan tyyppisten, kokonaisympäristöprofiililtaan parempien polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan tai koko laitosalueen polttoainetasapainoon, kun kyse on teollisten prosessipolttoaineiden poltosta.

Olemassa olevissa polttolaitoksissa laitoksen sijoittelu ja suunnittelu voivat rajoittaa valittavan polttoaineen tyyppiä.

| BAT 7. | Ammoniakin ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi käytettäessä selektiivistä katalyyttista pelkistystä (SCR) tai selektiivistä ei-katalyyttista pelkistystä (SNCR) NOX-päästöjen puhdistukseen parasta käytettävää tekniikkaa on optimoida SCR- ja/tai SNCR-järjestelmän suunnittelu ja/tai käyttö (esimerkiksi optimoitu reagenssin ja NOX:n suhde, reagenssin homogeeninen jakautuminen ja reagenssipisaroiden optimaalinen koko).

  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot

  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen päästötaso (BAT-AEL) NH3-päästöille ilmaan SCR- ja/tai SNCR-järjestelmien käytöstä on < 3–10 mg/Nm3 vuotuisena keskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona. Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä SCR-tekniikkaa ja vaihteluvälin yläraja voidaan saavuttaa käyttämällä SNCR-tekniikkaa ilman märkiä puhdistusmenetelmiä. Biomassaa polttavien ja vaihtelevalla kuormituksella toimivien laitosten sekä raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä polttavien moottorien kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 15 mg/Nm3. |
| --- | --- |

BAT 7.

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen päästötaso (BAT-AEL) NH3-päästöille ilmaan SCR- ja/tai SNCR-järjestelmien käytöstä on < 3–10 mg/Nm3 vuotuisena keskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona. Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä SCR-tekniikkaa ja vaihteluvälin yläraja voidaan saavuttaa käyttämällä SNCR-tekniikkaa ilman märkiä puhdistusmenetelmiä. Biomassaa polttavien ja vaihtelevalla kuormituksella toimivien laitosten sekä raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä polttavien moottorien kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 15 mg/Nm3.

| BAT 8. | Ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi tavanomaisissa toimintaolosuhteissa parasta käytettävää tekniikkaa on varmistaa asianmukaisella suunnittelulla, käytöllä ja huollolla, että päästöjenrajoitusjärjestelmien käytettävyys ja kapasiteetti ovat optimaalisella tasolla. |
| --- | --- |

BAT 8.

| BAT 9. | Poltto- ja/tai kaasutuslaitosten yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on sisällyttää seuraavat seikat kaikkien käytettävien polttoaineiden laadunvarmistus-/laadunvalvontaohjelmiin osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1):






  i) | Käytettävän polttoaineen alustava täysimittainen luonnehdinta, joka sisältää vähintään seuraavassa luetellut muuttujat, EN-standardien mukaisesti. ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja voidaan käyttää, jos niillä varmistetaan tietojen vastaava tieteellinen laatu. |
| --- | --- | --- |

BAT 9.

i)

Käytettävän polttoaineen alustava täysimittainen luonnehdinta, joka sisältää vähintään seuraavassa luetellut muuttujat, EN-standardien mukaisesti. ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja voidaan käyttää, jos niillä varmistetaan tietojen vastaava tieteellinen laatu.

| ii) | Polttoaineen laadun säännöllinen testaus, jolla tarkistetaan, että se vastaa alustavaa luonnehdintaa ja laitoksen suunnittelun eritelmiä. Testaustiheys ja alla olevasta taulukosta valitut muuttujat perustuvat polttoaineen vaihtelevuuteen ja epäpuhtauspäästöjen (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely) merkitystä ilmapäästöissä koskevaan arviointiin. |
| --- | --- |

ii)

Polttoaineen laadun säännöllinen testaus, jolla tarkistetaan, että se vastaa alustavaa luonnehdintaa ja laitoksen suunnittelun eritelmiä. Testaustiheys ja alla olevasta taulukosta valitut muuttujat perustuvat polttoaineen vaihtelevuuteen ja epäpuhtauspäästöjen (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely) merkitystä ilmapäästöissä koskevaan arviointiin.

| iii) | Laitoksen asetusten vastaava mukauttaminen, kun se on tarpeen ja mahdollista (esimerkiksi polttoaineen luonnehdinnan ja valvonnan sisällyttäminen kehittyneeseen valvontajärjestelmään (ks. 8.1 jaksossa oleva kuvaus)). |
| --- | --- |

iii)

Laitoksen asetusten vastaava mukauttaminen, kun se on tarpeen ja mahdollista (esimerkiksi polttoaineen luonnehdinnan ja valvonnan sisällyttäminen kehittyneeseen valvontajärjestelmään (ks. 8.1 jaksossa oleva kuvaus)).

Kuvaus

Polttoaineen alustavan luonnehdinnan ja säännöllisen testauksen voivat suorittaa toiminnanharjoittaja ja/tai polttoaineen toimittaja. Jos ne suorittaa toimittaja, niiden täysimääräiset tulokset toimitetaan toiminnanharjoittajalle tuotteen (polttoaineen) toimittajan eritelmän ja/tai takuun muodossa.

| Polttoaine(et): | Luonnehdittavat aineet/muuttujat |
| --- | --- |
| Biomassa/turve | — | Alempi lämpöarvo |

Polttoaine(et):

Luonnehdittavat aineet/muuttujat

Biomassa/turve

—

Alempi lämpöarvo

| — | Kosteus |
| --- | --- |

—

Kosteus

| — | Tuhka |
| --- | --- |

—

Tuhka

| — | C, Cl, F, N, S, K, Na |
| --- | --- |

—

C, Cl, F, N, S, K, Na

| — | Metallit ja metalloidit (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn) |
| --- | --- |

—

Metallit ja metalloidit (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn)

Hiili/ruskohiili

| — | Alempi lämpöarvo |
| --- | --- |

—

Alempi lämpöarvo

| — | Kosteus |
| --- | --- |

—

Kosteus

| — | Haihtuvat aineet, tuhka, haihtumaton hiili, C, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Haihtuvat aineet, tuhka, haihtumaton hiili, C, H, N, O, S

| — | Br, Cl, F |
| --- | --- |

—

Br, Cl, F

| — | Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

Raskas polttoöljy

| — | Tuhka |
| --- | --- |

—

Tuhka

| — | C, S, N, Ni, V |
| --- | --- |

—

C, S, N, Ni, V

Kaasuöljy

| — | Tuhka |
| --- | --- |

—

Tuhka

| — | N, C, S |
| --- | --- |

—

N, C, S

Maakaasu

| — | Alempi lämpöarvo |
| --- | --- |

—

Alempi lämpöarvo

| — | CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Wobben indeksi |
| --- | --- |

—

CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Wobben indeksi

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet (27)

| — | Br, C, Cl, F, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Br, C, Cl, F, H, N, O, S

| — | Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut

| — | LHV, CH4 (koksaamokaasun osalta), CXHY (koksaamokaasun osalta), CO2, H2, N2, kokonaisrikki, pöly, Wobben indeksi |
| --- | --- |

—

LHV, CH4 (koksaamokaasun osalta), CXHY (koksaamokaasun osalta), CO2, H2, N2, kokonaisrikki, pöly, Wobben indeksi

Jäte (28)

| — | Alempi lämpöarvo |
| --- | --- |

—

Alempi lämpöarvo

| — | Kosteus |
| --- | --- |

—

Kosteus

| — | Haihtuvat aineet, tuhka, Br, C, Cl, F, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Haihtuvat aineet, tuhka, Br, C, Cl, F, H, N, O, S

| — | Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

| BAT 10. | Ilmaan ja/tai veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja ottaa käyttöön osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) mahdollisten epäpuhtauspäästöjen merkitykseen nähden oikeasuhteinen hallintasuunnitelma, joka sisältää seuraavat osat:






  — | muiden kuin tavanomaisten toimintaolosuhteiden aiheutumisessa merkityksellisiksi katsottujen sellaisten järjestelmien asianmukainen suunnittelu, jotka saattavat vaikuttaa ilmaan, veteen ja/tai maaperään johdettaviin päästöihin (esimerkiksi pieneen kuormitukseen perustuva suunnittelu käynnistyksen ja pysäytyksen vähimmäiskuormituksien pienentämiseksi vakaan tuotannon varmistamiseksi kaasuturbiineissa), |
| --- | --- | --- |

BAT 10.

—

muiden kuin tavanomaisten toimintaolosuhteiden aiheutumisessa merkityksellisiksi katsottujen sellaisten järjestelmien asianmukainen suunnittelu, jotka saattavat vaikuttaa ilmaan, veteen ja/tai maaperään johdettaviin päästöihin (esimerkiksi pieneen kuormitukseen perustuva suunnittelu käynnistyksen ja pysäytyksen vähimmäiskuormituksien pienentämiseksi vakaan tuotannon varmistamiseksi kaasuturbiineissa),

| — | erityisen ennalta ehkäisevän huoltosuunnitelman laatiminen ja käyttöönotto näitä merkityksellisiä järjestelmiä varten, |
| --- | --- |

—

erityisen ennalta ehkäisevän huoltosuunnitelman laatiminen ja käyttöönotto näitä merkityksellisiä järjestelmiä varten,

| — | muiden kuin tavanomaisten toimintaolosuhteiden ja niihin liittyvien olosuhteiden aiheuttamien päästöjen tarkastelu ja kirjaaminen sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa, |
| --- | --- |

—

muiden kuin tavanomaisten toimintaolosuhteiden ja niihin liittyvien olosuhteiden aiheuttamien päästöjen tarkastelu ja kirjaaminen sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa,

| — | muiden kuin tavanomaisten toimintaolosuhteiden aikana tapahtuvien kokonaispäästöjen säännöllinen arviointi (esimerkiksi tapahtumien tiheys, kesto, päästöjen kvantifiointi/arviointi) sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa. |
| --- | --- |

—

muiden kuin tavanomaisten toimintaolosuhteiden aikana tapahtuvien kokonaispäästöjen säännöllinen arviointi (esimerkiksi tapahtumien tiheys, kesto, päästöjen kvantifiointi/arviointi) sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa.

| BAT 11. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla asianmukaisesti ilmaan ja/tai veteen johdettavia päästöjä muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa.

  Kuvaus

  Tarkkailu voidaan suorittaa päästöjen suorilla mittauksilla tai tarkkailemalla sijaismuuttujia, jos osoittautuu, että näin varmistetaan päästöjen suoria mittauksia vastaava tai parempi tieteellinen laatu. Käynnistyksen ja pysäytyksen aikana tapahtuvia päästöjä voidaan arvioida vähintään kerran vuodessa tyypillisestä käynnistys- ja pysäytysmenettelystä tehtävän yksityiskohtaisen päästömittauksen perusteella ja arvioimalla jokaisen vuoden aikana toteutettavan käynnistys- ja pysäytysjakson päästöt tämän mittauksen tulosten perusteella. |
| --- | --- |

BAT 11.

Kuvaus

Tarkkailu voidaan suorittaa päästöjen suorilla mittauksilla tai tarkkailemalla sijaismuuttujia, jos osoittautuu, että näin varmistetaan päästöjen suoria mittauksia vastaava tai parempi tieteellinen laatu. Käynnistyksen ja pysäytyksen aikana tapahtuvia päästöjä voidaan arvioida vähintään kerran vuodessa tyypillisestä käynnistys- ja pysäytysmenettelystä tehtävän yksityiskohtaisen päästömittauksen perusteella ja arvioimalla jokaisen vuoden aikana toteutettavan käynnistys- ja pysäytysjakson päästöt tämän mittauksen tulosten perusteella.

1.4   Energiatehokkuus

| BAT 12. | Sellaisten poltto-, kaasutus- ja/tai IGCC-yksiköiden energiatehokkuuden lisäämiseksi, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.
  Optimoimalla palaminen minimoidaan palamattomien aineiden määrä savukaasuissa ja kiinteissä palamisjätteissä. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Työaineen olosuhteiden optimointi | Käyttö tapahtuu työaineena käytettävän kaasun tai höyryn mahdollisimman korkeassa paineessa ja lämpötilassa esimerkiksi NOX-päästöjen valvonnan tai kysytyn energian ominaisuuksien asettamissa rajoissa. |
| c. | Höyrykierron optimointi | Käyttö tapahtuu alemmalla turbiinin poistopaineella käyttämällä lauhduttimen jäähdytysveden mahdollisimman alhaista lämpötilaa suunnittelun asettamissa rajoissa. |
| d. | Energiankulutuksen minimointi | Sisäisen energiankulutuksen minimointi (esim. syöttövesipumpun suurempi tehokkuus). |
| e. | Polttoilman esilämmitys | Osa palamisen savukaasuista talteen otetusta lämmöstä käytetään uudelleen poltossa käytettävän ilman esilämmitykseen. | Sovelletaan yleisesti, mutta tarve valvoa NOX-päästöjä voivat rajoittaa soveltamista. |
| f. | Polttoaineen esilämmitys | Polttoaine esilämmitetään talteen otettua lämpöä käyttäen. | Sovelletaan yleisesti, mutta kattilan suunnittelu ja tarve valvoa NOX-päästöjä voivat rajoittaa soveltamista. |
| g. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.
  Tärkeimpien palamismuuttujien tietokonepohjainen valvonta mahdollistaa polttohyötysuhteen parantamisen. | Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin. Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin yksiköihin. |
| h. | Syöttöveden esilämmitys talteen otettua lämpöä käyttäen | Höyrylauhduttimesta tuleva vesi esilämmitetään talteen otetulla lämmöllä ennen sen uudelleenkäyttöä kattilassa. | Sovelletaan vain höyrypiireihin eikä kuumavesikattiloihin.
  Laitoksen sijoitteluun ja talteenotettavan lämmön määrään liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa soveltamista olemassa oleviin yksiköihin. |
| i. | Lämmön talteenotto yhteistuotannon avulla | Lämmön talteenotto (lähinnä höyryjärjestelmästä) kuuman veden / höyryn tuottamiseksi teollisiin prosesseihin/toimintoihin tai julkiseen kaukolämpöverkkoon. Lisäksi lämpöä on mahdollista ottaa talteen seuraavista:






  — | savukaasu |

BAT 12.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Optimoimalla palaminen minimoidaan palamattomien aineiden määrä savukaasuissa ja kiinteissä palamisjätteissä.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Työaineen olosuhteiden optimointi

Käyttö tapahtuu työaineena käytettävän kaasun tai höyryn mahdollisimman korkeassa paineessa ja lämpötilassa esimerkiksi NOX-päästöjen valvonnan tai kysytyn energian ominaisuuksien asettamissa rajoissa.

c.

Höyrykierron optimointi

Käyttö tapahtuu alemmalla turbiinin poistopaineella käyttämällä lauhduttimen jäähdytysveden mahdollisimman alhaista lämpötilaa suunnittelun asettamissa rajoissa.

d.

Energiankulutuksen minimointi

Sisäisen energiankulutuksen minimointi (esim. syöttövesipumpun suurempi tehokkuus).

e.

Polttoilman esilämmitys

Osa palamisen savukaasuista talteen otetusta lämmöstä käytetään uudelleen poltossa käytettävän ilman esilämmitykseen.

Sovelletaan yleisesti, mutta tarve valvoa NOX-päästöjä voivat rajoittaa soveltamista.

f.

Polttoaineen esilämmitys

Polttoaine esilämmitetään talteen otettua lämpöä käyttäen.

Sovelletaan yleisesti, mutta kattilan suunnittelu ja tarve valvoa NOX-päästöjä voivat rajoittaa soveltamista.

g.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Tärkeimpien palamismuuttujien tietokonepohjainen valvonta mahdollistaa polttohyötysuhteen parantamisen.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin. Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin yksiköihin.

h.

Syöttöveden esilämmitys talteen otettua lämpöä käyttäen

Höyrylauhduttimesta tuleva vesi esilämmitetään talteen otetulla lämmöllä ennen sen uudelleenkäyttöä kattilassa.

Sovelletaan vain höyrypiireihin eikä kuumavesikattiloihin.

Laitoksen sijoitteluun ja talteenotettavan lämmön määrään liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa soveltamista olemassa oleviin yksiköihin.

i.

Lämmön talteenotto yhteistuotannon avulla

Lämmön talteenotto (lähinnä höyryjärjestelmästä) kuuman veden / höyryn tuottamiseksi teollisiin prosesseihin/toimintoihin tai julkiseen kaukolämpöverkkoon. Lisäksi lämpöä on mahdollista ottaa talteen seuraavista:

—

savukaasu

| — | arinajäähdytys |
| --- | --- |

—

arinajäähdytys

| — | kiertoleijupeti. |
| --- | --- |

—

kiertoleijupeti.

Soveltamista voi rajoittaa paikallinen lämmön ja sähkön kysyntä.

Soveltaminen kaasukompressoreihin, joiden lämpöprofiili on ennakoimaton, saattaa olla rajoitettua.

j.

Valmius lämmön ja sähkön yhteistuotantoon

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Sovelletaan vain uusiin yksiköihin, joiden läheisyydessä on realistiset mahdollisuudet käyttää lämpöä tulevaisuudessa.

k.

Savukaasulauhdutin

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin, jos matalalämpötilaiselle lämmölle on riittävästi kysyntää.

l.

Lämmön kerääntyminen

Kerääntyvän lämmön varastointi lämmön ja sähkön yhteistuotannossa.

Sovelletaan vain lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin.

Soveltaminen saattaa olla rajoitettua, jos jäähdytyksen kysyntä on pientä.

m.

Märkäpiippu

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti uusiin ja olemassa oleviin yksiköihin, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä.

n.

Jäähdytystornin päästöt

Päästöjen vapauttaminen ilmaan jäähdytystornin kautta tähän tarkoitetun piipun sijasta.

Sovelletaan vain yksiköihin, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä, jos savukaasut on lämmitettävä uudelleen ennen niiden päästämistä ilmaan ja jos yksikön jäähdytysjärjestelmänä on jäähdytystorni.

o.

Polttoaineen esikuivaus

Polttoaineen kosteuspitoisuuden vähentäminen ennen polttoa palamisolosuhteiden parantamiseksi.

Sovelletaan biomassan ja/tai turpeen polttoon itsesyttymisriskin asettamissa rajoissa (esim. turpeen kosteuspitoisuus pidetään yli 40 prosentissa läpi koko toimitusketjun).

Olemassa olevien laitosten jälkiasennuksia saattavat rajoittaa kuivaustoiminnosta mahdollisesti saatava ylimääräinen lämpöarvo ja joidenkin kattiloiden suunnittelun tai laitosten sijoittelun rajalliset jälkiasennusmahdollisuudet.

p.

Lämpöhäviöiden minimointi

Esimerkiksi kuonan kautta tapahtuvien tai säteilylähteiden eristämisellä vähennettävissä olevien jäännöslämpöhäviöiden minimointi.

Sovelletaan vain kiinteitä polttoaineita käyttäviin polttoyksiköihin ja kaasutus-/IGCC-yksiköihin.

q.

Kehittyneet materiaalit

Käytetään kehittyneitä materiaaleja, joiden on osoitettu kestävän korkeita toimintalämpötiloja ja -paineita ja lisäävän siten höyry-/polttoprosessin tehokkuutta.

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin.

r.

Höyryturbiinien parannustoimet

Tähän sisältyy muun muassa keskipainehöyryn lämpötilan ja paineen korottamisen, matalapaineturbiinin lisäämisen sekä turbiinin roottorien lapojen geometriaan tehtävien muutosten kaltaisia menetelmiä.

Kysyntä, höyryn olosuhteet ja/tai laitoksen rajallinen elinikä saattavat rajoittaa soveltamista.

s.

Höyryn superkriittiset ja ultra-superkriittiset tilat

Käytetään höyryn uudelleenlämmitysjärjestelmiä sisältävää höyrypiiriä, jossa höyryn paine voi nousta yli 220,6 baariin ja lämpötila yli 374 °C:een superkriittisissä olosuhteissa ja yli 250–300 baariin ja yli 580–600 °C:n lämpötilaan ultra-superkriittisissä olosuhteissa.

Sovelletaan vain uusiin yksiköihin, joiden lämpöteho on ≥ 600 MWth ja joita käytetään > 4 000 tuntia vuodessa.

Ei sovelleta, jos yksikön tarkoituksena on tuottaa alhaisia höyryn lämpötiloja ja/tai paineita prosessiteollisuudessa.

Ei sovelleta höyryä lämmön ja sähkön yhteistuotannossa tuottaviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin.

Tiettyjen biomassojen yhteydessä tapahtuva korkean lämpötilan korroosio saattaa rajoittaa soveltamista biomassaa polttaviin yksiköihin.

1.5   Veden kulutus ja veteen johdettavat päästöt

| BAT 13. | Veden kulutuksen ja ympäristöön päästettävän saastuneen veden määrän vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää toista tai molempia seuraavista menetelmistä.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Veden kierrätys | Laitoksesta tulevat jäännösvesivirrat, valuntavesi mukaan lukien, käytetään uudelleen muihin tarkoituksiin. Vastaanottavan vesivirran laatuvaatimukset ja laitoksen vesitasapaino rajoittavat kierrätysastetta. | Ei sovelleta jäähdytysjärjestelmien jäteveteen, jos veden käsittelyyn käytetään kemikaaleja ja/tai jos esiintyy korkeita merivedestä peräisin olevan suolan pitoisuuksia. |
| b. | Kuivan pohjatuhkan käsittely | Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa uunista mekaaniseen kuljetinjärjestelmään ja jäähdytetään ilmalla. Prosessissa ei käytetä vettä. | Sovelletaan vain kiinteitä polttoaineita polttaviin laitoksiin.
  Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 13.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Veden kierrätys

Laitoksesta tulevat jäännösvesivirrat, valuntavesi mukaan lukien, käytetään uudelleen muihin tarkoituksiin. Vastaanottavan vesivirran laatuvaatimukset ja laitoksen vesitasapaino rajoittavat kierrätysastetta.

Ei sovelleta jäähdytysjärjestelmien jäteveteen, jos veden käsittelyyn käytetään kemikaaleja ja/tai jos esiintyy korkeita merivedestä peräisin olevan suolan pitoisuuksia.

b.

Kuivan pohjatuhkan käsittely

Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa uunista mekaaniseen kuljetinjärjestelmään ja jäähdytetään ilmalla. Prosessissa ei käytetä vettä.

Sovelletaan vain kiinteitä polttoaineita polttaviin laitoksiin.

Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin.

| BAT 14. | Pilaantumattoman jäteveden pilaantumisen ehkäisemiseksi ja veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on erottaa jätevesivirrat ja käsitellä ne erikseen epäpuhtauspitoisuuden mukaan.

  Kuvaus

  Tyypillisesti erotettavia ja käsiteltäviä jätevesivirtoja ovat muun muassa pinnan valuntavesi, jäähdytysvesi ja savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi.

  Soveltaminen

  Viemäröintijärjestelmien kokoonpano saattaa rajoittaa soveltamista olemassa oleviin laitoksiin. |
| --- | --- |

BAT 14.

Kuvaus

Tyypillisesti erotettavia ja käsiteltäviä jätevesivirtoja ovat muun muassa pinnan valuntavesi, jäähdytysvesi ja savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi.

Soveltaminen

Viemäröintijärjestelmien kokoonpano saattaa rajoittaa soveltamista olemassa oleviin laitoksiin.

| BAT 15. | Savukaasujen käsittelystä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää sekä käyttää sekundaarisia menetelmiä mahdollisimman lähellä lähdettä laimentumisen estämiseksi.








  Menetelmä | Tyypilliset ehkäistyt/puhdistetut epäpuhtaudet | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| Primääriset menetelmät |
| a. | Optimoitu poltto (ks. BAT 6) ja savukaasujen käsittelyjärjestelmät (esim. SCR/SNCR, ks. BAT 7) | Orgaaniset yhdisteet, ammoniakki (NH3) | Sovelletaan yleisesti. |
| Sekundaariset menetelmät (29) |
| b. | Adsorptio aktiivihiileen | Orgaaniset yhdisteet, elohopea (Hg) | Sovelletaan yleisesti. |
| c. | Aerobinen biologinen käsittely | Biohajoavat orgaaniset yhdisteet, ammonium (NH4
  +) | Sovelletaan yleensä orgaanisten yhdisteiden käsittelyyn. Ammoniumin (NH4
  +) aerobista biologista käsittelyä ei ehkä sovelleta, jos kloridipitoisuudet ovat korkeita (noin 10 g/l). |
| d. | Anoksinen/anaerobinen biologinen käsittely | Elohopea (Hg), nitraatti (NO3
  –), nitriitti (NO2
  –) | Sovelletaan yleisesti. |
| e. | Koagulaatio ja saostaminen | Suspendoitunut kiintoaines | Sovelletaan yleisesti. |
| f. | Kiteyttäminen | Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4
  2-), fluoridi (F–) | Sovelletaan yleisesti. |
| g. | Suodatus (esimerkiksi hiekkasuodatus, mikrosuodatus, ultrasuodatus) | Suspendoitunut kiintoaines, metallit | Sovelletaan yleisesti. |
| h. | Vaahdotus | Suspendoitunut kiintoaines, öljy | Sovelletaan yleisesti. |
| i. | Ioninvaihto | Metallit | Sovelletaan yleisesti. |
| j. | Neutralisaatio | Hapot, alkalit | Sovelletaan yleisesti. |
| k. | Hapettaminen | Sulphidi (S2–), sulfiitti (SO3
  2–) | Sovelletaan yleisesti. |
| l. | Saostaminen | Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4
  2-), fluoridi (F–) | Sovelletaan yleisesti. |
| m. | Selkeytys | Suspendoitunut kiintoaines | Sovelletaan yleisesti. |
| n. | Strippaus | Ammoniakki (NH3) | Sovelletaan yleisesti. |

BAT 15.

Menetelmä

Tyypilliset ehkäistyt/puhdistetut epäpuhtaudet

Soveltaminen

Primääriset menetelmät

a.

Optimoitu poltto (ks. BAT 6) ja savukaasujen käsittelyjärjestelmät (esim. SCR/SNCR, ks. BAT 7)

Orgaaniset yhdisteet, ammoniakki (NH3)

Sovelletaan yleisesti.

Sekundaariset menetelmät (29)

b.

Adsorptio aktiivihiileen

Orgaaniset yhdisteet, elohopea (Hg)

Sovelletaan yleisesti.

c.

Aerobinen biologinen käsittely

Biohajoavat orgaaniset yhdisteet, ammonium (NH4
  +)

Sovelletaan yleensä orgaanisten yhdisteiden käsittelyyn. Ammoniumin (NH4
  +) aerobista biologista käsittelyä ei ehkä sovelleta, jos kloridipitoisuudet ovat korkeita (noin 10 g/l).

d.

Anoksinen/anaerobinen biologinen käsittely

Elohopea (Hg), nitraatti (NO3
  –), nitriitti (NO2
  –)

Sovelletaan yleisesti.

e.

Koagulaatio ja saostaminen

Suspendoitunut kiintoaines

Sovelletaan yleisesti.

f.

Kiteyttäminen

Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4
  2-), fluoridi (F–)

Sovelletaan yleisesti.

g.

Suodatus (esimerkiksi hiekkasuodatus, mikrosuodatus, ultrasuodatus)

Suspendoitunut kiintoaines, metallit

Sovelletaan yleisesti.

h.

Vaahdotus

Suspendoitunut kiintoaines, öljy

Sovelletaan yleisesti.

i.

