# Euroopa Liidu L 167/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 167 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide6. juuni 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 167

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide6. juuni 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2014/331/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte'i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping, milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte'i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele | 4 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 604/2014, 4. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 605/2014, 5. juuni 2014, millega muudetakse horvaadikeelsete ohu- ja hoiatuslausete lisamise ning tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (
  1
  ) | 36 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 606/2014, 5. juuni 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 50 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/332/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 4. juuni 2014, millega muudetakse otsuste 92/260/EMÜ, 93/197/EMÜ ja 2004/211/EÜ lisasid loomatervishoiu- ning veterinaarsertifikaatide nõuete osas, mis kehtivad registreeritud hobuste importimisel India territooriumi teatavatest osadest
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 3582 all)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | 2014/333/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 5. juuni 2014, isikuandmete kaitse kohta Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis | 57 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2014/331/EL

*

Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte'i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping, milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte'i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele

4

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 604/2014, 4. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili (
  1
  )

1

30

*

Komisjoni määrus (EL) nr 605/2014, 5. juuni 2014, millega muudetakse horvaadikeelsete ohu- ja hoiatuslausete lisamise ning tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (
  1
  )

1

36

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 606/2014, 5. juuni 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

50

OTSUSED

2014/332/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 4. juuni 2014, millega muudetakse otsuste 92/260/EMÜ, 93/197/EMÜ ja 2004/211/EÜ lisasid loomatervishoiu- ning veterinaarsertifikaatide nõuete osas, mis kehtivad registreeritud hobuste importimisel India territooriumi teatavatest osadest
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 3582 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 3582 all)

1

52

2014/333/EL

*

Komisjoni otsus, 5. juuni 2014, isikuandmete kaitse kohta Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 6.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 167/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. aprill 2014,

Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte'i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

(2014/331/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 11. juulil 2012 vastu otsuse 2012/419/EL, (1) millega muudetakse alates 1. jaanuarist 2014 Mayotte'i staatust Euroopa Liidu suhtes. Kõnealusest kuupäevast alates ei ole Mayotte enam ülemeremaa ja -territoorium, vaid temast sai äärepoolseim piirkond Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 349 tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 11. juulil 2012 vastu otsuse 2012/419/EL, (1) millega muudetakse alates 1. jaanuarist 2014 Mayotte'i staatust Euroopa Liidu suhtes. Kõnealusest kuupäevast alates ei ole Mayotte enam ülemeremaa ja -territoorium, vaid temast sai äärepoolseim piirkond Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 349 tähenduses.

| (2) | Nõukogu andis komisjonile loa pidada liidu nimel Seišelli Vabariigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles käsitletakse Seišelli Vabariigi lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu liidu vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele Mayotte'i ranniku lähedases majandusvööndis. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu andis komisjonile loa pidada liidu nimel Seišelli Vabariigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles käsitletakse Seišelli Vabariigi lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu liidu vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele Mayotte'i ranniku lähedases majandusvööndis.

| (3) | Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 15. novembril 2013 Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping, milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte'i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele. |
| --- | --- |

(3)

Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 15. novembril 2013 Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping, milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte'i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele.

| (4) | Selleks et Mayotte'i asutused saaksid rakendada ühise kalanduspoliitika eeskirju alates kuupäevast, mil Mayotte'ist sai äärepoolseim piirkond, on vaja kehtestada asjakohane haldusraamistik, kontrollitegevus ja füüsiline infrastruktuur ning tagada vajalik suutlikkuse kasv. See on kooskõlas nõudega järgida liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et Mayotte'i asutused saaksid rakendada ühise kalanduspoliitika eeskirju alates kuupäevast, mil Mayotte'ist sai äärepoolseim piirkond, on vaja kehtestada asjakohane haldusraamistik, kontrollitegevus ja füüsiline infrastruktuur ning tagada vajalik suutlikkuse kasv. See on kooskõlas nõudega järgida liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmist.

| (5) | Mayotte'i kalandusasutustele tuleks tagada vajalikud rahalised vahendid tasude kaudu, mida laevaomanikud maksavad otse Mayotte'ile. Selline lahendus on eriti asjakohane, pidades silmas tihedat seost, mis on kujunenud Seišellide laevastiku ja Prantsuse äärepoolseima piirkonna Mayotte'i kohaliku kogukonna vahel. Seišellide lipu all sõitev kalalaevastik on tegutsenud Mayotte'i vetes mitme aasta jooksul, lähtudes Mayotte'i ja laevaomanike vahelisest kokkuleppest, mille kohaselt maksid laevaomanikud Mayotte'ile litsentsitasu õiguse eest püüda kala Mayotte'i vetes. Selleks, et säilitada kalapüügi järjepidevus ja sellest tulenev kasu Mayotte'ile, on asjakohane, et Mayotte'i kohalik kogukond saaks otsest kasu kõigist maksetest, mis on seotud kõnealuse lepingu kohaste lubade ja saagiga. |
| --- | --- |

(5)

Mayotte'i kalandusasutustele tuleks tagada vajalikud rahalised vahendid tasude kaudu, mida laevaomanikud maksavad otse Mayotte'ile. Selline lahendus on eriti asjakohane, pidades silmas tihedat seost, mis on kujunenud Seišellide laevastiku ja Prantsuse äärepoolseima piirkonna Mayotte'i kohaliku kogukonna vahel. Seišellide lipu all sõitev kalalaevastik on tegutsenud Mayotte'i vetes mitme aasta jooksul, lähtudes Mayotte'i ja laevaomanike vahelisest kokkuleppest, mille kohaselt maksid laevaomanikud Mayotte'ile litsentsitasu õiguse eest püüda kala Mayotte'i vetes. Selleks, et säilitada kalapüügi järjepidevus ja sellest tulenev kasu Mayotte'ile, on asjakohane, et Mayotte'i kohalik kogukond saaks otsest kasu kõigist maksetest, mis on seotud kõnealuse lepingu kohaste lubade ja saagiga.

| (6) | Leping tuleks allkirjastada. |
| --- | --- |

(6)

Leping tuleks allkirjastada.

| (7) | Selleks et tagada võimalikult kiiresti Seišelli Vabariigi laevade püügitegevuse jätkumine, tuleks lepingut kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada võimalikult kiiresti Seišelli Vabariigi laevade püügitegevuse jätkumine, tuleks lepingut kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu (milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte'i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele) liidu nimel allakirjutamiseks antakse luba, tingimusel et kõnealune leping sõlmitakse.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

1.   Prantsusmaal on õigus koguda oma äärepoolseima piirkonna Mayotte'i nimel makseid, mis on seotud Seišellide lipu all sõitvate laevade omanike püügilubade ja saagiga ning muude tasudega juurdepääsu eest liidu vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele Mayotte'i ranniku lähedal vastavalt lepingu lisa III peatüki 1. jao punktidele 8 ja 9 ning 2. jaole. Prantsusmaa kasutab neid tulusid, et kehtestada asjakohane haldusraamistik, kontrollitegevus ja füüsiline infrastruktuur ning tagada vajalik suutlikkuse kasv, et Mayotte'i haldusasutused saaksid täita ühise kalanduspoliitika nõudeid.

2.   Prantsusmaa esitab komisjonile andmed kõnealuse pangakonto kohta.

3.   Lepingu iga rakendusaasta lõpus esitab Prantsusmaa komisjonile üksikasjaliku aruande püügiloaga laevade tehtud maksete ja kõnealuste maksete kasutamise kohta.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 4

Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allakirjutamise kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 14. aprill 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

A. TSAFTARIS

---

(1)  Euroopa Ülemkogu 11. juuli 2012. aasta otsus 2012/419/EL, millega muudetakse Mayotte'i staatust Euroopa Liidu suhtes (ELT L 204, 31.7.2012, lk 131).

1

---

| 6.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 167/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 167/4

---

Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline

LEPING,

milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte'i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele

EUROOPA LIIT (edaspidi „EL”)

ning

SEIŠELLI VABARIIK, edaspidi „Seišellid”,

edaspidi „lepinguosalised”,

ARVESTADES tihedaid koostöösuhteid ELi ja Seišellide vahel, eelkõige ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu raames (edaspidi „Cotonou leping”), ning mõlemapoolset soovi kõnealust koostööd tõhustada,

MÄRKIDES, et pärast Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppe sõlmimist 1987. aastal, on ELi ja Seišellide vahel toimunud tihe kalandusalane koostöö. Lepinguosalised tugevdasid kõnealust kokkulepet 2006. aastal sõlmitud kalandusalase partnerluslepinguga, mis on endiselt jõus ja mida rakendatakse kõnealuse lepingu asjakohase protokolli kaudu,

ARVESTADES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni,

OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest,

VÕTTES SAMUTI ARVESSE, et EL ja Seišellid on mõlemad osalised India Ookeani Tuunikomisjonis (IOTC) — valitsustevahelises organisatsioonis, mille ülesanne on hallata tuuni ja selle lähiliikide püüki India ookeanis ja sellega seotud meredes,

OLLES OTSUSTANUD teha vastustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine,

OLLES VEENDUNUD, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis on kooskõlas poliitiliste otsustega ja tagavad jõupingutuste koostoime,

SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad Seišellide laevade kalapüüki ELi vetes ning samuti need, mis käsitlevad Seišellide antavat toetust vastutustundliku kalapüügi kehtestamiseks nimetatud vetes,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, mis reguleerivad:

| — | majandus-, finants-, tehnilist ja teaduskoostööd kalandussektoris, et ELi vetes toimuks vastutustundlik kalapüük, mis tagaks kalavarude kaitse ja säästva kasutamise; |
| --- | --- |

—

majandus-, finants-, tehnilist ja teaduskoostööd kalandussektoris, et ELi vetes toimuks vastutustundlik kalapüük, mis tagaks kalavarude kaitse ja säästva kasutamise;

| — | Seišellide kalalaevade juurdepääsu tingimusi ELi vetele, vastavalt lisas esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

—

Seišellide kalalaevade juurdepääsu tingimusi ELi vetele, vastavalt lisas esitatud määratlusele;

| — | järelevalve teostamist ELi majandusvööndis toimuva kalapüügi üle, eesmärgiga tagada eespool nimetatud eeskirjade ja tingimuste täitmine; kalavarude tulemuslikuks kaitseks ja majandamiseks võetavaid meetmeid ning võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. |
| --- | --- |

—

järelevalve teostamist ELi majandusvööndis toimuva kalapüügi üle, eesmärgiga tagada eespool nimetatud eeskirjade ja tingimuste täitmine; kalavarude tulemuslikuks kaitseks ja majandamiseks võetavaid meetmeid ning võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „Seišellide asutused”— Seišellide kalandusamet;

b)   „Seišellide laevad”— Seišellide lipu all sõitvad ja Seišellidel registreeritud laevad;

c)   „ELi asutused”— Euroopa Komisjon;

d)   „ELi veed”— Mayotte'i veed, mis kuuluvad ELi jurisdiktsiooni alla;

e)   „ühiskomitee”— ELi ja Seišellide esindajatest koosnev komitee, kelle ülesandeid kirjeldatakse käesoleva lepingu artiklis 8.

Artikkel 3

Käesoleva lepingu täitmisega seonduvad põhimõtted ja eesmärgid

1.   Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama ELi vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes nendes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest, ilma et see piiraks samas geograafilises piirkonnas paiknevate arengumaade vahel sõlmitud kokkulepete, sealhulgas vastastikuste kalastuskokkulepete kohaldamist.

2.   Käesoleva lepingu kohane kalastustegevuse eeskiri peab olema kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) resolutsioonidega.

3.   Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut kohaldatakse kooskõlas ELi ühise kalanduspoliitika põhimõtetega ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistavaga.

Artikkel 4

Statistika- ja teadusalane koostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

1.   Käesoleva lepinguga hõlmatud ajavahemiku jooksul jälgivad EL ja Seišellid kalavarude arengut ELi vetes. Vajaduse korral korraldatakse ühe lepinguosalise taotlusel ühine teaduskohtumine.

2.   Lepinguosalised vahetavad ka asjakohast statistilist, bioloogilist, säilitamis- ja keskkonnaalast teavet ning teevad koostööd asjakohaste teaduskohtumiste raames, mis võivad osutuda vajalikuks elusressursside majandamise ja säilitamise eesmärgil.

3.   Tuginedes India Ookeani Tuunikomisjoni parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega käesoleva lepingu artikli 8 kohaselt loodud ühiskomitee raames ja lepivad vajaduse korral kokku, et võtavad meetmeid ELi mere bioloogiliste ressursside säästva majandamise tagamiseks.

Artikkel 5

Seišellide laevade juurdepääs ELi vete kalavarudele

1.   Kooskõlas käesoleva lepinguga ja selle lisaga kohustub EL lubama Seišellide laevadel tegeleda kalapüügiga ELi vetes.

2.   Seišellid tagavad, et tema laevad järgivad käesoleva lepingu sätteid ning õigusakte, millega reguleeritakse kalapüüki ELis.

Artikkel 6

Kalapüügiload

1.   Seišellide kalalaevad võivad kalastada ELi vetes üksnes juhul, kui neil on pardal käesoleva lepingu alusel välja antud kalapüügiluba või selle koopia.

2.   Laevale kalapüügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid on sätestatud lisas.

Artikkel 7

Hõlmatud liigid

Kalapüügiluba antakse ainult siirdekalade (ÜRO mereõiguse 1982. aasta konventsiooni 1. lisas loetletud liigid) püügiks, v.a perekondadesse Alopiidae ja Sphyrnidae kuuluvad liigid ning järgmised liigid: Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharhinus falciformis, Carcharhinus longimanus.

Artikkel 8

Ühiskomitee

1.   Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | jälgib käesoleva lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

jälgib käesoleva lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamist;

| b) | tegutseb vahendajana kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvates küsimustes; |
| --- | --- |

b)

tegutseb vahendajana kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvates küsimustes;

| c) | toimib käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina; |
| --- | --- |

c)

toimib käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina;

| d) | vaatab vajaduse korral läbi kalapüügivõimalused, tuginedes teaduslikele nõuannetele, ning hindab sellest tulenevalt ümber rahalise toetuse; |
| --- | --- |

d)

vaatab vajaduse korral läbi kalapüügivõimalused, tuginedes teaduslikele nõuannetele, ning hindab sellest tulenevalt ümber rahalise toetuse;

| e) | teeb vajaduse korral otsuse vaadata läbi käesoleva lepingu ja selle lisa tehnilised sätted; |
| --- | --- |

e)

teeb vajaduse korral otsuse vaadata läbi käesoleva lepingu ja selle lisa tehnilised sätted;

| f) | täidab muud ülesanded, mille kohta võivad lepinguosalised otsuseid teha. |
| --- | --- |

f)

täidab muud ülesanded, mille kohta võivad lepinguosalised otsuseid teha.

2.   Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ELis ja Seišellidel ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlusel peab komitee erikoosolekuid.

Artikkel 9

Kalapüügivõimaluste kohandamine ühiskomitee otsusega

Kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 8 võib ühiskomitee hinnata lisa II peatükis osutatud kalapüügivõimalusi uuesti ning kohandada neid ühiskomitee otsusega, tingimusel et India Ookeani Tuunikomisjoni soovitused ja resolutsioonid, mis käsitlevad tuuni ja selle lähiliikide jätkusuutlikku majandamist India ookeanis, toetavad hinnangut.

Artikkel 10

Käesoleva lepingu kohaldamise peatamine

1.   Käesoleva lepingu kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ning lepinguosalised arutavad peatamist ning kokkuleppe saavutamist käesoleva lepingu artiklis 8 sätestatud ühiskomitees järgmistel juhtudel:

| a) | kui kalapüüki ELi vete püügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; |
| --- | --- |

a)

kui kalapüüki ELi vete püügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;

| b) | kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva lepingu ja selle lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei suudeta kõrvaldada; |
| --- | --- |

b)

kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva lepingu ja selle lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei suudeta kõrvaldada;

| c) | kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva lepingu ja selle lisa sätteid; |
| --- | --- |

c)

kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva lepingu ja selle lisa sätteid;

| d) | pärast ühe lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva lepingu asjaomaseid sätteid; |
| --- | --- |

d)

pärast ühe lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva lepingu asjaomaseid sätteid;

| e) | lisas sätestatud üldiste kohustuste täitmata jätmise korral; |
| --- | --- |

e)

lisas sätestatud üldiste kohustuste täitmata jätmise korral;

| f) | kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; |
| --- | --- |

f)

kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele;

| g) | kui ei ole täidetud käesoleva lepingu artiklis 3 ja käesoleva lepingu lisa I peatüki punktis 3 sätestatud kohustust järgida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni. |
| --- | --- |

g)

kui ei ole täidetud käesoleva lepingu artiklis 3 ja käesoleva lepingu lisa I peatüki punktis 3 sätestatud kohustust järgida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni.

2.   Käesoleva lepingu kohaldamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.

3.   Kui lepingu kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised üksteisega konsulteerimist, et lahendada erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva lepingu kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva lepingu kohaldamine oli peatatud.

Artikkel 11

Lepingu lõpetamine

1.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada tõsiste asjaolude ilmnemisel, nagu asjaomaste varude vähenemine või lepinguosalise suutmatus täita võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamisega.

2.   Käesoleva lepingu lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest leping lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist.

3.   Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone. Juhul, kui pärast konsultatsioone võetakse vastu otsus lepingu lõpetamise taotlus tagasi võtta, jätkatakse käesoleva lepingu täieulatuslikku kohaldamist.

Artikkel 12

Kohaldatav õigus

1.   Seišellide kalalaevade tegevuse suhtes ELi vetes kohaldatakse ELi õigusnorme, kui käesolevas lepingus ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti.

2.   EL teavitab Seišelle viivitamata ühises kalanduspoliitikas või kalandusalastes õigusaktides tehtud muudatustest.

Artikkel 13

Konfidentsiaalsus

Mõlemad lepinguosalised tagavad, et kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni asjakohase resolutsiooniga tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed, mis on seotud püügitegevusega ELi vetes. Muul juhul konfidentsiaalsetena käsitatavaid andmeid kasutatakse vaid käesoleva lepingu kohaldamiseks ja asjaomaste pädevate asutuste poolt kalavarude majandamiseks, seireks, kontrolliks ja järelevalveks.

Artikkel 14

Elektrooniline teabevahetus

1.   Seišellid ja EL kohustuvad võtma kasutusele vajalikud elektroonilised süsteemid käesoleva lepingu ja selle lisa kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe vahetamiseks.

2.   Mõlemad lepinguosalised teavitavad viivitamata sellist vahetust takistavatest arvutisüsteemi tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse käesoleva lepingu ja selle lisa kohaldamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega.

3.   Elektroonilised ja paberkandjal dokumendid on samaväärsed.

Artikkel 15

Vahekokkuvõte

Lepinguosalised lepivad kokku, et kolm aastat pärast käesoleva lepingu ajutise kohaldamise alguskuupäeva tehakse vahehindamine, et hinnata käesoleva lepingu toimimist ja tõhusust.

Artikkel 16

Kohustus seoses käesoleva lepingu kehtivuse lõppemise või lõpetamisega

Käesoleva lepingu kehtivuse lõppemisel või lõpetamisel vastavalt artiklile 11 vastutavad Seišellide laevaomanikud jätkuvalt käesoleva lepingu sätete või ELi õigusaktide rikkumise eest, mis leidis aset enne käesoleva lepingu kehtivuse lõppemist või lõpetamist; samuti tuleb neil tasuda käesoleva lepingu kehtivuse lõppemisel või lõpetamisel kõik maksmata loatasud või tasumata maksed.

Artikkel 17

Kestus

Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle ajutise kohaldamise alguskuupäevast. Käesolevat lepingut saab pikendada kuue aasta kaupa, kui ei esitata kirjalikku lepingu lõpetamise teatist kooskõlas artikliga 11.

Artikkel 18

Ajutine kohaldamine

Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev leping jõustub kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Съставено в Брюксел на двадесети май две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el veinte de mayo de dos mil catorce.

V Bruselu dne dvacátého května dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den tyvende maj to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten Mai zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta maikuu kahekümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Μαΐου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the twentieth day of May in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le vingt mai deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadesetog svibnja dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì venti maggio duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada divdesmitajā maijā.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų gegužės dvidešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év május havának huszadik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għoxrin jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de twintigste mei tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego maja roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em vinte de maio de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci mai două mii paisprezece.

V Bruseli dvadsiateho mája dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne dvajsetega maja leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den tjugonde maj tjugohundrafjorton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Република Сейшели

Por la República de Seychelles

Za Seychelskou republiku

For Republikken Seychellerne

Fur die Republik Seychellen

Seišelli Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία των Εεϋχελλώυ

For the Republic of Seychelles

Pour la République des Seychelles

Za Republiku Sejšele

Per la Repubblica delle Seychelles

Seišelu Salu Republikas vārdā –

Seišelių Respublikos vardu

A Seychelle Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tas-Seychelles

Voor de Republiek der Seychellen

W imieniu Republiki Seszeli

Pela República das Seicheles

Pentru Republica Seychelles

Za Seychelskú republiku

Za Republiko Sejšeli

Seychellien tasavallan puolesta

För Republiken Seychellerna

Image

---

LISA

Seišellide laevade kalapüügitingimused

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

| 1. | Üldised kohustused
  Seišellide laevad, millele on käesoleva lepingu kohaselt antud kalapüügiluba, täidavad kalastusvööndis kalastades ELi ühise kalanduspoliitika sätetes määratletud kaitse- ja kontrollimeetmeid ning muid selles püügipiirkonnas ELi laevade kalastustegevust reguleerivaid sätteid ning käesoleva lepingu sätteid. |
| --- | --- |

1.

Üldised kohustused

Seišellide laevad, millele on käesoleva lepingu kohaselt antud kalapüügiluba, täidavad kalastusvööndis kalastades ELi ühise kalanduspoliitika sätetes määratletud kaitse- ja kontrollimeetmeid ning muid selles püügipiirkonnas ELi laevade kalastustegevust reguleerivaid sätteid ning käesoleva lepingu sätteid.

| 2. | Püügipiirkonnad






  a) | EL edastab Seišellidele selle piirkonna geograafilised koordinaadid, kus Seišellide laevad võivad kalastada enne käesoleva lepingu ajutist kohaldamist. |
| --- | --- | --- |

2.

Püügipiirkonnad

a)

EL edastab Seišellidele selle piirkonna geograafilised koordinaadid, kus Seišellide laevad võivad kalastada enne käesoleva lepingu ajutist kohaldamist.

| b) | Seišellide laevadel on keelatud tuuni ja selle lähiliikide püük seinnootadega piirkonnas, mis ulatub territoriaalvete lähtejoontest mõõdetult 24 miili kaugusele Mayotte'i saare rannikust. |
| --- | --- |

b)

Seišellide laevadel on keelatud tuuni ja selle lähiliikide püük seinnootadega piirkonnas, mis ulatub territoriaalvete lähtejoontest mõõdetult 24 miili kaugusele Mayotte'i saare rannikust.

| c) | Kõigist püügipiirkondadega seotud muudatustest teatatakse Seišellide asutustele 4 nädalat enne muudatuse jõustumist. |
| --- | --- |

c)

Kõigist püügipiirkondadega seotud muudatustest teatatakse Seišellide asutustele 4 nädalat enne muudatuse jõustumist.

| 3. | Töötingimused
  Meremeeste palkamist laevadele käesoleva lepingu raames reguleerib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioon. |
| --- | --- |

3.

Töötingimused

Meremeeste palkamist laevadele käesoleva lepingu raames reguleerib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioon.

II PEATÜKK

KOHALDAMISAEG JA KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

| 1. | Käesoleva lepingu artikliga 5 kehtestatud kalapüügivõimalused kuueks aastaks on järgmised:






  — | 8 tuunipüügiseinerit ja |
| --- | --- | --- |

1.

Käesoleva lepingu artikliga 5 kehtestatud kalapüügivõimalused kuueks aastaks on järgmised:

—

8 tuunipüügiseinerit ja

| — | 2 abilaeva. |
| --- | --- |

—

2 abilaeva.

| 2. | Seišellide laevad tohivad tegeleda ELi vetes kalapüügiga üksnes juhul, kui nad on India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirjas ja neil on olemas vastavalt käesoleva lepingu artiklile 6 ja käesolevas lepingus sätestatud tingimustele ning kooskõlas lepingu lisaga väljastatud kalapüügiluba. |
| --- | --- |

2.

Seišellide laevad tohivad tegeleda ELi vetes kalapüügiga üksnes juhul, kui nad on India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirjas ja neil on olemas vastavalt käesoleva lepingu artiklile 6 ja käesolevas lepingus sätestatud tingimustele ning kooskõlas lepingu lisaga väljastatud kalapüügiluba.

III PEATÜKK

KALAPÜÜGILOAD

1. JAGU

Kalapüügilubade taotlemine ja väljaandmine

| 1. | Kalapüügiluba on kehtiv õigus või luba püüda kala vastavalt käesoleva lepingu kohaselt välja antud kalapüügiloa tingimustele. |
| --- | --- |

1.