Ioninvaihto

Metallit

Sovelletaan yleisesti.

j.

Neutralisaatio

Hapot, alkalit

Sovelletaan yleisesti.

k.

Hapettaminen

Sulphidi (S2–), sulfiitti (SO3
  2–)

Sovelletaan yleisesti.

l.

Saostaminen

Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4
  2-), fluoridi (F–)

Sovelletaan yleisesti.

m.

Selkeytys

Suspendoitunut kiintoaines

Sovelletaan yleisesti.

n.

Strippaus

Ammoniakki (NH3)

Sovelletaan yleisesti.

BAT-AEL-tasot koskevat suoria päästöjä vastaanottavaan vesistöön kohdassa, jossa päästö lähtee laitoksesta.

Taulukko 1

Savukaasujen käsittelystä suoraan vastaanottavaan vesistöön vapautuvien päästöjen BAT-AEL-tasot

| Aine/muuttuja | BAT-AEL-tasot |
| --- | --- |
| Vuorokausikeskiarvo |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) | 20–50 mg/l (30)
   (31)
   (32) |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD) | 60–150 mg/l (30)
   (31)
   (32) |
| Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) | 10–30 mg/l |
| Fluoridi (F–) | 10–25 mg/l (32) |
| Sulfaatti (SO4
  2–) | 1,3–2,0 g/l (32)
   (33)
   (34)
   (35) |
| Sulfidi (S2–), helposti vapautuva | 0,1–0,2 mg/l (32) |
| Sulfiitti (SO3
  2–) | 1–20 mg/l (32) |
| Metallit ja metalloidit | As | 10–50 μg/l |
| Cd | 2–5 μg/l |
| Cr | 10–50 μg/l |
| Cu | 10–50 μg/l |
| Hg | 0,2–3 μg/l |
| Ni | 10–50 μg/l |
| Pb | 10–20 μg/l |
| Zn | 50–200 μg/l |

Aine/muuttuja

BAT-AEL-tasot

Vuorokausikeskiarvo

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC)

20–50 mg/l (30)
   (31)
   (32)

Kemiallinen hapenkulutus (COD)

60–150 mg/l (30)
   (31)
   (32)

Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS)

10–30 mg/l

Fluoridi (F–)

10–25 mg/l (32)

Sulfaatti (SO4
  2–)

1,3–2,0 g/l (32)
   (33)
   (34)
   (35)

Sulfidi (S2–), helposti vapautuva

0,1–0,2 mg/l (32)

Sulfiitti (SO3
  2–)

1–20 mg/l (32)

Metallit ja metalloidit

As

10–50 μg/l

Cd

2–5 μg/l

Cr

10–50 μg/l

Cu

10–50 μg/l

Hg

0,2–3 μg/l

Ni

10–50 μg/l

Pb

10–20 μg/l

Zn

50–200 μg/l

1.6   Jätehuolto

| BAT 16. | Poltto- ja/tai kaasutusprosessista ja puhdistusmenetelmistä hävitettäväksi lähetettyjen jätteiden määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet niin, että niillä maksimoidaan tärkeysjärjestyksessä ja elinkaariajattelu huomioon ottaen






  a) | jätteiden syntymisen ehkäisy, eli maksimoidaan sivutuotteina syntyvien jäämien osuus; |
| --- | --- | --- |

BAT 16.

a)

jätteiden syntymisen ehkäisy, eli maksimoidaan sivutuotteina syntyvien jäämien osuus;

| b) | jätteiden valmistelu uudelleenkäyttöön erityisten vaadittujen laatukriteerien mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

jätteiden valmistelu uudelleenkäyttöön erityisten vaadittujen laatukriteerien mukaisesti;

| c) | jätteen kierrätys; |
| --- | --- |

c)

jätteen kierrätys;

| d) | muu jätteiden hyödyntäminen (esimerkiksi energiana); |
| --- | --- |

d)

muu jätteiden hyödyntäminen (esimerkiksi energiana);

ottamalla käyttöön asianmukainen yhdistelmä esimerkiksi seuraavista menetelmistä:

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a. | Kipsin tuotanto sivutuotteena | Märässä savukaasujen rikinpoistossa syntyvien kalsiumpohjaisten reaktiojäännösten laadun optimointi siten, että niitä voidaan käyttää louhitun kipsin vaihtoehtona (eli kipsilevyteollisuuden raaka-aineena). Märässä savukaasujen rikinpoistossa käytetyn kalkkikiven laatu vaikuttaa tuotetun kipsin puhtauteen. | Sovelletaan yleisesti kipsin vaadittavan laadun, kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa. |
| b. | Jäännösten kierrätys tai hyödyntäminen rakennusalalla | Esimerkiksi puolikuivista rikinpoistoprosesseista peräisin olevien jäännösten, lentotuhkan tai pohjatuhkan kierrätys tai hyödyntäminen rakennusmateriaalina (esimerkiksi tienrakennuksessa hiekan korvikkeena betonin valmistuksessa tai sementtiteollisuudessa). | Sovelletaan yleisesti materiaalin vaadittavan laadun (esimerkiksi fyysiset ominaisuudet, vaarallisten aineiden pitoisuus), kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa. |
| c. | Energian talteenotto käyttämällä jätettä polttoaineyhdistelmässä | Hiilen, ruskohiilen, raskaan polttoöljyn, turpeen tai biomassan poltosta syntyvän runsashiilisen tuhkan ja lietteen jäännösenergiasisältö voidaan ottaa talteen esimerkiksi sekoittamalla ne polttoaineeseen. | Sovelletaan yleisesti, jos laitokset voivat käyttää jätettä polttoaineyhdistelmässä ja kykenevät teknisesti syöttämään polttoaineet polttokammioon. |
| d. | Käytetyn katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön | Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön (joka voidaan tehdä esimerkiksi SCR-katalyyttien kohdalla jopa neljä kertaa) palauttaa alkuperäisen suorituskyvyn osittain tai kokonaan ja pidentää katalyytin käyttöiän useisiin vuosikymmeniin. Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön sisältyy katalyyttien hallintaohjelmaan. | Katalyytin mekaaninen tila ja NOX- ja NH3-päästöjen torjumiseksi vaadittava suorituskyky saattavat rajoittaa soveltamista. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Kipsin tuotanto sivutuotteena

Märässä savukaasujen rikinpoistossa syntyvien kalsiumpohjaisten reaktiojäännösten laadun optimointi siten, että niitä voidaan käyttää louhitun kipsin vaihtoehtona (eli kipsilevyteollisuuden raaka-aineena). Märässä savukaasujen rikinpoistossa käytetyn kalkkikiven laatu vaikuttaa tuotetun kipsin puhtauteen.

Sovelletaan yleisesti kipsin vaadittavan laadun, kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa.

b.

Jäännösten kierrätys tai hyödyntäminen rakennusalalla

Esimerkiksi puolikuivista rikinpoistoprosesseista peräisin olevien jäännösten, lentotuhkan tai pohjatuhkan kierrätys tai hyödyntäminen rakennusmateriaalina (esimerkiksi tienrakennuksessa hiekan korvikkeena betonin valmistuksessa tai sementtiteollisuudessa).

Sovelletaan yleisesti materiaalin vaadittavan laadun (esimerkiksi fyysiset ominaisuudet, vaarallisten aineiden pitoisuus), kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa.

c.

Energian talteenotto käyttämällä jätettä polttoaineyhdistelmässä

Hiilen, ruskohiilen, raskaan polttoöljyn, turpeen tai biomassan poltosta syntyvän runsashiilisen tuhkan ja lietteen jäännösenergiasisältö voidaan ottaa talteen esimerkiksi sekoittamalla ne polttoaineeseen.

Sovelletaan yleisesti, jos laitokset voivat käyttää jätettä polttoaineyhdistelmässä ja kykenevät teknisesti syöttämään polttoaineet polttokammioon.

d.

Käytetyn katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön

Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön (joka voidaan tehdä esimerkiksi SCR-katalyyttien kohdalla jopa neljä kertaa) palauttaa alkuperäisen suorituskyvyn osittain tai kokonaan ja pidentää katalyytin käyttöiän useisiin vuosikymmeniin. Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön sisältyy katalyyttien hallintaohjelmaan.

Katalyytin mekaaninen tila ja NOX- ja NH3-päästöjen torjumiseksi vaadittava suorituskyky saattavat rajoittaa soveltamista.

1.7   Melupäästöt

| BAT 17. | Melupäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Toiminnalliset toimenpiteet | Näitä ovat






  — | laitteiden tehostetut tarkastukset ja kunnossapito |

BAT 17.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Toiminnalliset toimenpiteet

Näitä ovat

—

laitteiden tehostetut tarkastukset ja kunnossapito

| — | suljettujen tilojen ovien ja ikkunoiden sulkeminen, jos mahdollista |
| --- | --- |

—

suljettujen tilojen ovien ja ikkunoiden sulkeminen, jos mahdollista

| — | laitteiden käytön antaminen kokeneen henkilökunnan tehtäväksi |
| --- | --- |

—

laitteiden käytön antaminen kokeneen henkilökunnan tehtäväksi

| — | meluisten toimintojen välttäminen yöaikaan, jos mahdollista |
| --- | --- |

—

meluisten toimintojen välttäminen yöaikaan, jos mahdollista

| — | meluntorjunnan ottaminen huomioon kunnossapitotöissä. |
| --- | --- |

—

meluntorjunnan ottaminen huomioon kunnossapitotöissä.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Vähän melua aiheuttavat laitteet

Tämä saattaa kattaa kompressorit, pumput ja levyt.

Sovelletaan yleisesti uusiin tai korvattuihin laitteisiin.

c.

Melun vaimentaminen

Melun leviämistä voidaan vähentää asettamalla esteitä melulähteen ja melulle altistuvan kohteen väliin. Hyviä esteitä ovat esimerkiksi meluvallit, penkereet ja rakennukset.

Sovelletaan yleisesti uusiin laitoksiin. Olemassa olevissa laitoksissa esteiden hyödyntämistä saattaa rajoittaa tilanpuute.

d.

Meluntorjuntalaitteet

Näihin sisältyvät

| — | melun vähentäjät |
| --- | --- |

—

melun vähentäjät

| — | laitteiden vaimennus |
| --- | --- |

—

laitteiden vaimennus

| — | melua aiheuttavien laitteiden kotelointi |
| --- | --- |

—

melua aiheuttavien laitteiden kotelointi

| — | rakennusten äänieristäminen. |
| --- | --- |

—

rakennusten äänieristäminen.

Tilanpuute saattaa rajoittaa soveltamista.

e.

Laitteiden ja rakennusten asianmukainen sijainti

Melutasoja voidaan alentaa kasvattamalla lähteen ja vastaanottajan välimatkaa sekä käyttämällä rakennuksia melusuojina.

Sovelletaan yleisesti uusiin laitoksiin. Olemassa olevissa laitoksen osissa laitteiden ja tuotantoyksiköiden uudelleensijoittelua saattavat rajoittaa tilanpuute tai liialliset kustannukset.

2.   KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN POLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

2.1   Hiilen ja/tai ruskohiilen polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti hiilen ja/tai ruskohiilen polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

2.1.1   Yleinen ympäristönsuojelun taso

| BAT 18. | Hiilen ja/tai ruskohiilen polton yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja kohdan BAT 6 lisäksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavaa menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Integroitu polttoprosessi, jolla varmistetaan kattilan hyvä tehokkuus ja joka sisältää primaarisia menetelmiä NOX:n vähentämiseksi (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, low-NOX -polttimet ja/tai savukaasun takaisinkierrätys). | Pölypolton, leijupolton tai liikkuvaa arinaa käyttävän arinapolton kaltaiset polttoprosessit mahdollistavat tällaisen integroinnin. | Sovelletaan yleisesti. |

BAT 18.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Integroitu polttoprosessi, jolla varmistetaan kattilan hyvä tehokkuus ja joka sisältää primaarisia menetelmiä NOX:n vähentämiseksi (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, low-NOX -polttimet ja/tai savukaasun takaisinkierrätys).

Pölypolton, leijupolton tai liikkuvaa arinaa käyttävän arinapolton kaltaiset polttoprosessit mahdollistavat tällaisen integroinnin.

Sovelletaan yleisesti.

2.1.2   Energiatehokkuus

| BAT 19. | Hiilen ja/tai ruskohiilen polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kuivan pohjatuhkan käsittely | Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa uunista mekaaniseen kuljetinjärjestelmään, ja kun se on ohjattu uuniin uudelleenpolttoa varten, se jäähdytetään ilmalla. Hyötyenergia otetaan talteen sekä tuhkan uudelleenpoltosta että sen jäähdytyksestä. | Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttoyksiköihin. |

BAT 19.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Kuivan pohjatuhkan käsittely

Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa uunista mekaaniseen kuljetinjärjestelmään, ja kun se on ohjattu uuniin uudelleenpolttoa varten, se jäähdytetään ilmalla. Hyötyenergia otetaan talteen sekä tuhkan uudelleenpoltosta että sen jäähdytyksestä.

Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttoyksiköihin.

Taulukko 2

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) hiilen ja/tai ruskohiilen poltolle

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (36)
   (37) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (38) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (38)
   (39)
   (40) |
| Uusi yksikkö (41)
   (42) | Olemassa oleva yksikkö (41)
   (43) | Uusi tai olemassa oleva yksikkö |
| Hiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth | 45–46 | 33,5–44 | 75–97 |
| Ruskohiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth | 42–44 (44) | 33,5–42,5 | 75–97 |
| Hiiltä käyttävä, < 1 000 MWth | 36,5–41,5 (45) | 32,5–41,5 | 75–97 |
| Ruskohiiltä käyttävä, < 1 000 MWth | 36,5–40 (46) | 31,5–39,5 | 75–97 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (36)
   (37)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (38)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (38)
   (39)
   (40)

Uusi yksikkö (41)
   (42)

Olemassa oleva yksikkö (41)
   (43)

Uusi tai olemassa oleva yksikkö

Hiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth

45–46

33,5–44

75–97

Ruskohiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth

42–44 (44)

33,5–42,5

75–97

Hiiltä käyttävä, < 1 000 MWth

36,5–41,5 (45)

32,5–41,5

75–97

Ruskohiiltä käyttävä, < 1 000 MWth

36,5–40 (46)

31,5–39,5

75–97

2.1.3   Ilmaan johdettavat NOX-, N2O- ja CO-päästöt

| BAT 20. | Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Käytetään yleensä yhdessä muiden menetelmien kanssa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Muiden NOX-päästöjä vähentävien primaaristen menetelmien yhdistelmä (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, savukaasun takaisinkierrätys, low-NOX-polttimet). | Ks. kunkin menetelmän kuvaus 8.3 jaksossa.
  Kattilan suunnittelu saattaa vaikuttaa asianmukaisen primaarisen menetelmän (tai niiden yhdistelmän) valintaan ja suorituskykyyn. |
| c. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa. | Sovellettavuus voi olla rajallinen kattiloissa, joiden suuri poikkileikkauspinta-ala estää NH3:n ja NOX:n tasaisen sekoittamisen.
  Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. |
| d. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa, ja olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. |
| e. | Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan. |

BAT 20.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Käytetään yleensä yhdessä muiden menetelmien kanssa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Muiden NOX-päästöjä vähentävien primaaristen menetelmien yhdistelmä (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, savukaasun takaisinkierrätys, low-NOX-polttimet).

Ks. kunkin menetelmän kuvaus 8.3 jaksossa.

Kattilan suunnittelu saattaa vaikuttaa asianmukaisen primaarisen menetelmän (tai niiden yhdistelmän) valintaan ja suorituskykyyn.

c.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa.

Sovellettavuus voi olla rajallinen kattiloissa, joiden suuri poikkileikkauspinta-ala estää NH3:n ja NOX:n tasaisen sekoittamisen.

Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

d.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa, ja olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

e.

Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan.

Taulukko 3

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (47) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (48)
   (49) |
| < 100 | 100–150 | 100–270 | 155–200 | 165–330 |
| 100–300 | 50–100 | 100–180 | 80–130 | 155–210 |
| ≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijukerroskattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila | 50–85 | < 85–150 (50)
   (51) | 80–125 | 140–165 (52) |
| ≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila | 65–85 | 65–150 | 80–125 | < 85–165 (53) |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (47)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (48)
   (49)

< 100

100–150

100–270

155–200

165–330

100–300

50–100

100–180

80–130

155–210

≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijukerroskattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila

50–85

< 85–150 (50)
   (51)

80–125

140–165 (52)

≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila

65–85

65–150

80–125

< 85–165 (53)

Ohjeellisesti voidaan todeta, että ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien olemassa olevien polttolaitosten tai uusien polttolaitosten CO-päästöjen vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) | CO-päästöjen ohjeellinen taso (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| < 300 | < 30–140 |
| ≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijukerroskattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila | < 30–100 (54) |
| ≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila | < 5–100 (54) |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth)

CO-päästöjen ohjeellinen taso (mg/Nm3)

< 300

< 30–140

≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijukerroskattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila

< 30–100 (54)

≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila

< 5–100 (54)

2.1.4   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 21. | Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Tulipesäinjektio (uuniin tai leijupetiin) | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Kanavainjektio | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.
  Menetelmää voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa. |
| c. | Kuiva-absorbaattori | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. |
| d. | Kiertoleijupedin kuivapesuri |
| e. | Märkäpesu | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.
  Menetelmiä voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa. |
| f. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth, ja jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |
| g. | Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto |
| h. | Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi | Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan. |
| i. | Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen tai poistaminen | Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen moniputkisella lämmönpoistajalla tai sen poistaminen ja savukaasujen poisto jäähdytystornin tai märän piipun kautta. | Sovelletaan vain, kun lämmönvaihdin on vaihdettava tai korvattava polttolaitoksissa, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeen sijaitseva kaasu-kaasu-lämmitin. |
| j. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.
  Käytetään vähärikkistä (esimerkiksi 0,1 painoprosenttia kuivana), vähäkloorista tai vähäfluorista polttoainetta. | Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. Suunnitteluun liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa soveltamista polttolaitoksissa, joissa poltetaan hyvin erityisiä kotimaisia polttoaineita. |

BAT 21.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Tulipesäinjektio (uuniin tai leijupetiin)

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Kanavainjektio

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Menetelmää voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa.

c.

Kuiva-absorbaattori

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

d.

Kiertoleijupedin kuivapesuri

e.

Märkäpesu

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Menetelmiä voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa.

f.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth, ja jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

g.

Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto

h.

Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi

Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan.

i.

Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen tai poistaminen

Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen moniputkisella lämmönpoistajalla tai sen poistaminen ja savukaasujen poisto jäähdytystornin tai märän piipun kautta.

Sovelletaan vain, kun lämmönvaihdin on vaihdettava tai korvattava polttolaitoksissa, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeen sijaitseva kaasu-kaasu-lämmitin.

j.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Käytetään vähärikkistä (esimerkiksi 0,1 painoprosenttia kuivana), vähäkloorista tai vähäfluorista polttoainetta.

Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. Suunnitteluun liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa soveltamista polttolaitoksissa, joissa poltetaan hyvin erityisiä kotimaisia polttoaineita.

Taulukko 4

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) SO2-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (55) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (56) |
| < 100 | 150–200 | 150–360 | 170–220 | 170–400 |
| 100–300 | 80–150 | 95–200 | 135–200 | 135–220 (57) |
| ≥ 300, hiilipölykattila | 10–75 | 10–130 (58) | 25–110 | 25–165 (59) |
| ≥ 300, leijukerroskattila (60) | 20–75 | 20–180 | 25–110 | 50–220 |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (55)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (56)

< 100

150–200

150–360

170–220

170–400

100–300

80–150

95–200

135–200

135–220 (57)

≥ 300, hiilipölykattila

10–75

10–130 (58)

25–110

25–165 (59)

≥ 300, leijukerroskattila (60)

20–75

20–180

25–110

50–220

Taulukossa 4 esitettyjen BAT-AEL-tasojen vuorokausikeskiarvoa ei sovelleta polttolaitokseen, jonka nimellinen kokonaislämpöteho on yli 300 MW ja joka on erityisesti suunniteltu käyttämään kotimaisia ruskohiilipolttoaineita ja joka voi osoittaa, ettei se voi saavuttaa taulukossa 4 mainittuja BAT-AEL-tasoja teknis-taloudellisista syistä, ja BAT-AEL-vaihteluvälin vuotuisen keskiarvon ylärajat ovat seuraavat:

| i) | uusi savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,01, enintään 200 mg/Nm3; |
| --- | --- |

i)

uusi savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,01, enintään 200 mg/Nm3;

| ii) | olemassa oleva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,03, enintään 320 mg/Nm3;
  jossa RCG on SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä poistokaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2. |
| --- | --- |

ii)

olemassa oleva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,03, enintään 320 mg/Nm3;

jossa RCG on SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä poistokaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2.

| iii) | Jos Sorbentin ruiskutusta kattilaan sovelletaan osana savukaasujen rikinpoistojärjestelmää, RCG-arvoa voidaan mukauttaa ottamalla huomioon tämän menetelmän tehokkuus SO2:n vähentämisessä (ηΒSI) seuraavasti: RCG (mukautettu) = RCG (mitattu) / (1-ηΒSI). |
| --- | --- |

iii)

Jos Sorbentin ruiskutusta kattilaan sovelletaan osana savukaasujen rikinpoistojärjestelmää, RCG-arvoa voidaan mukauttaa ottamalla huomioon tämän menetelmän tehokkuus SO2:n vähentämisessä (ηΒSI) seuraavasti: RCG (mukautettu) = RCG (mitattu) / (1-ηΒSI).

Taulukko 5

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) HCl- ja HF-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta

| Epäpuhtaus | Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (61) |
| HCl | < 100 | 1–6 | 2–10 (62) |
| ≥ 100 | 1–3 | 1–5 (62)
   (63) |
| HF | < 100 | < 1–3 | < 1–6 (64) |
| ≥ 100 | < 1–2 | < 1–3 (64) |

Epäpuhtaus

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (61)

HCl

< 100

1–6

2–10 (62)

≥ 100

1–3

1–5 (62)
   (63)

HF

< 100

< 1–3

< 1–6 (64)

≥ 100

< 1–2

< 1–3 (64)

2.1.5   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 22. | Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneet metallipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Pussisuodatin |
| c. | Tulipesäinjektio
  (uuniin tai petiin) | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. |
| d. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä |
| e. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 21. |

BAT 22.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Pussisuodatin

c.

Tulipesäinjektio

(uuniin tai petiin)

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

d.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

e.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 21.

Taulukko 6

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) pölypäästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (65) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (66) |
| < 100 | 2–5 | 2–18 | 4–16 | 4–22 (67) |
| 100–300 | 2–5 | 2–14 | 3–15 | 4–22 (68) |
| 300–1 000 | 2–5 | 2–10 (69) | 3–10 | 3–11 (70) |
| ≥ 1 000 | 2–5 | 2–8 | 3–10 | 3–11 (71) |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (65)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (66)

< 100

2–5

2–18

4–16

4–22 (67)

100–300

2–5

2–14

3–15

4–22 (68)

300–1 000

2–5

2–10 (69)

3–10

3–11 (70)

≥ 1 000

2–5

2–8

3–10

3–11 (71)

2.1.6   Ilmaan johdettavat elohopeapäästöt

| BAT 23. | Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen |
| a. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Elohopean poistaminen saadaan tehokkaammaksi, kun savukaasujen lämpötila on alle 130 °C.
  Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Pussisuodatin | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. |
| c. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. |
| d. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 21. |
| e. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Käytetään vain yhdessä muiden menetelmien kanssa lisäämään tai vähentämään elohopean hapettumista ennen sen keräämistä myöhempään savukaasujen rikinpoisto- tai pölynpoistojärjestelmään.
  Menetelmää käytetään lähinnä NOX:n poistamiseen. | Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 20. |
| Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi |
| f. | Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Käytetään yleensä yhdessä sähkösuodattimen/ pussisuodattimen kanssa. Tämän menetelmän käyttö saattaa edellyttää ylimääräisiä käsittelyvaiheita elohopeaa sisältävän hiilifraktion erottamiseksi edelleen ennen lentotuhkan myöhempää uudelleenkäyttöä. | Sovelletaan yleisesti. |
| g. | Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala. |
| h. | Polttoaineen esikäsittely | Polttoaineen pesu, yhdistäminen ja sekoittaminen elohopeapitoisuuden rajoittamiseksi/vähentämiseksi tai pilaantumista torjuvien laitteiden elohopean talteenoton parantamiseksi. | Soveltaminen edellyttää edeltävää tutkimusta polttoaineen luonnehtimiseksi ja menetelmän mahdollisen tehokkuuden arvioimiseksi. |
| i. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. |

BAT 23.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen

a.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Elohopean poistaminen saadaan tehokkaammaksi, kun savukaasujen lämpötila on alle 130 °C.

Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Pussisuodatin

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen.

c.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

d.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 21.

e.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Käytetään vain yhdessä muiden menetelmien kanssa lisäämään tai vähentämään elohopean hapettumista ennen sen keräämistä myöhempään savukaasujen rikinpoisto- tai pölynpoistojärjestelmään.

Menetelmää käytetään lähinnä NOX:n poistamiseen.

Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 20.

Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi

f.

Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Käytetään yleensä yhdessä sähkösuodattimen/ pussisuodattimen kanssa. Tämän menetelmän käyttö saattaa edellyttää ylimääräisiä käsittelyvaiheita elohopeaa sisältävän hiilifraktion erottamiseksi edelleen ennen lentotuhkan myöhempää uudelleenkäyttöä.

Sovelletaan yleisesti.

g.

Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala.

h.

Polttoaineen esikäsittely

Polttoaineen pesu, yhdistäminen ja sekoittaminen elohopeapitoisuuden rajoittamiseksi/vähentämiseksi tai pilaantumista torjuvien laitteiden elohopean talteenoton parantamiseksi.

Soveltaminen edellyttää edeltävää tutkimusta polttoaineen luonnehtimiseksi ja menetelmän mahdollisen tehokkuuden arvioimiseksi.

i.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 7

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) elohopeapäästöille ilmaan hiilen ja ruskohiilen poltosta

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot (μg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (72) |
| hiili | ruskohiili | hiili | ruskohiili |
| < 300 | < 1–3 | < 1–5 | < 1–9 | < 1–10 |
| ≥ 300 | < 1–2 | < 1–4 | < 1–4 | < 1–7 |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot (μg/Nm3)

Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (72)

hiili

ruskohiili

hiili

ruskohiili

< 300

< 1–3

< 1–5

< 1–9

< 1–10

≥ 300

< 1–2

< 1–4

< 1–4

< 1–7

2.2   Kiinteän biomassan ja/tai turpeen polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti kiinteän biomassan ja/tai turpeen polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

2.2.1   Energiatehokkuus

Taulukko 8

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltolle

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (73)
   (74) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (75) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (76)
   (77) |
| Uusi yksikkö (78) | Olemassa oleva yksikkö | Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Kiinteää biomassaa käyttävä ja/tai turvekattila | 33,5– > 38 | 28–38 | 73–99 | 73–99 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (73)
   (74)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (75)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (76)
   (77)

Uusi yksikkö (78)

Olemassa oleva yksikkö

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Kiinteää biomassaa käyttävä ja/tai turvekattila

33,5– > 38

28–38

73–99

73–99

2.2.2   Ilmaan johdettavat NOX-, N2O- ja CO-päästöt

| BAT 24. | Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Low-NOX-polttimet |
| c. | Ilman vaiheistus |
| d. | Polttoaineen vaiheistus |
| e. | Savukaasujen takaisinkierrätys |
| f. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa. | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.
  Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.
  Olemassa olevissa yksiköissä reaktantin ruiskutuksella saavutettavaa lämpötila-aluetta ja reaktantin viipymäaikaa koskevat vaatimukset saattavat rajoittaa soveltamista. |
| g. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Emäspitoisuudeltaan suurten polttoaineiden (kuten oljen) käyttö saattaa edellyttää SCR-järjestelmän asentamista pölynpuhdistusjärjestelmän jälkeen. | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.
  Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth. |

BAT 24.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Low-NOX-polttimet

c.

Ilman vaiheistus

d.

Polttoaineen vaiheistus

e.

Savukaasujen takaisinkierrätys

f.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

Olemassa olevissa yksiköissä reaktantin ruiskutuksella saavutettavaa lämpötila-aluetta ja reaktantin viipymäaikaa koskevat vaatimukset saattavat rajoittaa soveltamista.

g.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Emäspitoisuudeltaan suurten polttoaineiden (kuten oljen) käyttö saattaa edellyttää SCR-järjestelmän asentamista pölynpuhdistusjärjestelmän jälkeen.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.

Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Taulukko 9

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (79) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (80) |
| 50–100 | 70–150 (81) | 70–225 (82) | 120–200 (83) | 120–275 (84) |
| 100–300 | 50–140 | 50–180 | 100–200 | 100–220 |
| ≥ 300 | 40–140 | 40–150 (85) | 65–150 | 95–165 (86) |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (79)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (80)

50–100

70–150 (81)

70–225 (82)

120–200 (83)

120–275 (84)

100–300

50–140

50–180

100–200

100–220

≥ 300

40–140

40–150 (85)

65–150

95–165 (86)

Ohjeellisesti voidaan todeta, että CO-päästöjen vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | < 30–250 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 50–100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 50–100 MWth; |
| --- | --- |

—

< 30–250 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 50–100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 50–100 MWth;

| — | < 30–160 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth; |
| --- | --- |

—

< 30–160 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth;

| — | < 30–80 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth. |
| --- | --- |

—

< 30–80 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth.

2.2.3   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 25. | Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin) | Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Kanavainjektio |
| c. | Kuiva-absorbaattori |
| d. | Kiertoleijupedin kuivapesuri |
| e. | Märkäpesu |
| f. | Savukaasulauhdutin |
| g. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |
| h. | Polttoaineen valinta | Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. |

BAT 25.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin)

Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Kanavainjektio

c.

Kuiva-absorbaattori

d.

Kiertoleijupedin kuivapesuri

e.

Märkäpesu

f.

Savukaasulauhdutin

g.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

h.

Polttoaineen valinta

Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 10

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) SO2-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | SO2-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (87) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (88) |
| < 100 | 15–70 | 15–100 | 30–175 | 30–215 |
| 100–300 | < 10–50 | < 10–70 (89) | < 20–85 | < 20–175 (90) |
| ≥ 300 | < 10–35 | < 10–50 (89) | < 20–70 | < 20–85 (91) |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

SO2-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (87)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (88)

< 100

15–70

15–100

30–175

30–215

100–300

< 10–50

< 10–70 (89)

< 20–85

< 20–175 (90)

≥ 300

< 10–35

< 10–50 (89)

< 20–70

< 20–85 (91)

Taulukko 11

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) HCl- ja HF-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AELs for HCl (mg/Nm3) (92)
   (93) | HF-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo | Näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (94)
   (95) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (96) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (96) |
| < 100 | 1–7 | 1–15 | 1–12 | 1–35 | < 1 | < 1,5 |
| 100–300 | 1–5 | 1–9 | 1–12 | 1–12 | < 1 | < 1 |
| ≥ 300 | 1–5 | 1–5 | 1–12 | 1–12 | < 1 | < 1 |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AELs for HCl (mg/Nm3) (92)
   (93)

HF-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (94)
   (95)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (96)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (96)

< 100

1–7

1–15

1–12

1–35

< 1

< 1,5

100–300

1–5

1–9

1–12

1–12

< 1

< 1

≥ 300

1–5

1–5

1–12

1–12

< 1

< 1

2.2.4   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 26. | Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Pussisuodatin |
| c. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. |
| d. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 25. |
| e. | polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. |

BAT 26.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Pussisuodatin

c.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

d.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 25.

e.

polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 12

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) pölypäästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (97) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (98) |
| < 100 | 2–5 | 2–15 | 2–10 | 2–22 |
| 100–300 | 2–5 | 2–12 | 2–10 | 2–18 |
| ≥ 300 | 2–5 | 2–10 | 2–10 | 2–16 |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (97)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (98)

< 100

2–5

2–15

2–10

2–22

100–300

2–5

2–12

2–10

2–18

≥ 300

2–5

2–10

2–10

2–16

2.2.5   Ilmaan johdettavat elohopeapäästöt

| BAT 27. | Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi |
| a. | Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin | Sovelletaan yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala. |
| c. | Polttoaineen valinta | Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. |
| Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen |
| d. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmiä käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. | Sovelletaan yleisesti. |
| e. | Pussisuodatin |
| f. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. |
| g. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 25. |

BAT 27.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi

a.

Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin

Sovelletaan yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala.

c.

Polttoaineen valinta

Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen

d.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmiä käytetään lähinnä pölyn poistamiseen.

Sovelletaan yleisesti.

e.

Pussisuodatin

f.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

g.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 25.

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen päästötaso (BAT-AEL) elohopeapäästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta on < 1–5 mg/Nm3 näytteenottojakson keskiarvona.

3.   NESTEMÄISTEN POLTTOAINEIDEN POLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

Tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä ei sovelleta offshore-lautoilla oleviin polttolaitoksiin; ne kuuluvat 4.3 jakson soveltamisalaan.

3.1   Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

3.1.1   Energiatehokkuus

Taulukko 13

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltolle

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (99)
   (100) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (101) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö | Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävä kattila | > 36,4 | 35,6–37,4 | 80–96 | 80–96 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (99)
   (100)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (101)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävä kattila

> 36,4

35,6–37,4

80–96

80–96

3.1.2   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 28. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Ilman vaiheistus | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | polttoaineen vaiheistus |
| c. | Savukaasujen takaisinkierrätys |
| d. | Low-NOX-polttimet |
| e. | Veden/höyryn lisääminen | Soveltamista rajoittaa veden saatavuus. |
| f. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.
  Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. |
| g. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth. |
| h. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Sovelletaan yleisesti uusiin polttolaitoksiin. Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin. |
| i. | Polttoaineen valinta | Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. |

BAT 28.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Ilman vaiheistus

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

polttoaineen vaiheistus

c.

Savukaasujen takaisinkierrätys

d.

Low-NOX-polttimet

e.

Veden/höyryn lisääminen

Soveltamista rajoittaa veden saatavuus.

f.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

g.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

h.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Sovelletaan yleisesti uusiin polttolaitoksiin. Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin.

i.

Polttoaineen valinta

Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 14

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (102) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (103) |
| < 100 | 75–200 | 150–270 | 100–215 | 210–330 (104) |
| ≥ 100 | 45–75 | 45–100 (105) | 85–100 | 85–110 (106)
   (107) |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (102)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (103)

< 100

75–200

150–270

100–215

210–330 (104)

≥ 100

45–75

45–100 (105)

85–100

85–110 (106)
   (107)

Ohjeellisesti voidaan todeta, että CO-päästöjen vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | 10–30 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth, |
| --- | --- |

—

10–30 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth,

| — | 10–20mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth. |
| --- | --- |

—

10–20mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth.

3.1.3   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 29. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kanavainjektio | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Kuiva-absorbaattori |
| c. | Savukaasulauhdutin |
| d. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.
  Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |
| e. | Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto | Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.
  Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |
| f. | Polttoaineen valinta | Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. |

BAT 29.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Kanavainjektio

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Kuiva-absorbaattori

c.

Savukaasulauhdutin

d.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

e.

Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

f.

Polttoaineen valinta

Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 15

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) SO2-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | SO2-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (108) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (109) |
| < 300 | 50–175 | 50–175 | 150–200 | 150–200 (110) |
| ≥ 300 | 35–50 | 50–110 | 50–120 | 150–165 (111)
   (112) |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

SO2-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (108)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (109)

< 300

50–175

50–175

150–200

150–200 (110)

≥ 300

35–50

50–110

50–120

150–165 (111)
   (112)

3.1.4   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 30. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Pussisuodatin |
| c. | Multisyklonit | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Multisykloneita voidaan käyttää yhdessä muiden pölynpoistomenetelmien kanssa. |
| d. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. |
| e. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. | Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 29. |
| f. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. |

BAT 30.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Pussisuodatin

c.

Multisyklonit

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Multisykloneita voidaan käyttää yhdessä muiden pölynpoistomenetelmien kanssa.

d.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

e.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 29.

f.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 16

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) pölypäästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (113) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (114) |
| < 300 | 2–10 | 2–20 | 7–18 | 7–22 (115) |
| ≥ 300 | 2–5 | 2–10 | 7–10 | 7–11 (116) |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (113)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (114)

< 300

2–10

2–20

7–18

7–22 (115)

≥ 300

2–5

2–10

7–10

7–11 (116)

3.2   Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät moottorit

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn polttoon polttomoottoreissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

Mitä tulee raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttäviin moottoreihin, typen oksidien, rikin oksidien ja pölyn sekundaarisia päästöjenvähentämistekniikoita ei mahdollisesti voida soveltaa saarilla käytettäviin moottoreihin, jotka ovat osa pientä erillistä verkkoa (117) tai erittäin pientä erillistä verkkoa (118), teknisten, taloudellisten sekä logistiikkaan ja infrastruktuuriin liittyvien rajoitusten vuoksi siihen saakka, kun ne yhdistetään mantereen sähköverkkoon tai niihin toimitetaan kaasua. Näiden moottoreiden BAT-AEL-arvoja sovelletaan sen vuoksi pienissä erillisissä verkoissa tai erittäin pienissä erillisissä verkoissa vasta 1. tammikuuta 2025 alkaen uusien moottoreiden osalta ja 1. tammikuuta 2030 alkaen olemassa olevien mootttoreiden osalta.

3.2.1   Energiatehokkuus

| BAT 31. | Polttomoottoreissa tapahtuvan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Yhdistetty sykli | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa.
  Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista olemassa oleviin yksiköihin.
  Ei sovelleta uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa. |

BAT 31.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Yhdistetty sykli

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa.

Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista olemassa oleviin yksiköihin.

Ei sovelleta uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

Taulukko 17

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltolle polttomoottoreissa

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (119) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (120) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävä moottori – yksikiertoinen | 41,5–44,5 (121) | 38,3–44,5 (121) |
| Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävä moottori – kombilaitos | > 48 (122) | Ei BAT-AEEL-tasoa |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (119)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (120)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävä moottori – yksikiertoinen

41,5–44,5 (121)

38,3–44,5 (121)

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävä moottori – kombilaitos

> 48 (122)

Ei BAT-AEEL-tasoa

3.2.2   Ilmaan johdettavat NOX-, CO- ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöt

| BAT 32. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Low-NOX-poltto dieselmoottoreissa | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR) | Ei sovelleta nelitahtimoottoreihin. |
| c. | Veden/höyryn lisääminen | Soveltamista rajoittaa veden saatavuus.
  Jälkiasennuspaketin saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista. |
| d. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.
  Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 32.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Low-NOX-poltto dieselmoottoreissa

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR)

Ei sovelleta nelitahtimoottoreihin.

c.

Veden/höyryn lisääminen

Soveltamista rajoittaa veden saatavuus.

Jälkiasennuspaketin saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista.

d.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

| BAT 33. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien CO- ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Hapetuskatalysaattorit | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Polttoaineen rikkipitoisuus saattaa rajoittaa soveltamista. |

BAT 33.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polton optimointi

Sovelletaan yleisesti.

b.

Hapetuskatalysaattorit

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Polttoaineen rikkipitoisuus saattaa rajoittaa soveltamista.

Taulukko 18

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (123) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (124)
   (125) |
| ≥ 50 | 115–190 (126) | 125–625 | 145–300 | 150–750 |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (123)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (124)
   (125)

≥ 50

115–190 (126)

125–625

145–300

150–750

Ohjeellisesti voidaan todeta, että vain raskasta polttoöljyä käyttävien olemassa olevien ja ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien laitosten tai uusien vain raskasta polttoöljyä käyttävien laitosten osalta

| — | CO-päästötasojen vuosikeskiarvot ovat yleensä 50–175 mg/Nm3; |
| --- | --- |

—

CO-päästötasojen vuosikeskiarvot ovat yleensä 50–175 mg/Nm3;

| — | TVOC-päästötasojen näytteenottojakson keskiarvo on yleensä 10–40 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

TVOC-päästötasojen näytteenottojakson keskiarvo on yleensä 10–40 mg/Nm3.

3.2.3   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 34. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. | Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. |
| b. | Kanavainjektio | Olemassa olevien polttolaitosten kohdalla saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita.
  Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. |
| c. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.
  Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |

BAT 34.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa.

Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

b.

Kanavainjektio

Olemassa olevien polttolaitosten kohdalla saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

c.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

Taulukko 19

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) SO2-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | SO2-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (127) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (128) |
| Kaikki koot | 45–100 | 100–200 (129) | 60–110 | 105–235 (129) |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

SO2-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (127)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (128)

Kaikki koot

45–100

100–200 (129)

60–110

105–235 (129)

3.2.4   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 35. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. | Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. |
| b. | Sähkösuodatin (ESP) | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. |
| c. | Pussisuodatin |

BAT 35.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

b.

Sähkösuodatin (ESP)

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

c.

Pussisuodatin

Taulukko 20

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) pölypäästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (130) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (131) |
| ≥ 50 | 5–10 | 5–35 | 10–20 | 10–45 |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (130)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (131)

≥ 50

5–10

5–35

10–20

10–45

3.3   Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti kaasuöljyn polttoon kaasuturbiineissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

3.3.1   Energiatehokkuus

| BAT 36. | Polttomoottoreissa tapahtuvan kaasuöljyn polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Yhdistetty sykli | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa.
  Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista olemassa oleviin yksiköihin.
  Ei sovelleta uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa. |

BAT 36.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Yhdistetty sykli

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa.

Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista olemassa oleviin yksiköihin.

Ei sovelleta uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

Taulukko 21

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kaasuöljyä käyttäville kaasuturbiineille

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (132) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (133) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Kaasuöljyä käyttävä avokiertokaasuturbiini | > 33 | 25–35,7 |
| Kaasuöljyä käyttävä yhdistetyn syklin kaasuturbiini | > 40 | 33–44 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (132)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (133)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Kaasuöljyä käyttävä avokiertokaasuturbiini

> 33

25–35,7

Kaasuöljyä käyttävä yhdistetyn syklin kaasuturbiini

> 40

33–44

3.3.2   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 37. | Kaasuöljyn poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Veden/höyryn lisääminen | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Veden saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista. |
| b. | Low-NOX-polttimet | Sovelletaan vain sellaisiin turbiinimalleihin, joihin on markkinoilla saatavilla low-NOX-polttimia. |
| c. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.
  Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 37.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Veden/höyryn lisääminen

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Veden saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista.

b.

Low-NOX-polttimet

Sovelletaan vain sellaisiin turbiinimalleihin, joihin on markkinoilla saatavilla low-NOX-polttimia.

c.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

| BAT 38. | Kaasuöljyn poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien CO-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Hapetuskatalysaattorit | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 38.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Hapetuskatalysaattorit

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

Ohjeellisesti voidaan todeta, että kaasuöljyn poltosta < 500 tuntia vuodessa hätätarkoituksessa käytettävissä kaksoispolttoainekaasuturbiineissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen päästötaso on yleensä 145–250 mg/Nm3 vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

3.3.3   Ilmaan johdettavat SOX- ja pölypäästöt

| BAT 39. | Kaasuöljyn poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien SOX- ja pölypäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. | Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. |

BAT 39.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 22

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) SO2- ja pölypäästöille ilmaan kaasuöljyn poltosta kaasuturbiineissa, kaksoispolttoainekaasuturbiinit mukaan luettuna

| Polttolaitoksen tyyppi | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| SO2 | Pöly |
| Vuosikeskiarvo (134) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (135) | Vuosikeskiarvo (134) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (135) |
| Uudet ja olemassa olevat laitokset | 35–60 | 50–66 | 2–5 | 2–10 |

Polttolaitoksen tyyppi

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

SO2

Pöly

Vuosikeskiarvo (134)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (135)

Vuosikeskiarvo (134)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (135)

Uudet ja olemassa olevat laitokset

35–60

50–66

2–5

2–10

4.   KAASUMAISTEN POLTTOAINEIDEN POLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

4.1   Maakaasun polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti maakaasun polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi. Niitä ei sovelleta offshore-lautoilla oleviin polttolaitoksiin; ne kuuluvat 4.3 jakson soveltamisalaan.

4.1.1   Energiatehokkuus

| BAT 40. | Maakaasun polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Yhdistetty sykli | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti uusiin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin, paitsi jos niitä käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.
  Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista olemassa oleviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin.
  Ei sovelleta olemassa oleviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovelleta mekaanisella voimansiirtojärjestelmällä toimiviin kaasuturbiineihin, joita käytetään jaksottaisesti hyvin vaihtelevalla kuormituksilla ja tihein käynnistyksin ja pysäytyksin.
  Ei sovelleta kattiloihin. |

BAT 40.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Yhdistetty sykli

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti uusiin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin, paitsi jos niitä käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista olemassa oleviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin.

Ei sovelleta olemassa oleviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

Ei sovelleta mekaanisella voimansiirtojärjestelmällä toimiviin kaasuturbiineihin, joita käytetään jaksottaisesti hyvin vaihtelevalla kuormituksilla ja tihein käynnistyksin ja pysäytyksin.

Ei sovelleta kattiloihin.

Taulukko 23

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) maakaasun poltolle

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (136)
   (137) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (138)
   (139) | Mekaanisen energian nettohyötysuhde (%) (139)
   (140) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö | Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Kaasumoottori | 39,5–44 (141) | 35–44 (141) | 56–85 (141) | Ei BAT-AEEL-tasoa |
| Kaasua käyttävä kattila | 39–42,5 | 38–40 | 78–95 | Ei BAT-AEEL-tasoa |
| Avokiertokaasuturbiini, ≥ 50 MWth | 36–41,5 | 33–41,5 | Ei BAT-AEEL-tasoa | 36,5–41 | 33,5–41 |
| Yhdistetyn syklin kaasuturbiini (CCGT) |
| CCGT, 50–600 MWth | 53–58,5 | 46–54 | Ei BAT-AEEL-tasoa | Ei BAT-AEEL-tasoa |
| CCGT, ≥ 600 MWth | 57–60,5 | 50–60 | Ei BAT-AEEL-tasoa | Ei BAT-AEEL-tasoa |
| Yhteistuotanto-CCGT, 50–600 MWth | 53–58,5 | 46–54 | 65–95 | Ei BAT-AEEL-tasoa |
| Yhteistuotanto-CCGT, ≥ 600 MWth | 57–60,5 | 50–60 | 65–95 | Ei BAT-AEEL-tasoa |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (136)
   (137)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (138)
   (139)

Mekaanisen energian nettohyötysuhde (%) (139)
   (140)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Kaasumoottori

39,5–44 (141)

35–44 (141)

56–85 (141)

Ei BAT-AEEL-tasoa

Kaasua käyttävä kattila

39–42,5

38–40

78–95

Ei BAT-AEEL-tasoa

Avokiertokaasuturbiini, ≥ 50 MWth

36–41,5

33–41,5

Ei BAT-AEEL-tasoa

36,5–41

33,5–41

Yhdistetyn syklin kaasuturbiini (CCGT)

CCGT, 50–600 MWth

53–58,5

46–54

Ei BAT-AEEL-tasoa

Ei BAT-AEEL-tasoa

CCGT, ≥ 600 MWth

57–60,5

50–60

Ei BAT-AEEL-tasoa

Ei BAT-AEEL-tasoa

Yhteistuotanto-CCGT, 50–600 MWth

53–58,5

46–54

65–95

Ei BAT-AEEL-tasoa

Yhteistuotanto-CCGT, ≥ 600 MWth

57–60,5

50–60

65–95

Ei BAT-AEEL-tasoa

4.1.2   Ilmaan johdettavat NOX-, CO-, NMVOC- ja CH4-päästöt

| BAT 41. | Maakaasun poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Ilman ja/tai polttoaineen vaiheistus | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.
  Ilman vaiheistus liittyy usein low-NOX-polttimiin. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Savukaasujen takaisinkierrätys | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. |
| c. | Low-NOX-polttimet |
| d. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin. |
| e. | Palamisilman lämpötilan alentaminen | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti, mutta prosessin tarpeet saattavat rajoittaa soveltamista. |
| f. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.
  Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. |
| g. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |

BAT 41.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Ilman ja/tai polttoaineen vaiheistus

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Ilman vaiheistus liittyy usein low-NOX-polttimiin.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Savukaasujen takaisinkierrätys

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

c.

Low-NOX-polttimet

d.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin.

e.

Palamisilman lämpötilan alentaminen

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti, mutta prosessin tarpeet saattavat rajoittaa soveltamista.

f.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

g.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

| BAT 42. | Maakaasun poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin. |
| b. | Veden/höyryn lisääminen | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Veden saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista. |
| c. | Dry low-NOX -polttimet (DLN) | Soveltaminen saattaa olla rajoitettua, jos turbiineihin ei ole saatavilla jälkiasennuspakettia tai jos on asennettu vettä/höyryä lisääviä järjestelmiä. |
| d. | Alhaiseen kuormitukseen perustuva suunnitteluratkaisu | Prosessin hallintalaitteiden ja niihin liittyvien laitteiden mukauttaminen siten, että hyvä polttohyötysuhde säilytetään energiankysynnän vaihdellessa esimerkiksi parantamalla sisäänottoilman hallintavalmiutta tai jakamalla polttoprosessi toisistaan erillisiin polttovaiheisiin. | Kaasuturbiinin suunnittelu voi rajoittaa soveltamista. |
| e. | Low-NOX-polttimet | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti lämmöntalteenottokattilojen (HRSG) lisäpolttoon yhdistetyn syklin kaasuturbiineja (CCGT) käyttävissä polttolaitoksissa. |
| f. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovelleta yleisesti olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.
  Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |

BAT 42.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin.

b.

Veden/höyryn lisääminen

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Veden saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista.

c.

Dry low-NOX -polttimet (DLN)

Soveltaminen saattaa olla rajoitettua, jos turbiineihin ei ole saatavilla jälkiasennuspakettia tai jos on asennettu vettä/höyryä lisääviä järjestelmiä.

d.

Alhaiseen kuormitukseen perustuva suunnitteluratkaisu

Prosessin hallintalaitteiden ja niihin liittyvien laitteiden mukauttaminen siten, että hyvä polttohyötysuhde säilytetään energiankysynnän vaihdellessa esimerkiksi parantamalla sisäänottoilman hallintavalmiutta tai jakamalla polttoprosessi toisistaan erillisiin polttovaiheisiin.

Kaasuturbiinin suunnittelu voi rajoittaa soveltamista.

e.

Low-NOX-polttimet

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti lämmöntalteenottokattilojen (HRSG) lisäpolttoon yhdistetyn syklin kaasuturbiineja (CCGT) käyttävissä polttolaitoksissa.

f.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Ei sovelleta yleisesti olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

| BAT 43. | Maakaasun poltosta moottoreissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin. |
| b. | Laihan seoksen järjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Käytetään yleensä yhdessä SCR-pelkistyksen kanssa. | Sovelletaan vain uusiin kaasua käyttäviin moottoreihin. |
| c. | Kehittynyt laihan seoksen järjestelmä | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Sovelletaan vain uusiin sytytystulppia käyttäviin tai kipinäsytytysmoottoreihin. |
| d. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.
  Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |

BAT 43.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin.

b.

Laihan seoksen järjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Käytetään yleensä yhdessä SCR-pelkistyksen kanssa.

Sovelletaan vain uusiin kaasua käyttäviin moottoreihin.

c.

Kehittynyt laihan seoksen järjestelmä

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Sovelletaan vain uusiin sytytystulppia käyttäviin tai kipinäsytytysmoottoreihin.

d.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

| BAT 44. | Maakaasun poltosta ilmaan johdettavien CO-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa optimoitu poltto ja/tai käyttää hapetuskatalysaattoreita.

  Kuvaus

  Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

  Taulukko 24


  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan maakaasun poltosta kaasuturbiineissa









  Polttolaitoksen tyyppi | Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) (142)
   (143) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosikeskiarvo (144)
   (145) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Avokiertokaasuturbiinit (146)
   (147) |
| Uusi avokiertokaasuturbiini | ≥ 50 | 15–35 | 25–50 |
| Olemassa olevat avokiertokaasuturbiinin (lukuun ottamatta mekaanisiin sovelluksiin käytettäviä turbiineita) – Kaikki paitsi < 500 tuntia vuodessa käytettävät laitokset | ≥ 50 | 15–50 | 25–55 (148) |
| Yhdistetyn syklin kaasuturbiinit (CCGT) (146)
   (149) |
| Uusi CCGT | ≥ 50 | 10–30 | 15–40 |
| Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on < 75 prosenttia | ≥ 600 | 10–40 | 18–50 |
| Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on ≥ 75 prosenttia | ≥ 600 | 10–50 | 18–55 (150) |
| Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on < 75 prosenttia | 50–600 | 10–45 | 35–55 |
| Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on ≥ 75 prosenttia | 50–600 | 25–50 (151) | 35–55 (152) |
| Avokierto- ja yhdistetyn syklin kaasuturbiinit |
| Viimeistään 27. marraskuuta 2003 käyttöön otettu kaasuturbiini tai hätätarkoituksessa < 500 tuntia vuodessa käytettävä kaasuturbiini | ≥ 50 | Ei BAT-AEL-tasoa | 60–140 (153)
   (154) |
| Olemassa oleva mekaanisiin sovelluksiin käytettävä kaasuturbiini – Kaikki paitsi < 500 tuntia vuodessa käytettävät laitokset | ≥ 50 | 15–50 (155) | 25–55 (156) |

BAT 44.