Kalapüügiluba on kehtiv õigus või luba püüda kala vastavalt käesoleva lepingu kohaselt välja antud kalapüügiloa tingimustele.

| 2. | Seišellide laev saab taotleda käesoleva lepingu alusel kalapüügiluba, kui:






  a) | ta on kantud nende laevade loetelusse, mille kohta on Seišellid teatanud, et need teostavad püügitegevust käesoleva lepingu alusel; |
| --- | --- | --- |

2.

Seišellide laev saab taotleda käesoleva lepingu alusel kalapüügiluba, kui:

a)

ta on kantud nende laevade loetelusse, mille kohta on Seišellid teatanud, et need teostavad püügitegevust käesoleva lepingu alusel;

| b) | ta on kantud India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirja; |
| --- | --- |

b)

ta on kantud India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirja;

| c) | ta on viimase 12 kuu jooksul, mil kalapüük toimus laevaomanike ja Mayotte'i eraviisilise kokkuleppe alusel, pidanud kinni kõnealuse kokkuleppe tingimustest ja täitnud oma kohustused Mayotte'i ees; |
| --- | --- |

c)

ta on viimase 12 kuu jooksul, mil kalapüük toimus laevaomanike ja Mayotte'i eraviisilise kokkuleppe alusel, pidanud kinni kõnealuse kokkuleppe tingimustest ja täitnud oma kohustused Mayotte'i ees;

| d) | ta ei ole kantud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja; |
| --- | --- |

d)

ta ei ole kantud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja;

| e) | tal on olemas ja ta esitab käesoleva lepingu kohaselt nõutavad andmed ning |
| --- | --- |

e)

tal on olemas ja ta esitab käesoleva lepingu kohaselt nõutavad andmed ning

| f) | ta tagab, et kalapüügiloa taotlus on kooskõlas käesoleva lepingu ja selle lisaga. |
| --- | --- |

f)

ta tagab, et kalapüügiloa taotlus on kooskõlas käesoleva lepingu ja selle lisaga.

| 3. | Lisaks peavad kalapüügiluba taotlevad Seišellide laevad vastama nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (kalapüügilubade kohta) asjakohastele sätetele. |
| --- | --- |

3.

Lisaks peavad kalapüügiluba taotlevad Seišellide laevad vastama nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (kalapüügilubade kohta) asjakohastele sätetele.

| 4. | Kõikidel kalapüügiluba taotlevatel Seišellide laevadel peaks olema Mayotte'il asuv volitatud esindaja, sellise esindaja puudumisel Seišellidel asuv volitatud esindaja. Kõnealuse esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud kalapüügiloa taotluses. |
| --- | --- |

4.

Kõikidel kalapüügiluba taotlevatel Seišellide laevadel peaks olema Mayotte'il asuv volitatud esindaja, sellise esindaja puudumisel Seišellidel asuv volitatud esindaja. Kõnealuse esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud kalapüügiloa taotluses.

| 5. | Asjaomased Seišellide asutused esitavad käesoleva lepingu artiklis 2 kindlaksmääratud ELi pädevale asutusele kalapüügiloa taotluse iga käesoleva lepingu alusel kalastada sooviva Seišellide laeva nimel vähemalt 20 päeva enne kalapüügiloa kehtivusaja algust. |
| --- | --- |

5.

Asjaomased Seišellide asutused esitavad käesoleva lepingu artiklis 2 kindlaksmääratud ELi pädevale asutusele kalapüügiloa taotluse iga käesoleva lepingu alusel kalastada sooviva Seišellide laeva nimel vähemalt 20 päeva enne kalapüügiloa kehtivusaja algust.

| 6. | Kui kalapüügiloa taotlust ei ole esitatud enne kehtivusaja algust punktis 5 sätestatud tähtaja jooksul, võib laevaomanik või tema volitatud esindaja seda teha kehtivusaja jooksul hiljemalt 20 päeva enne kalapüügi algust. Sellisel juhul tasub laevaomanik või tema volitatud esindaja kõik kalapüügiloaga seotud ettemaksed kogu kalapüügiloa kehtivusaja eest. |
| --- | --- |

6.

Kui kalapüügiloa taotlust ei ole esitatud enne kehtivusaja algust punktis 5 sätestatud tähtaja jooksul, võib laevaomanik või tema volitatud esindaja seda teha kehtivusaja jooksul hiljemalt 20 päeva enne kalapüügi algust. Sellisel juhul tasub laevaomanik või tema volitatud esindaja kõik kalapüügiloaga seotud ettemaksed kogu kalapüügiloa kehtivusaja eest.

| 7. | Kalapüügiloa taotlused esitatakse ELi pädevale asutusele Mauritiusel asuva delegatsiooni kaudu vormil, mis on koostatud vastavalt 1. liites esitatud näidisele ja millele on lisatud järgmised dokumendid:






  a) | tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse; |
| --- | --- | --- |

7.

Kalapüügiloa taotlused esitatakse ELi pädevale asutusele Mauritiusel asuva delegatsiooni kaudu vormil, mis on koostatud vastavalt 1. liites esitatud näidisele ja millele on lisatud järgmised dokumendid:

a)

tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse;

| b) | muu dokument või tõend, mida nõutakse käesoleva lepingu kohaselt asjaomase laevaliigi suhtes kohaldatavates eeskirjades. |
| --- | --- |

b)

muu dokument või tõend, mida nõutakse käesoleva lepingu kohaselt asjaomase laevaliigi suhtes kohaldatavates eeskirjades.

| 8. | Kõik maksed, mis on seotud kalapüügilubade ja saagiga, makstakse pangakontole ELis, mille andmed esitab EL enne käesoleva lepingu ajutist kohaldamist. Pangaülekannetega seotud kulud kannab laevaomanik või tema esindaja. |
| --- | --- |

8.

Kõik maksed, mis on seotud kalapüügilubade ja saagiga, makstakse pangakontole ELis, mille andmed esitab EL enne käesoleva lepingu ajutist kohaldamist. Pangaülekannetega seotud kulud kannab laevaomanik või tema esindaja.

| 9. | Loatasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. |
| --- | --- |

9.

Loatasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

| 10. | Kõikide Seišellide laevade kalapüügiload antakse laevaomanikele või nende esindajatele välja 15 päeva jooksul pärast kõikide punktis 7 osutatud dokumentide esitamist ELile. Kalapüügiloa koopia saadetakse Seišellide eest vastutavale ELi delegatsioonile. |
| --- | --- |

10.

Kõikide Seišellide laevade kalapüügiload antakse laevaomanikele või nende esindajatele välja 15 päeva jooksul pärast kõikide punktis 7 osutatud dokumentide esitamist ELile. Kalapüügiloa koopia saadetakse Seišellide eest vastutavale ELi delegatsioonile.

| 11. | Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele Seišellide laevale ja seda ei saa edasi anda, välja arvatud vääramatu jõu korral vastavalt punktile 13. |
| --- | --- |

11.

Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele Seišellide laevale ja seda ei saa edasi anda, välja arvatud vääramatu jõu korral vastavalt punktile 13.

| 12. | ELi vetes Seišellide lipu all sõitvad abilaevad peavad samuti taotlema luba ning täitma samu, käesolevas lisas sätestatud kohustusi. Kõnealustel laevadel on keelatud kala püüda. |
| --- | --- |

12.

ELi vetes Seišellide lipu all sõitvad abilaevad peavad samuti taotlema luba ning täitma samu, käesolevas lisas sätestatud kohustusi. Kõnealustel laevadel on keelatud kala püüda.

| 13. | Tõendatud vääramatu jõu korral ja Seišellide taotlusel võib Seišellide laeva kalapüügiloa edasi anda loa kehtivusaja lõpuni mõnele teisele samasuguste omadustega nõuetekohasele Seišellide laevale täiendava loatasuta. |
| --- | --- |

13.

Tõendatud vääramatu jõu korral ja Seišellide taotlusel võib Seišellide laeva kalapüügiloa edasi anda loa kehtivusaja lõpuni mõnele teisele samasuguste omadustega nõuetekohasele Seišellide laevale täiendava loatasuta.

| 14. | Esimese laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa ELile Seišellide eest vastutava ELi delegatsiooni kaudu. |
| --- | --- |

14.

Esimese laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa ELile Seišellide eest vastutava ELi delegatsiooni kaudu.

| 15. | Uus kalapüügiluba hakkab kehtima päevast, mil laevaomanik tagastab tühistatud kalapüügiloa ELile. Seišellide eest vastutavat ELi delegatsiooni tuleb kalapüügiloa edasiandmisest teavitada. |
| --- | --- |

15.

Uus kalapüügiluba hakkab kehtima päevast, mil laevaomanik tagastab tühistatud kalapüügiloa ELile. Seišellide eest vastutavat ELi delegatsiooni tuleb kalapüügiloa edasiandmisest teavitada.

| 16. | Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal, olenemata käesoleva lisa VI peatüki („Kontroll”) punkti 2 sätetest. |
| --- | --- |

16.

Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal, olenemata käesoleva lisa VI peatüki („Kontroll”) punkti 2 sätetest.

2. JAGU

Laevaomanike tasu, ettemaksed ja loatasude aruanne

| 1. | Laevaomanike makstavad tasud arvutatakse püütud tonni eest kehtestatud maksumäära alusel järgmiselt: | käesoleva lepingu esimesel kohaldamisaastal 110 eurot tonni kohta; |
| --- | --- | --- |

1.

Laevaomanike makstavad tasud arvutatakse püütud tonni eest kehtestatud maksumäära alusel järgmiselt:

käesoleva lepingu esimesel kohaldamisaastal 110 eurot tonni kohta;

| | käesoleva lepingu teisel ja kolmandal kohaldamisaastal 115 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

käesoleva lepingu teisel ja kolmandal kohaldamisaastal 115 eurot tonni kohta;

| | käesoleva lepingu neljandal ja viiendal kohaldamisaastal 120 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

käesoleva lepingu neljandal ja viiendal kohaldamisaastal 120 eurot tonni kohta;

| | käesoleva lepingu kuuendal kohaldamisaastal 125 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

käesoleva lepingu kuuendal kohaldamisaastal 125 eurot tonni kohta.

| 2. | Iga-aastase ettemakse ELile tasuvad Seišellide laevaomanikud ELi asutuste poolt väljaantava kalapüügiloa taotlemise ajal järgmiselt:
  Tuunipüügiseinerid
  Käesoleva lepingu esimesel kohaldamisaastal on ettemakse 11 000 eurot ehk 110 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes.
  Käesoleva lepingu teisel ja kolmandal kohaldamisaastal on ettemakse 11 500 eurot ehk 115 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes.
  Käesoleva lepingu neljandal ja viiendal kohaldamisaastal on ettemakse 12 000 eurot ehk 120 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes.
  Käesoleva lepingu kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 12 500 eurot ehk 125 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes. |
| --- | --- |

2.

Iga-aastase ettemakse ELile tasuvad Seišellide laevaomanikud ELi asutuste poolt väljaantava kalapüügiloa taotlemise ajal järgmiselt:

Tuunipüügiseinerid

Käesoleva lepingu esimesel kohaldamisaastal on ettemakse 11 000 eurot ehk 110 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes.

Käesoleva lepingu teisel ja kolmandal kohaldamisaastal on ettemakse 11 500 eurot ehk 115 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes.

Käesoleva lepingu neljandal ja viiendal kohaldamisaastal on ettemakse 12 000 eurot ehk 120 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes.

Käesoleva lepingu kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 12 500 eurot ehk 125 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes.

| 3. | Püügi suhtes, mis ületab 100 tonni, kohaldatakse punktiga 1 ette nähtud aastast määra püügitonni kohta. |
| --- | --- |

3.

Püügi suhtes, mis ületab 100 tonni, kohaldatakse punktiga 1 ette nähtud aastast määra püügitonni kohta.

| 4. | ELi asutused koostavad eelmise kalendriaasta eest makstavate loatasude aruande Seišellide laevade esitatud püügiaruannete ja ELi asutuste käsutuses oleva muu teabe alusel. Koopia esitatakse kontrollimiseks Seišellide asutustele. |
| --- | --- |

4.

ELi asutused koostavad eelmise kalendriaasta eest makstavate loatasude aruande Seišellide laevade esitatud püügiaruannete ja ELi asutuste käsutuses oleva muu teabe alusel. Koopia esitatakse kontrollimiseks Seišellide asutustele.

| 5. | Aruanne saadetakse Seišellide asutustele enne jooksva aasta 31. märtsi. Seišellide asutused edastavad selle laevaomanikele enne 15. aprilli. |
| --- | --- |

5.

Aruanne saadetakse Seišellide asutustele enne jooksva aasta 31. märtsi. Seišellide asutused edastavad selle laevaomanikele enne 15. aprilli.

| 6. | Kui laevaomanik ei nõustu ELi asutuste esitatud aruandega, võib ta püügiandmete kontrollimiseks konsulteerida Seišellide pädevate teadusinstituutidega ja arutada seejärel küsimust Seišellide asutustega, kes teavitavad sellest komisjoni, et lõpparuande saaks kinnitada enne jooksva aasta 31. maid. Kui laevaomanikel selleks kuupäevaks märkusi ei ole, loetakse ELi asutuste esitatud aruanne lõplikuks. Kui lõpparuande summa on punktis 2 osutatud ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet laevaomanikele. |
| --- | --- |

6.

Kui laevaomanik ei nõustu ELi asutuste esitatud aruandega, võib ta püügiandmete kontrollimiseks konsulteerida Seišellide pädevate teadusinstituutidega ja arutada seejärel küsimust Seišellide asutustega, kes teavitavad sellest komisjoni, et lõpparuande saaks kinnitada enne jooksva aasta 31. maid. Kui laevaomanikel selleks kuupäevaks märkusi ei ole, loetakse ELi asutuste esitatud aruanne lõplikuks. Kui lõpparuande summa on punktis 2 osutatud ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet laevaomanikele.

Abilaevad

| 7. | Abilaevale antakse luba samasuguse menetluse korras nagu kalalaevade puhul ning ettemakse loa andmise eest on 3 000 eurot. Juhul kui sätteid, tasusid ja tingimusi muudetakse, teavitab EL Seišelle kõnealusest muudatusest enne selle jõustumist. |
| --- | --- |

7.

Abilaevale antakse luba samasuguse menetluse korras nagu kalalaevade puhul ning ettemakse loa andmise eest on 3 000 eurot. Juhul kui sätteid, tasusid ja tingimusi muudetakse, teavitab EL Seišelle kõnealusest muudatusest enne selle jõustumist.

IV PEATÜKK

JÄRELEVALVE

1. JAGU

Püügiaruanded

| 1. | Kuni mõlemad lepinguosalised kasutavad elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi punkti 5 kohaselt, esitavad kõik Seišellide laevad, kellel on käesoleva lepingu alusel lubatud kalastada ELi vetes ELi pädevale asutusele oma püügiaruande järgmisel viisil:






  a) | ELi vetesse kala püüdma lubatud Seišellide laevad täidavad iga ELi vetes tehtud reisi iga päeva kohta 2. liites sätestatud püügiaruande vormi. Vorm tuleb täita ka juhul, kui kala ei püütud. Vorm tuleb täita loetavalt ja selle peab allkirjastama laeva kapten või tema esindaja; |
| --- | --- | --- |

1.

Kuni mõlemad lepinguosalised kasutavad elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi punkti 5 kohaselt, esitavad kõik Seišellide laevad, kellel on käesoleva lepingu alusel lubatud kalastada ELi vetes ELi pädevale asutusele oma püügiaruande järgmisel viisil:

a)

ELi vetesse kala püüdma lubatud Seišellide laevad täidavad iga ELi vetes tehtud reisi iga päeva kohta 2. liites sätestatud püügiaruande vormi. Vorm tuleb täita ka juhul, kui kala ei püütud. Vorm tuleb täita loetavalt ja selle peab allkirjastama laeva kapten või tema esindaja;

| b) | ELi vetes viibimise aja jooksul esitavad Seišellide laevad ELi ja Seišellide pädevale asutusele nõutud teabe iga kolme (3) päeva järel 2. liitega ettenähtud vormis; |
| --- | --- |

b)

ELi vetes viibimise aja jooksul esitavad Seišellide laevad ELi ja Seišellide pädevale asutusele nõutud teabe iga kolme (3) päeva järel 2. liitega ettenähtud vormis;

| c) | alapunktides a ja c osutatud püügiaruande vormi esitamisel peavad Seišellide laevad:






  — | Seišellide sadama külastamise korral esitama täidetud vormid Seišellide asutustele viie (5) päeva jooksul pärast saabumist või igal juhul enne sadamast lahkumist, olenevalt sellest, kumb on varasem; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunktides a ja c osutatud püügiaruande vormi esitamisel peavad Seišellide laevad:

—

Seišellide sadama külastamise korral esitama täidetud vormid Seišellide asutustele viie (5) päeva jooksul pärast saabumist või igal juhul enne sadamast lahkumist, olenevalt sellest, kumb on varasem;

| — | kõigil muudel juhtudel saatma täidetud vormid Seišellide asutustele neljateistkümne (14) päeva jooksul pärast saabumist muusse sadamasse kui Victoria; |
| --- | --- |

—

kõigil muudel juhtudel saatma täidetud vormid Seišellide asutustele neljateistkümne (14) päeva jooksul pärast saabumist muusse sadamasse kui Victoria;

| d) | püügiaruannete koopiad tuleb samal ajal saata ka ELi delegatsioonile Mauritiusel punkti 1 alapunktis b sätestatud tähtajaks. |
| --- | --- |

d)

püügiaruannete koopiad tuleb samal ajal saata ka ELi delegatsioonile Mauritiusel punkti 1 alapunktis b sätestatud tähtajaks.

2. JAGU

Väljapüütud kogustest teatamine: ELi vetesse sisenemine ja sealt lahkumine

| 1. | Käesolevas lisas mõistetakse Seišellide laeva püügireisi kestuse all järgmist:






  — | ajavahemik ELi vetesse sisenemise ja sealt lahkumise vahel; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas lisas mõistetakse Seišellide laeva püügireisi kestuse all järgmist:

—

ajavahemik ELi vetesse sisenemise ja sealt lahkumise vahel;

| — | ajavahemik ELi vetesse sisenemise ja ümberlaadimise vahel või |
| --- | --- |

—

ajavahemik ELi vetesse sisenemise ja ümberlaadimise vahel või

| — | ajavahemik laeva ELi vetesse sisenemise ja ELis lossimise vahel. |
| --- | --- |

—

ajavahemik laeva ELi vetesse sisenemise ja ELis lossimise vahel.

| 2. | Seišellide laevad teatavad ELi asutustele vähemalt kuus (6) tundi ette oma kavatsusest ELi vetesse siseneda või sealt lahkuda ja iga kolme päeva järel oma sel ajavahemikul ELi vetest püütud kalakoguse. |
| --- | --- |

2.

Seišellide laevad teatavad ELi asutustele vähemalt kuus (6) tundi ette oma kavatsusest ELi vetesse siseneda või sealt lahkuda ja iga kolme päeva järel oma sel ajavahemikul ELi vetest püütud kalakoguse.

| 3. | Sisenemisest/lahkumisest teatamisel teatavad Seišellide laevad ka oma asukoha teabevahetuse ajal ning pardal oleva saagi mahu ja liigid. Kõnealused teabevahetused tehakse 4. liites sätestatud vormis e-posti või faksi teel seal märgitud aadressidel. |
| --- | --- |

3.

Sisenemisest/lahkumisest teatamisel teatavad Seišellide laevad ka oma asukoha teabevahetuse ajal ning pardal oleva saagi mahu ja liigid. Kõnealused teabevahetused tehakse 4. liites sätestatud vormis e-posti või faksi teel seal märgitud aadressidel.

| 4. | Seišellide laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et oleks sellest eelnevalt asjaomaseid ELi asutusi teavitanud, käsitletakse püügiluba mitteomava laevana. Sellistel juhtudel kohaldatakse VII peatükis nimetatud sanktsioone. |
| --- | --- |

4.

Seišellide laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et oleks sellest eelnevalt asjaomaseid ELi asutusi teavitanud, käsitletakse püügiluba mitteomava laevana. Sellistel juhtudel kohaldatakse VII peatükis nimetatud sanktsioone.

3. JAGU

Ümberlaadimine ja lossimine

1.   Lossimine

| 1. | Lossimistegevuseks määratud sadam Seišellidel on Victoria, Mahé. |
| --- | --- |

1.

Lossimistegevuseks määratud sadam Seišellidel on Victoria, Mahé.

| 2. | Kõik oma saaki Seišellide määratud sadamates lossida soovivad Seišellide laevad edastavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette järgmise teabe:






  a) | lossimissadam; |
| --- | --- | --- |

2.

Kõik oma saaki Seišellide määratud sadamates lossida soovivad Seišellide laevad edastavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette järgmise teabe:

a)

lossimissadam;

| b) | kalapüügilaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

b)

kalapüügilaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

| c) | lossimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

lossimise kuupäev ja kellaaeg;

| d) | lossitav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa; |
| --- | --- |

d)

lossitav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa;

| e) | toote esitusviis. |
| --- | --- |

e)

toote esitusviis.

| 3. | Käesoleva peatüki 2. jao punkti 1 kohaselt käsitatakse lossimist lahkumisena ELi vetest. Seega peavad Seišellide laevad esitama Seišellide pädevatele asutustele lossimisdeklaratsiooni. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva peatüki 2. jao punkti 1 kohaselt käsitatakse lossimist lahkumisena ELi vetest. Seega peavad Seišellide laevad esitama Seišellide pädevatele asutustele lossimisdeklaratsiooni.

2.   Ümberlaadimine

| 1. | Ümberlaadimine merel on keelatud ja iga käesolevat sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse ELi õigusaktidega ettenähtud täitemeetmeid. Ümberlaadimist võib teha Mayotte'i määratud sadamas. |
| --- | --- |

1.

Ümberlaadimine merel on keelatud ja iga käesolevat sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse ELi õigusaktidega ettenähtud täitemeetmeid. Ümberlaadimist võib teha Mayotte'i määratud sadamas.

| 2. | Kui ümberlaadimine toimub Mayotte'i määratud sadamas, peab Seišellide laevaomanik või tema esindaja esitama korraga ELi pädevatele asutustele ja Mayotte'i sadama käitajale vähemalt 72 tundi ette järgmise teabe:






  a) | ümberlaadimissadam või ala, kus seda tehakse; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui ümberlaadimine toimub Mayotte'i määratud sadamas, peab Seišellide laevaomanik või tema esindaja esitama korraga ELi pädevatele asutustele ja Mayotte'i sadama käitajale vähemalt 72 tundi ette järgmise teabe:

a)

ümberlaadimissadam või ala, kus seda tehakse;

| b) | mahalaadiva Seišellide laeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

b)

mahalaadiva Seišellide laeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

| c) | vastuvõtva kalalaeva ja/või külmutuslaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

c)

vastuvõtva kalalaeva ja/või külmutuslaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

| d) | ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

d)

ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg;

| e) | ümberlaaditav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa; |
| --- | --- |

e)

ümberlaaditav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa;

| f) | toote esitusviis. |
| --- | --- |

f)

toote esitusviis.

| 3. | 2. jao punkti 1 kohaselt käsitatakse ümberlaadimist lahkumisena ELi vetest. Seišellide laevad peavad esitama oma püügiaruanded ELi pädevatele asutustele ja püügiaruannete koopiad sadamakäitajale hiljemalt kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpuleviimist või igal juhul enne seda, kui mahalaadiv laev sadamast lahkub, olenevalt sellest, kumb on varasem. |
| --- | --- |

3.

2. jao punkti 1 kohaselt käsitatakse ümberlaadimist lahkumisena ELi vetest. Seišellide laevad peavad esitama oma püügiaruanded ELi pädevatele asutustele ja püügiaruannete koopiad sadamakäitajale hiljemalt kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpuleviimist või igal juhul enne seda, kui mahalaadiv laev sadamast lahkub, olenevalt sellest, kumb on varasem.

4. JAGU

Laevaseiresüsteem (VMS)

Kõik Seišellide laevad, mis püüavad kala käesoleva lepingu alusel ELi vete püügipiirkonnas või kavandavad seda, peavad vastama kõigile 6. liite sätetele.

V PEATÜKK

VAATLEJAD

| 1. | Mõlemad lepinguosalised rõhutavad, kui oluline on järgida teadusvaatlejate programmi käsitlevas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonis 11/04 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Mõlemad lepinguosalised rõhutavad, kui oluline on järgida teadusvaatlejate programmi käsitlevas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonis 11/04 sätestatud kohustusi.

| 2. | Seišellide laevad, millel on käesoleva lepingu alusel lubatud kalastada ELi vetes, võtavad pardale ELi asutuste poolt määratud vaatlejad, välja arvatud turvanõuetest tulenevate ruumipiirangute korral. Vaatlejate pardale võtmise kord on järgmine:






  a) | Seišellide laevad võtavad võimaluse korral piirkondliku vaatluskava raames pardale ühe vaatleja; |
| --- | --- | --- |

2.