Kuvaus

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Taulukko 24

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan maakaasun poltosta kaasuturbiineissa

Polttolaitoksen tyyppi

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) (142)
   (143)

Vuosikeskiarvo (144)
   (145)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Avokiertokaasuturbiinit (146)
   (147)

Uusi avokiertokaasuturbiini

≥ 50

15–35

25–50

Olemassa olevat avokiertokaasuturbiinin (lukuun ottamatta mekaanisiin sovelluksiin käytettäviä turbiineita) – Kaikki paitsi < 500 tuntia vuodessa käytettävät laitokset

≥ 50

15–50

25–55 (148)

Yhdistetyn syklin kaasuturbiinit (CCGT) (146)
   (149)

Uusi CCGT

≥ 50

10–30

15–40

Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on < 75 prosenttia

≥ 600

10–40

18–50

Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on ≥ 75 prosenttia

≥ 600

10–50

18–55 (150)

Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on < 75 prosenttia

50–600

10–45

35–55

Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on ≥ 75 prosenttia

50–600

25–50 (151)

35–55 (152)

Avokierto- ja yhdistetyn syklin kaasuturbiinit

Viimeistään 27. marraskuuta 2003 käyttöön otettu kaasuturbiini tai hätätarkoituksessa < 500 tuntia vuodessa käytettävä kaasuturbiini

≥ 50

Ei BAT-AEL-tasoa

60–140 (153)
   (154)

Olemassa oleva mekaanisiin sovelluksiin käytettävä kaasuturbiini – Kaikki paitsi < 500 tuntia vuodessa käytettävät laitokset

≥ 50

15–50 (155)

25–55 (156)

Ohjeellisesti voidaan todeta, että ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien olemassa olevien polttolaitosten kunkin tyypin tai uusien polttolaitosten kunkin tyypin CO-päästöjen vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | Uusi avokiertokaasuturbiini, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Sellaisten laitosten osalta, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 39 prosenttia, tämän vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] x EE / 39, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde tai mekaanisen energian nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Uusi avokiertokaasuturbiini, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Sellaisten laitosten osalta, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 39 prosenttia, tämän vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] x EE / 39, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde tai mekaanisen energian nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa.

| — | Olemassa oleva avokiertokaasuturbiini, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth (lukuun ottamatta mekaanisiin sovelluksiin käytettäviä turbiineita): < 5–40 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 80 mg/Nm3 laitoksissa, joihin ei voida asentaa kuivia NOX-päästöjen vähentämistekniikoita, tai 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella. |
| --- | --- |

—

Olemassa oleva avokiertokaasuturbiini, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth (lukuun ottamatta mekaanisiin sovelluksiin käytettäviä turbiineita): < 5–40 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 80 mg/Nm3 laitoksissa, joihin ei voida asentaa kuivia NOX-päästöjen vähentämistekniikoita, tai 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella.

| — | Uusi CCGT, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Sellaisten laitosten osalta, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 55 prosenttia, vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] x EE / 55, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Uusi CCGT, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Sellaisten laitosten osalta, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 55 prosenttia, vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] x EE / 55, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa.

| — | Olemassa oleva CCGT, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella. |
| --- | --- |

—

Olemassa oleva CCGT, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella.

| — | Olemassa olevat mekaanisiin sovelluksiin käytettävät kaasuturbiinit, joiden lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella. |
| --- | --- |

—

Olemassa olevat mekaanisiin sovelluksiin käytettävät kaasuturbiinit, joiden lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella.

Jos kaasuturbiini on varustettu dry low-NOx -polttimella, näitä ohjeellisia tasoja sovelletaan vain, kun poltin on toiminnassa.

Taulukko 25

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan maakaasun poltosta kattiloissa ja moottoreissa

| Polttolaitoksen tyyppi | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo (157) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (158) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (159) |
| Kattila | 10–60 | 50–100 | 30–85 | 85–110 |
| Moottori (160) | 20–75 | 20–100 | 55–85 | 55–110 (161) |

Polttolaitoksen tyyppi

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo (157)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (158)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (159)

Kattila

10–60

50–100

30–85

85–110

Moottori (160)

20–75

20–100

55–85

55–110 (161)

Ohjeellisesti voidaan todeta, että CO-päästöjen vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | < 5–40 mg/Nm3 olemassa oleville kattiloille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa; |
| --- | --- |

—

< 5–40 mg/Nm3 olemassa oleville kattiloille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa;

| — | < 5–15 mg/Nm3 uusille kattiloille; |
| --- | --- |

—

< 5–15 mg/Nm3 uusille kattiloille;

| — | 30–100 mg/Nm3 olemassa oleville moottoreille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, ja uusille moottoreille. |
| --- | --- |

—

30–100 mg/Nm3 olemassa oleville moottoreille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, ja uusille moottoreille.

| BAT 45. | Maakaasun poltosta laihaa seosta käyttävissä kipinäsytytteisissä kaasumoottoreissa ilmaan johdettavien muiden haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kuin metaanin (NMVOC) ja metaanin (CH4) päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa optimoitu poltto ja/tai käyttää hapetuskatalysaattoreita.

  Kuvaus

  Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Hapetuskatalysaattorit eivät vähennä tehokkaasti vähemmän kuin neljä hiiliatomia sisältävien tyydyttyneiden hiilivetyjen päästöjä.

  Taulukko 26


  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) formadlehydi- ja CH4-päästöille ilmaan maakaasun poltosta laihaa seosta käyttävissä kipinäsytytteisissä kaasumoottoreissa









  Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Formaldehydi | CH4 |
| Näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi tai olemassa oleva laitos | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos |
| ≥ 50 | 5–15 (162) | 215–500 (163) | 215–560 (162)
   (163) |

BAT 45.

Kuvaus

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Hapetuskatalysaattorit eivät vähennä tehokkaasti vähemmän kuin neljä hiiliatomia sisältävien tyydyttyneiden hiilivetyjen päästöjä.

Taulukko 26

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) formadlehydi- ja CH4-päästöille ilmaan maakaasun poltosta laihaa seosta käyttävissä kipinäsytytteisissä kaasumoottoreissa

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Formaldehydi

CH4

Näytteenottojakson keskiarvo

Uusi tai olemassa oleva laitos

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos

≥ 50

5–15 (162)

215–500 (163)

215–560 (162)
   (163)

4.2   Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen (masuunikaasu, koksaamokaasu, konverttikaasu) polttoon yksinään, yhdessä tai samanaikaisesti muiden kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden kanssa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

4.2.1   Energiatehokkuus

| BAT 46. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Prosessikaasujen hallintajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Sovelletaan vain teräksentuotantolaitoksiin. |

BAT 46.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Sovelletaan vain teräksentuotantolaitoksiin.

Taulukko 27

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltolle kattiloissa

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (164)
   (165) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (166) |
| Olemassa oleva useita polttoaineita käyttävä kaasukattila | 30–40 | 50–84 |
| Uusi useita polttoaineita käyttävä kaasukattila (167) | 36–42.5 | 50–84 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (164)
   (165)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (166)

Olemassa oleva useita polttoaineita käyttävä kaasukattila

30–40

50–84

Uusi useita polttoaineita käyttävä kaasukattila (167)

36–42.5

50–84

Taulukko 28

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltolle CCGT-turbiineissa

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (168)
   (169) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (170) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Yhteistuotanto-CCGT | > 47 | 40–48 | 60–82 |
| CCGT | > 47 | 40–48 | Ei BAT-AEEL-tasoa |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (168)
   (169)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (170)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Yhteistuotanto-CCGT

> 47

40–48

60–82

CCGT

> 47

40–48

Ei BAT-AEEL-tasoa

4.2.2   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 47. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Low-NOX-polttimet | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Erityisesti suunnitellut low-NOX-polttimet, jotka sijoitetaan riveihin polttoainetyypin mukaan tai jotka sisältävät erityisominaisuuksia useiden polttoaineiden polttoa varten (esimerkiksi useat erityissuuttimet eri polttoaineiden polttamiseksi tai polttoaineiden esisekoitus). | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Ilman vaiheistus | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. |
| c. | Polttoaineen vaiheistus |
| d. | Savukaasujen takaisinkierrätys |
| e. | Prosessikaasujen hallintajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista. |
| f. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Tätä menetelmää käytetään yhdessä muiden menetelmien kanssa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin. |
| g. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. |
| h. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.
  Käytettävissä olevan tilan puute ja polttolaitoksen sijoittelu saattavat rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 47.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Low-NOX-polttimet

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Erityisesti suunnitellut low-NOX-polttimet, jotka sijoitetaan riveihin polttoainetyypin mukaan tai jotka sisältävät erityisominaisuuksia useiden polttoaineiden polttoa varten (esimerkiksi useat erityissuuttimet eri polttoaineiden polttamiseksi tai polttoaineiden esisekoitus).

Sovelletaan yleisesti.

b.

Ilman vaiheistus

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

c.

Polttoaineen vaiheistus

d.

Savukaasujen takaisinkierrätys

e.

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista.

f.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Tätä menetelmää käytetään yhdessä muiden menetelmien kanssa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin.

g.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

h.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Käytettävissä olevan tilan puute ja polttolaitoksen sijoittelu saattavat rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

| BAT 48. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta CCGT-turbiineissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Prosessikaasujen hallintajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista. |
| b. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Tätä menetelmää käytetään yhdessä muiden menetelmien kanssa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin. |
| c. | Veden/höyryn lisääminen | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Kaksoispolttoainekaasuturbiineissa, joissa käytetään dry low-NOX -polttimia raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen polttoon, käytetään yleensä veden/höyryn lisäämistä poltettaessa maakaasua. | Veden saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista. |
| d. | Dry low-NOX -polttimet (DLN) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasuja polttavat dry low-NOX -polttimet ovat erilaisia kuin vain maakaasua polttavat polttimet. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen, kuten koksaamokaasun, reagoivuus saattaa rajoittaa soveltamista.
  Soveltaminen saattaa olla rajoitettua, jos turbiineihin ei ole saatavilla jälkiasennuspakettia tai jos on asennettu vettä/höyryä lisääviä järjestelmiä. |
| e. | Low-NOX-polttimet | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Sovelletaan vain lämmöntalteenottokattilojen (HRSG) lisäpolttoon yhdistetyn syklin kaasuturbiineja (CCGT) käyttävissä polttolaitoksissa. |
| f. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 48.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista.

b.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Tätä menetelmää käytetään yhdessä muiden menetelmien kanssa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin.

c.

Veden/höyryn lisääminen

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Kaksoispolttoainekaasuturbiineissa, joissa käytetään dry low-NOX -polttimia raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen polttoon, käytetään yleensä veden/höyryn lisäämistä poltettaessa maakaasua.

Veden saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista.

d.

Dry low-NOX -polttimet (DLN)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasuja polttavat dry low-NOX -polttimet ovat erilaisia kuin vain maakaasua polttavat polttimet.

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen, kuten koksaamokaasun, reagoivuus saattaa rajoittaa soveltamista.

Soveltaminen saattaa olla rajoitettua, jos turbiineihin ei ole saatavilla jälkiasennuspakettia tai jos on asennettu vettä/höyryä lisääviä järjestelmiä.

e.

Low-NOX-polttimet

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Sovelletaan vain lämmöntalteenottokattilojen (HRSG) lisäpolttoon yhdistetyn syklin kaasuturbiineja (CCGT) käyttävissä polttolaitoksissa.

f.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

| BAT 49. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta ilmaan johdettavien CO-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Hapetuskatalysaattorit | Sovelletaan vain CCGT-turbiineihin.
  Tilan puute, kuormitusvaatimukset ja polttoaineen rikkipitoisuus saattavat rajoittaa soveltamista. |

BAT 49.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Hapetuskatalysaattorit

Sovelletaan vain CCGT-turbiineihin.

Tilan puute, kuormitusvaatimukset ja polttoaineen rikkipitoisuus saattavat rajoittaa soveltamista.

Taulukko 29

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan 100-prosenttisten raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta

| Polttolaitoksen tyyppi | Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (tilavuusprosentteina) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) (171) |
| --- | --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi kattila | 3 | 15–65 | 22–100 |
| Olemassa oleva kattila | 3 | 20–100 (172)
   (173) | 22–110 (172)
   (174)
   (175) |
| Uusi CCGT | 15 | 20–35 | 30–50 |
| Olemassa oleva CCGT | 15 | 20–50 (172)
   (173) | 30–55 (175)
   (176) |

Polttolaitoksen tyyppi

Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (tilavuusprosentteina)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) (171)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi kattila

3

15–65

22–100

Olemassa oleva kattila

3

20–100 (172)
   (173)

22–110 (172)
   (174)
   (175)

Uusi CCGT

15

20–35

30–50

Olemassa oleva CCGT

15

20–50 (172)
   (173)

30–55 (175)
   (176)

Ohjeellisesti voidaan todeta, että CO-päästöjen vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | < 5–100 mg/Nm3 olemassa oleville kattiloille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa; |
| --- | --- |

—

< 5–100 mg/Nm3 olemassa oleville kattiloille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa;

| — | < 5–35 mg/Nm3 uusille kattiloille; |
| --- | --- |

—

< 5–35 mg/Nm3 uusille kattiloille;

| — | < 5–20 mg/Nm3 olemassa oleville CCGT-turbiineille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, ja uusille CCGT-turbiineille. |
| --- | --- |

—

< 5–20 mg/Nm3 olemassa oleville CCGT-turbiineille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, ja uusille CCGT-turbiineille.

4.2.3   SOX-päästöt ilmaan

| BAT 50. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta ilmaan johdettavien SOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Prosessikaasujen hallintajärjestelmä ja lisäpolttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.
  Maksimoidaan seuraavien käyttö siinä määrin, kuin se on raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa mahdollista:






  — | suurin osa polttoainevalikoimasta on masuunikaasua, jonka rikkipitoisuus on alhainen, |

BAT 50.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä ja lisäpolttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Maksimoidaan seuraavien käyttö siinä määrin, kuin se on raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa mahdollista:

—

suurin osa polttoainevalikoimasta on masuunikaasua, jonka rikkipitoisuus on alhainen,

| — | yhdistelmä polttoaineista, joiden keskimääräinen rikkipitoisuus on alhainen, esimerkiksi rikkipitoisuudeltaan hyvin alhaisista yksittäisistä prosessipolttoaineista, kuten:






  — | masuunikaasu, jonka rikkipitoisuus on < 10 mg/Nm3, |
| --- | --- | --- |

—

yhdistelmä polttoaineista, joiden keskimääräinen rikkipitoisuus on alhainen, esimerkiksi rikkipitoisuudeltaan hyvin alhaisista yksittäisistä prosessipolttoaineista, kuten:

—

masuunikaasu, jonka rikkipitoisuus on < 10 mg/Nm3,

| — | koksaamokaasu, jonka rikkipitoisuus on < 300 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

koksaamokaasu, jonka rikkipitoisuus on < 300 mg/Nm3,

| — | sekä lisäpolttoaineet






  — | maakaasu, |
| --- | --- | --- |

—

sekä lisäpolttoaineet

—

maakaasu,

| — | nestemäiset polttoaineet, joiden rikkipitoisuus on ≤ 0,4 prosenttia (kattiloissa). |
| --- | --- |

—

nestemäiset polttoaineet, joiden rikkipitoisuus on ≤ 0,4 prosenttia (kattiloissa).

Käytetään rajoitetusti polttoaineita, joiden rikkipitoisuus on korkeampi.

Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista.

b.

Koksaamokaasun esikäsittely raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa

Käytetään yhtä seuraavista menetelmistä:

| — | rikinpoisto absorptiomenetelmällä; |
| --- | --- |

—

rikinpoisto absorptiomenetelmällä;

| — | märkä oksidatiivinen rikinpoisto. |
| --- | --- |

—

märkä oksidatiivinen rikinpoisto.

Sovelletaan vain koksaamokaasun polttolaitoksiin.

Taulukko 30

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) SO2-päästöille ilmaan 100-prosenttisten raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta

| Polttolaitoksen tyyppi | Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (%) | SO2-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Vuosikeskiarvo (177) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (178) |
| Uusi tai olemassa oleva kattila | 3 | 25–150 | 50–200 (179) |
| Uusi tai olemassa oleva CCGT | 15 | 10–45 | 20–70 |

Polttolaitoksen tyyppi

Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (%)

SO2-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo (177)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (178)

Uusi tai olemassa oleva kattila

3

25–150

50–200 (179)

Uusi tai olemassa oleva CCGT

15

10–45

20–70

4.2.4   Ilmaan johdettavat pölypäästöt

| BAT 51. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineen valinta/hallinta | Käytetään sellaisten prosessikaasujen ja lisäpolttoaineiden yhdistelmää, joiden keskimääräinen pöly- tai tuhkapitoisuus on alhainen. | Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista. |
| b. | Masuunikaasun esikäsittely raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa | Käytetään yhtä tai useampaa kuivamenetelmällä toimivaa pölynpoistolaitetta (esimerkiksi ilmanohjaimet, pölynerottimet, syklonit, sähkösuodattimet) ja/tai sen jälkeistä pölynpuhdistusta (venturipesurit, tislainpesurit, annular gap -pesurit, märät sähkösuotimet, hajottimet). | Sovelletaan vain, jos masuunikaasu poltetaan. |
| c. | Konverttikaasun esikäsittely raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa | Käytetään kuivaa (esimerkiksi sähkösuodatin tai pussisuodatin) tai märkää (esimerkiksi märkä sähkösuodatin tai pesuri) pölynpoistomenetelmää. Tarkemmat kuvaukset esitetään raudan- ja teräksentuotantoa koskevassa BREF-asiakirjassa. | Sovelletaan vain, jos konverttikaasu poltetaan. |
| d. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. | Sovelletaan vain polttolaitoksiin, joiden käyttämistä lisäpolttoaineista huomattava osuus sisältää paljon rikkiä. |
| e. | Pussisuodatin |

BAT 51.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polttoaineen valinta/hallinta

Käytetään sellaisten prosessikaasujen ja lisäpolttoaineiden yhdistelmää, joiden keskimääräinen pöly- tai tuhkapitoisuus on alhainen.

Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista.

b.

Masuunikaasun esikäsittely raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa

Käytetään yhtä tai useampaa kuivamenetelmällä toimivaa pölynpoistolaitetta (esimerkiksi ilmanohjaimet, pölynerottimet, syklonit, sähkösuodattimet) ja/tai sen jälkeistä pölynpuhdistusta (venturipesurit, tislainpesurit, annular gap -pesurit, märät sähkösuotimet, hajottimet).

Sovelletaan vain, jos masuunikaasu poltetaan.

c.

Konverttikaasun esikäsittely raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa

Käytetään kuivaa (esimerkiksi sähkösuodatin tai pussisuodatin) tai märkää (esimerkiksi märkä sähkösuodatin tai pesuri) pölynpoistomenetelmää. Tarkemmat kuvaukset esitetään raudan- ja teräksentuotantoa koskevassa BREF-asiakirjassa.

Sovelletaan vain, jos konverttikaasu poltetaan.

d.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Sovelletaan vain polttolaitoksiin, joiden käyttämistä lisäpolttoaineista huomattava osuus sisältää paljon rikkiä.

e.

Pussisuodatin

Taulukko 31

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) pölypäästöille ilmaan 100-prosenttisten raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta

| Polttolaitoksen tyyppi | Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo (180) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (181) |
| Uusi tai olemassa oleva kattila | 2–7 | 2–10 |
| Uusi tai olemassa oleva CCGT | 2–5 | 2–5 |

Polttolaitoksen tyyppi

Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo (180)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (181)

Uusi tai olemassa oleva kattila

2–7

2–10

Uusi tai olemassa oleva CCGT

2–5

2–5

4.3   Offshore-lautoilla tapahtuvan kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden polttoon offshore-lautoilla. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

| BAT 52. | Offshore-lautoilla tapahtuvan kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden polton yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja kohdan lisäksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmät | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Prosessin optimointi | Prosessi optimoidaan mekaanisten tehovaatimusten minimoimiseksi. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Painehäviöiden valvonta | Optimoidaan ilmanotto- ja pakojärjestelmät ja huolletaan niitä siten, että painehäviöt pysyvät mahdollisimman pieninä. |
| c. | Kuormituksen valvonta | Käytetään useiden generaattorien tai kompressorien yhdistelmiä kuormituspisteissä päästöjen minimoimiseksi. |
| d. | Minimoidaan ”pyörivä varateho” | Käytettäessä pyörivää varatehoa toiminnan luotettavuuteen liittyvistä syistä minimoidaan lisäturbiinien määrä poikkeustilanteita lukuun ottamatta. |
| e. | Polttoaineen valinta | Järjestetään polttokaasun syöttö sellaisesta veden yläpuolisesta öljy- ja kaasuprosessin kohdasta, joka tarjoaa mahdollisimman pienen polttokaasun palamismuuttujien, kuten lämpöarvon, vaihteluvälin, ja käytetään mahdollisimman pieniä rikkiyhdisteiden pitoisuuksia SO2:n muodostumisen minimoimiseksi. Nestemäisistä kevyistä polttoöljyistä suositaan vähärikkisiä polttoöljyjä. |
| f. | Ruiskutuksen ajoitus | Optimoidaan moottoreihin tapahtuvan ruiskutuksen ajoitus |
| g. | Lämmön talteenotto | Käytetään kaasuturbiinien/moottorien pakokaasujen lämpö lautan lämmitykseen. | Sovelletaan yleisesti uusiin polttolaitoksiin.
  Olemassa olevissa polttolaitoksissa soveltamista saattavat rajoittaa lämmön kysynnän taso ja polttolaitoksen sijoittelu (tila). |
| h. | Useiden kaasu-/öljykenttien sähköhuollon integrointi | Käytetään keskitettyä teholähdettä sähkön toimittamiseen useille järjestelmään osallistuville eri kaasu-/öljykentillä sijaitseville lautoille. | Eri kaasu-/öljykenttien sijainti sekä osallistuvien lauttojen organisointi, muun muassa tuotannon suunnittelua, käynnistystä ja lopettamista koskevien aikataulujen yhteensovittaminen, saattavat rajoittaa soveltamista. |

BAT 52.

Menetelmät

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Prosessin optimointi

Prosessi optimoidaan mekaanisten tehovaatimusten minimoimiseksi.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Painehäviöiden valvonta

Optimoidaan ilmanotto- ja pakojärjestelmät ja huolletaan niitä siten, että painehäviöt pysyvät mahdollisimman pieninä.

c.

Kuormituksen valvonta

Käytetään useiden generaattorien tai kompressorien yhdistelmiä kuormituspisteissä päästöjen minimoimiseksi.

d.

Minimoidaan ”pyörivä varateho”

Käytettäessä pyörivää varatehoa toiminnan luotettavuuteen liittyvistä syistä minimoidaan lisäturbiinien määrä poikkeustilanteita lukuun ottamatta.

e.

Polttoaineen valinta

Järjestetään polttokaasun syöttö sellaisesta veden yläpuolisesta öljy- ja kaasuprosessin kohdasta, joka tarjoaa mahdollisimman pienen polttokaasun palamismuuttujien, kuten lämpöarvon, vaihteluvälin, ja käytetään mahdollisimman pieniä rikkiyhdisteiden pitoisuuksia SO2:n muodostumisen minimoimiseksi. Nestemäisistä kevyistä polttoöljyistä suositaan vähärikkisiä polttoöljyjä.

f.

Ruiskutuksen ajoitus

Optimoidaan moottoreihin tapahtuvan ruiskutuksen ajoitus

g.

Lämmön talteenotto

Käytetään kaasuturbiinien/moottorien pakokaasujen lämpö lautan lämmitykseen.

Sovelletaan yleisesti uusiin polttolaitoksiin.

Olemassa olevissa polttolaitoksissa soveltamista saattavat rajoittaa lämmön kysynnän taso ja polttolaitoksen sijoittelu (tila).

h.

Useiden kaasu-/öljykenttien sähköhuollon integrointi

Käytetään keskitettyä teholähdettä sähkön toimittamiseen useille järjestelmään osallistuville eri kaasu-/öljykentillä sijaitseville lautoille.

Eri kaasu-/öljykenttien sijainti sekä osallistuvien lauttojen organisointi, muun muassa tuotannon suunnittelua, käynnistystä ja lopettamista koskevien aikataulujen yhteensovittaminen, saattavat rajoittaa soveltamista.

| BAT 53. | Offshore-lautoilla tapahtuvan kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin. |
| b. | Dry low-NOX -polttimet (DLN) | Polttoaineen laadun vaihtelu saattaa rajoittaa soveltamista uusiin kaasuturbiineihin (vakiovarustelu).
  Soveltamista olemassa oleviin kaasuturbiineihin saattavat rajoittaa jälkiasennuspaketin saatavuus (alhaisella kuormituksella tapahtuvaa käyttöä varten), lautan monimutkainen organisointi ja käytettävissä oleva tila. |
| c. | Laihan seoksen järjestelmä | Sovelletaan vain uusiin kaasua käyttäviin moottoreihin. |
| d. | Low-NOX-polttimet | Sovelletaan vain kattiloihin. |

BAT 53.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin.

b.

Dry low-NOX -polttimet (DLN)

Polttoaineen laadun vaihtelu saattaa rajoittaa soveltamista uusiin kaasuturbiineihin (vakiovarustelu).

Soveltamista olemassa oleviin kaasuturbiineihin saattavat rajoittaa jälkiasennuspaketin saatavuus (alhaisella kuormituksella tapahtuvaa käyttöä varten), lautan monimutkainen organisointi ja käytettävissä oleva tila.

c.

Laihan seoksen järjestelmä

Sovelletaan vain uusiin kaasua käyttäviin moottoreihin.

d.

Low-NOX-polttimet

Sovelletaan vain kattiloihin.

| BAT 54. | Offshore-lautoilla tapahtuvan kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien CO-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Hapetuskatalysaattorit | Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Käytettävissä olevan tilan puute ja painorajoitukset saattavat rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 54.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Hapetuskatalysaattorit

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Käytettävissä olevan tilan puute ja painorajoitukset saattavat rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

Taulukko 32

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan kaasumaisten polttoaineiden poltosta avokiertokaasuturbiineissa offshore-lautoilla

| Polttolaitoksen tyyppi | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) (182) |
| --- | --- |
| Näytteenottojakson keskiarvo |
| Kaasumaisia polttoaineita käyttävä uusi kaasuturbiini (183) | 15–50 (184) |
| Kaasumaisia polttoaineita käyttävä olemassa oleva kaasuturbiini (183) | < 50–350 (185) |

Polttolaitoksen tyyppi

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) (182)

Näytteenottojakson keskiarvo

Kaasumaisia polttoaineita käyttävä uusi kaasuturbiini (183)

15–50 (184)

Kaasumaisia polttoaineita käyttävä olemassa oleva kaasuturbiini (183)

< 50–350 (185)

Ohjeellisesti voidaan todeta, että CO-päästöjen näytteenottojakson keskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | < 100 mg/Nm3 offshore-lauttojen olemassa oleville kaasuturbiineille, joilla poltetaan kaasumaisia polttoaineita ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, |
| --- | --- |

—

< 100 mg/Nm3 offshore-lauttojen olemassa oleville kaasuturbiineille, joilla poltetaan kaasumaisia polttoaineita ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa,

| — | < 75 mg/Nm3 offshore-lauttojen uusille kaasuturbiineille, joilla poltetaan kaasumaisia polttoaineita. |
| --- | --- |

—

< 75 mg/Nm3 offshore-lauttojen uusille kaasuturbiineille, joilla poltetaan kaasumaisia polttoaineita.

5.   USEITA POLTTOAINEITA KÄYTTÄVIEN LAITOSTEN PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

5.1   Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden polttoon yksinään, yhdessä tai samanaikaisesti muiden kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden kanssa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

5.1.1   Yleinen ympäristönsuojelun taso

| BAT 55. | Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden polton yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 6 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kemianteollisuudesta peräisin olevan prosessipolttoaineen esikäsittely | Suoritetaan polttoaineen esikäsittely polttolaitoksen alueella ja/tai sen ulkopuolella polttoaineen polton ympäristönsuojelun tason parantamiseksi. | Prosessipolttoaineen ominaisuudet ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista. |

BAT 55.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Kemianteollisuudesta peräisin olevan prosessipolttoaineen esikäsittely

Suoritetaan polttoaineen esikäsittely polttolaitoksen alueella ja/tai sen ulkopuolella polttoaineen polton ympäristönsuojelun tason parantamiseksi.

Prosessipolttoaineen ominaisuudet ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista.

5.1.2   Energiatehokkuus

Taulukko 33

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltolle kattiloissa

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (186)
   (187) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (188)
   (189) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö | Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Kattila, joka käyttää kemianteollisuudesta peräisin olevia nestemäisiä prosessipolttoaineita myös sekoitettuina raskaaseen polttoöljyyn, kaasuöljyyn ja/tai muihin nestemäisiin polttoaineisiin | > 36,4 | 35,6–37,4 | 80–96 | 80–96 |
| Kattila, joka käyttää kemianteollisuudesta peräisin olevia kaasumaisia prosessipolttoaineita myös sekoitettuina maakaasuun ja/tai muihin kaasumaisiin polttoaineisiin | 39–42.5 | 38–40 | 78–95 | 78–95 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (186)
   (187)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (188)
   (189)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Kattila, joka käyttää kemianteollisuudesta peräisin olevia nestemäisiä prosessipolttoaineita myös sekoitettuina raskaaseen polttoöljyyn, kaasuöljyyn ja/tai muihin nestemäisiin polttoaineisiin

> 36,4

35,6–37,4

80–96

80–96

Kattila, joka käyttää kemianteollisuudesta peräisin olevia kaasumaisia prosessipolttoaineita myös sekoitettuina maakaasuun ja/tai muihin kaasumaisiin polttoaineisiin

39–42.5

38–40

78–95

78–95

5.1.3   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 56. | Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Low-NOX-polttimet | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Ilman vaiheistus |
| c. | Polttoaineen vaiheistus | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Polttoaineen vaiheistuksen soveltaminen käytettäessä nestemäisiä polttoaineseoksia saattaa edellyttää erityistä poltinmallia. |
| d. | Savukaasujen takaisinkierrätys | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti uusiin polttolaitoksiin.
  Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattaa rajoittaa soveltamista. |
| e. | Veden/höyryn lisääminen | Veden saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista. |
| f. | Polttoaineen valinta | Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa soveltamista. |
| g. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin. |
| h. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattaa rajoittaa soveltamista.
  Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia ja joissa polttoaine vaihtuu ja kuormitus vaihtelee usein. |
| i. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kanavien sijoittelu, käytettävissä oleva tila ja kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattavat rajoittaa soveltamista.
  Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth. |

BAT 56.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Low-NOX-polttimet

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Ilman vaiheistus

c.

Polttoaineen vaiheistus

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Polttoaineen vaiheistuksen soveltaminen käytettäessä nestemäisiä polttoaineseoksia saattaa edellyttää erityistä poltinmallia.

d.

Savukaasujen takaisinkierrätys

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti uusiin polttolaitoksiin.

Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattaa rajoittaa soveltamista.

e.

Veden/höyryn lisääminen

Veden saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista.

f.

Polttoaineen valinta

Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa soveltamista.

g.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin.

h.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattaa rajoittaa soveltamista.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia ja joissa polttoaine vaihtuu ja kuormitus vaihtelee usein.

i.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kanavien sijoittelu, käytettävissä oleva tila ja kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattavat rajoittaa soveltamista.

Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Taulukko 34

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan 100-prosenttisten kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksessa käytettävän polttoaineen faasi | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (190) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (191) |
| Kaasujen ja nesteiden seos | 30–85 | 80–290 (192) | 50–110 | 100–330 (192) |
| Vain kaasut | 20–80 | 70–100 (193) | 30–100 | 85–110 (194) |

Polttolaitoksessa käytettävän polttoaineen faasi

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (190)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (191)

Kaasujen ja nesteiden seos

30–85

80–290 (192)

50–110

100–330 (192)

Vain kaasut

20–80

70–100 (193)

30–100

85–110 (194)

Ohjeellisesti voidaan todeta, että ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien olemassa olevien laitosten ja uusien laitosten CO-päästöjen vuosikeskiarvo on yleensä < 5–30 mg/Nm3.

5.1.4   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 57. | Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. | Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa soveltamista. |
| b. | Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin) | Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kanavien sijoittelu, käytettävissä oleva tila ja kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattavat rajoittaa soveltamista.
  Märkää savukaasujen rikinpoistoa ja merivettä käyttävää savukaasujen rikinpoistoa ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät märän savukaasujen rikinpoiston tai merivettä käyttävän savukaasujen rikinpoiston soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth, ja tällaisten rikinpoistojärjestelmien jälkiasennuksen polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |
| c. | Kanavainjektio |
| d. | Kuiva-absorbaattori |
| e. | Märkäpesu | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.
  Märkäpesua käytetään HCl:n ja HF:n poistamiseksi silloin, kun märkää savukaasujen rikinpoistoa ei käytetä, SOX-päästöjen vähentämiseksi. |
| f. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. |
| g. | Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto |

BAT 57.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa.

Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa soveltamista.

b.

Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin)

Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kanavien sijoittelu, käytettävissä oleva tila ja kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattavat rajoittaa soveltamista.

Märkää savukaasujen rikinpoistoa ja merivettä käyttävää savukaasujen rikinpoistoa ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät märän savukaasujen rikinpoiston tai merivettä käyttävän savukaasujen rikinpoiston soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth, ja tällaisten rikinpoistojärjestelmien jälkiasennuksen polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

c.

Kanavainjektio

d.

Kuiva-absorbaattori

e.

Märkäpesu

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Märkäpesua käytetään HCl:n ja HF:n poistamiseksi silloin, kun märkää savukaasujen rikinpoistoa ei käytetä, SOX-päästöjen vähentämiseksi.

f.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa.

g.

Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto

Taulukko 35

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) SO2-päästöille ilmaan 100-prosenttisten kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen tyyppi | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo (195) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (196) |
| Uudet tai olemassa olevat kattilat | 10–110 | 90–200 |

Polttolaitoksen tyyppi

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo (195)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (196)

Uudet tai olemassa olevat kattilat

10–110

90–200

Taulukko 36

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) HCl- ja HF-päästöille ilmaan kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| HCl | HF |
| Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (197) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (197) |
| < 100 | 1–7 | 2–15 (198) | < 1–3 | < 1–6 (199) |
| ≥ 100 | 1–5 | 1–9 (198) | < 1–2 | < 1–3 (199) |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

HCl

HF

Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (197)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (197)

< 100

1–7

2–15 (198)

< 1–3

< 1–6 (199)

≥ 100

1–5

1–9 (198)

< 1–2

< 1–3 (199)

5.1.5   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 58. | Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien pölyn, hiukkasiin kiinnittyneiden metallien ja pieninä pitoisuuksina esiintyvien aineiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Pussisuodatin |
| c. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Käytetään sellaisten kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden ja lisäpolttoaineiden yhdistelmää, joiden keskimääräinen pöly- tai tuhkapitoisuus on alhainen. | Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa soveltamista. |
| d. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. | Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 57. |
| e. | Märkä savukaasujen rikinpoisto |

BAT 58.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Pussisuodatin

c.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Käytetään sellaisten kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden ja lisäpolttoaineiden yhdistelmää, joiden keskimääräinen pöly- tai tuhkapitoisuus on alhainen.

Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa soveltamista.

d.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 57.

e.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Taulukko 37

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) pölypäästöille ilmaan 100-prosenttisista kemianteollisuudesta peräisin olevista prosessipolttoaineista koostuvien kaasujen ja nesteiden seosten poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (200) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (201) |
| < 300 | 2–5 | 2–15 | 2–10 | 2–22 (202) |
| ≥ 300 | 2–5 | 2–10 (203) | 2–10 | 2–11 (202) |

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (200)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (201)

< 300

2–5

2–15

2–10

2–22 (202)

≥ 300

2–5

2–10 (203)

2–10

2–11 (202)

5.1.6   Ilmaan johdettavat haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja polykloorattujen dibentsodioksiinien ja -furaanien päästöt

| BAT 59. | Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja polykloorattujen dibentsodioksiinien ja -furaanien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 6 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Aktiivihiilen lisääminen | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Sovelletaan vain polttolaitoksiin, joissa käytetään kloorattuja aineita sisältävistä kemiallisista prosesseista peräisin olevia polttoaineita.
  SCR-pelkistyksen ja nopean jäähdytyksen soveltamisesta ks. kohdat BAT 56 ja BAT 57. |
| b. | Nopea jäähdytys käyttäen märkäpesua/savukaasulauhdutinta. | Ks. märkäpesun/savukaasulauhduttimen kuvaus 8.4 jaksossa. |
| c. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  SCR-järjestelmä on mukautettu ja suurempi kuin vain NOX:n vähentämiseen käytettävä SCR-järjestelmä. |

BAT 59.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Aktiivihiilen lisääminen

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Sovelletaan vain polttolaitoksiin, joissa käytetään kloorattuja aineita sisältävistä kemiallisista prosesseista peräisin olevia polttoaineita.

SCR-pelkistyksen ja nopean jäähdytyksen soveltamisesta ks. kohdat BAT 56 ja BAT 57.

b.

Nopea jäähdytys käyttäen märkäpesua/savukaasulauhdutinta.

Ks. märkäpesun/savukaasulauhduttimen kuvaus 8.4 jaksossa.

c.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

SCR-järjestelmä on mukautettu ja suurempi kuin vain NOX:n vähentämiseen käytettävä SCR-järjestelmä.

Taulukko 38

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) PCDD/F- ja TVOC-päästöille ilmaan 100-prosenttisten kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa

| Epäpuhtaus | Yksikkö | BAT-AEL-tasot |
| --- | --- | --- |
| Näytteenottojakson keskiarvo |
| PCDD/F (204) | ng I-TEQ/Nm3 | < 0,012–0,036 |
| TVOC | mg/Nm3 | 0,6–12 |

Epäpuhtaus

Yksikkö

BAT-AEL-tasot

Näytteenottojakson keskiarvo

PCDD/F (204)

ng I-TEQ/Nm3

< 0,012–0,036

TVOC

mg/Nm3

0,6–12

6.   JÄTTEEN RINNAKKAISPOLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti jätteen rinnakkaispolttoon polttolaitoksissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

Kun jätettä rinnakkaispoltetaan, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan koko syntyvän savukaasun volyymiin.

Lisäksi kun jätettä rinnakkaispoltetaan 2 jakson soveltamisalan kuuluvien polttoaineiden kanssa, 2 jakson soveltamisalaan kuuluvia BAT-AEL-tasoja sovelletaan myös i) koko syntyvän savukaasun volyymiin ja ii) kyseisen jakson soveltamisalaan kuuluvien polttoaineiden poltosta syntyvien savukaasujen volyymiin käyttäen direktiivin 2010/75/EU liitteen VI 4 osassa olevaa sekoitussäännön kaavaa, jossa jätteen poltosta syntyvän savukaasun volyymin BAT-AEL-tasot määritetään BAT 61:n perusteella.

6.1.1   Yleinen ympäristönsuojelun taso

| BAT 60. | Polttolaitoksissa tapahtuvan jätteen rinnakkaispolton yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi, vakaiden palamisolosuhteiden varmistamiseksi ja ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää BAT 60 a menetelmää ja kohdassa BAT 6 esitettyjen ja/tai seuraavassa esitettyjen muiden menetelmien yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Jätteen esihyväksyntä ja hyväksyntä | Otetaan käyttöön menetelmä minkä tahansa jätteen vastaanottamiseksi polttolaitokseen jätteenkäsittelyä koskevan BREF-asiakirjan vastaavan BAT-päätelmän mukaisesti. Hyväksymisperusteet on vahvistettu lämpöarvon sekä veden, tuhkan, kloorin ja fluorin, rikin, typen, PCB:n, metallien (haihtuvat [esimerkiksi Hg, Tl, Pb, Co, Se] ja haihtumattomat [esimerkiksi V, Cu, Cd, Cr, Ni]), fosforin ja emästen (käytettäessä eläimistä saatavia sivutuotteita) pitoisuuksien kaltaisille kriittisille muuttujille.
  Sovelletaan laadunvarmistusjärjestelmiä jokaiseen jätekuormaan rinnakkaispoltettavien jätteiden ominaisuuksien takaamiseksi ja määriteltyjen kriittisten muuttujien (esimerkiksi. EN 15358 for non-hazardous solid recovered fuel) arvojen valvomiseksi. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Jätteiden valikointi/rajoittaminen | Jätteiden tyyppi ja massavirta valitaan huolellisesti ja samalla rajoitetaan rinnakkaispoltettavan saastuneimman jätteen prosenttiosuutta. Rajoitetaan tuhkan, rikin, fluorin, elohopean ja/tai kloorin osuutta polttolaitokseen tulevassa jätteessä.
  Rinnakkaispoltettavan jätteen määrän rajoittaminen | Soveltamista rajoittavat jäsenvaltion jätehuoltopolitiikkaan liittyvät rajoitukset. |
| c. | Jätteen sekoittaminen pääasialliseen polttoaineeseen | Jätteen ja pääasiallisen polttoaineen sekoittaminen heterogeeniseksi tai huonosti sekoitetuksi polttoainevirraksi tai niiden epätasainen jakautuminen saattaa vaikuttaa kattilan sytytykseen ja palamiseen, ja se olisi estettävä. | Sekoittaminen on mahdollista vain, kun pääasiallinen polttoaine ja jäte käyttäytyvät jauhatuksessa samalla tavoin tai kun jätettä on pääasialliseen polttoaineeseen verrattuna hyvin vähän. |
| d. | Jätteen kuivaus | Jätteen esikuivaus ennen sen syöttämistä polttokammioon kattilan hyvän suorituskyvyn ylläpitämiseksi. | Prosessista talteen otettavan lämmön riittämätön määrä, tarvittavat poltto-olosuhteet tai jätteen kosteuspitoisuus voivat rajoittaa soveltamista. |
| e. | Jätteen esikäsittely | Ks. jätteenkäsittelyä ja jätteenpolttoa koskevissa BREF-asiakirjoissa kuvatut menetelmät, kuten jauhaminen, pyrolyysi ja kaasutus. | Soveltamisesta ks. jätteenkäsittelyä ja jätteenpolttoa koskevat BREF-asiakirjat. |

BAT 60.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Jätteen esihyväksyntä ja hyväksyntä

Otetaan käyttöön menetelmä minkä tahansa jätteen vastaanottamiseksi polttolaitokseen jätteenkäsittelyä koskevan BREF-asiakirjan vastaavan BAT-päätelmän mukaisesti. Hyväksymisperusteet on vahvistettu lämpöarvon sekä veden, tuhkan, kloorin ja fluorin, rikin, typen, PCB:n, metallien (haihtuvat [esimerkiksi Hg, Tl, Pb, Co, Se] ja haihtumattomat [esimerkiksi V, Cu, Cd, Cr, Ni]), fosforin ja emästen (käytettäessä eläimistä saatavia sivutuotteita) pitoisuuksien kaltaisille kriittisille muuttujille.

Sovelletaan laadunvarmistusjärjestelmiä jokaiseen jätekuormaan rinnakkaispoltettavien jätteiden ominaisuuksien takaamiseksi ja määriteltyjen kriittisten muuttujien (esimerkiksi. EN 15358 for non-hazardous solid recovered fuel) arvojen valvomiseksi.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Jätteiden valikointi/rajoittaminen

Jätteiden tyyppi ja massavirta valitaan huolellisesti ja samalla rajoitetaan rinnakkaispoltettavan saastuneimman jätteen prosenttiosuutta. Rajoitetaan tuhkan, rikin, fluorin, elohopean ja/tai kloorin osuutta polttolaitokseen tulevassa jätteessä.

Rinnakkaispoltettavan jätteen määrän rajoittaminen

Soveltamista rajoittavat jäsenvaltion jätehuoltopolitiikkaan liittyvät rajoitukset.

c.

Jätteen sekoittaminen pääasialliseen polttoaineeseen

Jätteen ja pääasiallisen polttoaineen sekoittaminen heterogeeniseksi tai huonosti sekoitetuksi polttoainevirraksi tai niiden epätasainen jakautuminen saattaa vaikuttaa kattilan sytytykseen ja palamiseen, ja se olisi estettävä.

Sekoittaminen on mahdollista vain, kun pääasiallinen polttoaine ja jäte käyttäytyvät jauhatuksessa samalla tavoin tai kun jätettä on pääasialliseen polttoaineeseen verrattuna hyvin vähän.

d.

Jätteen kuivaus

Jätteen esikuivaus ennen sen syöttämistä polttokammioon kattilan hyvän suorituskyvyn ylläpitämiseksi.

Prosessista talteen otettavan lämmön riittämätön määrä, tarvittavat poltto-olosuhteet tai jätteen kosteuspitoisuus voivat rajoittaa soveltamista.

e.

Jätteen esikäsittely

Ks. jätteenkäsittelyä ja jätteenpolttoa koskevissa BREF-asiakirjoissa kuvatut menetelmät, kuten jauhaminen, pyrolyysi ja kaasutus.

Soveltamisesta ks. jätteenkäsittelyä ja jätteenpolttoa koskevat BREF-asiakirjat.

| BAT 61. | Polttolaitoksissa tapahtuvan jätteen rinnakkaispoltosta aiheutuvien päästöjen lisääntymisen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pilaavien aineiden päästöt jätteen rinnakkaispoltosta syntyvässä savukaasujen osassa eivät ole suuremmat kuin jätteenpolttoa koskevien BAT-päätelmien soveltamisesta aiheutuvat päästöt. |
| --- | --- |

BAT 61.

| BAT 62. | Jotta minimoidaan polttolaitoksissa tapahtuvan jätteen rinnakkaispolton vaikutus jäämien kierrätykseen, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on huolehtia kipsin, tuhkan ja kuonien sekä muiden jäämien hyvästä laadusta niiden kierrätystä koskevien vaatimusten mukaisesti, joita noudatetaan, kun laitoksessa ei rinnakkainpolteta jätettä, käyttämällä yhtä tai useampaa kohdassa BAT 60 esitettyä menetelmää ja/tai rajoittamalla rinnakkaispoltto jätejakeisiin, joiden epäpuhtauspitoisuudet vastaavat muiden käytettävien polttoaineiden epäpuhtauspitoisuuksia. |
| --- | --- |

BAT 62.

6.1.2   Energiatehokkuus

| BAT 63. | Jätteen rinnakkaispolton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdissa BAT 12 ja BAT 19 esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää käytettävän polttoainetyypin ja laitoksen kokoonpanon mukaan.
  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) jätteen rinnakkaispoltolle biomassan ja/tai turpeen kanssa esitetään taulukossa 8 ja jätteen rinnakkaispoltolle hiilen ja/tai ruskohiilen kanssa taulukossa 2. |
| --- | --- |

BAT 63.

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) jätteen rinnakkaispoltolle biomassan ja/tai turpeen kanssa esitetään taulukossa 8 ja jätteen rinnakkaispoltolle hiilen ja/tai ruskohiilen kanssa taulukossa 2.

6.1.3   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 64. | Jätteen sekä hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 20 esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 64.

| BAT 65. | Jätteen sekä biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien NOX -päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O -päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 24 esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 65.

6.1.4   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 66. | Jätteen sekä hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- ja HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 21 esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 66.

| BAT 67. | Jätteen sekä biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- ja HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 25 esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 67.

6.1.5   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 68. | Jätteen sekä hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 22 esitettyä menetelmää.

  Taulukko 39


  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) metallipäästöille ilmaan jätteen sekä hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta









  Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) | BAT-AEL-tasot | Keskiarvon laskentajakso |
| --- | --- | --- | --- |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3) | Cd + Tl (μg/Nm3) |
| < 300 | 0,005–0,5 | 5–12 | Näytteenottojakson keskiarvo |
| ≥ 300 | 0,005–0,2 | 5–6 | Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo |

BAT 68.

Taulukko 39

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) metallipäästöille ilmaan jätteen sekä hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta

Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth)

BAT-AEL-tasot

Keskiarvon laskentajakso

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3)

Cd + Tl (μg/Nm3)

< 300

0,005–0,5

5–12

Näytteenottojakson keskiarvo

≥ 300

0,005–0,2

5–6

Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

| BAT 69. | Jätteen sekä biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 26 esitettyä menetelmää.

  Taulukko 40


  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) metallipäästöille ilmaan jätteen sekä biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispoltosta







  BAT-AEL-tasot
  (vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo) |
| --- | --- |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3) | Cd + Tl (μg/Nm3) |
| 0,075–0,3 | < 5 |

BAT 69.

Taulukko 40

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) metallipäästöille ilmaan jätteen sekä biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispoltosta

BAT-AEL-tasot

(vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo)

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3)

Cd + Tl (μg/Nm3)

0,075–0,3

< 5

6.1.6   Ilmaan johdettavat elohopeapäästöt

| BAT 70. | Jätteen sekä biomassan, turpeen, hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdissa BAT 23 ja BAT 27 esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

BAT 70.

6.1.7   Ilmaan johdettavat haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja polykloorattujen dibentsodioksiinien ja -furaanien päästöt

| BAT 71. | Jätteen sekä biomassan, turpeen, hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja polykloorattujen dibentsodioksiinien ja -furaanien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdissa BAT 6 ja BAT 26 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Aktiivihiilen lisääminen | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Menettely perustuu epäpuhtausmolekyylien adsorptioon aktiivihiileen. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Nopea jäähdytys käyttäen märkäpesua/savukaasulauhdutinta. | Ks. märkäpesun/savukaasulauhduttimen kuvaus 8.4 jaksossa. |
| c. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  SCR-järjestelmä on mukautettu ja suurempi kuin vain NOX:n vähentämiseen käytettävä SCR-järjestelmä. | Soveltamisesta ks. kohdat BAT 20 ja BAT 24. |

BAT 71.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Aktiivihiilen lisääminen

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Menettely perustuu epäpuhtausmolekyylien adsorptioon aktiivihiileen.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Nopea jäähdytys käyttäen märkäpesua/savukaasulauhdutinta.

Ks. märkäpesun/savukaasulauhduttimen kuvaus 8.4 jaksossa.

c.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

SCR-järjestelmä on mukautettu ja suurempi kuin vain NOX:n vähentämiseen käytettävä SCR-järjestelmä.

Soveltamisesta ks. kohdat BAT 20 ja BAT 24.

Taulukko 41

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) PCDD/F- ja TVOC-päästöille ilmaan jätteen sekä biomassan, turpeen, hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta

| Polttolaitoksen tyyppi | BAT-AEL-tasot |
| --- | --- |
| PCDD/F (ng I-TEQ/Nm3) | TVOC (mg/Nm3) |
| Näytteenottojakson keskiarvo | Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo |
| Biomassaa, turvetta, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä polttolaitos | < 0,01–0,03 | < 0,1–5 | 0,5–10 |

Polttolaitoksen tyyppi

BAT-AEL-tasot

PCDD/F (ng I-TEQ/Nm3)

TVOC (mg/Nm3)

Näytteenottojakson keskiarvo

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo

Biomassaa, turvetta, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä polttolaitos

< 0,01–0,03

< 0,1–5

0,5–10

7.   KAASUTUKSEN PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti kaikkiin polttolaitoksiin suorasti liittyviin kaasutuslaitoksiin ja IGCC-laitoksiin Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

7.1.1   Energiatehokkuus

| BAT 72. | IGCC- ja kaasutusyksiköiden energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Lämmön talteenotto kaasutusprosessista | Koska synteettinen kaasu on jäähdytettävä, jotta sitä voidaan puhdistaa edelleen, voidaan ottaa talteen energiaa, jolla tuotetaan lisää höyryä, joka syötetään höyryturbiinin kiertoon. Näin voidaan tuottaa enemmän sähköä. | Sovelletaan vain suoraan kattilaan liittyviin IGCC-yksiköihin ja kaasutusyksiköihin käytettäessä synteettisen kaasun esikäsittelyä, joka edellyttää kaasun jäähdytystä. |
| b. | Kaasutus- ja polttoprosessien integrointi | Yksikkö voidaan suunnitella siten, että ilmanottoyksikkö ja kaasuturbiini integroidaan täysin siten, että kaikki ilmanottoyksikköön syötettävä ilma tulee (otetaan) kaasuturbiinin kompressorista. | Integroidun laitoksen tarve joustaa ja toimittaa nopeasti verkkoon sähköä, kun uusiutuvia energialähteitä käyttäviä voimalaitoksia ei ole saatavilla, rajoittaa soveltamisen IGCC-yksilöihin. |
| c. | Kuiva syöttöjärjestelmä | Käytetään kuivaa järjestelmää polttoaineen syöttämiseksi kaasuttimeen kaasutusprosessin energiatehokkuuden parantamiseksi. | Sovelletaan vain uusiin yksiköihin. |
| d. | Kaasutus korkeassa lämpötilassa ja paineessa | Kaasutustekniikan käyttö korkean lämpötilan ja paineen käyttömuuttujilla energian muuntamisen tehokkuuden maksimoimiseksi. | Sovelletaan vain uusiin yksiköihin. |
| e. | Suunnitteluun liittyvät parannukset | Suunnitteluun liittyvät parannukset, kuten






  — | muutokset kaasuttimen tulenkestävyys- ja/tai jäähdytysjärjestelmään, |

BAT 72.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Lämmön talteenotto kaasutusprosessista

Koska synteettinen kaasu on jäähdytettävä, jotta sitä voidaan puhdistaa edelleen, voidaan ottaa talteen energiaa, jolla tuotetaan lisää höyryä, joka syötetään höyryturbiinin kiertoon. Näin voidaan tuottaa enemmän sähköä.

Sovelletaan vain suoraan kattilaan liittyviin IGCC-yksiköihin ja kaasutusyksiköihin käytettäessä synteettisen kaasun esikäsittelyä, joka edellyttää kaasun jäähdytystä.

b.

Kaasutus- ja polttoprosessien integrointi

Yksikkö voidaan suunnitella siten, että ilmanottoyksikkö ja kaasuturbiini integroidaan täysin siten, että kaikki ilmanottoyksikköön syötettävä ilma tulee (otetaan) kaasuturbiinin kompressorista.

Integroidun laitoksen tarve joustaa ja toimittaa nopeasti verkkoon sähköä, kun uusiutuvia energialähteitä käyttäviä voimalaitoksia ei ole saatavilla, rajoittaa soveltamisen IGCC-yksilöihin.

c.

Kuiva syöttöjärjestelmä

Käytetään kuivaa järjestelmää polttoaineen syöttämiseksi kaasuttimeen kaasutusprosessin energiatehokkuuden parantamiseksi.

Sovelletaan vain uusiin yksiköihin.

d.

Kaasutus korkeassa lämpötilassa ja paineessa

Kaasutustekniikan käyttö korkean lämpötilan ja paineen käyttömuuttujilla energian muuntamisen tehokkuuden maksimoimiseksi.

Sovelletaan vain uusiin yksiköihin.

e.

Suunnitteluun liittyvät parannukset

Suunnitteluun liittyvät parannukset, kuten

—

muutokset kaasuttimen tulenkestävyys- ja/tai jäähdytysjärjestelmään,

| — | ekspanderin asentaminen energian talteen ottamiseksi synteettisen kaasun paineen laskusta ennen polttoa. |
| --- | --- |

—

ekspanderin asentaminen energian talteen ottamiseksi synteettisen kaasun paineen laskusta ennen polttoa.

Sovelletaan yleisesti IGCC-yksiköihin.