Seišellide laevad, millel on käesoleva lepingu alusel lubatud kalastada ELi vetes, võtavad pardale ELi asutuste poolt määratud vaatlejad, välja arvatud turvanõuetest tulenevate ruumipiirangute korral. Vaatlejate pardale võtmise kord on järgmine:

a)

Seišellide laevad võtavad võimaluse korral piirkondliku vaatluskava raames pardale ühe vaatleja;

| b) | ELi asutused koostavad nimekirja Seišellide laevadest, mis peavad vaatleja pardale võtma, ning pardale võetavate vaatlejate nimekirja. Kõnealuseid nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Need edastatakse Seišellide asutustele kohe pärast koostamist ja edaspidi nende ajakohastamisel üks kord kolme kuu jooksul; |
| --- | --- |

b)

ELi asutused koostavad nimekirja Seišellide laevadest, mis peavad vaatleja pardale võtma, ning pardale võetavate vaatlejate nimekirja. Kõnealuseid nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Need edastatakse Seišellide asutustele kohe pärast koostamist ja edaspidi nende ajakohastamisel üks kord kolme kuu jooksul;

| c) | ELi asutused teatavad asjaomastele Seišellide laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

ELi asutused teatavad asjaomastele Seišellide laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva.

| 3. | Vaatleja pardaloleku aeg ei või olla pikem kui tema kohustuste täitmiseks vajalik aeg, välja arvatud juhul, kui vaatleja on määratud piirkondliku vaatluskava raames ning ta võib programmi raames jääda pardale oma ülesannete täitmise ajaks. ELi asutused teatavad sellest Seišellide laevaomanikele või nende esindajatele samaaegselt asjaomase Seišellide laeva pardale määratud vaatleja nimega. |
| --- | --- |

3.

Vaatleja pardaloleku aeg ei või olla pikem kui tema kohustuste täitmiseks vajalik aeg, välja arvatud juhul, kui vaatleja on määratud piirkondliku vaatluskava raames ning ta võib programmi raames jääda pardale oma ülesannete täitmise ajaks. ELi asutused teatavad sellest Seišellide laevaomanikele või nende esindajatele samaaegselt asjaomase Seišellide laeva pardale määratud vaatleja nimega.

| 4. | Vaatlejate pardalevõtmise tingimused lepitakse kokku laevaomanike või nende esindajate ja ELi asutuste vahel pärast määratud Seišellide laevade nimekirja edastamist. |
| --- | --- |

4.

Vaatlejate pardalevõtmise tingimused lepitakse kokku laevaomanike või nende esindajate ja ELi asutuste vahel pärast määratud Seišellide laevade nimekirja edastamist.

| 5. | Asjaomased Seišellide laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul ja kümnepäevase etteteatamisega, millises ELi sadamas ja mis kuupäeval nad kavatsevad vaatlejad pardale võtta. |
| --- | --- |

5.

Asjaomased Seišellide laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul ja kümnepäevase etteteatamisega, millises ELi sadamas ja mis kuupäeval nad kavatsevad vaatlejad pardale võtta.

| 6. | Kui vaatleja võetakse pardale välisriigi sadamas, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui Seišellide laev, mille pardal on ELi vaatleja, lahkub ELi vetest, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine ELi laevaomaniku kulul, välja arvatud juhul, kui vaatleja jääb Seišellide laeva pardale oma ülesannete täitmiseks mõne muu lepingu või vaatlusprogrammi raames. |
| --- | --- |

6.

Kui vaatleja võetakse pardale välisriigi sadamas, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui Seišellide laev, mille pardal on ELi vaatleja, lahkub ELi vetest, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine ELi laevaomaniku kulul, välja arvatud juhul, kui vaatleja jääb Seišellide laeva pardale oma ülesannete täitmiseks mõne muu lepingu või vaatlusprogrammi raames.

| 7. | Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne (12) tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse Seišellide laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. |
| --- | --- |

7.

Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne (12) tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse Seišellide laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.

| 8. | Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:






  a) | jälgib Seišellide laevade püügitegevust; |
| --- | --- | --- |

8.

Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:

a)

jälgib Seišellide laevade püügitegevust;

| b) | kontrollib kalapüügiga tegelevate Seišellide laevade asukohta; |
| --- | --- |

b)

kontrollib kalapüügiga tegelevate Seišellide laevade asukohta;

| c) | märgib üles kasutatavad püügivahendid; |
| --- | --- |

c)

märgib üles kasutatavad püügivahendid;

| d) | kontrollib ELi vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; |
| --- | --- |

d)

kontrollib ELi vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid;

| e) | kontrollib kaaspüügiprotsente ja hindab vette tagasi laskmise kogust; |
| --- | --- |

e)

kontrollib kaaspüügiprotsente ja hindab vette tagasi laskmise kogust;

| f) | edastab kord nädalas e-postiga, faksiga või muul viisil püügiandmed, sealhulgas pardal oleva ELi vetest püütud saagi ja kaaspüügi koguseid. |
| --- | --- |

f)

edastab kord nädalas e-postiga, faksiga või muul viisil püügiandmed, sealhulgas pardal oleva ELi vetest püütud saagi ja kaaspüügi koguseid.

| 9. | Seišellide laeva kapten teeb kõik võimaliku, et tagada vaatlejate ohutus ja heaolu nende pardal viibimise jooksul. |
| --- | --- |

9.

Seišellide laeva kapten teeb kõik võimaliku, et tagada vaatlejate ohutus ja heaolu nende pardal viibimise jooksul.

| 10. | Samuti antakse neile võimaluse korral kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab neile juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, kalapüügiga otseselt seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule ja logiraamatule, ning nendele laevaosadele, millele juurdepääs hõlbustab vaatlejatel täita nende ülesandeid. |
| --- | --- |

10.

Samuti antakse neile võimaluse korral kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab neile juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, kalapüügiga otseselt seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule ja logiraamatule, ning nendele laevaosadele, millele juurdepääs hõlbustab vaatlejatel täita nende ülesandeid.

| 11. | Pardal olles peavad vaatlejad:






  a) | võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki; |
| --- | --- | --- |

11.

Pardal olles peavad vaatlejad:

a)

võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki;

| b) | suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnustama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust; |
| --- | --- |

b)

suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnustama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust;

| c) | koostama ja allkirjastama vaatlusperioodi lõpul ja enne Seišellide laevast lahkumist tegevusaruande, edastama selle ELi pädevatele asutustele ning saatma koopia Seišellidele. Aruande üks koopia antakse enne Seišellide laevalt lahkumist kaptenile. |
| --- | --- |

c)

koostama ja allkirjastama vaatlusperioodi lõpul ja enne Seišellide laevast lahkumist tegevusaruande, edastama selle ELi pädevatele asutustele ning saatma koopia Seišellidele. Aruande üks koopia antakse enne Seišellide laevalt lahkumist kaptenile.

| 12. | Seišellide laevaomanikud kannavad vaatlejate majutuskulud samadel tingimustel kui laeva juhtkonna liikmete omad. |
| --- | --- |

12.

Seišellide laevaomanikud kannavad vaatlejate majutuskulud samadel tingimustel kui laeva juhtkonna liikmete omad.

| 13. | Vaatlejate palga ja sotsiaalmaksu tasuvad ELi pädevad asutused. |
| --- | --- |

13.

Vaatlejate palga ja sotsiaalmaksu tasuvad ELi pädevad asutused.

VI PEATÜKK

KONTROLL

| 1. | Seišellide laevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste spetsifikatsioonide ja muude kalapüügil kohaldatavate tehniliste meetmete osas järgima ELi kohaldatavaid õigusakte ning India Ookeani Tuunikomisjoni poolt vastuvõetud kaitse-, majandamis- ja muid meetmeid. |
| --- | --- |

1.

Seišellide laevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste spetsifikatsioonide ja muude kalapüügil kohaldatavate tehniliste meetmete osas järgima ELi kohaldatavaid õigusakte ning India Ookeani Tuunikomisjoni poolt vastuvõetud kaitse-, majandamis- ja muid meetmeid.

| 2. | Seišellid peavad ajakohastatud nimekirja Seišellide laevadest, millele on käesoleva lepingu kohaselt antud kalapüügiluba. Kõnealune nimekiri edastatakse kalandusjärelevalve eest vastutavatele ELi asutustele kohe pärast koostamist ja iga kord pärast ajakohastamist. |
| --- | --- |

2.

Seišellid peavad ajakohastatud nimekirja Seišellide laevadest, millele on käesoleva lepingu kohaselt antud kalapüügiluba. Kõnealune nimekiri edastatakse kalandusjärelevalve eest vastutavatele ELi asutustele kohe pärast koostamist ja iga kord pärast ajakohastamist.

| 3. | ELi vetes kala püüdvate Seišellide kalalaevade kaptenid teevad koostööd volitatud ja nõuetekohaselt identifitseeritud ELi ametiisikutega, kes kontrollivad ja inspekteerivad kalapüüki. |
| --- | --- |

3.

ELi vetes kala püüdvate Seišellide kalalaevade kaptenid teevad koostööd volitatud ja nõuetekohaselt identifitseeritud ELi ametiisikutega, kes kontrollivad ja inspekteerivad kalapüüki.

| 4. | Kontrollimenetluse ohutumaks toimimiseks peaks pardaleminek toimuma nii, et inspekteerimisaluse ja inspektorite puhul oleks võimalik tuvastada, et tegemist on ELi poolt asjaomaste ülesannete täitmiseks volitatud ametiisikutega, ilma et see piiraks ELi õigusaktide sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

4.

Kontrollimenetluse ohutumaks toimimiseks peaks pardaleminek toimuma nii, et inspekteerimisaluse ja inspektorite puhul oleks võimalik tuvastada, et tegemist on ELi poolt asjaomaste ülesannete täitmiseks volitatud ametiisikutega, ilma et see piiraks ELi õigusaktide sätete kohaldamist.

| 5. | EL teeb Seišellidele kättesaadavaks nimekirja kõigist inspekteerimislaevadest, mida kasutatakse merel tehtavate kontrollide raames kooskõlas FAO ÜRO kalavarude kokkuleppe soovitustega. Nimekiri peab muu hulgas sisaldama järgmist:






  — | patrull-laeva nimi; |
| --- | --- | --- |

5.

EL teeb Seišellidele kättesaadavaks nimekirja kõigist inspekteerimislaevadest, mida kasutatakse merel tehtavate kontrollide raames kooskõlas FAO ÜRO kalavarude kokkuleppe soovitustega. Nimekiri peab muu hulgas sisaldama järgmist:

—

patrull-laeva nimi;

| — | patrull-laeva andmed; |
| --- | --- |

—

patrull-laeva andmed;

| — | patrull-laeva foto. |
| --- | --- |

—

patrull-laeva foto.

| 6. | EL võib Seišellide taotlusel või selle määratud organil lubada Seišellide inspektoritel jälgida maismaal toimuvate kontrollide käigus Seišellide laevade tegevust, sealhulgas ümberlaadimist. |
| --- | --- |

6.

EL võib Seišellide taotlusel või selle määratud organil lubada Seišellide inspektoritel jälgida maismaal toimuvate kontrollide käigus Seišellide laevade tegevust, sealhulgas ümberlaadimist.

| 7. | Kui kontroll on lõpule viidud ja inspektor kontrolliaruandele alla kirjutanud, esitatakse aruanne kaptenile allkirjastamiseks ja vajaduse korral märkuste tegemiseks. Antud allkiri ei piira lepinguosaliste õigusi väidetavate rikkumiste suhtes algatatud menetluste raames. Kontrolliaruande koopia antakse Seišellide laeva kaptenile enne inspektorite laevalt lahkumist. |
| --- | --- |

7.

Kui kontroll on lõpule viidud ja inspektor kontrolliaruandele alla kirjutanud, esitatakse aruanne kaptenile allkirjastamiseks ja vajaduse korral märkuste tegemiseks. Antud allkiri ei piira lepinguosaliste õigusi väidetavate rikkumiste suhtes algatatud menetluste raames. Kontrolliaruande koopia antakse Seišellide laeva kaptenile enne inspektorite laevalt lahkumist.

| 8. | Volitatud ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

8.

Volitatud ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.

| 9. | ELi sadamas lossivate või ümberlaadivate Seišellide laevade kaptenid võimaldavad ja hõlbustavad kõnealuste tegevuste kontrollimist ELi ja/või Seišellide volitatud ametiisikute poolt. |
| --- | --- |

9.

ELi sadamas lossivate või ümberlaadivate Seišellide laevade kaptenid võimaldavad ja hõlbustavad kõnealuste tegevuste kontrollimist ELi ja/või Seišellide volitatud ametiisikute poolt.

| 10. | Kui käesoleva peatüki sätteid ei täideta, jätab EL endale õiguse peatada nõudeid rikkuva Seišellide laeva kalapüügiluba kuni vorminõuete täitmiseni ning kohaldada ELi õigusaktides sätestatud karistusi. Sellest teavitatakse Seišelle. |
| --- | --- |

10.

Kui käesoleva peatüki sätteid ei täideta, jätab EL endale õiguse peatada nõudeid rikkuva Seišellide laeva kalapüügiluba kuni vorminõuete täitmiseni ning kohaldada ELi õigusaktides sätestatud karistusi. Sellest teavitatakse Seišelle.

VII PEATÜKK

JÕUSTAMINE

1.   Sanktsioonid

| 1. | Eespool esitatud peatükkide mis tahes sätete, mere elusressursside kaitse ja majandamise meetmete või ELi õigusaktide rikkumise puhul kohaldatakse Seišellide laevade suhtes ELi õigusaktides sätestatud sanktsioone. |
| --- | --- |

1.

Eespool esitatud peatükkide mis tahes sätete, mere elusressursside kaitse ja majandamise meetmete või ELi õigusaktide rikkumise puhul kohaldatakse Seišellide laevade suhtes ELi õigusaktides sätestatud sanktsioone.

| 2. | Seišellidele teatatakse viivitamata igast sanktsioonist ja sellega seotud asjakohastest faktidest. |
| --- | --- |

2.

Seišellidele teatatakse viivitamata igast sanktsioonist ja sellega seotud asjakohastest faktidest.

| 3. | Kui sanktsiooniks on kalapüügiloa peatamine või kehtetuks tunnistamine, võivad Seišellid peatatud või kehtetuks tunnistatud kalapüügiloa järelejäänud kehtivusajal taotleda teist kalapüügiluba, mida oleks muidu kohaldatud teise Seišellide laevaomaniku laeva suhtes. |
| --- | --- |

3.

Kui sanktsiooniks on kalapüügiloa peatamine või kehtetuks tunnistamine, võivad Seišellid peatatud või kehtetuks tunnistatud kalapüügiloa järelejäänud kehtivusajal taotleda teist kalapüügiluba, mida oleks muidu kohaldatud teise Seišellide laevaomaniku laeva suhtes.

2.   Kalalaevade arestimine ja kinnipidamine

| 1. | ELi asutused teatavad Seišellidele viivitamata igast käesoleva lepingu alusel kala püüdva Seišellide laeva arestimisest ja/või kinnipidamisest ning edastavad 48 tunni jooksul kontrolliaruande koopia, mis sisaldab sellise arestimise ja/või kinnipidamise asjaolude ning põhjuste üksikasjalikku kirjeldust. |
| --- | --- |

1.

ELi asutused teatavad Seišellidele viivitamata igast käesoleva lepingu alusel kala püüdva Seišellide laeva arestimisest ja/või kinnipidamisest ning edastavad 48 tunni jooksul kontrolliaruande koopia, mis sisaldab sellise arestimise ja/või kinnipidamise asjaolude ning põhjuste üksikasjalikku kirjeldust.

| 2. | Arestimise ja/või kinnipidamise korral kohaldatav teabevahetusmenetlus






  a) | Arestimise ja/või kinnipidamise korral järgitakse ELi õigusaktide alusel kohaldatavate kohtumenetluste tähtaegu ja menetluskorda ning pärast eespool nimetatud teabe kättesaamist korraldatakse Euroopa Komisjoni ja Seišellide pädevate asutuste nõupidamine. |
| --- | --- | --- |

2.

Arestimise ja/või kinnipidamise korral kohaldatav teabevahetusmenetlus

a)

Arestimise ja/või kinnipidamise korral järgitakse ELi õigusaktide alusel kohaldatavate kohtumenetluste tähtaegu ja menetluskorda ning pärast eespool nimetatud teabe kättesaamist korraldatakse Euroopa Komisjoni ja Seišellide pädevate asutuste nõupidamine.

| b) | Nõupidamisel vahetavad lepinguosalised asjakohaseid dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Laevaomanikku või tema esindajat teavitatakse nõupidamise tulemustest ja kõigist laeva arestimise ja/või kinnipidamisega kaasnevatest meetmetest. |
| --- | --- |

b)

Nõupidamisel vahetavad lepinguosalised asjakohaseid dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Laevaomanikku või tema esindajat teavitatakse nõupidamise tulemustest ja kõigist laeva arestimise ja/või kinnipidamisega kaasnevatest meetmetest.

| 3. | Arestimise ja/või kinnipidamisega seotud küsimuste lahendamine.






  a) | Eeldatav rikkumine püütakse lahendada kokkuleppemenetluse teel. Menetlus tuleb lõpetada hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast laeva arestimist ja/või kinnipidamist, kooskõlas ELi õigusaktidega. |
| --- | --- | --- |

3.

Arestimise ja/või kinnipidamisega seotud küsimuste lahendamine.

a)

Eeldatav rikkumine püütakse lahendada kokkuleppemenetluse teel. Menetlus tuleb lõpetada hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast laeva arestimist ja/või kinnipidamist, kooskõlas ELi õigusaktidega.

| b) | Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse sanktsioonid kindlaks vastavalt ELi õigusaktides sätestatud menetlustele. Kui kokkuleppemenetlust ei ole võimalik kohaldada, algatatakse kohtumenetlus. |
| --- | --- |

b)

Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse sanktsioonid kindlaks vastavalt ELi õigusaktides sätestatud menetlustele. Kui kokkuleppemenetlust ei ole võimalik kohaldada, algatatakse kohtumenetlus.

| c) | Seišellide laev ja selle kapten vabastatakse kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate kohustuste täitmist ja kohtumenetluse lõppemist. |
| --- | --- |

c)

Seišellide laev ja selle kapten vabastatakse kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate kohustuste täitmist ja kohtumenetluse lõppemist.

| 4. | Seišelle teavitatakse kõigist algatatud menetlustest ja kehtestatud sanktsioonidest. |
| --- | --- |

4.

Seišelle teavitatakse kõigist algatatud menetlustest ja kehtestatud sanktsioonidest.

Liited

| 1. | Kalapüügiloa taotlus |
| --- | --- |

1.

Kalapüügiloa taotlus

| 2. | Tuunipüügiseineri püügiaruanne |
| --- | --- |

2.

Tuunipüügiseineri püügiaruanne

| 3. | Elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi haldamise ja kasutamise suunised |
| --- | --- |

3.

Elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi haldamise ja kasutamise suunised

| 4. | Teabevahetuse aruandevorm |
| --- | --- |

4.

Teabevahetuse aruandevorm

| 5. | Laevaseiresüsteemi sõnumite edastamine –Asukohateade |
| --- | --- |

5.

Laevaseiresüsteemi sõnumite edastamine –Asukohateade

| 6. | Laevaseiresüsteemi raamistiku suunised |
| --- | --- |

6.

Laevaseiresüsteemi raamistiku suunised

1. liide

KALAPÜÜGILOA TAOTLUS

Image

Image

2. liide

STATEMENT OF CATCH FORM FOR TUNA SEINERS/FICHE DE DÉCLARATION DE CAPTURES POUR THONIERS SENNEURS

Image

3. liide

ELEKTROONILISTE PÜÜGIARUANNETE EDASTAMISE SÜSTEEMI HALDAMISE JA KASUTAMISE SUUNISED

1. JAGU

Üldsätted

| 1. | Kõik Seišellide laevad, millel on lubatud kalastada ELi vetes käesoleva lisa I peatüki punkti 2 alapunktis a määratletud püügipiirkonnas (edaspidi „püügipiirkond”), peavad olema varustatud elektroonilise süsteemiga (edaspidi „ERS”), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva kalastustegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) |
| --- | --- |

1.

Kõik Seišellide laevad, millel on lubatud kalastada ELi vetes käesoleva lisa I peatüki punkti 2 alapunktis a määratletud püügipiirkonnas (edaspidi „püügipiirkond”), peavad olema varustatud elektroonilise süsteemiga (edaspidi „ERS”), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva kalastustegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”)

| 2. | Seišellide laevadel, millel ei ole ERSi või mille ERS ei ole töökorras, ei ole lubatud siseneda ELi püügipiirkonda kalastustegevuse eesmärgil. |
| --- | --- |

2.

Seišellide laevadel, millel ei ole ERSi või mille ERS ei ole töökorras, ei ole lubatud siseneda ELi püügipiirkonda kalastustegevuse eesmärgil.

| 3. | ELi asutused esitavad Seišellidele käesoleva lepinguga ette nähtud seiretegevuse eest vastutava ELi kalapüügiseirekeskuse andmed. |
| --- | --- |

3.

ELi asutused esitavad Seišellidele käesoleva lepinguga ette nähtud seiretegevuse eest vastutava ELi kalapüügiseirekeskuse andmed.

| 4. | Seišellide kalapüügiseirekeskus edastab Seišellide laevadelt saadud kiireloomulised ERSi sõnumid (COE, COX, PNO) automaatselt ja viivitamata ELi kalapüügiseirekeskusele. Püügipäevikud tehakse automaatselt ja viivitamata kättesaadavaks Seišellide kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

4.

Seišellide kalapüügiseirekeskus edastab Seišellide laevadelt saadud kiireloomulised ERSi sõnumid (COE, COX, PNO) automaatselt ja viivitamata ELi kalapüügiseirekeskusele. Püügipäevikud tehakse automaatselt ja viivitamata kättesaadavaks Seišellide kalapüügiseirekeskusele.

| 5. | Seišellid tagavad, et riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud arvutite ja tarkvaraga, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul. |
| --- | --- |

5.

Seišellid tagavad, et riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud arvutite ja tarkvaraga, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul.

| 6. | Punktis 5 osutatud vormingu muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada kuue kuu möödumisel pärast vormingu kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

6.

Punktis 5 osutatud vormingu muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada kuue kuu möödumisel pärast vormingu kasutuselevõtmist.

| 7. | ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilist sidepidamisviisi — nn kiiredastuskanaleid (DEH — Data Exchange Highway), mida haldavad ELi asutused. |
| --- | --- |

7.

ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilist sidepidamisviisi — nn kiiredastuskanaleid (DEH — Data Exchange Highway), mida haldavad ELi asutused.

| 8. | EL ja Seišellid määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisikuks.






  a) | ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks kuuks. |
| --- | --- | --- |

8.

EL ja Seišellid määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisikuks.

a)

ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks kuuks.

| b) | ELi kalapüügiseirekeskus ja Seišellide kalapüügiseirekeskus edastavad teineteisele oma ERSi korrespondendi nime, aadressi, telefoni, teleksi ja e-posti aadressi. |
| --- | --- |

b)

ELi kalapüügiseirekeskus ja Seišellide kalapüügiseirekeskus edastavad teineteisele oma ERSi korrespondendi nime, aadressi, telefoni, teleksi ja e-posti aadressi.

| c) | Kõikidest ERSi korrespondendi andmetega seotud muutustest teavitatakse viivitamata. |
| --- | --- |

c)

Kõikidest ERSi korrespondendi andmetega seotud muutustest teavitatakse viivitamata.

2. JAGU

Aruandlus ja ERSi andmete edastamine

| 1. | Seišellide laevad






  a) | edastavad iga päev ERSi andmed iga ELi püügipiirkonnas viibitud päeva kohta; |
| --- | --- | --- |

1.

Seišellide laevad

a)

edastavad iga päev ERSi andmed iga ELi püügipiirkonnas viibitud päeva kohta;

| b) | registreerivad iga noodaloomuse puhul püütud ja pardal olevad püügikogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused; |
| --- | --- |

b)

registreerivad iga noodaloomuse puhul püütud ja pardal olevad püügikogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused;

| c) | deklareerivad ELi väljaantud püügiloal märgitud liikide puhul ka vette tagasi lastud või riknenud saagi; |
| --- | --- |

c)

deklareerivad ELi väljaantud püügiloal märgitud liikide puhul ka vette tagasi lastud või riknenud saagi;

| d) | identifitseerivad iga liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; |
| --- | --- |

d)

identifitseerivad iga liigi FAO kolmetähelise koodi järgi;

| e) | esitavad kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

e)

esitavad kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| f) | registreerivad ERSi andmetesse iga ELi väljaantud kalapüügiloal märgitud liigi puhul lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused; |
| --- | --- |

f)

registreerivad ERSi andmetesse iga ELi väljaantud kalapüügiloal märgitud liigi puhul lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused;

| g) | registreerivad iga ELi püügipiirkonda sisenemise (sõnum „COE”) ja vetest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga ELi väljaantud kalapüügiloal märgitud liigi kogus pardal püügipiirkonda sisenemise või sealt lahkumise hetkel; |
| --- | --- |

g)

registreerivad iga ELi püügipiirkonda sisenemise (sõnum „COE”) ja vetest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga ELi väljaantud kalapüügiloal märgitud liigi kogus pardal püügipiirkonda sisenemise või sealt lahkumise hetkel;

| h) | edastavad ERSi andmed Seišellide kalapüügiseirekeskusele iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) kasutades 1. jao punktis 5 osutatud vormingut. |
| --- | --- |

h)

edastavad ERSi andmed Seišellide kalapüügiseirekeskusele iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) kasutades 1. jao punktis 5 osutatud vormingut.

| 2. | Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten. |
| --- | --- |

2.

Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten.

| 3. | Seišellide kalapüügiseirekeskus saadab ERSi andmed automaatselt ja koheselt ELi kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

3.

Seišellide kalapüügiseirekeskus saadab ERSi andmed automaatselt ja koheselt ELi kalapüügiseirekeskusele.

| 4. | ELi kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist tagasisidesõnumiga ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena. |
| --- | --- |

4.

ELi kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist tagasisidesõnumiga ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena.

3. JAGU

Seišellide laeva pardal oleva ERSi rike ja/või häired ERSi andmete edastamisel laeva ja Seišellide kalapüügiseirekeskuse vahel

| 1. | Seišellid teatavad viivitamata laeva kaptenile ja/või Seišellide laevaomanikule või tema esindajale kõigist laeva pardal oleva ERSi tehnilistest riketest või mittetoimimisest; andmeedastus toimub laeva ja Seišellide kalapüügiseirekeskuse vahel. |
| --- | --- |

1.

Seišellid teatavad viivitamata laeva kaptenile ja/või Seišellide laevaomanikule või tema esindajale kõigist laeva pardal oleva ERSi tehnilistest riketest või mittetoimimisest; andmeedastus toimub laeva ja Seišellide kalapüügiseirekeskuse vahel.

| 2. | Seišellid teavitavad ELi asutusi mittetoimimisest ja võetud parandusmeetmetest. |
| --- | --- |

2.

Seišellid teavitavad ELi asutusi mittetoimimisest ja võetud parandusmeetmetest.

| 3. | Seišellide laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik rikkis seadme parandamise või väljavahetamise kümne päeva jooksul. Kui Seišellide laev külastab kõnealuse kümne päeva jooksul sadamat, võib ta juhul, kui ERS taas täielikult toimib, jätkata kalapüüki ELi püügipiirkonnas ilma ELi sellekohase loata. |
| --- | --- |

3.

Seišellide laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik rikkis seadme parandamise või väljavahetamise kümne päeva jooksul. Kui Seišellide laev külastab kõnealuse kümne päeva jooksul sadamat, võib ta juhul, kui ERS taas täielikult toimib, jätkata kalapüüki ELi püügipiirkonnas ilma ELi sellekohase loata.

| 4. | Pärast ERSi riket võib Seišellide laev sadamast lahkuda üksnes juhul, kui:






  a) | ERS on Seišellide ja ELi vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või |
| --- | --- | --- |

4.

Pärast ERSi riket võib Seišellide laev sadamast lahkuda üksnes juhul, kui:

a)

ERS on Seišellide ja ELi vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või

| b) | Seišellide laev saab Seišellide pädevalt asutuselt loa sadamast lahkuda, kuna laeval ei ole kavas alustada uuesti püügitegevust ELi vetes. |
| --- | --- |

b)

Seišellide laev saab Seišellide pädevalt asutuselt loa sadamast lahkuda, kuna laeval ei ole kavas alustada uuesti püügitegevust ELi vetes.

Viimati nimetatud juhul teavitavad Seišellid ELi oma otsusest enne, kui lubavad Seišellide laeval sadamast lahkuda.

| 5. | Iga defektse ERSiga ELi püügipiirkonnas kala püüdev Seišellide laev edastab iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) Seišellide kalapüügiseirekeskusele ja ELi kõik ERSi andmed mõne muu toimiva elektroonilise sidekanali abil, kuni ERS on punktis 3 osutatud tähtajaks parandatud. |
| --- | --- |

5.

Iga defektse ERSiga ELi püügipiirkonnas kala püüdev Seišellide laev edastab iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) Seišellide kalapüügiseirekeskusele ja ELi kõik ERSi andmed mõne muu toimiva elektroonilise sidekanali abil, kuni ERS on punktis 3 osutatud tähtajaks parandatud.

| 6. | ERSi andmed, mida ei ole võimalik ELi asutustele ERSi abil edastada punktis 1 osutatud rikke tõttu, edastab Seišellide kalapüügiseirekeskus ELi kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse prioriteediks, arvestades, et tavapäraselt kohaldatavatest edastamistähtaegadest ei ole võimalik kinni pidada. |
| --- | --- |

6.

ERSi andmed, mida ei ole võimalik ELi asutustele ERSi abil edastada punktis 1 osutatud rikke tõttu, edastab Seišellide kalapüügiseirekeskus ELi kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse prioriteediks, arvestades, et tavapäraselt kohaldatavatest edastamistähtaegadest ei ole võimalik kinni pidada.

| 7. | Kui ELi kalapüügiseirekeskus ei ole saanud Seišellide laeva ERSi andmeid kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võib EL nõuda Seišellide laevalt, et see suunduks viivitamata ELi määratud sadamasse, kus algatatakse uurimine. |
| --- | --- |

7.

Kui ELi kalapüügiseirekeskus ei ole saanud Seišellide laeva ERSi andmeid kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võib EL nõuda Seišellide laevalt, et see suunduks viivitamata ELi määratud sadamasse, kus algatatakse uurimine.

4. JAGU

Rike kalapüügiseirekeskuses — ERSi andmed ei jõua ELi kalapüügiseirekeskuseni

| 1. | Kui ühe lepinguosalise kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid, teavitab ta sellest viivitamata teise lepinguosalise kalapüügiseirekeskust ning osaleb vajaduse korral probleemi lahendamises. |
| --- | --- |

1.

Kui ühe lepinguosalise kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid, teavitab ta sellest viivitamata teise lepinguosalise kalapüügiseirekeskust ning osaleb vajaduse korral probleemi lahendamises.

| 2. | Seišellide ja ELi kalapüügiseirekeskus lepivad vastastikku kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul ERSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata sellekohastest muudatustest. |
| --- | --- |

2.

Seišellide ja ELi kalapüügiseirekeskus lepivad vastastikku kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul ERSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata sellekohastest muudatustest.

| 3. | Kui EL kalapüügiseirekeskus annab teada, et ERSi andmed ei ole laekunud ja Seišellide kalapüügiseirekeskus tuvastab probleemi põhjused, võtavad Seišellid asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Seišellide kalapüügiseirekeskus teavitab ELi kalapüügiseirekeskust probleemist ja võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke tuvastamist. |
| --- | --- |

3.

Kui EL kalapüügiseirekeskus annab teada, et ERSi andmed ei ole laekunud ja Seišellide kalapüügiseirekeskus tuvastab probleemi põhjused, võtavad Seišellid asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Seišellide kalapüügiseirekeskus teavitab ELi kalapüügiseirekeskust probleemist ja võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke tuvastamist.

| 4. | Kui rikke kõrvaldamiseks kulub rohkem kui 24 tundi, esitab Seišellide kalapüügiseirekeskus puuduvad ERSi andmed viivitamata ELi kalapüügiseirekeskusele, kasutades 3. jao punktis 6 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. |
| --- | --- |

4.

Kui rikke kõrvaldamiseks kulub rohkem kui 24 tundi, esitab Seišellide kalapüügiseirekeskus puuduvad ERSi andmed viivitamata ELi kalapüügiseirekeskusele, kasutades 3. jao punktis 6 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid.

| 5. | EL teavitab oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et kuigi Seišellide kalapüügiseirekeskus ei edasta ERSi andmeid, ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on rikkega kalapüügiseirekeskuse süsteemis. |
| --- | --- |

5.

EL teavitab oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et kuigi Seišellide kalapüügiseirekeskus ei edasta ERSi andmeid, ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on rikkega kalapüügiseirekeskuse süsteemis.

5. JAGU

Kalapüügiseirekeskuse hooldus

| 1. | Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata katkestuste, rikete või hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

1.

Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata katkestuste, rikete või hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik.

| 2. | Hoolduse kestel kuni süsteemi uuesti töökorda seadmiseni võib tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Pärast katkestuse lõppu tehakse asjaomased ERSi andmed viivitamata kättesaadavaks. |
| --- | --- |

2.

Hoolduse kestel kuni süsteemi uuesti töökorda seadmiseni võib tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Pärast katkestuse lõppu tehakse asjaomased ERSi andmed viivitamata kättesaadavaks.

| 3. | Kui hooldustööd kestavad kauem kui 24 tundi, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks 3. jao punktis 6 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Kui hooldustööd kestavad kauem kui 24 tundi, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks 3. jao punktis 6 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid.

| 4. | Seišellid ja EL teavitavad oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et kuigi ERSi andmeid ei edastata, ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on kalapüügiseirekeskuse hooldustöödega. |
| --- | --- |

4.

Seišellid ja EL teavitavad oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et kuigi ERSi andmeid ei edastata, ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on kalapüügiseirekeskuse hooldustöödega.

4. liide

TEABEVAHETUSE ARUANDEVORM

Sisenemisaruanne (COE (1))

| Sisu | Andmete edastamine |
| --- | --- |
| Sihtkoht | FRA |
| Tegevuskood | COE |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Sisenemise koht | LT/LG |
| Sisenemise kuupäev ja kellaaeg (UTC) | PP/KK/AAAA — TT.MM |
| Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa: | |
| Kulduim-tuun (YFT) | (t) |
| Suursilm-tuun (BET) | (t) |
| Vööttuun (SKJ) | (t) |
| Muud (täpsustada) | (t) |

Sisu

Andmete edastamine

Sihtkoht

FRA

Tegevuskood

COE

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Sisenemise koht

LT/LG

Sisenemise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

PP/KK/AAAA — TT.MM

Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa:

Kulduim-tuun (YFT)

(t)

Suursilm-tuun (BET)

(t)

Vööttuun (SKJ)

(t)

Muud (täpsustada)

(t)

Lahkumisaruanne (COX (2))

| Sisu | Andmete edastamine |
| --- | --- |
| Sihtkoht | FRA |
| Tegevuskood | COX |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Sisenemise koht | LT/LG |
| Lahkumise kuupäev ja kellaaeg (UTC) | PP/KK/AAAA — TT.MM |
| Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa: | |
| Kulduim-tuun (YFT) | (t) |
| Suursilm-tuun (BET) | (t) |
| Vööttuun (SKJ) | (t) |
| Muud (täpsustada) | (t) |

Sisu

Andmete edastamine

Sihtkoht

FRA

Tegevuskood

COX

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Sisenemise koht

LT/LG

Lahkumise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

PP/KK/AAAA — TT.MM

Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa:

Kulduim-tuun (YFT)

(t)

Suursilm-tuun (BET)

(t)

Vööttuun (SKJ)

(t)

Muud (täpsustada)

(t)

Püügiaruande vorm (CAT) ELi püügipiirkonnas viibimise ajal (3).

| Sisu | Andmete edastamine |
| --- | --- |
| Sihtkoht | FRA |
| Tegevuskood | CAT |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Aruande koostamise kuupäev ja kellaaeg (UTC) | PP/KK/AAAA — TT.MM |
| Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa: | |
| Kulduim-tuun (YFT) | (t) |
| Suursilm-tuun (BET) | (t) |
| Sisu | (t) |
| Muud (täpsustada) | (t) |
| Püügikordade arv alates viimasest aruandest | |

Sisu

Andmete edastamine

Sihtkoht

FRA

Tegevuskood

CAT

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Aruande koostamise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

PP/KK/AAAA — TT.MM

Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa:

Kulduim-tuun (YFT)

(t)

Suursilm-tuun (BET)

(t)

Sisu

(t)

Muud (täpsustada)

(t)

Püügikordade arv alates viimasest aruandest

Aruanded edastatakse pädevale asutusele järgmiste kontaktide kaudu:

| E-post: cnsp-france@developpement-durable.gouv.fr |
| --- |
| Faks: (+ 33) 2 97 55 23 75 |
| Postiaadress: Avenue Louis Bougo, F-56410 Etel, FRANCE |

E-post: cnsp-france@developpement-durable.gouv.fr

Faks: (+ 33) 2 97 55 23 75

Postiaadress: Avenue Louis Bougo, F-56410 Etel, FRANCE

---

(1)  Saata kuus (6) tundi enne ELi püügipiirkonda sisenemist.

(2)  Saata kuus (6) tundi enne ELi püügipiirkonnast lahkumist.

(3)  Iga kolme (3) päeva järel pärast ELi püügipiirkonda sisenemist.

5. liide

LAEVASEIRESÜSTEEMI SÕNUMITE EDASTAMINE

Asukohateade

| Määratud andmeelemendid | Kood | Kohustuslik/valikuline | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | O | Süsteemiga seotud teave — märgib teate algust |
| Vastuvõtja | AD | O | Teatega seotud teave — saaja riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood |
| Saatja | FS | O | Teatega seotud teave — saatja riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood |
| Sõnumi liik | TM | O | Teatega seotud teave — teate tüüp on „POS” |
| Raadiokutsung | CR | O | Laevaga seotud teave — laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | F | Laevaga seotud teave — lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number) |
| Pardatähis | XR | F | Laevaga seotud teave — laeva küljele kantud number |
| Lipuriik | FS | F | Lipuriigiga seotud andmed |
| Laiuskraad | The | O | Laeva asukohaga seotud teave — asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS–84) |
| Pikkuskraad | Lo | O | Laeva asukohaga seotud teave — asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS 84) |
| Kuupäev | DA | O | Laeva asukohaga seotud teave — (UTC) asukoha registreerimine (AAAAKKPP) |
| Kellaaeg | TI | O | Laeva asukohaga seotud teave — (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) |
| Teate lõpp | ER | O | Süsteemiga seotud teave, mis märgib registreerimise lõppu |

Määratud andmeelemendid

Kood

Kohustuslik/valikuline

Märkused

Teate algus

SR

O

Süsteemiga seotud teave — märgib teate algust

Vastuvõtja

AD

O

Teatega seotud teave — saaja riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood

Saatja

FS

O

Teatega seotud teave — saatja riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood

Sõnumi liik

TM

O

Teatega seotud teave — teate tüüp on „POS”

Raadiokutsung

CR

O

Laevaga seotud teave — laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

IR

F

Laevaga seotud teave — lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number)

Pardatähis

XR

F

Laevaga seotud teave — laeva küljele kantud number

Lipuriik

FS

F

Lipuriigiga seotud andmed

Laiuskraad

The

O

Laeva asukohaga seotud teave — asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS–84)

Pikkuskraad

Lo

O

Laeva asukohaga seotud teave — asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS 84)

Kuupäev

DA

O

Laeva asukohaga seotud teave — (UTC) asukoha registreerimine (AAAAKKPP)

Kellaaeg

TI

O

Laeva asukohaga seotud teave — (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM)

Teate lõpp

ER

O

Süsteemiga seotud teave, mis märgib registreerimise lõppu

Märgistik: ISO 8859.1

Iga andmeedastuse struktuur on järgmine:

| — | topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR tähistavad teate algust; |
| --- | --- |

—

topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR tähistavad teate algust;

| — | topeltkaldjoon (//) ja väljakood tähistavad andmeelemendi algust; |
| --- | --- |

—

topeltkaldjoon (//) ja väljakood tähistavad andmeelemendi algust;

| — | kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; |
| --- | --- |

—

kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi;

| — | andmepaare eraldab tühik; |
| --- | --- |

—

andmepaare eraldab tühik;

| — | väljakood ER ja topeltkaldjoon (//) lõpus tähistavad teate lõppu. |
| --- | --- |

—

väljakood ER ja topeltkaldjoon (//) lõpus tähistavad teate lõppu.

| — | vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „teate algus” ja „teate lõpp” vahel. |
| --- | --- |

—

vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „teate algus” ja „teate lõpp” vahel.

6. liide

LAEVASEIRESÜSTEEM (VMS)

Üldpõhimõtted

| 1. | Seoses käesoleva lepingu lisa IV peatüki 4. jaos osutatud laevaseiresüsteemiga peavad kõik Seišellide laevad, mis püüdvad kala või kavandavad püügitegevust lisa I peatüki punkti 2 alapunktis a määratletud ELi püügipiirkonnas (edaspidi „püügipiirkond”), vastama järgmistele sätetele. |
| --- | --- |

1.

Seoses käesoleva lepingu lisa IV peatüki 4. jaos osutatud laevaseiresüsteemiga peavad kõik Seišellide laevad, mis püüdvad kala või kavandavad püügitegevust lisa I peatüki punkti 2 alapunktis a määratletud ELi püügipiirkonnas (edaspidi „püügipiirkond”), vastama järgmistele sätetele.

| 2. | Kui Seišellide laev ei ole VMSi laeva asukoha määramise seadmega varustatud või kui pardal olev laeva asukoha määramise seade ei tööta, ei ole laeval lubatud siseneda püügitegevuseks ELi püügipiirkonda. |
| --- | --- |

2.

Kui Seišellide laev ei ole VMSi laeva asukoha määramise seadmega varustatud või kui pardal olev laeva asukoha määramise seade ei tööta, ei ole laeval lubatud siseneda püügitegevuseks ELi püügipiirkonda.

| 3. | Seišellide laevade asukohta ja liikumist jälgitakse muu hulgas laevaseiresüsteemiga, ilma diskrimineerimata ja vastavalt järgmistele sätetele. |
| --- | --- |

3.

Seišellide laevade asukohta ja liikumist jälgitakse muu hulgas laevaseiresüsteemiga, ilma diskrimineerimata ja vastavalt järgmistele sätetele.

| 4. | ELi asutused teatavad laevaseiresüsteemi rakendamiseks ELi kalapüügiseirekeskustele ELi püügipiirkonna koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid). |
| --- | --- |

4.

ELi asutused teatavad laevaseiresüsteemi rakendamiseks ELi kalapüügiseirekeskustele ELi püügipiirkonna koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid).

| 5. | ELi asutused edastavad selle teabe Seišellide pädevatele asutustele elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemis väljendatuna kümnendkraadides. |
| --- | --- |

5.

ELi asutused edastavad selle teabe Seišellide pädevatele asutustele elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemis väljendatuna kümnendkraadides.

| 6. | ELi asutused ja Seišellide kalapüügiseirekeskused vahetavad teavet vastavate kontaktandmete kohta, eelkõige elektroonilised aadressid https-vormingus või vajaduse korral muud turvalised teabevahetusprotokollid ja nende kalapüügiseirekeskuse kasutatavad spetsifikaadid, samuti rikete korral kasutatavad alternatiivsed elektroonilised sidevahendid. |
| --- | --- |

6.

ELi asutused ja Seišellide kalapüügiseirekeskused vahetavad teavet vastavate kontaktandmete kohta, eelkõige elektroonilised aadressid https-vormingus või vajaduse korral muud turvalised teabevahetusprotokollid ja nende kalapüügiseirekeskuse kasutatavad spetsifikaadid, samuti rikete korral kasutatavad alternatiivsed elektroonilised sidevahendid.

| 7. | Kõik kalapüügiluba omavad Seišellide laevad on varustatud laevale paigaldatud täielikult toimiva laeva asukoha määramise seadmega, mille abil edastatakse nende geograafilised koordinaadid automaatselt ja pidevalt Seišellide kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

7.

Kõik kalapüügiluba omavad Seišellide laevad on varustatud laevale paigaldatud täielikult toimiva laeva asukoha määramise seadmega, mille abil edastatakse nende geograafilised koordinaadid automaatselt ja pidevalt Seišellide kalapüügiseirekeskusele.

| 8. | Edastussagedus on kord tunnis. |
| --- | --- |

8.

Edastussagedus on kord tunnis.

| 9. | Lepinguosalised lepivad kummagi lepinguosalise taotlusel kokku laevaseiresüsteemi seadmega seotud teabe vahetamises, et käesolevate sätete kohaldamisel vastaks asjaomane seade täielikult teise lepinguosalise nõuetele. |
| --- | --- |

9.

Lepinguosalised lepivad kummagi lepinguosalise taotlusel kokku laevaseiresüsteemi seadmega seotud teabe vahetamises, et käesolevate sätete kohaldamisel vastaks asjaomane seade täielikult teise lepinguosalise nõuetele.

| 10. | Lepinguosalised lepivad vastavalt vajadusele kokku käesolevate sätete läbivaatamises, sealhulgas konkreetsete Seišellide laevadega seotud rikke- või hälbejuhtumite asjakohases analüüsis. ELi asutused teatavad sellistest juhtumitest Seišellide pädevatele asutustele vähemalt 15 päeva enne läbivaatamist, mis toimub ühiskomitee kohtumise raames. |
| --- | --- |

10.

Lepinguosalised lepivad vastavalt vajadusele kokku käesolevate sätete läbivaatamises, sealhulgas konkreetsete Seišellide laevadega seotud rikke- või hälbejuhtumite asjakohases analüüsis. ELi asutused teatavad sellistest juhtumitest Seišellide pädevatele asutustele vähemalt 15 päeva enne läbivaatamist, mis toimub ühiskomitee kohtumise raames.

| 11. | Käesolevate sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral alustavad lepinguosalised konsulteerimist käesoleva lepingu artiklis 8 sätestatud ühiskomitees. |
| --- | --- |

11.

Käesolevate sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral alustavad lepinguosalised konsulteerimist käesoleva lepingu artiklis 8 sätestatud ühiskomitees.

Laevaseiresüsteemi terviklikkus

| 12. | Seišellide laeva kaptenil või tema volitatud isikul on keelatud ELi püügipiirkonnas viibimise ajal laeva asukoha määramise seadet välja lülitada, selle tegevust takistada või sekkuda mis tahes viisil Seišellide kalapüügiseirekeskuse edastatud andmetesse. |
| --- | --- |

12.

Seišellide laeva kaptenil või tema volitatud isikul on keelatud ELi püügipiirkonnas viibimise ajal laeva asukoha määramise seadet välja lülitada, selle tegevust takistada või sekkuda mis tahes viisil Seišellide kalapüügiseirekeskuse edastatud andmetesse.

| 13. | Kapten vastutab registreeritud ja edastatud VMSi andmete täpsuse eest. |
| --- | --- |

13.

Kapten vastutab registreeritud ja edastatud VMSi andmete täpsuse eest.

| 14. | Kapten tagab eelkõige, et:






  a) | andmeid ei muudeta; |
| --- | --- | --- |

14.

Kapten tagab eelkõige, et:

a)

andmeid ei muudeta;

| b) | satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata; |
| --- | --- |

b)

satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata;

| c) | satelliitseadmete energiavarustus ei katke; |
| --- | --- |

c)

satelliitseadmete energiavarustus ei katke;

| d) | Seišellide laeva asukoha määramise seadet ei eemaldata laevalt või kohast, kuhu see algselt paigaldati; |
| --- | --- |

d)

Seišellide laeva asukoha määramise seadet ei eemaldata laevalt või kohast, kuhu see algselt paigaldati;

| e) | ELi pädevat asutust teavitatakse viivitamata Seišellide laeva seiresüsteemi asendamisest. |
| --- | --- |

e)

ELi pädevat asutust teavitatakse viivitamata Seišellide laeva seiresüsteemi asendamisest.

Eespool osutatud kohustuste rikkumise korral kohaldatakse kapteni suhtes ELi õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.

| 15. | Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvaraelemendid peavad olema võimalikult võltsimisekindlad, st mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada. |
| --- | --- |

15.

Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvaraelemendid peavad olema võimalikult võltsimisekindlad, st mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada.

| 16. | Süsteem peab olema täisautomaatne ja toimima igal ajal, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseadme hävitamine, kahjustamine, töökõlbmatuks tegemine või süsteemi sekkumine on keelatud. |
| --- | --- |

16.

Süsteem peab olema täisautomaatne ja toimima igal ajal, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseadme hävitamine, kahjustamine, töökõlbmatuks tegemine või süsteemi sekkumine on keelatud.

| 17. | Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 100 meetri ning usaldusvahemikus 99 %. |
| --- | --- |

17.

Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 100 meetri ning usaldusvahemikus 99 %.

VMSi andmete edastamine

| 18. | Kui käesoleva lepingu alusel kala püüdev Seišellide laev siseneb ELi püügipiirkonda, peab Seišellide kalapüügiseirekeskus edastama sisenemisele järgnevad asukohateated automaatselt, reaalajas, eespool punktis 8 sätestatud sagedusega ELi kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

18.