Taulukko 42

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kaasutus- ja IGCC-yksiköille

| Polttoyksikön kokoonpanon tyyppi | BAT-AEEL-tasot |
| --- | --- |
| IGCC-yksikön sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Uuden tai olemassa olevan kaasutusyksikön energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Suoraan kattilaan liittyvä kaasutusyksikkö ilman edeltävää synteettisen kaasun käsittelyä | Ei BAT-AEEL-tasoa | > 98 |
| Suoraan kattilaan liittyvä kaasutusyksikkö edeltävällä synteettisen kaasun käsittelyllä | Ei BAT-AEEL-tasoa | > 91 |
| IGCC-yksikkö | Ei BAT-AEEL-tasoa | 34–46 | > 91 |

Polttoyksikön kokoonpanon tyyppi

BAT-AEEL-tasot

IGCC-yksikön sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Uuden tai olemassa olevan kaasutusyksikön energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Suoraan kattilaan liittyvä kaasutusyksikkö ilman edeltävää synteettisen kaasun käsittelyä

Ei BAT-AEEL-tasoa

> 98

Suoraan kattilaan liittyvä kaasutusyksikkö edeltävällä synteettisen kaasun käsittelyllä

Ei BAT-AEEL-tasoa

> 91

IGCC-yksikkö

Ei BAT-AEEL-tasoa

34–46

> 91

7.1.2   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 73. | IGCC-laitoksista ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi ja/tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Veden/höyryn lisääminen | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Höyryturbiinista tulevaa välipainehöyryä käytetään uudelleen tähän tarkoitukseen. | Sovelletaan vain IGCC-laitoksen kaasuturbiinosaan.
  Veden saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista. |
| c. | Dry low-NOX -polttimet (DLN) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Sovelletaan vain IGCC-laitoksen kaasuturbiinosaan.
  Sovelletaan yleisesti uusiin IGCC-laitoksiin.
  Sovelletaan tapauskohtaisesti olemassa oleviin IGCC-laitoksiin sen mukaan, onko jälkiasennuspakettia saatavilla. Ei sovelleta synteettiseen kaasuun, jonka vetypitoisuus on > 15 prosenttia. |
| d. | Synteettisen kaasun laimentaminen ilmanottoyksiköstä tulevalla jätetypellä | Ilmanottoyksikkö erottaa ilman hapen typestä syöttääkseen korkealaatuista happea kaasuttimeen. Ilmanottoyksiköstä tuleva jätetyppi käytetään uudelleen kaasuturbiinin palamislämpötilan alentamiseksi sekoittamalla se synteettiseen kaasuun ennen polttoa. | Sovelletaan vain, jos kaasutusprosessissa käytetään ilmanottoyksikköä. |
| e. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Ei sovelleta IGCC-laitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin IGCC-laitoksiin.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin IGCC-laitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |

BAT 73.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Veden/höyryn lisääminen

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Höyryturbiinista tulevaa välipainehöyryä käytetään uudelleen tähän tarkoitukseen.

Sovelletaan vain IGCC-laitoksen kaasuturbiinosaan.

Veden saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista.

c.

Dry low-NOX -polttimet (DLN)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Sovelletaan vain IGCC-laitoksen kaasuturbiinosaan.

Sovelletaan yleisesti uusiin IGCC-laitoksiin.

Sovelletaan tapauskohtaisesti olemassa oleviin IGCC-laitoksiin sen mukaan, onko jälkiasennuspakettia saatavilla. Ei sovelleta synteettiseen kaasuun, jonka vetypitoisuus on > 15 prosenttia.

d.

Synteettisen kaasun laimentaminen ilmanottoyksiköstä tulevalla jätetypellä

Ilmanottoyksikkö erottaa ilman hapen typestä syöttääkseen korkealaatuista happea kaasuttimeen. Ilmanottoyksiköstä tuleva jätetyppi käytetään uudelleen kaasuturbiinin palamislämpötilan alentamiseksi sekoittamalla se synteettiseen kaasuun ennen polttoa.

Sovelletaan vain, jos kaasutusprosessissa käytetään ilmanottoyksikköä.

e.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Ei sovelleta IGCC-laitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin IGCC-laitoksiin.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin IGCC-laitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

Taulukko 43

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) IGCC-laitoksista ilmaan johdettaville NOX-päästöille

| IGCC-laitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos |
| ≥ 100 | 10–25 | 12–45 | 1–35 | 1–60 |

IGCC-laitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos

≥ 100

10–25

12–45

1–35

1–60

Ohjeellisesti voidaan todeta, että ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien olemassa olevien laitosten ja uusien laitosten CO-päästöjen vuosikeskiarvo on yleensä < 5–30 mg/Nm3.

7.1.3   SOX-päästöt ilmaan

| BAT 74. | IGCC-laitoksista ilmaan johdettavien SOX-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Hapankaasun poisto | Kaasutusprosessin syötöstä peräisin olevat rikkiyhdisteet poistetaan synteettisestä kaasusta hapankaasun poiston avulla esimerkiksi COS- (ja HCN-)hydrolyysireaktorilla ja H2S:n adsorptiolla käyttäen liuotinta, esimerkiksi metyylidietanolamiinia. Tämän jälkeen rikki otetaan talteen joko nestemäisenä tai kiinteänä alkuainemuodossa olevana rikkinä (esimerkiksi Claus-tyyppisen yksikön avulla) tai rikkihappona markkinoiden kysynnän mukaan. | Biomassan hyvin alhainen rikkipitoisuus saattaa rajoittaa soveltamista biomassaa käyttäviin IGCC-laitoksiin. |

BAT 74.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Hapankaasun poisto

Kaasutusprosessin syötöstä peräisin olevat rikkiyhdisteet poistetaan synteettisestä kaasusta hapankaasun poiston avulla esimerkiksi COS- (ja HCN-)hydrolyysireaktorilla ja H2S:n adsorptiolla käyttäen liuotinta, esimerkiksi metyylidietanolamiinia. Tämän jälkeen rikki otetaan talteen joko nestemäisenä tai kiinteänä alkuainemuodossa olevana rikkinä (esimerkiksi Claus-tyyppisen yksikön avulla) tai rikkihappona markkinoiden kysynnän mukaan.

Biomassan hyvin alhainen rikkipitoisuus saattaa rajoittaa soveltamista biomassaa käyttäviin IGCC-laitoksiin.

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen päästötaso (BAT-AEL) -päästöille ilmaan IGCC-laitoksista, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth, on 3–16 mg/Nm3 vuotuisena keskiarvona.

7.1.4   Ilmaan johdettavat pölyn, hiukkasiin kiinnittyneen metallin, ammoniakin ja halogeenin päästöt

| BAT 75. | IGCC-laitoksista ilmaan johdettavien pölyn, hiukkasiin kiinnittyneen metallin, ammoniakin ja halogeenin päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Synteettisen kaasun suodatus | Pölynpoisto lentotuhkasykloneilla, pussisuodattimilla, sähkösuodattimilla ja/tai kynttiläsuodattimilla lentotuhkan ja muuntumattoman hiilen poistamiseksi. Pussi- ja sähkösuodattimia käytetään, kun synteettisen kaasun lämpötilat ovat enintään 400 °C. | Sovelletaan yleisesti. |
| b. | Synteettisen kaasun tervojen ja tuhkien takaisinkierrätys kaasuttimeen | Käsittelemättömässä synteettisessä kaasussa muodostuvat hiilipitoisuudeltaan suuret tervat ja tuhkat erotetaan sykloneissa ja kierrätetään takaisin kaasuttimeen, jos synteettisen kaasun lämpötila kaasuttimen poistoaukossa on matala (< 1 100  °C). |
| c. | Synteettisen kaasun pesu | Synteettinen kaasu kulkee muiden pölynpoistomenetelmien jälkeen märkäpesurin läpi, jossa erotetaan kloridit, ammoniakki, hiukkaset ja halidit. |

BAT 75.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a.

Synteettisen kaasun suodatus

Pölynpoisto lentotuhkasykloneilla, pussisuodattimilla, sähkösuodattimilla ja/tai kynttiläsuodattimilla lentotuhkan ja muuntumattoman hiilen poistamiseksi. Pussi- ja sähkösuodattimia käytetään, kun synteettisen kaasun lämpötilat ovat enintään 400 °C.

Sovelletaan yleisesti.

b.

Synteettisen kaasun tervojen ja tuhkien takaisinkierrätys kaasuttimeen

Käsittelemättömässä synteettisessä kaasussa muodostuvat hiilipitoisuudeltaan suuret tervat ja tuhkat erotetaan sykloneissa ja kierrätetään takaisin kaasuttimeen, jos synteettisen kaasun lämpötila kaasuttimen poistoaukossa on matala (< 1 100  °C).

c.

Synteettisen kaasun pesu

Synteettinen kaasu kulkee muiden pölynpoistomenetelmien jälkeen märkäpesurin läpi, jossa erotetaan kloridit, ammoniakki, hiukkaset ja halidit.

Taulukko 44

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) IGCC-laitoksista ilmaan johdettaville pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöille

| IGCC-laitoksen nimellinen kokonaislämpöteho
  (MWth) | BAT-AEL-tasot |
| --- | --- |
| Sb + As + Pb + Cr +Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3)
  (Näytteenottojakson keskiarvo) | Hg (μg/Nm3)
  (Näytteenottojakson keskiarvo) | Pöly (mg/Nm3)
  (vuosikeskiarvo) |
| ≥ 100 | < 0,025 | < 1 | < 2,5 |

IGCC-laitoksen nimellinen kokonaislämpöteho

(MWth)

BAT-AEL-tasot

Sb + As + Pb + Cr +Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3)

(Näytteenottojakson keskiarvo)

Hg (μg/Nm3)

(Näytteenottojakson keskiarvo)

Pöly (mg/Nm3)

(vuosikeskiarvo)

≥ 100

< 0,025

< 1

< 2,5

8.   MENETELMIEN KUVAUS

8.1   Yleiset menetelmät

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Kehittynyt valvontajärjestelmä | Tietokonepohjaisen automaattisen järjestelmän käyttö polttohyötysuhteen valvontaan ja päästöjen ehkäisemisen ja/tai vähentämisen tukemiseen. Tähän sisältyy myös hyvin tehokkaan seurannan käyttö. |
| Polton optimointi | Toimenpiteet, joilla maksimoidaan energian muuntamisen tehokkuus esimerkiksi uunissa/kattilassa ja minimoidaan samalla päästöt (erityisesti CO-päästöt). Tämä saadaan aikaan yhdistämällä eri menetelmiä, muun muassa polttolaitteiston hyvällä suunnittelulla, optimoimalla lämpötila (esimerkiksi polttoaineen ja palamisilman tehokas sekoittaminen) ja viipymäaika palamisvyöhykkeellä ja käyttämällä kehittynyttä valvontajärjestelmää. |

Menetelmä

Kuvaus

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Tietokonepohjaisen automaattisen järjestelmän käyttö polttohyötysuhteen valvontaan ja päästöjen ehkäisemisen ja/tai vähentämisen tukemiseen. Tähän sisältyy myös hyvin tehokkaan seurannan käyttö.

Polton optimointi

Toimenpiteet, joilla maksimoidaan energian muuntamisen tehokkuus esimerkiksi uunissa/kattilassa ja minimoidaan samalla päästöt (erityisesti CO-päästöt). Tämä saadaan aikaan yhdistämällä eri menetelmiä, muun muassa polttolaitteiston hyvällä suunnittelulla, optimoimalla lämpötila (esimerkiksi polttoaineen ja palamisilman tehokas sekoittaminen) ja viipymäaika palamisvyöhykkeellä ja käyttämällä kehittynyttä valvontajärjestelmää.

8.2   Energiatehokkuutta lisäävät menetelmät

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kohta 8.1. |
| Valmius lämmön ja sähkön yhteistuotantoon | Toimenpiteet, joiden avulla hyödyntämiskelpoinen lämpömäärä voidaan myöhemmin siirtää laitoksen ulkopuoliseen lämpökuormaan siten, että tällä saadaan aikaan vähintään 10 prosentin vähennys primaarienergian kulutuksessa verrattuna lämmön ja sähkön erikseen tapahtuvaan tuotantoon. Tähän sisältyy sellaisten höyryjärjestelmän erityisten kohtien tunnistaminen, joista voidaan ottaa höyryä, ja niiden saavutettavuuden varmistaminen, sekä riittävän tilan varaaminen putkien, lämmönvaihtimien, veden suolanpoiston lisäkapasiteetin, varakattilan ja vastapaineturbiinien kaltaisten laitteiden asentamiselle. Balance of Plant -järjestlmät (BoP) ja valvonta-/mittausjärjestelmät soveltuvat parantamiseen. Myös myöhempi yhdistäminen vastapaineturbiiniin tai -turbiineihin on mahdollista. |
| Yhdistetty sykli | Kahdesta tai useammasta termodynaamisesta syklistä, esimerkiksi Braytonin syklistä (kaasuturbiini/polttomoottori) ja Rankinen syklistä (höyryturbiini/kattila) koostuva yhdistelmä ensimmäisen syklin savukaasusta tulevan lämpöhäviön muuntamiseksi hyötyenergiaksi myöhemmissä sykleissä. |
| Polton optimointi | Ks. kohta 8.1. |
| Savukaasulauhdutin | Lämmönvaihdin, jossa savukaasu esilämmittää veden ennen sen lämmittämistä höyrylauhduttimessa. Savukaasun sisältämä höyry kondensoituu lämmitysveden jäähdyttäessä sen. Savukaasulauhdutinta käytetään sekä polttoyksikön energiatehokkuuden lisäämiseen että pölyn, SOX:n, HCl:n ja HF:n kaltaisten epäpuhtauksien poistamiseen savukaasusta. |
| Prosessikaasujen hallintajärjestelmä | Järjestelmä, jonka avulla raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasuja voidaan käyttää polttoaineina (esimerkiksi masuuni-, koksaamo- ja konverttikaasut), jotka ohjataan polttolaitoksiin näiden polttoaineiden saatavuuden ja teräksentuotantolaitoksessa olevien polttolaitosten tyypin mukaan. |
| Superkriittiset höyryolosuhteet | Sellaisen höyrypiirin, myös höyryn uudelleenlämmitysjärjestelmien, käyttö, jossa höyryn paine voi nousta yli 220,6 baariin ja lämpötila yli 540 °C:een. |
| Ultra-superkriittiset höyryolosuhteet | Sellaisen höyrypiirin, myös höyryn uudelleenlämmitysjärjestelmien, käyttö, jossa höyryn paine voi nousta yli 250–300 baariin ja lämpötila yli 580–600 °C:een. |
| Märkäpiippu | Piipun suunnittelu, jolla mahdollistetaan kyllästyneen savukaasun vesihöyryn kondensoituminen ja vältetään siten savukaasun välikuumentimen käyttö märän savukaasun rikinpoiston jälkeen. |

Menetelmä

Kuvaus

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kohta 8.1.

Valmius lämmön ja sähkön yhteistuotantoon

Toimenpiteet, joiden avulla hyödyntämiskelpoinen lämpömäärä voidaan myöhemmin siirtää laitoksen ulkopuoliseen lämpökuormaan siten, että tällä saadaan aikaan vähintään 10 prosentin vähennys primaarienergian kulutuksessa verrattuna lämmön ja sähkön erikseen tapahtuvaan tuotantoon. Tähän sisältyy sellaisten höyryjärjestelmän erityisten kohtien tunnistaminen, joista voidaan ottaa höyryä, ja niiden saavutettavuuden varmistaminen, sekä riittävän tilan varaaminen putkien, lämmönvaihtimien, veden suolanpoiston lisäkapasiteetin, varakattilan ja vastapaineturbiinien kaltaisten laitteiden asentamiselle. Balance of Plant -järjestlmät (BoP) ja valvonta-/mittausjärjestelmät soveltuvat parantamiseen. Myös myöhempi yhdistäminen vastapaineturbiiniin tai -turbiineihin on mahdollista.

Yhdistetty sykli

Kahdesta tai useammasta termodynaamisesta syklistä, esimerkiksi Braytonin syklistä (kaasuturbiini/polttomoottori) ja Rankinen syklistä (höyryturbiini/kattila) koostuva yhdistelmä ensimmäisen syklin savukaasusta tulevan lämpöhäviön muuntamiseksi hyötyenergiaksi myöhemmissä sykleissä.

Polton optimointi

Ks. kohta 8.1.

Savukaasulauhdutin

Lämmönvaihdin, jossa savukaasu esilämmittää veden ennen sen lämmittämistä höyrylauhduttimessa. Savukaasun sisältämä höyry kondensoituu lämmitysveden jäähdyttäessä sen. Savukaasulauhdutinta käytetään sekä polttoyksikön energiatehokkuuden lisäämiseen että pölyn, SOX:n, HCl:n ja HF:n kaltaisten epäpuhtauksien poistamiseen savukaasusta.

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä

Järjestelmä, jonka avulla raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasuja voidaan käyttää polttoaineina (esimerkiksi masuuni-, koksaamo- ja konverttikaasut), jotka ohjataan polttolaitoksiin näiden polttoaineiden saatavuuden ja teräksentuotantolaitoksessa olevien polttolaitosten tyypin mukaan.

Superkriittiset höyryolosuhteet

Sellaisen höyrypiirin, myös höyryn uudelleenlämmitysjärjestelmien, käyttö, jossa höyryn paine voi nousta yli 220,6 baariin ja lämpötila yli 540 °C:een.

Ultra-superkriittiset höyryolosuhteet

Sellaisen höyrypiirin, myös höyryn uudelleenlämmitysjärjestelmien, käyttö, jossa höyryn paine voi nousta yli 250–300 baariin ja lämpötila yli 580–600 °C:een.

Märkäpiippu

Piipun suunnittelu, jolla mahdollistetaan kyllästyneen savukaasun vesihöyryn kondensoituminen ja vältetään siten savukaasun välikuumentimen käyttö märän savukaasun rikinpoiston jälkeen.

8.3   Menetelmät ilmaan johdettavien NOX- ja/tai CO-päästöjen vähentämiseksi

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kohta 8.1. |
| Ilman vaiheistus | Useiden happipitoisuudeltaan erilaisten palamisvyöhykkeiden luominen polttokammioon NOX-päästöjen vähentämiseksi ja optimoidun polton varmistamiseksi. Menetelmä sisältää ensisijaisen palamisvyöhykkeen, jossa palaminen tapahtuu epätäydellisesti (eli jossa ilmaa on liian vähän), ja toisen uudelleenpolttovyöhykkeen (johon lisätään yli jäänyt ilma) polton parantamiseksi. Joissakin vanhat ja pienet kattilat saattavat edellyttää kapasiteetin pienentämistä, jotta ilman vaiheistamiselle saadaan riittävä tila. |
| Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi | Monimutkaisten ja integroitujen puhdistusmenetelmien, esimerkiksi aktiivihiili- ja DeSONOX-prosessien, käyttö NOX:n, SOX:n ja usein myös muiden epäpuhtauksien yhdistetyksi vähentämiseksi. Niitä voidaan soveltaa joko yksinään tai yhdessä muiden primaaristen menetelmien kanssa hiiltä käyttävissä hiilipölykattiloissa. |
| Polton optimointi | Ks. kohta 8.1. |
| Dry low-NOX -polttimet (DLN) | Kaasuturbiinin polttimia, joissa ilma ja polttoaine sekoitetaan ennen niiden syöttämistä palamisvyöhykkeelle. Sekoittamalla ilma ja polttoaine ennen polttoa saavutetaan homogeeninen lämpötilan jakautuminen ja alempi liekin lämpötila, mikä vähentää NOX-päästöjä. |
| Savukaasun tai poistokaasun takaisinkierrätys | Osa savukaasusta kierrätetään takaisin polttokammioon korvaamaan osa puhtaasta palamisilmasta. Tämä sekä alentaa lämpötilaa että rajoittaa typen hapettumisen O2-pitoisuutta, mikä rajoittaa NOX:n muodostumista. Takaisinkierrätyksessä uunin savukaasut johdetaan takaisin liekkiin, jotta vähennetään happipitoisuutta ja siten liekin lämpötilaa. Erikoispoltinten tai muiden järjestelyjen käyttö perustuu palamiskaasujen sisäiseen takaisinkierrätykseen, ja ne viilentävät liekkien alkuosaa ja vähentävät liekkien kuumimman osan happipitoisuutta. |
| Polttoaineen valinta | Käytetään polttoainetta, jonka typpipitoisuus on alhainen. |
| Polttoaineen vaiheistus | Menetelmä perustuu liekin lämpötilan alentamiseen tai paikallisten kuumien kohtien vähentämiseen luomalla polttokammioon useita palamisvyöhykkeitä, joihin ruiskutetaan eri määriä polttoainetta ja ilmaa. Jälkiasennus saattaa olla vähemmän tehokasta pienissä kuin suurissa laitoksissa. |
| Laihan seoksen järjestelmä ja kehittynyt laihan seoksen järjestelmä | Liekin huippulämpötilan hallinta laihan seoksen poltto-olosuhteilla on ensisijainen polttoa koskeva toimintatapa NOX:n muodostumisen rajoittamiseksi kaasumoottoreissa. Laihaa seosta käyttävällä poltolla pienennetään polttoaineen ja ilman suhdetta vyöhykkeillä, joilla muodostuu NOX-yhdisteitä, siten, että liekin huippulämpötila on alempi kuin stoikiometrinen adiabaattinen liekin lämpötila, ja vähennetään näin termisen NOX:n muodostumista. Tämän järjestelmän optimoitua versiota kutsutaan kehittyneeksi laihan seoksen järjestelmäksi. |
| Low-NOX-polttimet | Tämä tekniikka (mukaan lukien erittäin vähän typpioksideja tuottavat ultra-low-NOx-polttimet tai kehittyneet low-NOx-polttimet) perustuu liekin huippulämpötilojen alentamiseen; kattiloiden polttimet on suunniteltu siten, että ne viivästyttävät palamista mutta parantavat palamista ja lisäävät lämmön siirtymistä (liekin suurempi säteilykyky). Ilman ja polttoaineen sekoittaminen vähentää hapen saatavuutta ja alentaa liekin huippulämpötilaa viivästyttäen näin polttoaineeseen sitoutuneen typen muuntumista NOx:ksi ja termisen NOx:n muodostumista säilyttäen samalla polttohyötysuhteen hyvänä. Menetelmä voidaan yhdistää uunin palamiskammion rakenteen muutokseen. Ultra-low-NOx-polttimiin sisältyy palamisen vaiheistus (ilma/polttoaine) sekä palotilankaasujen takaisinkierrätys (sisäinen savukaasun takaisinkierrätys). Kattilan rakenne saattaa vaikuttaa menetelmän suorituskykyyn vanhoihin laitoksiin tehtävien jälkiasennusten yhteydessä. |
| Low-NOX-poltto dieselmoottoreissa | Menetelmä koostuu moottorin sisäisten muutosten, kuten polton ja polttoaineen ruiskutuksen optimoinnin (hyvin myöhäinen polttoaineen ruiskutus yhdessä ilmanottoventtiilin varhaisen sulkeutumisen kanssa), turboahtimen tai Millerin syklin, yhdistelmästä. |
| Hapetuskatalysaattorit | Katalysaattorien (jotka yleensä sisältävät jalometalleja, kuten palladiumia tai platinaa) käyttö hiilimonoksidin ja palamattomien hiilivetyjen hapettamiseksi, jolloin muodostuu hiilidioksidia ja vesihöyryä. |
| Palamisilman lämpötilan alentaminen | Palamisilman käyttö ympäristön lämpötilassa. Palamisilmaa ei esilämmitetä regeneratiivisessa ilman esilämmittimessä. |
| Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Typpioksidien selektiivinen pelkistys ammoniakilla tai urealla katalyytin läsnä ollessa. Tässä menetelmässä NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin kanssa katalyyttikerroksessa (yleensä vesiliuoksessa) noin 300–450 °C:n optimaalisessa toimintalämpötilassa. Katalyyttikerroksia voi olla useita. Käyttämällä useita katalyyttikerroksia saavutetaan tehokkaampi NOX:n pelkistys. Menetelmä voi olla rakenteeltaan modulaarinen, ja erityisiä katalyytteja ja/tai esilämmitystä voidaan käyttää, jos kuormitus on matala tai savukaasun lämpötila-alue laaja. ”Kanavan sisäinen” tai ”jälkikäsittelevä” SCR on menetelmä, jossa SNCR-pelkistyksen jälkeen käytetään SCR-pelkistystä, joka vähentää SNCR-yksiköstä tulevia ammoniakkipäästöjä. |
| Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Typpioksidien selektiivinen pelkistys ammoniakilla tai urealla ilman katalyyttia. NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin tai urean kanssa korkeassa lämpötilassa. Toimintalämpötila-alueen on oltava 800–1 000  °C optimaalisen reaktion aikaansaamiseksi. |
| Veden/höyryn lisääminen | Vettä tai höyryä käytetään laimentimena palamislämpötilan alentamiseksi kaasuturbiineissa, moottoreissa tai kattiloissa, mikä vähentää termisen NOX:n muodostumista. Se joko sekoitetaan polttoaineeseen ennen sen polttoa (polttoaineen emulgointi, kosteuttaminen tai kyllästys) tai ruiskutetaan suoraan polttokammioon (veden/höyryn ruiskutus). |

Menetelmä

Kuvaus

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kohta 8.1.

Ilman vaiheistus

Useiden happipitoisuudeltaan erilaisten palamisvyöhykkeiden luominen polttokammioon NOX-päästöjen vähentämiseksi ja optimoidun polton varmistamiseksi. Menetelmä sisältää ensisijaisen palamisvyöhykkeen, jossa palaminen tapahtuu epätäydellisesti (eli jossa ilmaa on liian vähän), ja toisen uudelleenpolttovyöhykkeen (johon lisätään yli jäänyt ilma) polton parantamiseksi. Joissakin vanhat ja pienet kattilat saattavat edellyttää kapasiteetin pienentämistä, jotta ilman vaiheistamiselle saadaan riittävä tila.

Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi

Monimutkaisten ja integroitujen puhdistusmenetelmien, esimerkiksi aktiivihiili- ja DeSONOX-prosessien, käyttö NOX:n, SOX:n ja usein myös muiden epäpuhtauksien yhdistetyksi vähentämiseksi. Niitä voidaan soveltaa joko yksinään tai yhdessä muiden primaaristen menetelmien kanssa hiiltä käyttävissä hiilipölykattiloissa.

Polton optimointi

Ks. kohta 8.1.

Dry low-NOX -polttimet (DLN)

Kaasuturbiinin polttimia, joissa ilma ja polttoaine sekoitetaan ennen niiden syöttämistä palamisvyöhykkeelle. Sekoittamalla ilma ja polttoaine ennen polttoa saavutetaan homogeeninen lämpötilan jakautuminen ja alempi liekin lämpötila, mikä vähentää NOX-päästöjä.

Savukaasun tai poistokaasun takaisinkierrätys

Osa savukaasusta kierrätetään takaisin polttokammioon korvaamaan osa puhtaasta palamisilmasta. Tämä sekä alentaa lämpötilaa että rajoittaa typen hapettumisen O2-pitoisuutta, mikä rajoittaa NOX:n muodostumista. Takaisinkierrätyksessä uunin savukaasut johdetaan takaisin liekkiin, jotta vähennetään happipitoisuutta ja siten liekin lämpötilaa. Erikoispoltinten tai muiden järjestelyjen käyttö perustuu palamiskaasujen sisäiseen takaisinkierrätykseen, ja ne viilentävät liekkien alkuosaa ja vähentävät liekkien kuumimman osan happipitoisuutta.