Kui käesoleva lepingu alusel kala püüdev Seišellide laev siseneb ELi püügipiirkonda, peab Seišellide kalapüügiseirekeskus edastama sisenemisele järgnevad asukohateated automaatselt, reaalajas, eespool punktis 8 sätestatud sagedusega ELi kalapüügiseirekeskusele.

| 19. | Edastatud VMSi teated määratakse kindlaks järgmiste kolmetäheliste koodidega:






  a) | „ENT” — esimene VMSi andmete aruanne, mille laev edastab ELi püügipiirkonda sisenemisel; |
| --- | --- | --- |

19.

Edastatud VMSi teated määratakse kindlaks järgmiste kolmetäheliste koodidega:

a)

„ENT” — esimene VMSi andmete aruanne, mille laev edastab ELi püügipiirkonda sisenemisel;

| b) | „POS” — iga VMSi andmete aruanne, mille laev edastab ELi püügipiirkonnas viibimisel; |
| --- | --- |

b)

„POS” — iga VMSi andmete aruanne, mille laev edastab ELi püügipiirkonnas viibimisel;

| c) | „EXI” — esimene VMSi andmete aruanne, mille laev edastab pärast ELi püügipiirkonnast lahkumist. |
| --- | --- |

c)

„EXI” — esimene VMSi andmete aruanne, mille laev edastab pärast ELi püügipiirkonnast lahkumist.

| 20. | Teadete saatmise ajavahemikku võib vähendada kuni 30 minutini, kui on olemas veenvad tõendid selle kohta, et Seišellide laev on panemas toime rikkumist.






  a) | ELi kalapüügiseirekeskus esitab asjakohased tõendid koos sageduse muutmise taotlusega Seišellide kalapüügiseirekeskusele ja Euroopa Komisjonile. Seišellide kalapüügiseirekeskus saadab kõnealused andmed kohe pärast taotluse kättesaamist automaatselt reaalajas ELi kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- | --- |

20.

Teadete saatmise ajavahemikku võib vähendada kuni 30 minutini, kui on olemas veenvad tõendid selle kohta, et Seišellide laev on panemas toime rikkumist.

a)

ELi kalapüügiseirekeskus esitab asjakohased tõendid koos sageduse muutmise taotlusega Seišellide kalapüügiseirekeskusele ja Euroopa Komisjonile. Seišellide kalapüügiseirekeskus saadab kõnealused andmed kohe pärast taotluse kättesaamist automaatselt reaalajas ELi kalapüügiseirekeskusele.

| b) | ELi kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata Seišellide kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni seiremenetluse lõppemisest. |
| --- | --- |

b)

ELi kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata Seišellide kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni seiremenetluse lõppemisest.

| c) | Seišellide kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni teavitatakse käesolevas punktis osutatud eritaotluse põhjal alustatud kontrollimenetluse järelmeetmetest. |
| --- | --- |

c)

Seišellide kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni teavitatakse käesolevas punktis osutatud eritaotluse põhjal alustatud kontrollimenetluse järelmeetmetest.

| 21. | Punktis 19 osutatud sõnumid edastatakse elektrooniliselt https-vormingus või muu asjaomaste kalapüügiseirekeskuste vahel eelnevalt kokku lepitud turvalise andmeedastusprotokolliga. |
| --- | --- |

21.

Punktis 19 osutatud sõnumid edastatakse elektrooniliselt https-vormingus või muu asjaomaste kalapüügiseirekeskuste vahel eelnevalt kokku lepitud turvalise andmeedastusprotokolliga.

Rike Seišellide laeva pardal olevas laevaseiresüsteemi seadmes

| 22. | Kui Seišellide laeva pardale paigaldatud laevaseiresüsteemi seadmes tekib tehniline probleem või rike, edastab laeva kapten punktis 19 kindlaksmääratud teabe punktis 6 kokkulepitud teabevahetuse vormi kasutades Seišellide kalapüügiseirekeskusele kohe pärast probleemist või rikkest teatamist ELi pädeva asutuse poolt. |
| --- | --- |

22.

Kui Seišellide laeva pardale paigaldatud laevaseiresüsteemi seadmes tekib tehniline probleem või rike, edastab laeva kapten punktis 19 kindlaksmääratud teabe punktis 6 kokkulepitud teabevahetuse vormi kasutades Seišellide kalapüügiseirekeskusele kohe pärast probleemist või rikkest teatamist ELi pädeva asutuse poolt.

| 23. | Sel juhul tuleb saata vähemalt üks üldine asukohateade iga nelja tunni tagant, mil Seišellide laev viibib ELi püügipiirkonnas. Selline üldine asukohateade sisaldab kapteni registreeritud igatunniseid asukohti nende nelja tunni jooksul ja vastavalt 5. liites sätestatule. |
| --- | --- |

23.

Sel juhul tuleb saata vähemalt üks üldine asukohateade iga nelja tunni tagant, mil Seišellide laev viibib ELi püügipiirkonnas. Selline üldine asukohateade sisaldab kapteni registreeritud igatunniseid asukohti nende nelja tunni jooksul ja vastavalt 5. liites sätestatule.

| 24. | Seišellide kalapüügiseirekeskus edastab need teated viivitamata ELi kalapüügiseirekeskusele. Vajaduse või kahtluste korral, võib ELi pädev asutus taotleda, et asjakohane Seišellide laev edastaks asukohateate iga tunni tagant. |
| --- | --- |

24.

Seišellide kalapüügiseirekeskus edastab need teated viivitamata ELi kalapüügiseirekeskusele. Vajaduse või kahtluste korral, võib ELi pädev asutus taotleda, et asjakohane Seišellide laev edastaks asukohateate iga tunni tagant.

| 25. | Rikkis seadmed parandatakse või asendatakse niipea, kui Seišellide laev on püügireisi lõpetanud. Laev ei tohi alustada ühtegi uut püügireisi enne, kui seadmed on parandatud või asendatud ning Seišellide pädev asutus on andnud nõuetekohaselt vastava heakskiidu ja teavitanud oma otsusest ELi asutusi. |
| --- | --- |

25.

Rikkis seadmed parandatakse või asendatakse niipea, kui Seišellide laev on püügireisi lõpetanud. Laev ei tohi alustada ühtegi uut püügireisi enne, kui seadmed on parandatud või asendatud ning Seišellide pädev asutus on andnud nõuetekohaselt vastava heakskiidu ja teavitanud oma otsusest ELi asutusi.

Kalapüügiseirekeskuse rike — ELi kalapüügiseirekeskus ei saa VMSi andmeid kätte

| 26. | Kui üks kalapüügiseirekeskustest ei saa VMSi andmeid kätte, teavitab kõnealune kalapüügiseirekeskus sellest teise kalapüügiseirekeskuse kontaktisikut, tehes vajaduse korral koostööd, et leida probleemile lahendus. |
| --- | --- |

26.

Kui üks kalapüügiseirekeskustest ei saa VMSi andmeid kätte, teavitab kõnealune kalapüügiseirekeskus sellest teise kalapüügiseirekeskuse kontaktisikut, tehes vajaduse korral koostööd, et leida probleemile lahendus.

| 27. | Seišellide kalapüügiseirekeskus ja ELi kalapüügiseirekeskus lepivad enne käesoleva lepingu ajutist kohaldamist kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul VMSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata sidevahenditega seotud muudatustest. |
| --- | --- |

27.

Seišellide kalapüügiseirekeskus ja ELi kalapüügiseirekeskus lepivad enne käesoleva lepingu ajutist kohaldamist kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul VMSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata sidevahenditega seotud muudatustest.

| 28. | Kui ELi kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole VMSi andmeid kätte saanud, selgitab Seišellide kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Seišellide kalapüügiseirekeskus teavitab ELi kalapüügiseirekeskust võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist. |
| --- | --- |

28.

Kui ELi kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole VMSi andmeid kätte saanud, selgitab Seišellide kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Seišellide kalapüügiseirekeskus teavitab ELi kalapüügiseirekeskust võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist.

| 29. | Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab Seišellide kalapüügiseirekeskus puuduolevad VMSi andmed ELi kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks punktis 27 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. |
| --- | --- |

29.

Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab Seišellide kalapüügiseirekeskus puuduolevad VMSi andmed ELi kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks punktis 27 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid.

| 30. | EL teavitab oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et kuigi ELi kalapüügiseirekeskus ei ole saanud VMSi andmeid, ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on rikkega kalapüügiseirekeskuse süsteemis. |
| --- | --- |

30.

EL teavitab oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et kuigi ELi kalapüügiseirekeskus ei ole saanud VMSi andmeid, ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on rikkega kalapüügiseirekeskuse süsteemis.

Kalapüügiseirekeskuse hooldus

| 31. | Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada VMSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

31.

Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada VMSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik.

| 32. | Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida VMSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased VMSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu. |
| --- | --- |

32.

Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida VMSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased VMSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu.

| 33. | Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse VMSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks punktis 27 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. |
| --- | --- |

33.

Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse VMSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks punktis 27 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid.

| 34. | ELi asutused teavitavad oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et VMSi andmeid edastamata jättes ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on kalapüügiseirekeskuse rikkega. |
| --- | --- |

34.

ELi asutused teavitavad oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et VMSi andmeid edastamata jättes ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on kalapüügiseirekeskuse rikkega.

---

MÄÄRUSED

| 6.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 167/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 167/30

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 604/2014,

4. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 94 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2013/36/EL, täpsemalt selle artikliga 74, nõutakse, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peab olema kindel äriühingu juhtimiskord ning tõhusad protseduurid riskide või võimalike riskide kindaksmääramiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks. See kord ja need protseduurid peavad olema piisavalt ulatuslikud ning vastama ärimudelis ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuses peituvate riskide laadile, ulatusele ja keerukusele. Muude riskide hulgas peab nendes olema arvesse võetud kõnealuse direktiivi artiklites 79 kuni 87 kindlaks määratud spetsiifilisi riske. Pädevad asutused hindavad seda korda ja neid protsesse osana järelevalve ja hindamise protsessist vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 97. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad kindlaks määratud riske arvesse sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise protsessi raames vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 73. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2013/36/EL, täpsemalt selle artikliga 74, nõutakse, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peab olema kindel äriühingu juhtimiskord ning tõhusad protseduurid riskide või võimalike riskide kindaksmääramiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks. See kord ja need protseduurid peavad olema piisavalt ulatuslikud ning vastama ärimudelis ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuses peituvate riskide laadile, ulatusele ja keerukusele. Muude riskide hulgas peab nendes olema arvesse võetud kõnealuse direktiivi artiklites 79 kuni 87 kindlaks määratud spetsiifilisi riske. Pädevad asutused hindavad seda korda ja neid protsesse osana järelevalve ja hindamise protsessist vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 97. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad kindlaks määratud riske arvesse sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise protsessi raames vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 73.

| (2) | Direktiiviga 2013/36/EL kehtestatud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve raamistikuga nõutakse, et kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kindlaks määrama kõik töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Töötaja ametialase tegevuse poolt riskiprofiilile avaldatava mõju olulisuse hindamisel kasutatavates kriteeriumides tuleb arvesse võtta töötaja võimalikku mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile lähtuvalt tema õigustest ja ülesannetest ning krediidiasutuse või investeerimisühingu riski- ja tulemusnäitajatest. Hindamisel tuleb arvesse võtta krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemist korraldust ning tema tegevuse laadi, ulatust ja keerukust. Kriteeriumid peaksid peegeldama täielikult kõiki riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing või konsolideerimisgrupp on avatud või võib avatud olla. See peaks ühtlasi võimaldama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel näha tasustamispoliitika raames ette asjakohased stiimulid, et tagada töötajate usaldusväärne käitumine, ning tagama, et oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju avaldavate töötajate kindlaksmääramine peegeldab krediidiasutuses või investeerimisühingus teostatavate erinevate tegevustega seotud riski tasemeid. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 2013/36/EL kehtestatud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve raamistikuga nõutakse, et kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kindlaks määrama kõik töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Töötaja ametialase tegevuse poolt riskiprofiilile avaldatava mõju olulisuse hindamisel kasutatavates kriteeriumides tuleb arvesse võtta töötaja võimalikku mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile lähtuvalt tema õigustest ja ülesannetest ning krediidiasutuse või investeerimisühingu riski- ja tulemusnäitajatest. Hindamisel tuleb arvesse võtta krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemist korraldust ning tema tegevuse laadi, ulatust ja keerukust. Kriteeriumid peaksid peegeldama täielikult kõiki riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing või konsolideerimisgrupp on avatud või võib avatud olla. See peaks ühtlasi võimaldama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel näha tasustamispoliitika raames ette asjakohased stiimulid, et tagada töötajate usaldusväärne käitumine, ning tagama, et oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju avaldavate töötajate kindlaksmääramine peegeldab krediidiasutuses või investeerimisühingus teostatavate erinevate tegevustega seotud riski tasemeid.

| (3) | 2012. aastal avaldas Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) uuringutulemused selle kohta, kuidas on kulgenud töötajate poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile avaldatava mõju olulisuse hindamise üldkriteeriume sisaldavate, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (CEBS) poolt välja antud tasustamispoliitikat ja -tavasid käsitlevate suuniste (edaspidi „CEBSi suunised”) siseriiklik rakendamine ja praktiline kohaldamine. Uuring näitas, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/48/EÜ (2) kehtestatud tasustamissätete rakendamisega krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning pädevate asutuste poolt ei saavutatud piisavat ühtlustamist. Tasustamistavade vahemik jäi ebakohaselt laiaks ning eelkõige ei võetud töötajate kindlaksmääramiseks kasutatavates kriteeriumides alati piisavalt arvesse töötaja ametialase tegevuse mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. Jäid alles märkimisväärsed lahknevused erinevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning liikmesriikide poolt rakendatavates lähenemisviisides selliste töötajate kindlaksmääramisel. Seepärast tuleks käesolevates regulatiivsetes tehnilistes standardites tugineda direktiivi 2006/48/EÜ ja CEBSi suuniste kohaldamisel saadud kogemustele ning võtta eesmärgiks saavutada suurem ühtlustatus. Kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 75 lõikega 2 annab EBA usaldusväärse tasustamispoliitika kohta välja uued suunised, mis vastavad kõnealuses direktiivis sätestatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

(3)

2012. aastal avaldas Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) uuringutulemused selle kohta, kuidas on kulgenud töötajate poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile avaldatava mõju olulisuse hindamise üldkriteeriume sisaldavate, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (CEBS) poolt välja antud tasustamispoliitikat ja -tavasid käsitlevate suuniste (edaspidi „CEBSi suunised”) siseriiklik rakendamine ja praktiline kohaldamine. Uuring näitas, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/48/EÜ (2) kehtestatud tasustamissätete rakendamisega krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning pädevate asutuste poolt ei saavutatud piisavat ühtlustamist. Tasustamistavade vahemik jäi ebakohaselt laiaks ning eelkõige ei võetud töötajate kindlaksmääramiseks kasutatavates kriteeriumides alati piisavalt arvesse töötaja ametialase tegevuse mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. Jäid alles märkimisväärsed lahknevused erinevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning liikmesriikide poolt rakendatavates lähenemisviisides selliste töötajate kindlaksmääramisel. Seepärast tuleks käesolevates regulatiivsetes tehnilistes standardites tugineda direktiivi 2006/48/EÜ ja CEBSi suuniste kohaldamisel saadud kogemustele ning võtta eesmärgiks saavutada suurem ühtlustatus. Kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 75 lõikega 2 annab EBA usaldusväärse tasustamispoliitika kohta välja uued suunised, mis vastavad kõnealuses direktiivis sätestatud põhimõtetele.

| (4) | Selliste töötajate põhikategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, tuleks kehtestada selged kvalitatiivsed ja asjakohased kvantitatiivsed kriteeriumid, mis tagaksid kogu liidus ühtlustatud lähenemisviisi ning hõlmaksid ühtset kogumit kõige olulisemaid riske. Vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõikele 2 peavad kõik nende kriteeriumide alusel kindlaks määratavad töötajate kategooriad hõlmama neid töötajaid, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Samuti peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse võtma oma sisemiste protseduuride raames teostatavate riskianalüüside tulemusi. Pädevad asutused peaksid tagama kõigi oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju avaldavate töötajate täieliku kindlaksmääramise. |
| --- | --- |

(4)

Selliste töötajate põhikategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, tuleks kehtestada selged kvalitatiivsed ja asjakohased kvantitatiivsed kriteeriumid, mis tagaksid kogu liidus ühtlustatud lähenemisviisi ning hõlmaksid ühtset kogumit kõige olulisemaid riske. Vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõikele 2 peavad kõik nende kriteeriumide alusel kindlaks määratavad töötajate kategooriad hõlmama neid töötajaid, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Samuti peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse võtma oma sisemiste protseduuride raames teostatavate riskianalüüside tulemusi. Pädevad asutused peaksid tagama kõigi oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju avaldavate töötajate täieliku kindlaksmääramise.

| (5) | Lõplik vastutus krediidiasutuse või investeerimisühingu ning selle strateegia ja tegevuse eest lasub selle juhtorganite liikmetel, mistõttu võivad nad alati avaldada krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju. See kehtib nii juhtimisfunktsiooni täitva juhtorgani liikmete puhul, kes teevad otsuseid, kui ka järelevalvefunktsiooni täitva juhtorgani liikmete puhul, kes teostavad otsuste tegemise protsessi üle järelevalvet ning vaidlustavad tehtud otsuseid. |
| --- | --- |

(5)

Lõplik vastutus krediidiasutuse või investeerimisühingu ning selle strateegia ja tegevuse eest lasub selle juhtorganite liikmetel, mistõttu võivad nad alati avaldada krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju. See kehtib nii juhtimisfunktsiooni täitva juhtorgani liikmete puhul, kes teevad otsuseid, kui ka järelevalvefunktsiooni täitva juhtorgani liikmete puhul, kes teostavad otsuste tegemise protsessi üle järelevalvet ning vaidlustavad tehtud otsuseid.

| (6) | Kõrgem juhtkond ja kõrgema astme töötajad, kes vastutavad oluliste äriüksuste ning konkreetsete riskikategooriate, näiteks likviidsus-, operatsiooni- või intressiriski juhtimise eest ning kontrollifunktsioonide täitmise eest krediidiasutuses või investeerimisühingus, vastutavad äriühingu ning selle riskide või kontrollifunktsioonide igapäevase juhtimise eest. See hõlmab vastutust strateegiliste või muude põhimõttelise tähtsusega otsuste tegemise eest äriühingu tegevuse või rakendatava kontrolliraamistiku kohta. Äriühingu võetavad riskid ja nende juhtimise viis on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili seisukohast kõige tähtsamad tegurid. |
| --- | --- |

(6)

Kõrgem juhtkond ja kõrgema astme töötajad, kes vastutavad oluliste äriüksuste ning konkreetsete riskikategooriate, näiteks likviidsus-, operatsiooni- või intressiriski juhtimise eest ning kontrollifunktsioonide täitmise eest krediidiasutuses või investeerimisühingus, vastutavad äriühingu ning selle riskide või kontrollifunktsioonide igapäevase juhtimise eest. See hõlmab vastutust strateegiliste või muude põhimõttelise tähtsusega otsuste tegemise eest äriühingu tegevuse või rakendatava kontrolliraamistiku kohta. Äriühingu võetavad riskid ja nende juhtimise viis on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili seisukohast kõige tähtsamad tegurid.

| (7) | Lisaks isikutele, kes vastutavad täiendava äritegevuse loomise eest, seavad ka äriühingu tegevuse seisukohast olulise sisemise toe pakkumise eest vastutavad ja nendes valdkondades otsuste tegemiseks õigust omavad funktsioonid krediidiasutuse või investeerimisühingu silmitsi oluliste operatsiooni- ja muude riskidega. Seepärast mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt ka neid funktsioone täitvate töötajate ametialane tegevus. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks isikutele, kes vastutavad täiendava äritegevuse loomise eest, seavad ka äriühingu tegevuse seisukohast olulise sisemise toe pakkumise eest vastutavad ja nendes valdkondades otsuste tegemiseks õigust omavad funktsioonid krediidiasutuse või investeerimisühingu silmitsi oluliste operatsiooni- ja muude riskidega. Seepärast mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt ka neid funktsioone täitvate töötajate ametialane tegevus.

| (8) | Täiendava äritegevuse loomisel võetakse tavaliselt krediidiriske ja tururiske, mistõttu võib neid riske loovate tegevuste poolt riskiprofiilile avaldatavat mõju hinnata kasutades kriteeriume, mis põhinevad volituste piiridel, mis arvutatakse vähemalt kord aastas kapitalinäitajate ja regulatiivsetel eesmärkidel kasutatavate meetodite alusel, kohaldades sealjuures krediidiriskide miinimumkünnist, et tagada kriteeriumide proportsionaalne kohaldamine väikestes krediidiasutustes ja investeerimisühingutes. |
| --- | --- |

(8)

Täiendava äritegevuse loomisel võetakse tavaliselt krediidiriske ja tururiske, mistõttu võib neid riske loovate tegevuste poolt riskiprofiilile avaldatavat mõju hinnata kasutades kriteeriume, mis põhinevad volituste piiridel, mis arvutatakse vähemalt kord aastas kapitalinäitajate ja regulatiivsetel eesmärkidel kasutatavate meetodite alusel, kohaldades sealjuures krediidiriskide miinimumkünnist, et tagada kriteeriumide proportsionaalne kohaldamine väikestes krediidiasutustes ja investeerimisühingutes.

| (9) | Kriteeriumides, mille alusel määratakse kindlaks töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, tuleks arvesse võtta asjaolu, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (3) võib kauplemisportfelliga seotud nõuetest mõnede krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul loobuda ning et kapitalinõuete arvutamiseks erinevaid meetodeid kasutavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele on seatud erinevad piirmäärad. |
| --- | --- |

(9)

Kriteeriumides, mille alusel määratakse kindlaks töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, tuleks arvesse võtta asjaolu, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (3) võib kauplemisportfelliga seotud nõuetest mõnede krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul loobuda ning et kapitalinõuete arvutamiseks erinevaid meetodeid kasutavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele on seatud erinevad piirmäärad.

| (10) | Arvestades, et otsuse tulemusi mõjutavad sageli otsuse algatanud töötajad, samas kui ametlik otsuste tegemise õigus on kõrgema astme töötajatel või komisjonidel, tuleks kõnealustes kriteeriumides arvesse võtta sellistes otsuste tegemise protsessides sisalduvaid olulisi elemente. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades, et otsuse tulemusi mõjutavad sageli otsuse algatanud töötajad, samas kui ametlik otsuste tegemise õigus on kõrgema astme töötajatel või komisjonidel, tuleks kõnealustes kriteeriumides arvesse võtta sellistes otsuste tegemise protsessides sisalduvaid olulisi elemente.

| (11) | Juhtival ametikohal olevad töötajad vastutavad äritegevuse eest nende poolt juhitavas valdkonnas. Seepärast peaksid asjakohased kriteeriumid tagama, et töötajat käsitataks töötajana, kes mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kui ta vastutab selliste töötajate rühmade eest, kelle tegevus võib krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt mõjutada. See hõlmab ka olukordi, kus ühegi tema juhitava töötaja tegevus eraldivõetuna krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt ei mõjuta, kuid nende tegevused koosvõetuna võivad seda mõjutada. |
| --- | --- |

(11)

Juhtival ametikohal olevad töötajad vastutavad äritegevuse eest nende poolt juhitavas valdkonnas. Seepärast peaksid asjakohased kriteeriumid tagama, et töötajat käsitataks töötajana, kes mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kui ta vastutab selliste töötajate rühmade eest, kelle tegevus võib krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt mõjutada. See hõlmab ka olukordi, kus ühegi tema juhitava töötaja tegevus eraldivõetuna krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt ei mõjuta, kuid nende tegevused koosvõetuna võivad seda mõjutada.

| (12) | Lisaks kvalitatiivsetele kriteeriumidele tuleks kehtestada ka asjakohased kvantitatiivsed kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Määratava töötasu kogusumma sõltub põhimõtteliselt töötaja poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu ärieesmärkide edukasse saavutamisse antud panusest ning seega töötaja ülesannetest, kohustustest, võimetest ja oskustest ning töötaja ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tulemusnäitajatest. Kui töötajale määratakse töötasu kogusummas, mis ületab asjakohast künnist, on põhjust oletada, et see on seotud töötaja panusega krediidiasutuse või investeerimisühingu ärieesmärkide saavutamisse ning tema ametialase tegevuse mõjuga krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. Sellest tulenevalt on asjakohane lähtuda neis kvantitatiivsetes kriteeriumides töötajale makstava töötasu kogusummast — ja seda nii absoluutarvudes kui ka võrreldes teiste sama krediidiasutuse või investeerimisühingu töötajatega. Kui see on asjakohane, tuleks kõnealuste kvantitatiivsete kriteeriumide kohaldamisel arvesse võtta asjaolu, et tasustamise tasemed on jurisdiktsioonide lõikes erinevad. Oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju avaldavate töötajate kindlaksmääramiseks tuleks kehtestada selged ja asjakohased künnised, võttes arvesse EBA ja pädevate asutuste kogutud andmeid. Kõnealused kvantitatiivsed kriteeriumid loovad tugeva eelduse, et töötaja mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Samas ei tuleks selliseid kvantitatiivsetel kriteeriumidel põhinevaid eeldusi kohaldada juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb täiendavatest objektiivsetest tingimustest lähtuvalt kindlaks, et töötaja tegelikult ei mõjuta oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, võttes arvesse kõiki riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing on avatud või võib avatud olla. Kõnealuste kriteeriumide tõhusa ja järjepideva kohaldamise tagamiseks võiks nende alusel kindlaks määratud ja kõrgeimat töötasu teenivate töötajate väljajätmine toimuda üksnes pädeva asutuse heakskiidul. Töötajate puhul, kellele määratud töötasu ületab 1 000 000 eurot (kõrgepalgalised), peaksid pädevad asutused EBAt sellest enne teavitama, kui nad nende väljajätmise heaks kiidavad, et tagada kõnealuste kriteeriumide ühtne kohaldamine, eriti sellistel erandlikel asjaoludel. Sellest hoolimata tuleks töötajate kindlaksmääramise protsessi suhtes, sealhulgas väljajätmiste suhtes, alati kohaldada järelevalvet vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikele 2. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks kvalitatiivsetele kriteeriumidele tuleks kehtestada ka asjakohased kvantitatiivsed kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Määratava töötasu kogusumma sõltub põhimõtteliselt töötaja poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu ärieesmärkide edukasse saavutamisse antud panusest ning seega töötaja ülesannetest, kohustustest, võimetest ja oskustest ning töötaja ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tulemusnäitajatest. Kui töötajale määratakse töötasu kogusummas, mis ületab asjakohast künnist, on põhjust oletada, et see on seotud töötaja panusega krediidiasutuse või investeerimisühingu ärieesmärkide saavutamisse ning tema ametialase tegevuse mõjuga krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. Sellest tulenevalt on asjakohane lähtuda neis kvantitatiivsetes kriteeriumides töötajale makstava töötasu kogusummast — ja seda nii absoluutarvudes kui ka võrreldes teiste sama krediidiasutuse või investeerimisühingu töötajatega. Kui see on asjakohane, tuleks kõnealuste kvantitatiivsete kriteeriumide kohaldamisel arvesse võtta asjaolu, et tasustamise tasemed on jurisdiktsioonide lõikes erinevad. Oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju avaldavate töötajate kindlaksmääramiseks tuleks kehtestada selged ja asjakohased künnised, võttes arvesse EBA ja pädevate asutuste kogutud andmeid. Kõnealused kvantitatiivsed kriteeriumid loovad tugeva eelduse, et töötaja mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Samas ei tuleks selliseid kvantitatiivsetel kriteeriumidel põhinevaid eeldusi kohaldada juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb täiendavatest objektiivsetest tingimustest lähtuvalt kindlaks, et töötaja tegelikult ei mõjuta oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, võttes arvesse kõiki riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing on avatud või võib avatud olla. Kõnealuste kriteeriumide tõhusa ja järjepideva kohaldamise tagamiseks võiks nende alusel kindlaks määratud ja kõrgeimat töötasu teenivate töötajate väljajätmine toimuda üksnes pädeva asutuse heakskiidul. Töötajate puhul, kellele määratud töötasu ületab 1 000 000 eurot (kõrgepalgalised), peaksid pädevad asutused EBAt sellest enne teavitama, kui nad nende väljajätmise heaks kiidavad, et tagada kõnealuste kriteeriumide ühtne kohaldamine, eriti sellistel erandlikel asjaoludel. Sellest hoolimata tuleks töötajate kindlaksmääramise protsessi suhtes, sealhulgas väljajätmiste suhtes, alati kohaldada järelevalvet vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikele 2.

| (13) | Sellele, et töötaja ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, võib osutada ka asjaolu, et töötaja kuulub samasse töötasuvahemikku kui kõrgem juhtkond või riskide võtjad. Vahemiku määramisel ei tuleks arvesse võtta töötasu, mis on makstud kontrolli- ja tugifunktsioone täitvatele töötajatele ning järelevalvefunktsiooni täitva juhtorgani liikmetele. Selle kriteeriumi kohaldamisel tuleks samuti arvesse võtta asjaolu, et tasustamise tasemed on jurisdiktsioonide lõikes erinevad. Krediidiasutustele ja investeerimisühingutele tuleks anda võimalus tõendada, et töötaja, kes kuulub sellesse töötasuvahemikku, kuid ei vasta ühelegi kvalitatiivsele ega muule kvantitatiivsele kriteeriumile, ei mõjuta oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, võttes arvesse kõiki riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing on avatud või võib avatud olla. Kogusummas kõrget töötasu saanud töötaja selle kriteeriumi kohaldamisalast väljajätmise suhtes tuleks õigeaegse järelevalve võimaldamiseks rakendada teavitamismenetlust, et tagada selle kriteeriumi järjepidev kohaldamine. |
| --- | --- |

(13)

Sellele, et töötaja ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, võib osutada ka asjaolu, et töötaja kuulub samasse töötasuvahemikku kui kõrgem juhtkond või riskide võtjad. Vahemiku määramisel ei tuleks arvesse võtta töötasu, mis on makstud kontrolli- ja tugifunktsioone täitvatele töötajatele ning järelevalvefunktsiooni täitva juhtorgani liikmetele. Selle kriteeriumi kohaldamisel tuleks samuti arvesse võtta asjaolu, et tasustamise tasemed on jurisdiktsioonide lõikes erinevad. Krediidiasutustele ja investeerimisühingutele tuleks anda võimalus tõendada, et töötaja, kes kuulub sellesse töötasuvahemikku, kuid ei vasta ühelegi kvalitatiivsele ega muule kvantitatiivsele kriteeriumile, ei mõjuta oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, võttes arvesse kõiki riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing on avatud või võib avatud olla. Kogusummas kõrget töötasu saanud töötaja selle kriteeriumi kohaldamisalast väljajätmise suhtes tuleks õigeaegse järelevalve võimaldamiseks rakendada teavitamismenetlust, et tagada selle kriteeriumi järjepidev kohaldamine.

| (14) | Selleks et pädeval asutusel ja audiitoritel oleks võimalik hindamist tagantjärele kontrollida, peaksid pädevad asutused tagama, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitavad dokumendid tehtud hindamiste kohta ning töötajate kohta, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nende ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Dokumentides peaksid olema kajastatud ka töötajad, kelle puhul on kindlaks tehtud, et oma töötasu põhjal nad küll vastavad kriteeriumidele, kuid et hindamise kohaselt nende ametialane tegevus krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et pädeval asutusel ja audiitoritel oleks võimalik hindamist tagantjärele kontrollida, peaksid pädevad asutused tagama, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitavad dokumendid tehtud hindamiste kohta ning töötajate kohta, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nende ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Dokumentides peaksid olema kajastatud ka töötajad, kelle puhul on kindlaks tehtud, et oma töötasu põhjal nad küll vastavad kriteeriumidele, kuid et hindamise kohaselt nende ametialane tegevus krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt ei mõjuta.

| (15) | Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (16) | EBA on läbi viinud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult (4), |
| --- | --- |

(16)

EBA on läbi viinud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult (4),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse regulatiivsed tehnilised standardid kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, nagu märgitud direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikes 2, konsolideerimisgrupi, emaettevõtja ja tütarettevõtja tasanditel, sealhulgas offshore-finantskeskustes asutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasandil.

Artikkel 2

Kriteeriumide kohaldamine

Ilma et see piiraks pädevale asutusele pandud kohustust tagada, et krediidiasutused ja investeerimisühingud järgivad direktiivi 2013/36/EL artiklites 92, 93 ja 94 sätestatud põhimõtteid kõigi selliste töötajate kategooriate puhul, kelle ametialane tegevus mõjutab kõnealuse direktiivi artikli 92 lõike 2 kohaselt oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, määratakse töötajad, kes vastavad käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud mis tahes kvalitatiivsele kriteeriumile või käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud mis tahes kvantitatiivsele kriteeriumile, kindlaks töötajatena, kes mõjutavad oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili.

Artikkel 3

Kvalitatiivsed kriteeriumid

Töötajat käsitatakse töötajana, kes mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kui ta vastab vähemalt ühele järgmistest kvalitatiivsetest kriteeriumidest:

| 1) | töötaja on juhtimisfunktsiooni täitva juhtorgani liige; |
| --- | --- |

1)

töötaja on juhtimisfunktsiooni täitva juhtorgani liige;

| 2) | töötaja on järelevalvefunktsiooni täitva juhtorgani liige; |
| --- | --- |

2)

töötaja on järelevalvefunktsiooni täitva juhtorgani liige;

| 3) | töötaja on kõrgema juhtkonna liige; |
| --- | --- |

3)

töötaja on kõrgema juhtkonna liige;

| 4) | töötaja vastutab sõltumatu riskijuhtimise funktsiooni, vastavuskontrolli funktsiooni või siseauditi funktsiooni tegevuse eest ning on juhtorgani ees sellise funktsiooni tegevuse suhtes aruandekohustuslik; |
| --- | --- |

4)

töötaja vastutab sõltumatu riskijuhtimise funktsiooni, vastavuskontrolli funktsiooni või siseauditi funktsiooni tegevuse eest ning on juhtorgani ees sellise funktsiooni tegevuse suhtes aruandekohustuslik;

| 5) | töötajal lasub üldine vastutus riskijuhtimise eest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 3 määratletud äriüksuses, millele on eraldatud direktiivi 2013/36/EL artikli 73 kohaselt sisemist kapitali, mis moodustab vähemalt 2 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest kapitalist (edaspidi „oluline äriüksus”); |
| --- | --- |

5)

töötajal lasub üldine vastutus riskijuhtimise eest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 3 määratletud äriüksuses, millele on eraldatud direktiivi 2013/36/EL artikli 73 kohaselt sisemist kapitali, mis moodustab vähemalt 2 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest kapitalist (edaspidi „oluline äriüksus”);

| 6) | töötaja juhib olulist äriüksust; |
| --- | --- |

6)

töötaja juhib olulist äriüksust;

| 7) | töötajal lasub juhtimisvastutus ühes punktis 4 nimetatud funktsioonidest või olulises äriüksuses ning ta annab otseselt aru punkti 4 või 5 kohaselt kindlaksmääratud töötajale; |
| --- | --- |

7)

töötajal lasub juhtimisvastutus ühes punktis 4 nimetatud funktsioonidest või olulises äriüksuses ning ta annab otseselt aru punkti 4 või 5 kohaselt kindlaksmääratud töötajale;

| 8) | töötajal lasub juhtimisvastutus olulises äriüksuses ning ta annab otseselt aru seda üksust juhtivale töötajale; |
| --- | --- |

8)

töötajal lasub juhtimisvastutus olulises äriüksuses ning ta annab otseselt aru seda üksust juhtivale töötajale;

| 9) | töötaja juhib funktsiooni, mis vastutab õigusküsimuste, finantsküsimuste, sealhulgas maksu- ja eelarveküsimused, personali, tasustamispoliitika, infotehnoloogia või majandusanalüüsi eest; |
| --- | --- |

9)

töötaja juhib funktsiooni, mis vastutab õigusküsimuste, finantsküsimuste, sealhulgas maksu- ja eelarveküsimused, personali, tasustamispoliitika, infotehnoloogia või majandusanalüüsi eest;

| 10) | töötaja vastutab sellise komisjoni eest või on sellise komisjoni liige, mis vastutab direktiivi 2013/36/EL artiklites 79 kuni 87 sätestatud riskikategooria juhtimise eest, välja arvatud krediidirisk ja tururisk; |
| --- | --- |

10)

töötaja vastutab sellise komisjoni eest või on sellise komisjoni liige, mis vastutab direktiivi 2013/36/EL artiklites 79 kuni 87 sätestatud riskikategooria juhtimise eest, välja arvatud krediidirisk ja tururisk;

| 11) | seoses krediidiriski positsioonidega, mille nimiväärtus tehingu kohta moodustab 0,5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest ning on vähemalt 5 miljonit eurot, töötaja:






  a) | vastutab krediidiettepanekute algatamise või krediiditoodete struktureerimise eest, mille tagajärjeks võivad olla sellised krediidiriski positsioonid, või |
| --- | --- | --- |

11)

seoses krediidiriski positsioonidega, mille nimiväärtus tehingu kohta moodustab 0,5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest ning on vähemalt 5 miljonit eurot, töötaja:

a)

vastutab krediidiettepanekute algatamise või krediiditoodete struktureerimise eest, mille tagajärjeks võivad olla sellised krediidiriski positsioonid, või

| b) | omab õigust selliste krediidiriski positsioonidega seotud otsuste tegemiseks, heakskiitmiseks või keelamiseks, või |
| --- | --- |

b)

omab õigust selliste krediidiriski positsioonidega seotud otsuste tegemiseks, heakskiitmiseks või keelamiseks, või

| c) | on sellise komisjoni liige, millel on punktis a või b nimetatud otsuste tegemise õigus; |
| --- | --- |

c)

on sellise komisjoni liige, millel on punktis a või b nimetatud otsuste tegemise õigus;

| 12) | seoses krediidiasutuse või investeerimisühinguga, mille suhtes ei kohaldata kauplemisportfelliga seotud tegevuse väikse mahu korral kohaldatavat erandit, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 94, töötaja:






  a) | omab õigust selliste otsuste tegemiseks, heakskiitmiseks või keelamiseks, mis käsitlevad kauplemisportfelliga seotud tehinguid, mis kokku on vähemalt võrdsed ühega järgmistest künnistest:






  i) | kui kasutatakse standardmeetodit, siis tururiski omavahendite nõue vähemalt 0,5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest, või |
| --- | --- | --- | --- |

12)

seoses krediidiasutuse või investeerimisühinguga, mille suhtes ei kohaldata kauplemisportfelliga seotud tegevuse väikse mahu korral kohaldatavat erandit, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 94, töötaja:

a)

omab õigust selliste otsuste tegemiseks, heakskiitmiseks või keelamiseks, mis käsitlevad kauplemisportfelliga seotud tehinguid, mis kokku on vähemalt võrdsed ühega järgmistest künnistest:

i)

kui kasutatakse standardmeetodit, siis tururiski omavahendite nõue vähemalt 0,5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest, või

| ii) | kui regulatiivsetel eesmärkidel on heaks kiidetud sisemudelitel põhinev meetod, siis vähemalt 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest VaR riskiväärtuse piirmäärast kauplemisportfelli riskipositsioonide ühesuunalise usaldusvahemiku 99. protsentiili juures, või |
| --- | --- |

ii)

kui regulatiivsetel eesmärkidel on heaks kiidetud sisemudelitel põhinev meetod, siis vähemalt 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest VaR riskiväärtuse piirmäärast kauplemisportfelli riskipositsioonide ühesuunalise usaldusvahemiku 99. protsentiili juures, või

| b) | on sellise komisjoni liige, millel on punktis a sätestatud otsuste tegemise õigus; |
| --- | --- |

b)

on sellise komisjoni liige, millel on punktis a sätestatud otsuste tegemise õigus;

| 13) | töötajal lasub selliste töötajate rühma juhtimise vastutus, kellel on isiklikult õigus teha krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks siduvaks tehinguid, ning täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  a) | nende õiguste summa on vähemalt võrdne künnisega, mis on sätestatud punkti 11 alapunktis a, punkti 11 alapunktis b või punkti 12 alapunkti a alapunktis i; |
| --- | --- | --- |

13)

töötajal lasub selliste töötajate rühma juhtimise vastutus, kellel on isiklikult õigus teha krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks siduvaks tehinguid, ning täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a)

nende õiguste summa on vähemalt võrdne künnisega, mis on sätestatud punkti 11 alapunktis a, punkti 11 alapunktis b või punkti 12 alapunkti a alapunktis i;

| b) | kui regulatiivsetel eesmärkidel on heaks kiidetud sisemudelitel põhinev meetod, siis moodustavad need õigused vähemalt 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest VaR riskiväärtuse piirmäärast kauplemisportfelli riskipositsioonide ühesuunalise usaldusvahemiku 99. protsentiili juures. Juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing selle töötaja tasandil VaR riskiväärtust ei arvuta, liidetakse selle töötaja juhtimise all olevate töötajate VaR riskiväärtuse piirmäärad kokku; |
| --- | --- |

b)

kui regulatiivsetel eesmärkidel on heaks kiidetud sisemudelitel põhinev meetod, siis moodustavad need õigused vähemalt 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest VaR riskiväärtuse piirmäärast kauplemisportfelli riskipositsioonide ühesuunalise usaldusvahemiku 99. protsentiili juures. Juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing selle töötaja tasandil VaR riskiväärtust ei arvuta, liidetakse selle töötaja juhtimise all olevate töötajate VaR riskiväärtuse piirmäärad kokku;

| 14) | seoses otsustega, millega kiidetakse heaks või keelatakse uute toodete turule toomine, töötaja:






  a) | omab õigust selliseid otsuseid teha või |
| --- | --- | --- |

14)

seoses otsustega, millega kiidetakse heaks või keelatakse uute toodete turule toomine, töötaja:

a)

omab õigust selliseid otsuseid teha või

| b) | on sellise komisjoni liige, millel on selliste otsuste tegemise õigus; |
| --- | --- |

b)

on sellise komisjoni liige, millel on selliste otsuste tegemise õigus;

| 15) | töötajal lasub mõnele punktides 1 kuni 14 sätestatud kriteeriumile vastava töötaja juhtimise vastutus. |
| --- | --- |

15)

töötajal lasub mõnele punktides 1 kuni 14 sätestatud kriteeriumile vastava töötaja juhtimise vastutus.

Artikkel 4

Kvantitatiivsed kriteeriumid

1.   Arvestades lõikeid 2 kuni 5, käsitatakse töötajat töötajana, kes mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kui ta vastab vähemalt ühele järgmistest kvantitatiivsetest kriteeriumidest:

| a) | töötajale on määratud eelneval majandusaastal töötasu kogusummas vähemalt 500 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

töötajale on määratud eelneval majandusaastal töötasu kogusummas vähemalt 500 000 eurot;

| b) | töötaja kuulub töötajate arvust selle 0,3 % hulka, mis on ümardatud järgmise täisarvuni, kellele määrati eelneval majandusaastal kogusummas kõige suurem töötasu; |
| --- | --- |

b)

töötaja kuulub töötajate arvust selle 0,3 % hulka, mis on ümardatud järgmise täisarvuni, kellele määrati eelneval majandusaastal kogusummas kõige suurem töötasu;

| c) | töötajale määrati eelneval majandusaastal töötasu kogusummas, mis on vähemalt sama suur kui väikseim kogutöötasu, mis määrati kõnealusel majandusaastal kõrgema juhtkonna liikmele, või töötaja vastab mis tahes kriteeriumile, mis on sätestatud artikli 3 punktis 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 või 14. |
| --- | --- |

c)

töötajale määrati eelneval majandusaastal töötasu kogusummas, mis on vähemalt sama suur kui väikseim kogutöötasu, mis määrati kõnealusel majandusaastal kõrgema juhtkonna liikmele, või töötaja vastab mis tahes kriteeriumile, mis on sätestatud artikli 3 punktis 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 või 14.

2.   Lõikes 1 sätestatud kriteeriumi ei loeta täidetuks, kui krediidiasutus või investeerimisühing määrab kindlaks, et töötaja ametialane tegevus ei mõjuta oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, sest see töötaja või töötajate kategooria, kuhu see töötaja kuulub:

| a) | tegeleb ametialase tegevusega ning omab volitusi ainult äriüksuses, mis ei ole oluline äriüksus, või |
| --- | --- |

a)

tegeleb ametialase tegevusega ning omab volitusi ainult äriüksuses, mis ei ole oluline äriüksus, või

| b) | ei mõjuta oma ametialase tegevusega oluliselt olulise äriüksuse riskiprofiili. |
| --- | --- |

b)

ei mõjuta oma ametialase tegevusega oluliselt olulise äriüksuse riskiprofiili.

3.   Lõike 2 punktis b sätestatud tingimust hinnatakse lähtuvalt objektiivsetest kriteeriumidest, milles võetakse arvesse kõiki asjakohaseid riski- ja tulemusnäitajaid, mida krediidiasutus või investeerimisühing kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 74 riskide kindlaksmääramiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks kasutab, ning lähtuvalt töötaja või töötajate kategooria kohustustest ja õigustest ning nende mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile, võrreldes nende töötajate ametialase tegevuse mõjuga, kes on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele.

4.   Krediidiasutus või investeerimisühing teavitab lõike 2 kohaldamisest seoses lõike 1 punktis a sätestatud kriteeriumiga pädevat asutust, kes vastutab tema usaldatavusnõuete täitmise järelevalve eest. Teates märgitakse, mille alusel krediidiasutus või investeerimisühing otsustas, et asjaomane töötaja või töötajate kategooria, millesse see töötaja kuulub, vastab ühele lõikes 2 sätestatud tingimustest, ning kui see on asjakohane, esitatakse selles ka hinnang, mille krediidiasutus või investeerimisühing on teinud kooskõlas lõikega 3.

5.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing soovib kohaldada lõiget 2 töötaja suhtes, kellele määrati eelneval majandusaastal töötasu kogusummas vähemalt 750 000 eurot, või seoses lõike 1 punktis b sätestatud kriteeriumiga, tuleb tal selleks saada enda usaldatavusnõuete täitmise järelevalve eest vastutava pädeva asutuse eelnev heakskiit.

Pädev asutus annab oma eelneva heakskiidu ainult juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab tõendada, et üks lõikes 2 sätestatud tingimustest on täidetud, võttes lõike 2 punktis b sätestatud tingimuse puhul arvesse lõikes 3 sätestatud hindamiskriteeriume.

Kui töötajale määrati eelneval majandusaastal töötasu kogusummas vähemalt 1 000 000 eurot, annab pädev asutus oma eelneva heakskiidu ainult erandlikel asjaoludel. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, teavitab pädev asutus enne sellise töötaja suhtes heakskiidu andmist Euroopa Pangandusjärelevalvet.

Artikkel 5

Määratud töötasu arvutamine

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel hinnatakse määratud, kuid veel välja maksmata töötasu väärtust töötasu määramise kuupäeva seisuga, võtmata arvesse direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punkti g alapunktis iii osutatud diskontomäära kohaldamist ega muutuvtasu hilisema tagasinõudmise kaudu või muul viisil väljamaksetest tehtud mahaarvamisi. Kõik summad arvutatakse brutosummas ning täistööaja ekvivalendi baasil.