Polttoaineen valinta

Käytetään polttoainetta, jonka typpipitoisuus on alhainen.

Polttoaineen vaiheistus

Menetelmä perustuu liekin lämpötilan alentamiseen tai paikallisten kuumien kohtien vähentämiseen luomalla polttokammioon useita palamisvyöhykkeitä, joihin ruiskutetaan eri määriä polttoainetta ja ilmaa. Jälkiasennus saattaa olla vähemmän tehokasta pienissä kuin suurissa laitoksissa.

Laihan seoksen järjestelmä ja kehittynyt laihan seoksen järjestelmä

Liekin huippulämpötilan hallinta laihan seoksen poltto-olosuhteilla on ensisijainen polttoa koskeva toimintatapa NOX:n muodostumisen rajoittamiseksi kaasumoottoreissa. Laihaa seosta käyttävällä poltolla pienennetään polttoaineen ja ilman suhdetta vyöhykkeillä, joilla muodostuu NOX-yhdisteitä, siten, että liekin huippulämpötila on alempi kuin stoikiometrinen adiabaattinen liekin lämpötila, ja vähennetään näin termisen NOX:n muodostumista. Tämän järjestelmän optimoitua versiota kutsutaan kehittyneeksi laihan seoksen järjestelmäksi.

Low-NOX-polttimet

Tämä tekniikka (mukaan lukien erittäin vähän typpioksideja tuottavat ultra-low-NOx-polttimet tai kehittyneet low-NOx-polttimet) perustuu liekin huippulämpötilojen alentamiseen; kattiloiden polttimet on suunniteltu siten, että ne viivästyttävät palamista mutta parantavat palamista ja lisäävät lämmön siirtymistä (liekin suurempi säteilykyky). Ilman ja polttoaineen sekoittaminen vähentää hapen saatavuutta ja alentaa liekin huippulämpötilaa viivästyttäen näin polttoaineeseen sitoutuneen typen muuntumista NOx:ksi ja termisen NOx:n muodostumista säilyttäen samalla polttohyötysuhteen hyvänä. Menetelmä voidaan yhdistää uunin palamiskammion rakenteen muutokseen. Ultra-low-NOx-polttimiin sisältyy palamisen vaiheistus (ilma/polttoaine) sekä palotilankaasujen takaisinkierrätys (sisäinen savukaasun takaisinkierrätys). Kattilan rakenne saattaa vaikuttaa menetelmän suorituskykyyn vanhoihin laitoksiin tehtävien jälkiasennusten yhteydessä.

Low-NOX-poltto dieselmoottoreissa

Menetelmä koostuu moottorin sisäisten muutosten, kuten polton ja polttoaineen ruiskutuksen optimoinnin (hyvin myöhäinen polttoaineen ruiskutus yhdessä ilmanottoventtiilin varhaisen sulkeutumisen kanssa), turboahtimen tai Millerin syklin, yhdistelmästä.

Hapetuskatalysaattorit

Katalysaattorien (jotka yleensä sisältävät jalometalleja, kuten palladiumia tai platinaa) käyttö hiilimonoksidin ja palamattomien hiilivetyjen hapettamiseksi, jolloin muodostuu hiilidioksidia ja vesihöyryä.

Palamisilman lämpötilan alentaminen

Palamisilman käyttö ympäristön lämpötilassa. Palamisilmaa ei esilämmitetä regeneratiivisessa ilman esilämmittimessä.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Typpioksidien selektiivinen pelkistys ammoniakilla tai urealla katalyytin läsnä ollessa. Tässä menetelmässä NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin kanssa katalyyttikerroksessa (yleensä vesiliuoksessa) noin 300–450 °C:n optimaalisessa toimintalämpötilassa. Katalyyttikerroksia voi olla useita. Käyttämällä useita katalyyttikerroksia saavutetaan tehokkaampi NOX:n pelkistys. Menetelmä voi olla rakenteeltaan modulaarinen, ja erityisiä katalyytteja ja/tai esilämmitystä voidaan käyttää, jos kuormitus on matala tai savukaasun lämpötila-alue laaja. ”Kanavan sisäinen” tai ”jälkikäsittelevä” SCR on menetelmä, jossa SNCR-pelkistyksen jälkeen käytetään SCR-pelkistystä, joka vähentää SNCR-yksiköstä tulevia ammoniakkipäästöjä.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Typpioksidien selektiivinen pelkistys ammoniakilla tai urealla ilman katalyyttia. NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin tai urean kanssa korkeassa lämpötilassa. Toimintalämpötila-alueen on oltava 800–1 000  °C optimaalisen reaktion aikaansaamiseksi.

Veden/höyryn lisääminen

Vettä tai höyryä käytetään laimentimena palamislämpötilan alentamiseksi kaasuturbiineissa, moottoreissa tai kattiloissa, mikä vähentää termisen NOX:n muodostumista. Se joko sekoitetaan polttoaineeseen ennen sen polttoa (polttoaineen emulgointi, kosteuttaminen tai kyllästys) tai ruiskutetaan suoraan polttokammioon (veden/höyryn ruiskutus).

8.4   Menetelmät ilmaan johdettavien SOX-, HCl- ja/tai HF-päästöjen vähentämiseksi

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin) | Kuivaa sorbenttia ruiskutetaan suoraan polttokammioon tai magnesium- tai kalsiumpohjaisia adsorbentteja syötetään leijukerroskattilan leijupetiin. Sorbenttihiukkasten pinta reagoi savukaasussa tai leijukerroskattilassa olevan SO2:n kanssa. Tätä käytetään useimmiten yhdessä jonkin pölynpuhdistusmenetelmän kanssa. |
| Kiertoleijupedin kuivapesuri | Kattilan ilman esilämmittimestä tuleva savukaasu tulee kiertoleijupedin absorbaattorin sisään sen alaosasta ja virtaa ylöspäin venturiosan läpi, jossa savukaasuvirtaan ruiskutetaan erikseen kiinteää sorbenttia ja vettä. Tätä käytetään useimmiten yhdessä jonkin pölynpuhdistusmenetelmän kanssa. |
| Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi | Ks. kohta 8.3. |
| Kanavainjektio | Kuivan jauhemaisen sorbentin ruiskutus ja levittäminen savukaasuvirtaan. Sorbentti (esimerkiksi natriumkarbonaatti, natriumbikarbonaatti, kalsiumhydroksidi) reagoi happokaasujen (esimerkiksi rikkikaasujen ja HCl:n) kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan pölynpuhdistusmenetelmillä (pussisuodattimella tai sähkösuodattimella). Sorbentin ruiskutusta kanavaan käytetään tavallisimmin yhdessä pussisuodattimen kanssa. |
| Savukaasulauhdutin | Ks. kohta 8.2. |
| Polttoaineen valinta | Rikki-, kloori- ja/tai fluoripitoisuudeltaan alhaisen polttoaineen käyttö. |
| Prosessikaasujen hallintajärjestelmä | Ks. kohta 8.2. |
| Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto | Erityinen ei-regeneratiivisen märkäpesun muoto, jossa meriveden luonnollista emäksisyyttä käytetään happamien yhdisteiden absorbointiin savukaasusta. Edellyttää yleensä edeltävää pölyn poistamista. |
| Kuiva-absorbaattori | Emäsreagenssin suspensio/liuos syötetään ja levitetään poistokaasun virtaan. Materiaali reagoi rikkikaasujen kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan pölynpuhdistusmenetelmillä (pussisuodattimella tai sähkösuodattimella). Kuiva-absorbaattoria käytetään tavallisimmin yhdessä pussisuodattimen kanssa. |
| Märkä savukaasujen rikinpoisto | Menetelmä tai pesumenetelmien yhdistelmä, jolla rikin oksidit poistetaan savukaasuista erilaisilla prosesseilla, joihin yleensä sisältyy emässorbentti kaasumaisen SO2:n talteen ottamiseksi ja sen muuntamiseksi kiinteään muotoon. Märkäpesuprosessissa kaasumaiset yhdisteet liuotetaan sopivaan nesteeseen (veteen tai emäksiseen liuokseen). Samanaikaisesti voidaan poistaa kiinteät ja kaasumaiset yhdisteet. Märkäpesuprosessin loppuvaiheessa savukaasuihin imeytyy vettä, ja pisarat on erotettava ennen savukaasujen käsittelyä. Märkäpesusta syntyvä neste lähetetään jätevedenkäsittelyprosessiin, ja liukenemattomat aineet kerätään erottamalla tai suodattamalla. |
| Märkäpesu | Nesteen, yleensä veden tai vesiliuoksen, käyttö happamien yhdisteiden talteen ottamiseksi savukaasusta absorption avulla. |

Menetelmä

Kuvaus

Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin)

Kuivaa sorbenttia ruiskutetaan suoraan polttokammioon tai magnesium- tai kalsiumpohjaisia adsorbentteja syötetään leijukerroskattilan leijupetiin. Sorbenttihiukkasten pinta reagoi savukaasussa tai leijukerroskattilassa olevan SO2:n kanssa. Tätä käytetään useimmiten yhdessä jonkin pölynpuhdistusmenetelmän kanssa.

Kiertoleijupedin kuivapesuri

Kattilan ilman esilämmittimestä tuleva savukaasu tulee kiertoleijupedin absorbaattorin sisään sen alaosasta ja virtaa ylöspäin venturiosan läpi, jossa savukaasuvirtaan ruiskutetaan erikseen kiinteää sorbenttia ja vettä. Tätä käytetään useimmiten yhdessä jonkin pölynpuhdistusmenetelmän kanssa.

Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi

Ks. kohta 8.3.

Kanavainjektio

Kuivan jauhemaisen sorbentin ruiskutus ja levittäminen savukaasuvirtaan. Sorbentti (esimerkiksi natriumkarbonaatti, natriumbikarbonaatti, kalsiumhydroksidi) reagoi happokaasujen (esimerkiksi rikkikaasujen ja HCl:n) kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan pölynpuhdistusmenetelmillä (pussisuodattimella tai sähkösuodattimella). Sorbentin ruiskutusta kanavaan käytetään tavallisimmin yhdessä pussisuodattimen kanssa.

Savukaasulauhdutin

Ks. kohta 8.2.

Polttoaineen valinta

Rikki-, kloori- ja/tai fluoripitoisuudeltaan alhaisen polttoaineen käyttö.

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä

Ks. kohta 8.2.

Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto

Erityinen ei-regeneratiivisen märkäpesun muoto, jossa meriveden luonnollista emäksisyyttä käytetään happamien yhdisteiden absorbointiin savukaasusta. Edellyttää yleensä edeltävää pölyn poistamista.

Kuiva-absorbaattori

Emäsreagenssin suspensio/liuos syötetään ja levitetään poistokaasun virtaan. Materiaali reagoi rikkikaasujen kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan pölynpuhdistusmenetelmillä (pussisuodattimella tai sähkösuodattimella). Kuiva-absorbaattoria käytetään tavallisimmin yhdessä pussisuodattimen kanssa.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Menetelmä tai pesumenetelmien yhdistelmä, jolla rikin oksidit poistetaan savukaasuista erilaisilla prosesseilla, joihin yleensä sisältyy emässorbentti kaasumaisen SO2:n talteen ottamiseksi ja sen muuntamiseksi kiinteään muotoon. Märkäpesuprosessissa kaasumaiset yhdisteet liuotetaan sopivaan nesteeseen (veteen tai emäksiseen liuokseen). Samanaikaisesti voidaan poistaa kiinteät ja kaasumaiset yhdisteet. Märkäpesuprosessin loppuvaiheessa savukaasuihin imeytyy vettä, ja pisarat on erotettava ennen savukaasujen käsittelyä. Märkäpesusta syntyvä neste lähetetään jätevedenkäsittelyprosessiin, ja liukenemattomat aineet kerätään erottamalla tai suodattamalla.

Märkäpesu

Nesteen, yleensä veden tai vesiliuoksen, käyttö happamien yhdisteiden talteen ottamiseksi savukaasusta absorption avulla.

8.5   Menetelmät ilmaan johdettavien pölyn, metallien (elohopea mukaan lukien) ja/tai PCDD/F:n päästöjen vähentämiseksi

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Pussisuodatin | Pussisuodattimet valmistetaan huokoisesta kudotusta tai huovutetusta kankaasta, jonka läpi kaasut ohjataan hiukkasten poistamiseksi. Pussisuodattimen käyttö edellyttää sellaisen kangasmateriaalin valintaa, joka soveltuu yhteen jätekaasujen ominaisuuksien ja korkeimman toimintalämpötilan kanssa. |
| Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin) | Ks. yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä. |
| Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun | Elohopean ja/tai PCDD/F:n adsorptio hiilisorbenteilla, kuten (halogenoidulla) aktiivihiilellä, käyttäen kemiallista käsittelyä tai ilman sitä. Sorbenttiruiskutusjärjestelmää voidaan tehostaa lisäämällä täydentävä pussisuodatin. |
| Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kunkin menetelmän (kuiva-absorbaattori, kanavainjektio, kiertoleijupedin kuivapesuri) yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä. |
| Sähkösuodatin (ESP) | Sähköstaattiset pölynkeräimet toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne voivat toimia hyvin erilaisissa olosuhteissa. Suodatustehokkuus on yleensä riippuvainen kenttien määrästä, viipymäajasta (koko), katalyytin ominaisuuksista ja käsittelyketjussa ennen suodinta olevista hiukkasten poistolaitteista. Sähkösuodattimissa on yleensä kahdesta viiteen kenttää. Uusimmissa (hyvin tehokkaissa) sähkösuodattimissa on jopa seitsemän kenttää. |
| Polttoaineen valinta | Tuhka- tai metallipitoisuudeltaan (esimerkiksi elohopeapitoisuudeltaan) alhaisen polttoaineen käyttö. |
| Multisyklonit | Keskipakoisvoimaan perustuvia pölyntorjuntajärjestelmiä, joilla hiukkaset erotetaan kantajakaasusta ja kerätään yhteen tai useampaan koteloon. |
| Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin | Halogeeniyhdisteiden (esimerkiksi bromipitoisten lisäaineiden) syöttö uuniin alkuainemuotoisen elohopean hapettamiseksi liukoiseen tai hiukkasmuotoon, millä tehostetaan elohopean poistoa myöhemmissä puhdistusjärjestelmissä. |
| Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä. |

Menetelmä

Kuvaus

Pussisuodatin

Pussisuodattimet valmistetaan huokoisesta kudotusta tai huovutetusta kankaasta, jonka läpi kaasut ohjataan hiukkasten poistamiseksi. Pussisuodattimen käyttö edellyttää sellaisen kangasmateriaalin valintaa, joka soveltuu yhteen jätekaasujen ominaisuuksien ja korkeimman toimintalämpötilan kanssa.

Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin)

Ks. yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä.

Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun

Elohopean ja/tai PCDD/F:n adsorptio hiilisorbenteilla, kuten (halogenoidulla) aktiivihiilellä, käyttäen kemiallista käsittelyä tai ilman sitä. Sorbenttiruiskutusjärjestelmää voidaan tehostaa lisäämällä täydentävä pussisuodatin.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kunkin menetelmän (kuiva-absorbaattori, kanavainjektio, kiertoleijupedin kuivapesuri) yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä.

Sähkösuodatin (ESP)

Sähköstaattiset pölynkeräimet toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne voivat toimia hyvin erilaisissa olosuhteissa. Suodatustehokkuus on yleensä riippuvainen kenttien määrästä, viipymäajasta (koko), katalyytin ominaisuuksista ja käsittelyketjussa ennen suodinta olevista hiukkasten poistolaitteista. Sähkösuodattimissa on yleensä kahdesta viiteen kenttää. Uusimmissa (hyvin tehokkaissa) sähkösuodattimissa on jopa seitsemän kenttää.

Polttoaineen valinta

Tuhka- tai metallipitoisuudeltaan (esimerkiksi elohopeapitoisuudeltaan) alhaisen polttoaineen käyttö.

Multisyklonit

Keskipakoisvoimaan perustuvia pölyntorjuntajärjestelmiä, joilla hiukkaset erotetaan kantajakaasusta ja kerätään yhteen tai useampaan koteloon.

Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin

Halogeeniyhdisteiden (esimerkiksi bromipitoisten lisäaineiden) syöttö uuniin alkuainemuotoisen elohopean hapettamiseksi liukoiseen tai hiukkasmuotoon, millä tehostetaan elohopean poistoa myöhemmissä puhdistusjärjestelmissä.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä.

8.6   Veteen johdettavia päästöjä vähentävät menetelmät

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Adsorptio aktiivihiileen | Liukoiset epäpuhtaudet tarttuvat kiinteiden, hyvin huokoisten hiukkasten (adsorbentin) pintaan. Aktiivihiiltä käytetään tyypillisesti orgaanisten yhdisteiden ja elohopean adsorptioon. |
| Aerobinen biologinen käsittely | Liuenneiden orgaanisten epäpuhtauksien biologinen hapetus mikro-organismien metabolismin avulla. Liuennut happi – jota ruiskutetaan ilmana tai puhtaana happena – mineralisoi orgaaniset ainesosat hiilidioksidiksi ja vedeksi tai ne muuntuvat muiksi metaboliiteiksi ja biomassaksi. Tietyissä olosuhteissa tapahtuu myös aerobista nitrifikaatiota, jossa mikro-organismit hapettavat ammoniumin (NH4
  +) välituotteena olevaksi nitriitiksi (NO2
  -), joka hapettuu edelleen nitraatiksi (NO3
  -). |
| Anoksinen/anaerobinen biologinen käsittely | Epäpuhtauksien biologinen pelkistäminen mikro-organismien metabolismin avulla (esimerkiksi nitraatti (NO3
  -) pelkistyy alkuainemuotoiseksi kaasumaiseksi typeksi, hapettunut elohopea pelkistyy alkuainemuotoiseksi elohopeaksi).
  Märistä puhdistusjärjestelmistä tulevan jäteveden anoksinen/anaerobinen käsittely suoritetaan tavallisesti kiinteäkalvoisilla bioreaktoreilla käyttäen aktiivihiiltä kantaja-aineena.
  Anoksista/anaerobista biologista käsittelyä elohopean poistamiseksi sovelletaan yhdessä muiden menetelmien kanssa. |
| Koagulaatio ja saostaminen | Koagulaatiota ja saostamista käytetään erottamaan suspendoituneet kiinteät aineet jätevedestä, ja se tehdään usein peräkkäisissä vaiheissa. Koagulaatio tehdään lisäämällä koaguloivia aineita, joiden varaus on vastakkainen kuin suspendoituneiden kiinteiden aineiden. Saostaminen tehdään lisäämällä polymeerejä siten, että mikroflokkihiukkasten törmäykset saavat ne yhdistymään ja tuottamaan siten suurempia flokkeja. |
| Kiteyttäminen | Ionisten epäpuhtauksien poistaminen jätevedestä kiteyttämällä ne siemenkiteenä toimivaan aineeseen, esimerkiksi hiekkaan tai mineraaleihin, leijukerrosprosessissa. |
| Suodatus | Kiinteiden aineiden erottaminen jäteveden kantoaineesta viemällä se huokoisen välittäjäaineen läpi. Se sisältää erityyppisiä tekniikoita, esimerkiksi hiekkasuodatuksen, mikrosuodatuksen ja ultrasuodatuksen. |
| Vaahdotus | Kiinteiden ja nestemäistä hiukkasten erottaminen jätevedestä sitomalla niihin kaasukuplia, tavallisesti ilmaa. Kelluvat hiukkaset kerääntyvät veden pinnalle ja ne kootaan kauhoilla. |
| Ioninvaihto | Ionisten epäpuhtauksien kerääminen jätevedestä ja niiden korvaaminen hyväksyttävämmillä ioneilla ioninvaihtohartsin avulla. Epäpuhtaudet otetaan väliaikaisesti talteen ja päästetään myöhemmin regenerointi- tai vastahuuhtelunesteeseen. |
| Neutralisaatio | Jäteveden pH:n mukauttaminen pH-tasoltaan neutraaliksi (noin pH 7) lisäämällä kemikaaleja. Natriumhydroksidia (NaOH) tai kalsiumhydroksidia (Ca(OH)2) käytetään yleensä pH-tason kohottamiseen, kun taas rikkihappoa (H2SO4), suolahappoa (HCl) tai hiilidioksidia (CO2) käytetään yleensä pH:n alentamiseen. Neurtralisaation aikana saattaa tapahtua joidenkin epäpuhtauksien saostumista. |
| Öljyn ja veden erottaminen | Öljyn poistaminen jätevedestä painovoimaerottelun avulla käyttäen esimerkiksi API-selkeytintä, aaltomaisia lamelleja käyttävää selkeytintä tai samansuuntaisia lamelleja käyttävää selkeytintä. Öljyn ja veren erottamisen jälkeen suoritetaan yleensä vaahdotus, jota tuetaan koagulaatiolla/saostamisella. Joissain tapauksissa emulsio saattaa olla tarpeen rikkoa ennen öljyn ja veden erottamista. |
| Hapettaminen | Epäpuhtauksien muuntaminen hapettavien kemiallisten aineiden avulla samanlaisiksi yhdisteiksi, jotka ovat vähemmän vaarallisia ja/tai helpommin puhdistettavissa. Kun kyse on märkien puhdistusjärjestelmien jätevedestä, sulfiitin (SO3
  2-) hapettamiseen sulfaatiksi (SO4
  2-) voidaan käyttää ilmaa. |
| Saostaminen | Liuenneiden epäpuhtauksien konvertointi liukenemattomiksi yhdisteiksi lisäämällä kemiallisia saostusaineita. Muodostuneet kiinteät saokset erotetaan sitten kerrostamalla, vaahdottamalla tai suodattamalla. Tyypillisiä metallisaostukseen käytettäviä kemikaaleja ovat kalkki, dolomiitti, natriumhydroksidi, natriumkarbonaatti, natriumsulfidi ja orgaaniset sulfidit. Kalsiumsuoloja (muita kuin kalkkia) käytetään sulfaatin tai fluoridin saostamiseen. |
| Selkeytys | Suspendoituneiden kiinteiden aineiden erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä. |
| Strippaus | Puhdistettavissa olevien epäpuhtauksien (esimerkiksi ammoniakin) poistaminen jätevedestä asettamalla se kosketukseen nopean kaasuvirran kanssa epäpuhtauksien siirtämiseksi kaasufaasiin. Epäpuhtaudet poistetaan strippauskaasusta käsittelyketjussa myöhemmin tehtävällä käsittelyllä ja ne voidaan mahdollisesti käyttää uudelleen. |

Menetelmä

Kuvaus

Adsorptio aktiivihiileen

Liukoiset epäpuhtaudet tarttuvat kiinteiden, hyvin huokoisten hiukkasten (adsorbentin) pintaan. Aktiivihiiltä käytetään tyypillisesti orgaanisten yhdisteiden ja elohopean adsorptioon.

Aerobinen biologinen käsittely

Liuenneiden orgaanisten epäpuhtauksien biologinen hapetus mikro-organismien metabolismin avulla. Liuennut happi – jota ruiskutetaan ilmana tai puhtaana happena – mineralisoi orgaaniset ainesosat hiilidioksidiksi ja vedeksi tai ne muuntuvat muiksi metaboliiteiksi ja biomassaksi. Tietyissä olosuhteissa tapahtuu myös aerobista nitrifikaatiota, jossa mikro-organismit hapettavat ammoniumin (NH4
  +) välituotteena olevaksi nitriitiksi (NO2
  -), joka hapettuu edelleen nitraatiksi (NO3
  -).

Anoksinen/anaerobinen biologinen käsittely

Epäpuhtauksien biologinen pelkistäminen mikro-organismien metabolismin avulla (esimerkiksi nitraatti (NO3
  -) pelkistyy alkuainemuotoiseksi kaasumaiseksi typeksi, hapettunut elohopea pelkistyy alkuainemuotoiseksi elohopeaksi).

Märistä puhdistusjärjestelmistä tulevan jäteveden anoksinen/anaerobinen käsittely suoritetaan tavallisesti kiinteäkalvoisilla bioreaktoreilla käyttäen aktiivihiiltä kantaja-aineena.

Anoksista/anaerobista biologista käsittelyä elohopean poistamiseksi sovelletaan yhdessä muiden menetelmien kanssa.

Koagulaatio ja saostaminen

Koagulaatiota ja saostamista käytetään erottamaan suspendoituneet kiinteät aineet jätevedestä, ja se tehdään usein peräkkäisissä vaiheissa. Koagulaatio tehdään lisäämällä koaguloivia aineita, joiden varaus on vastakkainen kuin suspendoituneiden kiinteiden aineiden. Saostaminen tehdään lisäämällä polymeerejä siten, että mikroflokkihiukkasten törmäykset saavat ne yhdistymään ja tuottamaan siten suurempia flokkeja.

Kiteyttäminen

Ionisten epäpuhtauksien poistaminen jätevedestä kiteyttämällä ne siemenkiteenä toimivaan aineeseen, esimerkiksi hiekkaan tai mineraaleihin, leijukerrosprosessissa.

Suodatus

Kiinteiden aineiden erottaminen jäteveden kantoaineesta viemällä se huokoisen välittäjäaineen läpi. Se sisältää erityyppisiä tekniikoita, esimerkiksi hiekkasuodatuksen, mikrosuodatuksen ja ultrasuodatuksen.

Vaahdotus

Kiinteiden ja nestemäistä hiukkasten erottaminen jätevedestä sitomalla niihin kaasukuplia, tavallisesti ilmaa. Kelluvat hiukkaset kerääntyvät veden pinnalle ja ne kootaan kauhoilla.

Ioninvaihto

Ionisten epäpuhtauksien kerääminen jätevedestä ja niiden korvaaminen hyväksyttävämmillä ioneilla ioninvaihtohartsin avulla. Epäpuhtaudet otetaan väliaikaisesti talteen ja päästetään myöhemmin regenerointi- tai vastahuuhtelunesteeseen.

Neutralisaatio

Jäteveden pH:n mukauttaminen pH-tasoltaan neutraaliksi (noin pH 7) lisäämällä kemikaaleja. Natriumhydroksidia (NaOH) tai kalsiumhydroksidia (Ca(OH)2) käytetään yleensä pH-tason kohottamiseen, kun taas rikkihappoa (H2SO4), suolahappoa (HCl) tai hiilidioksidia (CO2) käytetään yleensä pH:n alentamiseen. Neurtralisaation aikana saattaa tapahtua joidenkin epäpuhtauksien saostumista.

Öljyn ja veden erottaminen

Öljyn poistaminen jätevedestä painovoimaerottelun avulla käyttäen esimerkiksi API-selkeytintä, aaltomaisia lamelleja käyttävää selkeytintä tai samansuuntaisia lamelleja käyttävää selkeytintä. Öljyn ja veren erottamisen jälkeen suoritetaan yleensä vaahdotus, jota tuetaan koagulaatiolla/saostamisella. Joissain tapauksissa emulsio saattaa olla tarpeen rikkoa ennen öljyn ja veden erottamista.

Hapettaminen

Epäpuhtauksien muuntaminen hapettavien kemiallisten aineiden avulla samanlaisiksi yhdisteiksi, jotka ovat vähemmän vaarallisia ja/tai helpommin puhdistettavissa. Kun kyse on märkien puhdistusjärjestelmien jätevedestä, sulfiitin (SO3
  2-) hapettamiseen sulfaatiksi (SO4
  2-) voidaan käyttää ilmaa.