2.   Artikli 4 lõike 1 punktide b ja c kohaldamisel võib määratud töötasu vaadelda eraldi iga liikmesriigi ja kolmanda riigi lõikes, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on tegevuskoht, ning töötaja seostatakse riigiga, kus ta valdavas osas tegutseb.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

---

| 6.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 167/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 605/2014,

5. juuni 2014,

millega muudetakse horvaadikeelsete ohu- ja hoiatuslausete lisamise ning tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse akti Horvaatia Vabariigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste kohta, (1) eriti selle artiklit 50,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006, (2) eriti selle artikli 37 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 487/2013 (3) muudetakse mõningaid määruse (EÜ) nr 1272/2008 III lisa ohulausete keeletabeleid ja kõnealuse määruse IV lisa hoiatuslausete keeletabeleid. Tulenevalt Horvaatia ühinemisest Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 on vaja, et kõik ohu- ja hoiatuslaused, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 487/2013, oleks kättesaadavad ka horvaadi keeles. Käesoleva määrusega tehakse keeletabelites vajalikud muudatused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 487/2013 (3) muudetakse mõningaid määruse (EÜ) nr 1272/2008 III lisa ohulausete keeletabeleid ja kõnealuse määruse IV lisa hoiatuslausete keeletabeleid. Tulenevalt Horvaatia ühinemisest Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 on vaja, et kõik ohu- ja hoiatuslaused, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 487/2013, oleks kättesaadavad ka horvaadi keeles. Käesoleva määrusega tehakse keeletabelites vajalikud muudatused.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas on esitatud kaks ohtlike ainete ühtse klassifikatsiooni ja märgistuse loendit. Tabelis 3.1 on ohtlike ainete ühtse klassifikatsiooni ja märgistuse loend, mis põhineb määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa 2.–5. osas sätestatud kriteeriumidel. Tabelis 3.2 on ohtlike ainete ühtse klassifikatsiooni ja märgistuse loend, mis põhineb nõukogu direktiivi nr 67/548/EMÜ (4) VI lisas sätestatud kriteeriumidel. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas on esitatud kaks ohtlike ainete ühtse klassifikatsiooni ja märgistuse loendit. Tabelis 3.1 on ohtlike ainete ühtse klassifikatsiooni ja märgistuse loend, mis põhineb määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa 2.–5. osas sätestatud kriteeriumidel. Tabelis 3.2 on ohtlike ainete ühtse klassifikatsiooni ja märgistuse loend, mis põhineb nõukogu direktiivi nr 67/548/EMÜ (4) VI lisas sätestatud kriteeriumidel.

| (3) | Euroopa Kemikaaliametile on määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 kohaselt esitatud ettepanekud teatavate ainete puhul ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse uuendamiseks või uue ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kehtestamiseks. Kõnealuste ettepanekute kohta Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komiteelt saadud arvamuste ning asjaomaste isikute esitatud märkuste kohaselt on asjakohane muuta kõnealuse määruse VI lisa, et teatavate ainete puhul ühtlustatud klassifikatsioone ja märgistusi kehtestada, välja jätta või uuendada. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Kemikaaliametile on määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 kohaselt esitatud ettepanekud teatavate ainete puhul ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse uuendamiseks või uue ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kehtestamiseks. Kõnealuste ettepanekute kohta Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komiteelt saadud arvamuste ning asjaomaste isikute esitatud märkuste kohaselt on asjakohane muuta kõnealuse määruse VI lisa, et teatavate ainete puhul ühtlustatud klassifikatsioone ja märgistusi kehtestada, välja jätta või uuendada.

| (4) | Vastavust uuele ühtsele klassifikatsioonile ei ole otstarbekas nõuda kohe, sest tarnijatel tuleb võimaldada teatava ajavahemiku jooksul ainete ja segude märgistusi ja pakendeid uute klassifikatsioonidega kohandada ning olemasolevaid varusid müüa. Lisaks sellele on vaja teatud ajavahemikku, et tarnijad saaksid täita uuest ühtlustatud klassifikatsioonist tulenevaid registreerimiskohustusi ainete puhul, mis on liigitatud 1A või 1B kategooria (tabel 3.1) või 1. ja 2. kategooria (tabel 3.2) kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktiivtoksilisteks aineteks, või selliste ainete puhul, mis on väga mürgised veeorganismidele ning mis võivad avaldada pikaajalist veekeskkonda kahjustavat toimet, ning täita eelkõige neid kohustusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (5) artiklis 23. |
| --- | --- |

(4)

Vastavust uuele ühtsele klassifikatsioonile ei ole otstarbekas nõuda kohe, sest tarnijatel tuleb võimaldada teatava ajavahemiku jooksul ainete ja segude märgistusi ja pakendeid uute klassifikatsioonidega kohandada ning olemasolevaid varusid müüa. Lisaks sellele on vaja teatud ajavahemikku, et tarnijad saaksid täita uuest ühtlustatud klassifikatsioonist tulenevaid registreerimiskohustusi ainete puhul, mis on liigitatud 1A või 1B kategooria (tabel 3.1) või 1. ja 2. kategooria (tabel 3.2) kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktiivtoksilisteks aineteks, või selliste ainete puhul, mis on väga mürgised veeorganismidele ning mis võivad avaldada pikaajalist veekeskkonda kahjustavat toimet, ning täita eelkõige neid kohustusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (5) artiklis 23.

| (5) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 üleminekusätetega, milles lubatakse uusi sätteid vabatahtlikult varem kohaldada, peaks tarnijatel olema võimalus enne järgimise alustamise tähtpäeva uut ühtset klassifikatsiooni vabatahtlikult kohaldada ning märgistust ja pakendeid sellele vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 üleminekusätetega, milles lubatakse uusi sätteid vabatahtlikult varem kohaldada, peaks tarnijatel olema võimalus enne järgimise alustamise tähtpäeva uut ühtset klassifikatsiooni vabatahtlikult kohaldada ning märgistust ja pakendeid sellele vastavalt kohandada.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1272/2008 muudetakse järgmiselt:

| 1) | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

1)

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| 2) | IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale; |
| --- | --- |

2)

IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale;

| 3) | VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale. |
| --- | --- |

3)

VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

Artikkel 2

1.   Erandina artikli 3 lõikest 2 võib aineid ja segusid vastavalt enne 1. detsembrit 2014 ja 1. juunit 2015 käesoleva määruse kohaselt klassifitseerida, märgistada ja pakendada.

2.   Erandina artikli 3 lõikest 2 ei nõuta määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt klassifitseeritud, märgistatud ja pakendatud ning enne 1. detsembrit 2014 turule lastud ainete puhul käesoleva määruse kohast ümbermärgistamist ja ümberpakendamist kuni 1. detsembrini 2016.

3.   Erandina artikli 3 lõikest 2 ei nõuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/45/EÜ (6) või määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt klassifitseeritud, märgistatud ja pakendatud ning enne 1. juunit 2015 turule lastud segude puhul käesoleva määruse kohast ümbermärgistamist ja ümberpakendamist kuni 1. juunini 2017.

4.   Erandina artikli 3 lõikest 3 võib käesoleva määruse III lisas sätestatud ühtseid klassifikatsioone kohaldada enne artikli 3 lõikes 3 osutatud kuupäeva.

Artikkel 3

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Artikli 1 lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ainete suhtes alates 1. detsembrist 2014 ja segude suhtes alates 1. juunist 2015.

3.   Artikli 1 lõiget 3 kohaldatakse alates 1. aprillist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuni 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 112, 24.4.2012, lk 21.

1

(2)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 487/2013, 8. mai 2013, millega muudetakse tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (ELT L 149, 1.6.2013, lk 1).

3

(4)  Nõukogu direktiiv nr 67/548/EMÜ, 27. juuni 1967, ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 196, 16.8.1967, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ, 31. mai 1999, ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1).

6

---

I LISA

III lisa 1. osa tabelit 1.1 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Koodi H229 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Spremnik pod tlakom: može se rasprsnuti ako se grije.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Koodi H229 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Spremnik pod tlakom: može se rasprsnuti ako se grije.”

| 2) | Koodi H230 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Može eksplozivno reagirati i bez prisustva zraka.” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Koodi H230 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Može eksplozivno reagirati i bez prisustva zraka.”

| 3) | Koodi H231 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Može eksplozivno reagirati i bez prisustva zraka na povišenom tlaku i/ili temperaturi.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Koodi H231 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Može eksplozivno reagirati i bez prisustva zraka na povišenom tlaku i/ili temperaturi.”

---

II LISA

IV lisa 2. osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelit 1.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | koodi P210 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Čuvati odvojeno od topline, vrućih površina, iskri, otvorenih plamena i ostalih izvora paljenja. Ne pušiti.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Tabelit 1.2 muudetakse järgmiselt:

a)

koodi P210 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Čuvati odvojeno od topline, vrućih površina, iskri, otvorenih plamena i ostalih izvora paljenja. Ne pušiti.”

| b) | koodi P223 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Spriječiti dodir s vodom.” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

koodi P223 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Spriječiti dodir s vodom.”

| c) | koodi P244 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Spriječiti dodir ventila i spojnica s uljem i masti.” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

koodi P244 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Spriječiti dodir ventila i spojnica s uljem i masti.”

| d) | koodi P251 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Ne bušiti, niti paliti čak niti nakon uporabe.” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

koodi P251 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Ne bušiti, niti paliti čak niti nakon uporabe.”

| e) | koodi P284 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | [U slučaju nedovoljne ventilacije] nositi sredstva za zaštitu dišnog sustava.” |
| --- | --- | --- | --- |

e)

koodi P284 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

[U slučaju nedovoljne ventilacije] nositi sredstva za zaštitu dišnog sustava.”

| 2) | Tabelit 1.3 muudetakse järgmiselt:






  a) | koodi P310 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Odmah nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Tabelit 1.3 muudetakse järgmiselt:

a)

koodi P310 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Odmah nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...”

| b) | koodi P311 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

koodi P311 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...”

| c) | koodi P312 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | U slučaju zdravstvenih tegoba nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

koodi P312 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

U slučaju zdravstvenih tegoba nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...”

| d) | koodi P340 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Premjestiti osobu na svježi zrak i postaviti ju u položaj koji olakšava disanje.” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

koodi P340 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Premjestiti osobu na svježi zrak i postaviti ju u položaj koji olakšava disanje.”

| e) | koodi P352 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Oprati velikom količinom vode/...” |
| --- | --- | --- | --- |

e)

koodi P352 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Oprati velikom količinom vode/...”

| f) | koodi P361 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Odmah skinuti svu zagađenu odjeću.” |
| --- | --- | --- | --- |

f)

koodi P361 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Odmah skinuti svu zagađenu odjeću.”

| g) | koodi P362 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Skinuti zagađenu odjeću.” |
| --- | --- | --- | --- |

g)

koodi P362 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Skinuti zagađenu odjeću.”

| h) | koodi P364 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | I oprati je prije ponovne uporabe.” |
| --- | --- | --- | --- |

h)

koodi P364 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

I oprati je prije ponovne uporabe.”

| i) | koodi P378 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Za gašenje rabiti ...” |
| --- | --- | --- | --- |

i)

koodi P378 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Za gašenje rabiti ...”

| j) | kombineeritud koodide P301 + P310 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | AKO SE PROGUTA: odmah nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...” |
| --- | --- | --- | --- |

j)

kombineeritud koodide P301 + P310 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

AKO SE PROGUTA: odmah nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...”

| k) | kombineeritud koodide P301 + P312 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | AKO SE PROGUTA: u slučaju zdravstvenih tegoba nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...” |
| --- | --- | --- | --- |

k)

kombineeritud koodide P301 + P312 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

AKO SE PROGUTA: u slučaju zdravstvenih tegoba nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...”

| l) | kombineeritud koodide P302 + P352 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | U SLUČAJU DODIRA S KOŽOM: oprati velikom količinom vode/...” |
| --- | --- | --- | --- |

l)

kombineeritud koodide P302 + P352 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

U SLUČAJU DODIRA S KOŽOM: oprati velikom količinom vode/...”

| m) | kombineeritud koodide P303 + P361 + P353 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | U SLUČAJU DODIRA S KOŽOM (ili kosom): odmah skinuti svu zagađenu odjeću. Isprati kožu vodom/tuširanjem.” |
| --- | --- | --- | --- |

m)

kombineeritud koodide P303 + P361 + P353 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

U SLUČAJU DODIRA S KOŽOM (ili kosom): odmah skinuti svu zagađenu odjeću. Isprati kožu vodom/tuširanjem.”

| n) | kombineeritud koodide P304 + P340 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | AKO SE UDIŠE: premjestiti osobu na svježi zrak i postaviti ju u položaj koji olakšava disanje.” |
| --- | --- | --- | --- |

n)

kombineeritud koodide P304 + P340 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

AKO SE UDIŠE: premjestiti osobu na svježi zrak i postaviti ju u položaj koji olakšava disanje.”

| o) | kombineeritud koodide P308 + P311 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | U SLUČAJU izloženosti ili sumnje na izloženost: nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...” |
| --- | --- | --- | --- |

o)

kombineeritud koodide P308 + P311 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

U SLUČAJU izloženosti ili sumnje na izloženost: nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...”

| p) | kombineeritud koodide P342 + P311 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Pri otežanom disanju: nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...” |
| --- | --- | --- | --- |

p)

kombineeritud koodide P342 + P311 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Pri otežanom disanju: nazvati CENTAR ZA KONTROLU OTROVANJA/liječnika/...”

| q) | kombineeritud koodide P361 + P364 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Odmah skinuti svu zagađenu odjeću i oprati je prije ponovne uporabe.” |
| --- | --- | --- | --- |

q)

kombineeritud koodide P361 + P364 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Odmah skinuti svu zagađenu odjeću i oprati je prije ponovne uporabe.”

| r) | kombineeritud koodide P362 + P364 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | Skinuti zagađenu odjeću i oprati je prije ponovne uporabe.” |
| --- | --- | --- | --- |

r)

kombineeritud koodide P362 + P364 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

Skinuti zagađenu odjeću i oprati je prije ponovne uporabe.”

| s) | kombineeritud koodide P370 + P378 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne: | „HR | U slučaju požara: za gašenje rabiti ...” |
| --- | --- | --- | --- |

s)

kombineeritud koodide P370 + P378 puhul lisatakse iirikeelse (GA) kande järele järgmine kanne:

„HR

U slučaju požara: za gašenje rabiti ...”

---

III LISA

VI lisa 3. osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelit 3.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | jäetakse välja kanne indeksinumbriga 015–188-00-X; |
| --- | --- | --- |

1)

Tabelit 3.1 muudetakse järgmiselt:

a)

jäetakse välja kanne indeksinumbriga 015–188-00-X;

| b) | kanded indeksinumbritega 006–086-00–6, 015–154-00–4, 015–192-00–1, 601–023-00–4, 601–026-00–0, 603–061-00–7, 605–001-00–5, 605–008-00–3 ja 616–035-00–5 asendatakse järgmiste kannetega:















  „006–086-00–6 | fenoxycarb (ISO); ethyl [2-(4-phenoxyphenoxy)ethyl]carbamate | 276–696-7 | 72490-01–8 | Carc. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H410 | | M = 1
  M = 10 000 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 015–154-00–4 | ethephon; 2-chloroethylphosphonic acid | 240–718-3 | 16672-87–0 | Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  Skin Corr. 1C
  Aquatic Chronic 2 | H311
  H332
  H302
  H314
  H411 | GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H311
  H332
  H302
  H314
  H411 | EUH071 | | |
| 015–192-00–1 | tetrakis(2,6-dimethylphenyl)-m-phenylene biphosphate | 432–770-2 | 139189-30–3 | Skin Sens. 1 | H317 | GHS07
  Wng | H317 | | | |
| 601–023-00–4 | ethylbenzene | 202–849-4 | 100–41-4 | Flam. Liq. 2
  Acute Tox. 4*
  STOT RE 2
  Asp. Tox. 1 | H225
  H332
  H373 (kuulmiselundid)
  H304 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  Dgr | H225
  H332
  H373 (kuulmiselundid)
  H304 | | | |
| 601–026-00–0 | styrene | 202–851-5 | 100–42-5 | Flam. Liq. 3
  Repr. 2
  Acute Tox. 4*
  STOT RE 1
  Skin Irrit. 2
  Eye Irrit. 2 | H226
  H361d
  H332
  H372 (kuulmiselundid)
  H315
  H319 | GHS02
  GHS08
  GHS07
  Dgr | H226
  H361d
  H332
  H372 (kuulmiselundid)
  H315
  H319 | | * | D |
| 603–061-00–7 | tetrahydro-2-furylmethanol;
  tetrahydrofurfuryl alcohol | 202–625-6 | 97–99-4 | Repr. 1B
  Eye Irrit. 2 | H360Df
  H319 | GHS08
  GHS07
  Dgr | H360Df
  H319 | | | |
| 605–001-00–5 | formaldehyde ...% | 200–001-8 | 50–00-0 | Carc. 1B
  Muta. 2
  Acute Tox. 3*
  Acute Tox. 3*
  Acute Tox. 3*
  Skin Corr. 1B
  Skin Sens. 1 | H350
  H341
  H301
  H311
  H331
  H314
  H317 | GHS08
  GHS06
  GHS05
  Dgr | H350
  H341
  H301
  H311
  H331
  H314
  H317 | | *
  Skin Corr. 1B; H314: C ≥ 25 %
  Skin Irrit. 2; H315: 5 % ≤ C < 25 %
  Eye Irrit. 2; H319: 5 % ≤ C < 25 %
  STOT SE 3; H335: C ≥ 5 %
  Skin Sens. 1; H317: C ≥ 0,2 % | B, D |
| 605–008-00–3 | acrolein;
  prop-2-enal;
  acrylaldehyde | 203–453-4 | 107–02-8 | Flam. Liq. 2
  Acute Tox. 1
  Acute Tox. 2
  Acute Tox. 3
  Skin Corr. 1B
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H225
  H330
  H300
  H311
  H314
  H400
  H410 | GHS02
  GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H225
  H330
  H300
  H311
  H314
  H410 | EUH071 | Skin Corr. 1B;
  H314: C ≥ 0,1 %
  M = 100
  M = 1 | D |
| 616–035-00–5 | cymoxanil (ISO);
  2-cyano-N-[(ethylamino)carbonyl]-2-(methoxyimino)acetamide | 261–043-0 | 57966-95–7 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  STOT RE 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361fd
  H302
  H373 (veri, harkelund)
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H361fd
  H302
  H373 (veri, harkelund)
  H317
  H410 | | M = 1
  M = 1” | |

b)

kanded indeksinumbritega 006–086-00–6, 015–154-00–4, 015–192-00–1, 601–023-00–4, 601–026-00–0, 603–061-00–7, 605–001-00–5, 605–008-00–3 ja 616–035-00–5 asendatakse järgmiste kannetega:

„006–086-00–6

fenoxycarb (ISO); ethyl [2-(4-phenoxyphenoxy)ethyl]carbamate

276–696-7

72490-01–8

Carc. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H410

M = 1

M = 10 000

015–154-00–4

ethephon; 2-chloroethylphosphonic acid

240–718-3

16672-87–0

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

Skin Corr. 1C

Aquatic Chronic 2

H311

H332

H302

H314

H411

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H311

H332

H302

H314

H411

EUH071

015–192-00–1

tetrakis(2,6-dimethylphenyl)-m-phenylene biphosphate

432–770-2

139189-30–3

Skin Sens. 1

H317

GHS07

Wng

H317

601–023-00–4

ethylbenzene

202–849-4

100–41-4

Flam. Liq. 2

Acute Tox. 4*

STOT RE 2

Asp. Tox. 1

H225

H332

H373 (kuulmiselundid)

H304

GHS02

GHS07

GHS08

Dgr

H225

H332

H373 (kuulmiselundid)

H304

601–026-00–0

styrene

202–851-5

100–42-5

Flam. Liq. 3

Repr. 2

Acute Tox. 4*

STOT RE 1

Skin Irrit. 2

Eye Irrit. 2

H226

H361d

H332

H372 (kuulmiselundid)

H315

H319

GHS02

GHS08

GHS07

Dgr

H226

H361d

H332

H372 (kuulmiselundid)

H315

H319

*

D

603–061-00–7

tetrahydro-2-furylmethanol;

tetrahydrofurfuryl alcohol

202–625-6

97–99-4

Repr. 1B

Eye Irrit. 2

H360Df

H319

GHS08

GHS07

Dgr

H360Df

H319

605–001-00–5

formaldehyde ...%

200–001-8

50–00-0

Carc. 1B

Muta. 2

Acute Tox. 3*

Acute Tox. 3*

Acute Tox. 3*

Skin Corr. 1B

Skin Sens. 1

H350

H341

H301

H311

H331

H314

H317

GHS08

GHS06

GHS05

Dgr

H350

H341

H301

H311

H331

H314

H317

*

Skin Corr. 1B; H314: C ≥ 25 %

Skin Irrit. 2; H315: 5 % ≤ C < 25 %

Eye Irrit. 2; H319: 5 % ≤ C < 25 %

STOT SE 3; H335: C ≥ 5 %

Skin Sens. 1; H317: C ≥ 0,2 %

B, D

605–008-00–3

acrolein;

prop-2-enal;

acrylaldehyde

203–453-4

107–02-8

Flam. Liq. 2

Acute Tox. 1

Acute Tox. 2

Acute Tox. 3

Skin Corr. 1B

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H225

H330

H300

H311

H314

H400

H410

GHS02

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H225

H330

H300

H311

H314

H410

EUH071

Skin Corr. 1B;

H314: C ≥ 0,1 %

M = 100

M = 1

D

616–035-00–5

cymoxanil (ISO);

2-cyano-N-[(ethylamino)carbonyl]-2-(methoxyimino)acetamide

261–043-0

57966-95–7

Repr. 2

Acute Tox. 4

STOT RE 2

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361fd

H302

H373 (veri, harkelund)

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H361fd

H302

H373 (veri, harkelund)

H317

H410

M = 1

M = 1”

| c) | järgmised kanded lisatakse vastavalt tabelis 3.1 esitatud kannete järjekorrale:















  „050–028-00–2 | 2-ethylhexyl 10-ethyl-4,4-dimethyl-7-oxo-8-oxa-3,5-dithia-4-stannatetradecanoate | 260–829-0 | 57583-35–4 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  STOT RE 1
  Skin Sens. 1 A | H361d
  H302
  H372 (närvisüsteem, immuunsüsteem)
  H317 | GHS08
  GHS07
  Dgr | H361d
  H302
  H372 (närvisüsteem, immuunsüsteem)
  H317 | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 050–029-00–8 | dimethyltin dichloride | 212–039-2 | 753–73-1 | Repr. 2
  Acute Tox. 2
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 3
  STOT RE 1
  Skin Corr. 1B | H361d
  H330
  H301
  H311
  H372 (närvisüsteem, immuunsüsteem)
  H314 | GHS08
  GHS06
  GHS05
  Dgr | H361d
  H330
  H301
  H311
  H372 (närvisüsteem, immuunsüsteem)
  H314 | EUH071 | | |
| 601–088-00–9 | 4-vinylcyclohexene | 202–848-9 | 100–40-3 | Carc. 2 | H351 | GHS08
  Wng | H351 | | | |
| 601–089-00–4 | muscalure; cis-tricos-9-ene | 248–505-7 | 27519-02–4 | Skin Sens. 1B | H317 | GHS07
  Wng | H317 | | | |
| 604–090-00–8 | 4-tert-butylphenol | 202–679-0 | 98–54-4 | Repr. 2
  Skin Irrit. 2
  Eye Dam. 1 | H361f
  H315
  H318 | GHS08
  GHS05
  Dgr | H361f
  H315
  H318 | | | |
| 604–091-00–3 | etofenprox (ISO); 2-(4-ethoxyphenyl)-2-methylpropyl 3-phenoxybenzyl ether | 407–980-2 | 80844-07–1 | Lact.
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H362
  H400
  H410 | GHS09
  Wng | H362
  H410 | | M = 100
  M = 1 000 | |
| 606–146-00–7 | tralkoxydim (ISO); 2-(N-ethoxypropanimidoyl)-3-hydroxy-5-mesitylcyclohex-2-en-1-one | — | 87820-88–0 | Carc. 2
  Acute Tox. 4
  Aquatic Chronic 2 | H351
  H302
  H411 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H351
  H302
  H411 | | | |
| 606–147-00–2 | cycloxydim (ISO); 2-(N-ethoxybutanimidoyl)-3-hydroxy-5-(tetrahydro-2H-thiopyran-3-yl)cyclohex-2-en-1-one | 405–230-9 | 101205-02–1 | Repr. 2 | H361d | GHS08
  Wng | H361d | | | |
| 607–705-00–8 | benzoic acid | 200–618-2 | 65–85-0 | STOT RE 1
  Skin Irrit. 2
  Eye Dam. 1 | H372 (kopsud) (sissehingamine)
  H315
  H318 | GHS08
  GHS05
  Dgr | H372 (kopsud) (sissehingamine)
  H315
  H318 | | | |
| 607–706-00–3 | methyl 2,5-dichlorobenzoate | 220–815-7 | 2905-69–3 | Acute Tox. 4
  STOT SE 3
  Aquatic Chronic 2 | H302
  H336
  H411 | GHS07
  GHS09
  Wng | H302
  H336
  H411 | | | |
| 612–287-00–5 | fluazinam (ISO); 3-chloro-N-[3-chloro-2,6-dinitro-4-(trifluoromethyl)phenyl]-5-(trifluoromethyl)pyridin-2-amine | — | 79622-59–6 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1 A
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H332
  H318
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H361d
  H332
  H318
  H317
  H410 | | M = 10
  M = 10 | |
| 613–317-00-X | penconazole (ISO); 1-[2-(2,4-dichlorophenyl)pentyl]-1H-1,2,4-triazole | 266–275-6 | 66246-88–6 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H302
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H361d
  H302
  H410 | | M = 1
  M = 1 | |
| 613–318-00–5 | fenpyrazamine (ISO); S-allyl 5-amino-2-isopropyl-4-(2-methylphenyl)-3-oxo-2,3-dihydro-1H-pyrazole-1-carbothioate | — | 473798-59–3 | Aquatic Chronic 2 | H411 | GHS09 | H411 | | | |
| 616–212-00–7 | 3-iodo-2-propynyl butylcarbamate; 3-iodoprop-2-yn-1-yl butylcarbamate | 259–627-5 | 55406-53–6 | Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4
  STOT RE 1
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H302
  H372 (kõri)
  H318
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS08
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H331
  H302
  H372 (kõri)
  H318
  H317
  H410 | | M = 10
  M = 1” | |

c)

järgmised kanded lisatakse vastavalt tabelis 3.1 esitatud kannete järjekorrale:

„050–028-00–2

2-ethylhexyl 10-ethyl-4,4-dimethyl-7-oxo-8-oxa-3,5-dithia-4-stannatetradecanoate

260–829-0

57583-35–4

Repr. 2

Acute Tox. 4

STOT RE 1

Skin Sens. 1 A

H361d

H302

H372 (närvisüsteem, immuunsüsteem)

H317

GHS08

GHS07

Dgr

H361d

H302

H372 (närvisüsteem, immuunsüsteem)

H317

050–029-00–8

dimethyltin dichloride

212–039-2

753–73-1

Repr. 2

Acute Tox. 2

Acute Tox. 3

Acute Tox. 3

STOT RE 1

Skin Corr. 1B

H361d

H330

H301

H311

H372 (närvisüsteem, immuunsüsteem)

H314

GHS08

GHS06

GHS05

Dgr

H361d

H330

H301

H311

H372 (närvisüsteem, immuunsüsteem)

H314

EUH071

601–088-00–9

4-vinylcyclohexene

202–848-9

100–40-3

Carc. 2

H351

GHS08

Wng

H351

601–089-00–4

muscalure; cis-tricos-9-ene

248–505-7

27519-02–4

Skin Sens. 1B

H317

GHS07

Wng

H317

604–090-00–8

4-tert-butylphenol

202–679-0

98–54-4

Repr. 2

Skin Irrit. 2

Eye Dam. 1

H361f

H315

H318

GHS08

GHS05

Dgr

H361f

H315

H318

604–091-00–3

etofenprox (ISO); 2-(4-ethoxyphenyl)-2-methylpropyl 3-phenoxybenzyl ether

407–980-2

80844-07–1

Lact.