Saostaminen

Liuenneiden epäpuhtauksien konvertointi liukenemattomiksi yhdisteiksi lisäämällä kemiallisia saostusaineita. Muodostuneet kiinteät saokset erotetaan sitten kerrostamalla, vaahdottamalla tai suodattamalla. Tyypillisiä metallisaostukseen käytettäviä kemikaaleja ovat kalkki, dolomiitti, natriumhydroksidi, natriumkarbonaatti, natriumsulfidi ja orgaaniset sulfidit. Kalsiumsuoloja (muita kuin kalkkia) käytetään sulfaatin tai fluoridin saostamiseen.

Selkeytys

Suspendoituneiden kiinteiden aineiden erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä.

Strippaus

Puhdistettavissa olevien epäpuhtauksien (esimerkiksi ammoniakin) poistaminen jätevedestä asettamalla se kosketukseen nopean kaasuvirran kanssa epäpuhtauksien siirtämiseksi kaasufaasiin. Epäpuhtaudet poistetaan strippauskaasusta käsittelyketjussa myöhemmin tehtävällä käsittelyllä ja ne voidaan mahdollisesti käyttää uudelleen.

---

(*1)  Komission täytäntöönpanopäätös 2012/249/EU, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, teollisuuden päästöistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/75/EU tarkoitettujen käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelemisestä (EUVL L 123, 9.5.2012, s. 44).

(1)  Sellaisten muuttujien kohdalla, joihin 30 minuuttia kestävä mittaus ei näytteenottoon tai analysointiin liittyvien rajoitusten vuoksi sovellu, käytetään soveltuvaa otantajaksoa. PCDD/F-päästöjen osalta käytetään 6–8 tunnin otantajaksoa.

(2)  Jos suorituskykytestiä ei teknisistä syistä voida suorittaa lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköissä siten, että yksikköä käytetään täydellä kuormituksella lämmöntuotantoon, testiä voidaan täydentää tai se voidaan korvata laskelmalla, jossa käytetään täyden kuormituksen muuttujia.

(3)  Savukaasun vesihöyrypitoisuuden jatkuva mittaaminen ei ole tarpeen, jos savukaasunäyte kuivataan ennen analysointia.

(4)  Jatkuvatoimisia mittauksia koskevat yleiset EN-standardit ovat EN 15267–1, EN 15267–2, EN 15267–3 ja EN 14181. Säännöllisiä mittauksia koskevat EN-standardit esitetään taulukossa.

(5)  Tarkkailun suorittamistiheyttä ei sovelleta, jos laitosta käytetään vain päästömittauksen suorittamista varten.

(6)  Laitoksissa, joiden nimellinen lämpöteho on < 100 MW ja joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran 6 kuukaudessa. Kaasuturbiinien kohdalla säännöllinen tarkkailu suoritetaan polttolaitoksen kuormituksen ollessa > 70 prosenttia. Jätteen ja hiilen, ruskohiilen, kiinteän biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispolton tarkkailutiheydessä on otettava huomioon myös teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin liitteessä VI oleva 6 osa.

(7)  Käytettäessä SCR-järjestelmää tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran vuodessa, jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaat.

(8)  Kun kyse on maakaasua käyttävistä turbiineista, joiden nimellinen lämpöteho on < 100 MW ja joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, tai olemassa olevista OCGT-laitoksista, voidaan käyttää tämän sijasta PEMS-järjestelmää.

(9)  Tämän sijasta voidaan käyttää PEMS-järjestelmää.

(10)  Suoritetaan kaksi mittaussarjaa, joista yksi suoritetaan > 70 prosentin kuormituksilla ja toinen < 70 prosentin kuormituksilla.

(11)  Laitoksissa, joissa poltetaan öljyä, jonka rikkipitoisuus tunnetaan, ja joissa ei ole savukaasujen rikinpoistojärjestelmää, SO2-päästöjen määrittämiseen voidaan käyttää jatkuvan mittauksen vaihtoehtona vähintään kerran kolmessa kuukaudessa tehtäviä säännöllisiä mittauksia ja/tai muita menettelyjä, joilla varmistetaan tietojen vastaava tieteellinen laatu.

(12)  Kun kyse on kemianteollisuudesta peräisin olevista prosessipolttoaineista, laitosten, joiden teho on < 100 MWth, tarkkailutiheyttä voidaan mukauttaa polttoaineen ominaisuuksien alustavan tarkastelun jälkeen (ks. BAT 5) epäpuhtauspäästöjen (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely) merkitystä ilmapäästöissä koskevan arvioinnin perusteella, mutta tarkkailu on suoritettava joka tapauksessa aina, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin.

(13)  Jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaat, voidaan suorittaa säännöllisiä mittauksia aina, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin, mutta joka tapauksessa vähintään kerran vuodessa. Jätteen ja hiilen, ruskohiilen, kiinteän biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispolton tarkkailutiheydessä on otettava huomioon myös teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin liitteessä VI oleva 6 osa.

(14)  Kun kyse on kemianteollisuudesta peräisin olevista prosessipolttoaineista, tarkkailutiheyttä voidaan mukauttaa polttoaineen ominaisuuksien alustavan tarkastelun jälkeen (ks. BAT 5) epäpuhtauspäästöjen (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely) merkitystä ilmapäästöissä koskevan arvioinnin perusteella, mutta tarkkailu on suoritettava joka tapauksessa aina, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin.

(15)  Laitoksissa, joiden nimellinen lämpöteho on < 100 MW ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran vuodessa. Laitoksissa, joiden nimellinen lämpöteho on < 100 MW ja joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa, tarkkailutiheys voi olla vähintään kerran 6 kuukaudessa.

(16)  Jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaat, voidaan suorittaa säännöllisiä mittauksia aina, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin, mutta joka tapauksessa vähintään kerran 6 kuukaudessa.

(17)  Kun kyse on raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasuja polttavista laitoksista, tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran 6 kuukaudessa, jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaat.

(18)  Tarkkailtavien epäpuhtauksien luetteloa ja tarkkailutiheyttä voidaan mukauttaa polttoaineen ominaisuuksien alustavan tarkastelun jälkeen (ks. BAT 5) epäpuhtauspäästöjen (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely) merkitystä ilmapäästöissä koskevan arvioinnin perusteella, mutta tarkkailu on suoritettava joka tapauksessa aina, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin.

(19)  Laitoksissa, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran 6 kuukaudessa.

(20)  Laitoksissa, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran vuodessa.

(21)  Jatkuvien mittausten vaihtoehtona voidaan käyttää jatkuvasti otettavia näytteitä yhdistettynä aikaan suhteutettujen näytteiden tiheään analysointiin esimerkiksi standardoidulla sorbenttiloukkua käyttävällä tarkkailumenetelmällä.

(22)  Jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaat polttoaineen alhaisen elohopeapitoisuuden ansiosta, voidaan suorittaa säännöllisiä mittauksia aina, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin.

(23)  Tarkkailun vähimmäistiheyttä ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(24)  Mittaukset suoritetaan käytettäessä laitosta > 70 prosentin kuormituksella.

(25)  Kun kyse on kemianteollisuudesta peräisin olevista prosessipolttoaineista, tarkkailua sovelletaan vain, kun polttoaineet sisältävät klooripitoisia yhdisteitä.

(26)  TOC:n seuranta ja COD:n seuranta ovat vaihtoehtoisia. Orgaanisen kokonaishiilen tarkkailu on parempi vaihtoehto, koska siinä ei käytetä hyvin myrkyllisiä yhdisteitä.

(27)  Luonnehdittavien aineiden/muuttujien luettelo voidaan rajoittaa vain niihin, joita voidaan kohtuudella odottaa esiintyvän polttoaineessa tai -aineissa raaka-aineita ja tuotantoprosesseja koskevien tietojen perusteella.

(28)  Tämän luonnehdinnan suorittaminen ei rajoita kohdassa BAT 60 a esitetyn jätteen ennakkohyväksyntä- ja hyväksyntämenettelyn soveltamista, joka voi johtaa myös muiden kuin tässä lueteltujen aineiden/muuttujien luonnehdintaan ja/tai tarkastamiseen.

(29)  Menetelmien kuvaukset ovat 8.6 jaksossa.

(30)  Sovelletaan joko TOC:n tai COD:n BAT-AEL-tasoa. Orgaaninen kokonaishiili on parempi vaihtoehto, koska sen seurannassa ei käytetä hyvin myrkyllisiä yhdisteitä.

(31)  Tätä BAT-AEL-tasoa sovelletaan syöttökuorman vähentämisen jälkeen.

(32)  Tätä BAT-AEL-tasoa sovelletaan vain märän savukaasujen rikinpoiston käytöstä syntyvään jäteveteen.

(33)  Tätä BAT-AEL-tasoa sovelletaan vain polttolaitoksiin, jotka käyttävät kalsiumyhdisteitä savukaasujen käsittelyyn.

(34)  BAT-AEL-tasojen vaihteluvälin ylärajaa ei mahdollisesti sovelleta hyvin suolapitoiseen jäteveteen (kloridipitoisuudet ≥ 5 g/l) kalsiumsulfaatin lisääntyneen liukoisuuden vuoksi.

(35)  Tätä BAT-AEL-tasoa ei sovelleta meriin tai murtovesivesistöihin johdettaviin päästöihin.

(36)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(37)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

(38)  Vaihteluvälin alaraja saattaa vastata tapauksia, joissa käytettävän jäähdytysjärjestelmän tyyppi tai yksikön maantieteellinen sijainti vaikuttaa negatiivisesti saavutettuun energiatehokkuuteen (jopa 4 prosenttiyksikköä).

(39)  Näitä tasoja saattaa olla mahdotonta saavuttaa, jos potentiaalinen lämmönkysyntä on liian pientä.

(40)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

(41)  BAT-AEEL-vaihteluvälien alarajat saavutetaan epäsuotuisissa ilmasto-olosuhteissa, alhaisen laatuluokan ruskohiiltä käyttävissä yksiköissä ja/tai vanhoissa yksiköissä (otettu ensimmäisen kerran käyttöön ennen vuotta 1985).

(42)  BAT-AEEL-vaihteluvälin yläraja voidaan saavuttaa suurilla höyryä koskevien muuttujien (paine, lämpötila) arvoilla.

(43)  Saavutettavissa oleva sähköhyötysuhteen parannus riippuu kustakin yksiköstä, mutta yli kolmen prosenttiyksikön lisäyksen katsotaan johtuvan BAT-tekniikan soveltamisesta olemassa oleviin yksiköihin yksikön alkuperäisestä suunnittelusta ja jo suoritetuista jälkiasennuksista riippuen.

(44)  Sellaista ruskohiiltä polttavissa yksiköissä, jonka alempi lämpöarvo on alle 6 MJ/kg, BAT-AEEL-vaihteluvälin alaraja on 41,5 prosenttia.

(45)  BAT-AEEL-vaihteluvälin yläraja voi olla jopa 46 prosenttia yksiköissä, joiden teho on ≥ 600 MWth ja jotka käyttävät superkriittisiä tai ultra-superkriittisiä höyryolosuhteita.

(46)  BAT-AEEL-vaihteluvälin yläraja voi olla jopa 44 prosenttia yksiköissä, joiden teho on ≥ 600 MWth ja jotka käyttävät superkriittisiä tai ultra-superkriittisiä höyryolosuhteita.

(47)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(48)  Sellaisten hiiltä käyttävien hiilipölykattilalaitosten kohdalla, jotka on otettu käyttöön viimeistään 1. heinäkuuta 1987, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa ja joissa ei voida soveltaa SCR- ja/tai SNCR-pelkistystä, vaihteluvälin yläraja on 340 mg/Nm3.

(49)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(50)  Vaihteluvälin alarajan katsotaan olevan saavutettavissa käytettäessä SCR-pelkistystä.

(51)  Vaihteluvälin yläraja on 175 mg/Nm3 viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otetuille leijukerroskattiloille ja ruskohiiltä käyttäville hiilipölykattiloille.

(52)  Vaihteluvälin yläraja on 220 mg/Nm3 viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otetuille leijukerroskattiloille ja ruskohiiltä käyttäville hiilipölykattiloille.

(53)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen laitosten kohdalla vaihteluvälin yläraja on 200 mg/Nm3 ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien laitosten osalta ja 220 mg/Nm3 < 1 500 tuntia vuodessa käytettävien laitosten osalta.

(54)  Vaihteluvälin yläraja voi olla jopa 140 mg/Nm3, jos on olemassa kattilan suunnittelusta johtuvia rajoitteita ja/tai jos leijukerroskattiloihin ei ole asennettu sekundaarisia puhdistustekniikoita NOX-päästöjen vähentämiseksi.

(55)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(56)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(57)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen laitosten kohdalla vaihteluvälin yläraja on 250 mg/Nm3.

(58)  Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä vähärikkisiä polttoaineita yhdessä kehittyneimpien märkien puhdistusjärjestelmien kanssa.

(59)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 220 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014 ja joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa. Muiden viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 205 mg/Nm3.

(60)  Kiertoleijukerroskattiloissa vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä erittäin tehokasta märkää savukaasujen rikinpoistoa. Vaihteluvälin yläraja voidaan saavuttaa käyttämällä Sorbentin ruiskutusta kattilan leijukerrokseen.

(61)  Näiden BAT-AEL-vaihteluvälien alaraja saattaa olla vaikea saavuttaa, jos laitokseen on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeinen kaasu-kaasu-lämmitin.

(62)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 20 mg/Nm3 seuraavissa tapauksissa: laitokset, jotka käyttävät polttoaineita, joiden keskimääräinen klooripitoisuus on 1 000 mg/kg (kuivana) tai enemmän; laitokset, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa; leijukerroskattilat. Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(63)  Sellaisten laitosten osalta, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeinen kaasu-kaasu-lämmitin, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 7 mg/Nm3.

(64)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 7 mg/Nm3 seuraavissa tapauksissa: laitokset, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeinen kaasu-kaasu-lämmitin; laitokset, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa; leijukerroskattilat. Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(65)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(66)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(67)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 28 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(68)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 25 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(69)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 12 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(70)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 20 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(71)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 14 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(72)  BAT-AEL-vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa erityisillä elohopean puhdistusmenetelmillä.

(73)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(74)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

(75)  Vaihteluvälin alaraja saattaa vastata tapauksia, joissa käytettävän jäähdytysjärjestelmän tyyppi tai yksikön maantieteellinen sijainti vaikuttaa negatiivisesti saavutettuun energiatehokkuuteen (jopa 4 prosenttiyksikköä).

(76)  Näitä tasoja saattaa olla mahdotonta saavuttaa, jos potentiaalinen lämmönkysyntä on liian pientä.

(77)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

(78)  Vaihteluvälin alaraja voi olla 32 prosenttia yksiköissä, joiden teho on < 150 MWth ja jotka polttavat kosteuspitoisuudeltaan suuria biomassapolttoaineita.

(79)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(80)  Sellaisten polttolaitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(81)  Laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen kaliumpitoisuus on 2 000 mg/kg (kuivana) tai enemmän ja/tai keskimääräinen natriumpitoisuus 300 mg/kg tai enemmän, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 200 mg/Nm3.

(82)  Laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen kaliumpitoisuus on 2 000 mg/kg (kuivana) tai enemmän ja/tai keskimääräinen natriumpitoisuus 300 mg/kg tai enemmän, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 250 mg/Nm3.

(83)  Laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen kaliumpitoisuus on 2 000 mg/kg (kuivana) tai enemmän ja/tai keskimääräinen natriumpitoisuus 300 mg/kg tai enemmän, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 260 mg/Nm3.

(84)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otetuissa laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen kaliumpitoisuus on 2 000 mg/kg (kuivana) tai enemmän ja/tai keskimääräinen natriumpitoisuus 300 mg/kg tai enemmän, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 310 mg/Nm3.

(85)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 160 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(86)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 200 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(87)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(88)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(89)  Olemassa olevissa laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen rikkipitoisuus on 0,1 painoprosenttia (kuivana) tai enemmän, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 100 mg/Nm3.

(90)  Olemassa olevissa laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen rikkipitoisuus on 0,1 painoprosenttia (kuivana) tai enemmän, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 215 mg/Nm3.

(91)  Olemassa olevissa laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen rikkipitoisuus on 0,1 painoprosenttia (kuivana) tai enemmän, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 165 mg/Nm3, tai 215 mg/Nm3 siinä tapauksessa, että laitokset on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014 ja/tai ne ovat turvetta käyttäviä leijukerroskattiloita.

(92)  Laitoksissa, joiden käyttämien polttoaineiden keskimääräinen klooripitoisuus on ≥ 0,1 painoprosenttia (kuivana), tai olemassa olevissa laitoksissa, joissa poltetaan biomassaa yhdessä runsasrikkisen polttoaineen (esimerkiksi turpeen) kanssa tai käytetään klorideja muuntavia emäksisiä lisäaineita (esimerkiksi alkuainemuodossa olevaa rikkiä), vuosikeskiarvon BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on uusien laitosten osalta 15 mg/Nm3 ja olemassa olevien laitosten osalta 25 mg/Nm3. Vuorokausikeskiarvon BAT-AEL-vaihteluväliä ei sovelleta näihin laitoksiin.

(93)  Vuorokausikeskiarvon BAT-AEL-vaihteluväliä ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa. Vuosikeskiarvon BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja uusille laitoksille, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, on 15 mg/Nm3.

(94)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(95)  Näiden BAT-AEL-vaihteluvälien alaraja saattaa olla vaikea saavuttaa, jos laitokseen on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeinen kaasu-kaasu-lämmitin.

(96)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(97)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(98)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(99)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(100)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

(101)  Näitä tasoja saattaa olla mahdotonta saavuttaa, jos potentiaalinen lämmönkysyntä on liian pientä.

(102)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(103)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(104)  Sellaisten teollisuuslämpökattiloiden ja kaukolämpölaitosten kohdalla, jotka on otettu käyttöön viimeistään 27. marraskuuta 2003, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa ja joissa ei voida soveltaa SCR- ja/tai SNCR-järjestelmiä, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 450 mg/Nm3.

(105)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 110 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, joiden lämpöteho on 100–300 MWth, ja sellaisten laitosten osalta, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(106)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 145 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, joiden lämpöteho on 100–300 MWth, ja sellaisten laitosten osalta, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(107)  Sellaisten teollisuuslämpökattiloiden ja kaukolämpölaitosten kohdalla, joiden lämpöteho on > 100 MWth ja jotka on otettu käyttöön viimeistään 27. marraskuuta 2003, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa ja joissa ei voida soveltaa SCR- ja/tai SNCR-järjestelmiä, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 365 mg/Nm3.

(108)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(109)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(110)  Sellaisten teollisuuslämpökattiloiden ja kaukolämpölaitosten kohdalla, jotka on otettu käyttöön viimeistään 27. marraskuuta 2003 ja joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 400 mg/Nm3.

(111)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 175 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(112)  Sellaisten teollisuuslämpökattiloiden ja kaukolämpölaitosten kohdalla, jotka on otettu käyttöön viimeistään 27. marraskuuta 2003, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa ja joissa ei voida soveltaa märkää savukaasujen rikinpoistoa, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 200 mg/Nm3.

(113)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(114)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(115)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 25 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(116)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 15 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

(117)  Sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 2009/72/EY 2 artiklan 26 kohdassa.

(118)  Sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 2009/72/EY 2 artiklan 27 kohdassa.

(119)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(120)  Sähköntuotannon nettohyötysuhdetta koskevia BAT-AEEL-tasoja sovelletaan lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin, joiden suunnittelu on suunnattu sähkön tuotantoon, sekä vain sähköä tuottaviin yksiköihin.

(121)  Näitä tasoja saattaa olla vaikea saavuttaa, jos moottoreihin on asennettu energiaintensiivisiä sekundaarisia puhdistustekniikoita.

(122)  Näitä tasoja saattaa olla vaikea saavuttaa, jos moottorin jäähdytysjärjestelmänä käytetään radiaattoria kuivilla ja kuumilla alueilla.

(123)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, tai laitoksiin, joihin ei voida asentaa sekundaarisia puhdistustekniikoita.

(124)  BAT-AEL-vaihteluväli on 1 150–1 900 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, sekä sellaisten laitosten osalta, joihin ei voida asentaa sekundaarisia puhdistustekniikoita.

(125)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(126)  Laitoksissa, joissa on teholtaan < 20MWth suuruisia raskasta polttoöljyä käyttäviä yksiköitä, näihin yksiköihin sovellettava BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 225 mg/Nm3.

(127)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(128)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(129)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 280 mg/Nm3, jos mitään sekundaarista puhdistusmenetelmää ei voida soveltaa. Tämä vastaa polttoaineen 0,5 painoprosentin rikkipitoisuutta (kuivana).

(130)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(131)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(132)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(133)  Sähköntuotannon nettohyötysuhdetta koskevia BAT-AEEL-tasoja sovelletaan lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin, joiden suunnittelu on suunnattu sähkön tuotantoon, sekä vain sähköä tuottaviin yksiköihin.

(134)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta olemassa oleviin laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(135)  Sellaisten olemassa olevien laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(136)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(137)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

(138)  Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevia BAT-AEEL-tasoja saattaa olla mahdotonta saavuttaa, jos potentiaalinen lämmönkysyntä on liian pientä.

(139)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

(140)  Näitä BAT-AEEL-tasoja sovelletaan mekaanisiin sovelluksiin käytettäviin yksiköihin.

(141)  Näitä tasoja saattaa olla vaikea saavuttaa, jos moottorit on säädetty siten, että niillä saavutetaan alle 190 mg/Nm3:n NOX-tasot.

(142)  Näitä BAT-AEL-tasoja sovelletaan myös maakaasun polttoon kaksoispolttoaineturbiineissa.

(143)  Jos kaasuturbiini on varustettu dry low-NOx -polttimella, näitä BAT-AEL-tasoja sovelletaan vain, kun poltin on toiminnassa.

(144)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta olemassa oleviin laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(145)  Olemassa olevan NOX-päästöjen vähentämismenetelmän toiminnan optimoiminen edelleen saattaa johtaa CO-päästötasoihin, jotka ovat tämän taulukon jälkeen esitetyn CO-päästöjen ohjeellisen vaihteluvälin yläpäässä.

(146)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta olemassa oleviin mekaanisiin sovelluksiin käytettäviin turbiineihin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

(147)  Sellaisten laitosten osalta, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 39 prosenttia, vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] × EE / 39, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde tai mekaanisen energian nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa.

(148)  Vaihteluvälin yläraja on 80 mg/Nm3 sellaisten laitosten osalta, jotka on otettu käyttöön viimeistään torstai 27. marraskuu 2003 ja joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

(149)  Sellaisten laitosten osalta, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 55 prosenttia, vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] × EE / 55, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa.

(150)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 65 mg/Nm3.

(151)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 55 mg/Nm3.

(152)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 80 mg/Nm3.

(153)  NOX-päästöjä koskevan BAT-AEL-vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa dry low-NOx -polttimilla.

(154)  Nämä tasot ovat ohjeellisia.

(155)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 60 mg/Nm3.

(156)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 65 mg/Nm3.

(157)  Olemassa olevan NOX-päästöjen vähentämismenetelmän toiminnan optimoiminen edelleen saattaa johtaa CO-päästötasoihin, jotka ovat tämän taulukon jälkeen esitetyn CO-päästöjen ohjeellisen vaihteluvälin yläpäässä.

(158)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(159)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(160)  Näitä BAT-AEL-tasoja sovelletaan vain kipinäsytytys- ja kaksoispolttoainemoottoreihin. Niitä ei sovelleta kaasu- ja dieselmoottoreihin.

(161)  Sellaisten moottorien osalta, joita käytetään hätätarkoituksessa < 500 tuntia vuodessa ja joissa ei voida soveltaa laihan seoksen järjestelmää tai käyttää SCR-pelkistystä, ohjeellisen vaihteluvälin yläraja on 175 mg/Nm3.

(162)  Sellaisten olemassa olevien laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(163)  Tämä BAT-AEL-taso ilmaistaan hiilenä C käytettäessä laitosta täydellä kuormituksella.

(164)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(165)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

(166)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

(167)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköiden energiatehokkuustasojen laaja vaihtelu on pitkälti riippuvaista sähkön ja lämmön paikallisesta kysynnästä.

(168)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(169)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

(170)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

(171)  Laitoksissa, jotka käyttävät kaasuseosta, jonka vastaava alempi lämpöarvo on > 20 MJ/Nm3, päästöjen odotetaan olevan BAT-AEL-vaihteluvälien ylärajalla.

(172)  BAT-AEL-vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä SCR-pelkistystä.

(173)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(174)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen laitosten kohdalla vaihteluvälin yläraja on 160 mg/Nm3. Lisäksi BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja voidaan ylittää, jos SCR-pelkistystä ei voida käyttää ja jos käytetään suurta koksauskaasun osuutta (> 50 prosenttia) ja/tai jos poltetaan koksauskaasua, jonka H2-pitoisuus on suhteellisen korkea. Tässä tapauksessa BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 220 mg/Nm3.

(175)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(176)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen laitosten kohdalla vaihteluvälin yläraja on 70 mg/Nm3.

(177)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta olemassa oleviin laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(178)  Sellaisten olemassa olevien laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(179)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja voidaan ylittää, jos koksaamokaasun osuus on suuri (> 50 prosenttia). Tässä tapauksessa BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 300 mg/Nm3.

(180)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta olemassa oleviin laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(181)  Sellaisten olemassa olevien laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(182)  Nämä BAT-AEL-tasot perustuvat > 70 prosenttiin kunakin päivänä saatavilla olevasta peruskuormasta.

(183)  Tähän sisältyvät yhtä polttoainetta käyttävät ja kaksoispolttoainekaasuturbiinit.

(184)  BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 250 mg/Nm3, jos ei voida käyttää dry low-NOX -polttimia.

(185)  BAT-AEL-vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa dry low-NOX -polttimilla.

(186)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(187)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko nettosähköhyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

(188)  Näitä BAT-AEEL-tasoja saattaa olla mahdotonta saavuttaa, jos potentiaalinen lämmönkysyntä on liian pientä.

(189)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

(190)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(191)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(192)  Olemassa olevissa laitoksissa, joiden lämpöteho on ≤ 500 MWth, jotka on otettu käyttöön viimeistään 27. marraskuuta 2003 ja joissa käytetään nestemäisiä polttoaineita, joiden typpipitoisuus on suurempi kuin 0,6 painoprosenttia, BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 380 mg/Nm3.

(193)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 180 mg/Nm3.

(194)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 210 mg/Nm3.

(195)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta olemassa oleviin laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(196)  Sellaisten olemassa olevien laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(197)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(198)  Sellaisten laitosten kohdalla, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, vaihteluvälin yläraja on 20 mg/Nm3.

(199)  Sellaisten laitosten kohdalla, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, vaihteluvälin yläraja on 7 mg/Nm3.

(200)  Näitä BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

(201)  Sellaisten laitosten osalta, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

(202)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen laitosten kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 25 mg/Nm3.

(203)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen laitosten kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 15 mg/Nm3.

(204)  Näitä BAT-AEL-tasoja sovelletaan vain laitoksiin, joissa käytetään kloorattuja aineita sisältävistä kemiallisista prosesseista peräisin olevia polttoaineita.

---