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H362

H400

H410

GHS09

Wng

H362

H410

M = 100

M = 1 000

606–146-00–7

tralkoxydim (ISO); 2-(N-ethoxypropanimidoyl)-3-hydroxy-5-mesitylcyclohex-2-en-1-one

—

87820-88–0

Carc. 2

Acute Tox. 4

Aquatic Chronic 2

H351

H302

H411

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H351

H302

H411

606–147-00–2

cycloxydim (ISO); 2-(N-ethoxybutanimidoyl)-3-hydroxy-5-(tetrahydro-2H-thiopyran-3-yl)cyclohex-2-en-1-one

405–230-9

101205-02–1

Repr. 2

H361d

GHS08

Wng

H361d

607–705-00–8

benzoic acid

200–618-2

65–85-0

STOT RE 1

Skin Irrit. 2

Eye Dam. 1

H372 (kopsud) (sissehingamine)

H315

H318

GHS08

GHS05

Dgr

H372 (kopsud) (sissehingamine)

H315

H318

607–706-00–3

methyl 2,5-dichlorobenzoate

220–815-7

2905-69–3

Acute Tox. 4

STOT SE 3

Aquatic Chronic 2

H302

H336

H411

GHS07

GHS09

Wng

H302

H336

H411

612–287-00–5

fluazinam (ISO); 3-chloro-N-[3-chloro-2,6-dinitro-4-(trifluoromethyl)phenyl]-5-(trifluoromethyl)pyridin-2-amine

—

79622-59–6

Repr. 2

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1 A

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H332

H318

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H361d

H332

H318

H317

H410

M = 10

M = 10

613–317-00-X

penconazole (ISO); 1-[2-(2,4-dichlorophenyl)pentyl]-1H-1,2,4-triazole

266–275-6

66246-88–6

Repr. 2

Acute Tox. 4

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H302

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H361d

H302

H410

M = 1

M = 1

613–318-00–5

fenpyrazamine (ISO); S-allyl 5-amino-2-isopropyl-4-(2-methylphenyl)-3-oxo-2,3-dihydro-1H-pyrazole-1-carbothioate

—

473798-59–3

Aquatic Chronic 2

H411

GHS09

H411

616–212-00–7

3-iodo-2-propynyl butylcarbamate; 3-iodoprop-2-yn-1-yl butylcarbamate

259–627-5

55406-53–6

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

STOT RE 1

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H302

H372 (kõri)

H318

H317

H400

H410

GHS06

GHS08

GHS05

GHS09

Dgr

H331

H302

H372 (kõri)

H318

H317

H410

M = 10

M = 1”

| 2) | Tabelit 3.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | jäetakse välja kanne indeksinumbriga 015–188-00-X; |
| --- | --- | --- |

2)

Tabelit 3.2 muudetakse järgmiselt:

a)

jäetakse välja kanne indeksinumbriga 015–188-00-X;

| b) | kanded indeksinumbritega 006–086-00–6, 015–154-00–4, 015–192-00–1, 601–023-00–4, 601–026-00–0, 603–061-00–7, 605–001-00–5 ja 616–035-00–5 asendatakse järgmiste kannetega:












  „006–086-00–6 | fenoxycarb (ISO);ethyl [2-(4-phenoxyphenoxy)ethyl]carbamate | 276–696-7 | 72490-01–8 | Carc. Cat. 3; R40
  N; R50-53 | Xn; N
  R: 40–50/53
  S: (2-)22–36/37–60-61 | N; R50-53: C ≥ 25 %
  N; R51-53: 2,5 % ≤ C < 25 %
  R52-53: 0,25 % ≤ C < 2,5 % | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 015–154-00–4 | ethephon; 2-chloroethylphosphonic acid | 240–718-3 | 16672-87–0 | C; R34
  Xn; R20/21/22
  N; R51-53 | C; N
  R: 20/21/22–34-51/53
  S: (1/2-)26–36/37/39–45-61 | Xi; R37: 5 % ≤ C < 10 % | |
| 015–192-00–1 | tetrakis(2,6-dimethylphenyl)-m-phenylene biphosphate | 432–770-2 | 139189-30–3 | R43 | Xi
  R: 43
  S: (2-)24–37 | | |
| 601–023-00–4 | ethylbenzene | 202–849-4 | 100–41-4 | F; R11
  Xn; R20-48/20–65 | F; Xn
  R: 11–20-48/20–65
  S: (2-)16–24/25–29-62 | | |
| 601–026-00–0 | styrene | 202–851-5 | 100–42-5 | Repr. Cat. 3; R63
  Xn; R20-48/20
  Xi; R36/38
  R10 | Xn
  R: 10–20-36/38–48/20–63
  S: (2-)23–36/37–46 | Xn; R20: C ≥ 12,5 %
  Xi; R36/38: C ≥ 12,5 % | D |
| 603–061-00–7 | tetrahydro-2-furylmethanol;
  tetrahydrofurfuryl alcohol | 202–625-6 | 97–99-4 | Repr. Cat. 2; R61
  Repr. Cat. 3; R62
  Xi; R36 | T
  R: 36–61-62
  S: 45–53 | Xi; R36: C ≥ 10 % | |
| 605–001-00–5 | formaldehyde ...% | 200–001-8 | 50–00-0 | Carc. Cat. 2; R45
  Muta. Cat. 3; R68
  T; R23/24/25
  C; R34
  R43 | T
  R: 23/24/25–34-43–45-68
  S: 45–53 | T; R23/24/25: C ≥ 25 %
  Xn; R20/21/22: 5 % ≤ C < 25 %
  C; R34: C ≥ 25 %
  Xi; R36/37/38: 5 % ≤ C < 25 %
  R43: C ≥ 0,2 % | B, D |
| 616–035-00–5 | cymoxanil (ISO);
  2-cyano-N-[(ethylamino)carbonyl]-2-(methoxyimino)acetamide | 261–043-0 | 57966-95–7 | Repr. Cat. 3; R62-63
  Xn; R22-48/22
  R43
  N; R50-53 | Xn; N
  R: 22–43-48/22–62-63–50/53
  S: (2-)36/37–46-60–61 | N; R50-53: C ≥ 25 %
  N; R51-53: 2,5 % ≤ C < 25 %
  R52-53: 0,25 % ≤ C < 2,5 %” | |

b)

kanded indeksinumbritega 006–086-00–6, 015–154-00–4, 015–192-00–1, 601–023-00–4, 601–026-00–0, 603–061-00–7, 605–001-00–5 ja 616–035-00–5 asendatakse järgmiste kannetega:

„006–086-00–6

fenoxycarb (ISO);ethyl [2-(4-phenoxyphenoxy)ethyl]carbamate

276–696-7

72490-01–8

Carc. Cat. 3; R40

N; R50-53

Xn; N

R: 40–50/53

S: (2-)22–36/37–60-61

N; R50-53: C ≥ 25 %

N; R51-53: 2,5 % ≤ C < 25 %

R52-53: 0,25 % ≤ C < 2,5 %

015–154-00–4

ethephon; 2-chloroethylphosphonic acid

240–718-3

16672-87–0

C; R34

Xn; R20/21/22

N; R51-53

C; N

R: 20/21/22–34-51/53

S: (1/2-)26–36/37/39–45-61

Xi; R37: 5 % ≤ C < 10 %

015–192-00–1

tetrakis(2,6-dimethylphenyl)-m-phenylene biphosphate

432–770-2

139189-30–3

R43

Xi

R: 43

S: (2-)24–37

601–023-00–4

ethylbenzene

202–849-4

100–41-4

F; R11

Xn; R20-48/20–65

F; Xn

R: 11–20-48/20–65

S: (2-)16–24/25–29-62

601–026-00–0

styrene

202–851-5

100–42-5

Repr. Cat. 3; R63

Xn; R20-48/20

Xi; R36/38

R10

Xn

R: 10–20-36/38–48/20–63

S: (2-)23–36/37–46

Xn; R20: C ≥ 12,5 %

Xi; R36/38: C ≥ 12,5 %

D

603–061-00–7

tetrahydro-2-furylmethanol;

tetrahydrofurfuryl alcohol

202–625-6

97–99-4

Repr. Cat. 2; R61

Repr. Cat. 3; R62

Xi; R36

T

R: 36–61-62

S: 45–53

Xi; R36: C ≥ 10 %

605–001-00–5

formaldehyde ...%

200–001-8

50–00-0

Carc. Cat. 2; R45

Muta. Cat. 3; R68

T; R23/24/25

C; R34

R43

T

R: 23/24/25–34-43–45-68

S: 45–53

T; R23/24/25: C ≥ 25 %

Xn; R20/21/22: 5 % ≤ C < 25 %

C; R34: C ≥ 25 %

Xi; R36/37/38: 5 % ≤ C < 25 %

R43: C ≥ 0,2 %

B, D

616–035-00–5

cymoxanil (ISO);

2-cyano-N-[(ethylamino)carbonyl]-2-(methoxyimino)acetamide

261–043-0

57966-95–7

Repr. Cat. 3; R62-63

Xn; R22-48/22

R43

N; R50-53

Xn; N

R: 22–43-48/22–62-63–50/53

S: (2-)36/37–46-60–61

N; R50-53: C ≥ 25 %

N; R51-53: 2,5 % ≤ C < 25 %

R52-53: 0,25 % ≤ C < 2,5 %”

| c) | järgmised kanded lisatakse vastavalt tabelis 3.2 esitatud kannete järjekorrale:












  „050–028-00–2 | 2-ethylhexyl 10-ethyl-4,4-dimethyl-7-oxo-8-oxa-3,5-dithia-4-stannatetradecanoate | 260–829-0 | 57583-35–4 | Repr. Cat. 3; R63
  T; R48/25
  Xn; R22
  R43 | T
  R: 22–43-48/25–63
  S: (1/2-)36/37–45 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 050–029-00–8 | dimethyltin dichloride | 212–039-2 | 753–73-1 | Repr. Cat. 3; R63
  T+; R26
  T; R24/25–48/25
  C; R34 | T+
  R: 24/25–26-34–48/25–63
  S: (1/2-)26–28-36/37/39–45-63 | | |
| 601–088-00–9 | 4-vinylcyclohexene | 202–848-9 | 100–40-3 | Carc. Cat. 3; R40 | Xn
  R: 40
  S: (2-)36/37 | | |
| 601–089-00–4 | muscalure; cis-tricos-9-ene | 248–505-7 | 27519-02–4 | R43 | Xi
  R: 43
  S: (2-)24–37 | | |
| 604–090-00–8 | 4-tert-butylphenol | 202–679-0 | 98–54-4 | Repr. Cat. 3; R62
  Xi; R38-41 | Xn
  R: 38–41-62
  S: (2-)26–36/37/39–46 | | |
| 604–091-00–3 | etofenprox (ISO); 2-(4-ethoxyphenyl)-2-methylpropyl 3-phenoxybenzyl ether | 407–980-2 | 80844-07–1 | R64
  N; R50-53 | N
  R: 50/53–64
  S: 60–61 | N; R50-53: C ≥ 0,25 %
  N; R51-53: 0,025 % ≤ C < 0,25 %
  R52-53: 0,0025 % ≤ C < 0,025 % | |
| 606–146-00–7 | tralkoxydim (ISO); 2-(N-ethoxypropanimidoyl)-3-hydroxy-5-mesitylcyclohex-2-en-1-one | — | 87820-88–0 | Carc. Cat. 3; R40
  Xn; R22
  N; R51-53 | Xn; N
  R: 22–40-51/53
  S: (2-)36/37–60-61 | | |
| 606–147-00–2 | cycloxydim (ISO); 2-(N-ethoxybutanimidoyl)-3-hydroxy-5-(tetrahydro-2H-thiopyran-3-yl)cyclohex-2-en-1-one | 405–230-9 | 101205-02–1 | F; R11
  Repr. Cat. 3; R63 | F; Xn
  R: 11–63
  S: (2-)16–36/37–46 | | |
| 607–705-00–8 | benzoic acid | 200–618-2 | 65–85-0 | T; R48/23
  Xi; R38-41 | T
  R: 38–41-48/23
  S: (1/2-)26–39-45–63 | | |
| 607–706-00–3 | methyl 2,5-dichlorobenzoate | 220–815-7 | 2905-69–3 | Xn; R22
  N; R51-53 | Xn; N
  R: 22–51/53
  S: (2-) 46–61 | | |
| 612–287-00–5 | fluazinam (ISO); 3-chloro-N-[3-chloro-2,6-dinitro-4-(trifluoromethyl)phenyl]-5-(trifluoromethyl)pyridin-2-amine | — | 79622-59–6 | Repr. Cat. 3; R63
  Xn; R20
  Xi; R41
  R43
  N; R50-53 | Xn; N
  R: 20–41-43–50/53–63
  S: (2-)26–36/37/39–46-60–61 | N; R50-53: C ≥ 2,5 %
  N; R51-53: 0,25 % ≤ C < 2,5 %
  R52-53: 0,025 % ≤ C < 0,25 % | |
| 613–317-00-X | penconazole (ISO); 1-[2-(2,4-dichlorophenyl)pentyl]-1H-1,2,4-triazole | 266–275-6 | 66246-88–6 | Repr. Cat. 3; R63
  Xn; R22
  N; R50-53 | Xn; N
  R: 22–50/53–63
  S: (2-) 36/37–46-60–61 | N; R50-53: C ≥ 25 %
  N; R51-53: 2,5 % ≤ C < 25 %
  R52-53: 0,25 % ≤ C < 2,5 % | |
| 613–318-00–5 | fenpyrazamine (ISO); S-allyl 5-amino-2-isopropyl-4-(2-methylphenyl)-3-oxo-2,3-dihydro-1H-pyrazole-1-carbothioate | — | 473798-59–3 | N; R51-53 | N
  R: 51/53
  S: 60–61 | | |
| 616–212-00–7 | 3-iodo-2-propynyl butylcarbamate; 3-iodoprop-2-yn-1-yl butylcarbamate | 259–627-5 | 55406-53–6 | T; R23-48/23
  Xn; R22
  Xi; R41
  R43
  N; R50 | T; N
  R: 22–23-41–43-48/23–50
  S: (1/2-)24–26-37/39–45-63 | N; R50: C ≥ 2,5 %” | |

c)

järgmised kanded lisatakse vastavalt tabelis 3.2 esitatud kannete järjekorrale:

„050–028-00–2

2-ethylhexyl 10-ethyl-4,4-dimethyl-7-oxo-8-oxa-3,5-dithia-4-stannatetradecanoate

260–829-0

57583-35–4

Repr. Cat. 3; R63

T; R48/25

Xn; R22

R43

T

R: 22–43-48/25–63

S: (1/2-)36/37–45

050–029-00–8

dimethyltin dichloride

212–039-2

753–73-1

Repr. Cat. 3; R63

T+; R26

T; R24/25–48/25

C; R34

T+

R: 24/25–26-34–48/25–63

S: (1/2-)26–28-36/37/39–45-63

601–088-00–9

4-vinylcyclohexene

202–848-9

100–40-3

Carc. Cat. 3; R40

Xn

R: 40

S: (2-)36/37

601–089-00–4

muscalure; cis-tricos-9-ene

248–505-7

27519-02–4

R43

Xi

R: 43

S: (2-)24–37

604–090-00–8

4-tert-butylphenol

202–679-0

98–54-4

Repr. Cat. 3; R62

Xi; R38-41

Xn

R: 38–41-62

S: (2-)26–36/37/39–46

604–091-00–3

etofenprox (ISO); 2-(4-ethoxyphenyl)-2-methylpropyl 3-phenoxybenzyl ether

407–980-2

80844-07–1

R64

N; R50-53

N

R: 50/53–64

S: 60–61

N; R50-53: C ≥ 0,25 %

N; R51-53: 0,025 % ≤ C < 0,25 %

R52-53: 0,0025 % ≤ C < 0,025 %

606–146-00–7

tralkoxydim (ISO); 2-(N-ethoxypropanimidoyl)-3-hydroxy-5-mesitylcyclohex-2-en-1-one

—

87820-88–0

Carc. Cat. 3; R40

Xn; R22

N; R51-53

Xn; N

R: 22–40-51/53

S: (2-)36/37–60-61

606–147-00–2

cycloxydim (ISO); 2-(N-ethoxybutanimidoyl)-3-hydroxy-5-(tetrahydro-2H-thiopyran-3-yl)cyclohex-2-en-1-one

405–230-9

101205-02–1

F; R11

Repr. Cat. 3; R63

F; Xn

R: 11–63

S: (2-)16–36/37–46

607–705-00–8

benzoic acid

200–618-2

65–85-0

T; R48/23

Xi; R38-41

T

R: 38–41-48/23

S: (1/2-)26–39-45–63

607–706-00–3

methyl 2,5-dichlorobenzoate

220–815-7

2905-69–3

Xn; R22

N; R51-53

Xn; N

R: 22–51/53

S: (2-) 46–61

612–287-00–5

fluazinam (ISO); 3-chloro-N-[3-chloro-2,6-dinitro-4-(trifluoromethyl)phenyl]-5-(trifluoromethyl)pyridin-2-amine

—

79622-59–6

Repr. Cat. 3; R63

Xn; R20

Xi; R41

R43

N; R50-53

Xn; N

R: 20–41-43–50/53–63

S: (2-)26–36/37/39–46-60–61

N; R50-53: C ≥ 2,5 %

N; R51-53: 0,25 % ≤ C < 2,5 %

R52-53: 0,025 % ≤ C < 0,25 %

613–317-00-X

penconazole (ISO); 1-[2-(2,4-dichlorophenyl)pentyl]-1H-1,2,4-triazole

266–275-6

66246-88–6

Repr. Cat. 3; R63

Xn; R22

N; R50-53

Xn; N

R: 22–50/53–63

S: (2-) 36/37–46-60–61

N; R50-53: C ≥ 25 %

N; R51-53: 2,5 % ≤ C < 25 %

R52-53: 0,25 % ≤ C < 2,5 %

613–318-00–5

fenpyrazamine (ISO); S-allyl 5-amino-2-isopropyl-4-(2-methylphenyl)-3-oxo-2,3-dihydro-1H-pyrazole-1-carbothioate

—

473798-59–3

N; R51-53

N

R: 51/53

S: 60–61

616–212-00–7

3-iodo-2-propynyl butylcarbamate; 3-iodoprop-2-yn-1-yl butylcarbamate

259–627-5

55406-53–6

T; R23-48/23

Xn; R22

Xi; R41

R43

N; R50

T; N

R: 22–23-41–43-48/23–50

S: (1/2-)24–26-37/39–45-63

N; R50: C ≥ 2,5 %”

---

| 6.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 167/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 167/50

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 606/2014,

5. juuni 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuni 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MK | 77,0 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 66,5 |
| 0707 00 05 | MK | 30,7 |
| TR | 106,1 |
| ZZ | 68,4 |
| 0709 93 10 | TR | 113,3 |
| ZZ | 113,3 |
| 0805 50 10 | AR | 120,1 |
| TR | 118,2 |
| ZA | 132,6 |
| ZZ | 123,6 |
| 0808 10 80 | AR | 105,4 |
| BR | 86,4 |
| CL | 101,0 |
| CN | 98,8 |
| NZ | 141,9 |
| US | 173,1 |
| UY | 158,2 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 119,9 |
| 0809 10 00 | TR | 257,1 |
| ZZ | 257,1 |
| 0809 29 00 | TR | 379,1 |
| ZZ | 379,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

46,1

MK

77,0

TR

76,3

ZZ

66,5

0707 00 05

MK

30,7

TR

106,1

ZZ

68,4

0709 93 10

TR

113,3

ZZ

113,3

0805 50 10

AR

120,1

TR

118,2

ZA

132,6

ZZ

123,6

0808 10 80

AR

105,4

BR

86,4

CL

101,0

CN

98,8

NZ

141,9

US

173,1

UY

158,2

ZA

94,2

ZZ

119,9

0809 10 00

TR

257,1

ZZ

257,1

0809 29 00

TR

379,1

ZZ

379,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 6.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 167/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 167/52

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

4. juuni 2014,

millega muudetakse otsuste 92/260/EMÜ, 93/197/EMÜ ja 2004/211/EÜ lisasid loomatervishoiu- ning veterinaarsertifikaatide nõuete osas, mis kehtivad registreeritud hobuste importimisel India territooriumi teatavatest osadest

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 3582 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/332/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (1) eriti selle artikli 17 lõike 3 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/156/EÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõikeid 1 ja 4, artikli 15 punkti a, artikli 16 lõiget 2 ning artikli 19 sissejuhatavat lauset ja punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2009/156/EÜ on kehtestatud hobuslaste liitu importimist reguleerivad loomatervishoiu nõuded. Direktiivis on sätestatud, et hobuslaste import liitu on lubatud ainult sellistest kolmandatest riikidest, kus täidetakse teatavaid loomatervishoiunõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2009/156/EÜ on kehtestatud hobuslaste liitu importimist reguleerivad loomatervishoiu nõuded. Direktiivis on sätestatud, et hobuslaste import liitu on lubatud ainult sellistest kolmandatest riikidest, kus täidetakse teatavaid loomatervishoiunõudeid.

| (2) | Komisjoni otsuses 92/260/EMÜ (3) on sätestatud loomatervishoiu ja veterinaarsertifikaatidega seotud nõuded registreeritud hobuste ajutiseks impordiks liitu vähem kui 90 päevaks selle otsuse I lisas kohaselt sanitaarrühmadesse liigitatud kolmandatest riikidest. Kõnealuse otsuse II lisas on esitatud sellise veterinaarsertifikaadi näidis, mis peab kaasas olema kõnealustesse sanitaarrühmadesse kuuluvatest kolmandatest riikidest saabuvate loomadega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuses 92/260/EMÜ (3) on sätestatud loomatervishoiu ja veterinaarsertifikaatidega seotud nõuded registreeritud hobuste ajutiseks impordiks liitu vähem kui 90 päevaks selle otsuse I lisas kohaselt sanitaarrühmadesse liigitatud kolmandatest riikidest. Kõnealuse otsuse II lisas on esitatud sellise veterinaarsertifikaadi näidis, mis peab kaasas olema kõnealustesse sanitaarrühmadesse kuuluvatest kolmandatest riikidest saabuvate loomadega.

| (3) | Komisjoni otsuses 93/197/EMÜ (4) on sätestatud loomatervishoiu ja veterinaarsertifikaatidega seotud nõuded registreeritud hobuslaste ning aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste impordiks liitu selle otsuse I lisas teatavatesse sanitaarrühmadesse liigitatud kolmandatest riikidest. Kõnealuses lisas on määratud kindlaks kategooria, millesse kuuluvaid hobuslasi võib importida teatavast kolmandast riigist. Kõnealuse otsuse II lisas on esitatud sellise veterinaarsertifikaadi näidis, mis peab kaasas olema kõnealustesse sanitaarrühmadesse kuuluvatest kolmandatest riikidest saabuvate loomadega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsuses 93/197/EMÜ (4) on sätestatud loomatervishoiu ja veterinaarsertifikaatidega seotud nõuded registreeritud hobuslaste ning aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste impordiks liitu selle otsuse I lisas teatavatesse sanitaarrühmadesse liigitatud kolmandatest riikidest. Kõnealuses lisas on määratud kindlaks kategooria, millesse kuuluvaid hobuslasi võib importida teatavast kolmandast riigist. Kõnealuse otsuse II lisas on esitatud sellise veterinaarsertifikaadi näidis, mis peab kaasas olema kõnealustesse sanitaarrühmadesse kuuluvatest kolmandatest riikidest saabuvate loomadega.

| (4) | Komisjoni otsusega 2004/211/EÜ (5) on kehtestatud kolmandate riikide või, kui kohaldatakse piirkondadeks jaotamist, nende osade loetelu, millest liikmesriigid peavad lubama hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote importi, samuti on esitatud muud sellise impordi suhtes kohaldatavad nõuded. See loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsusega 2004/211/EÜ (5) on kehtestatud kolmandate riikide või, kui kohaldatakse piirkondadeks jaotamist, nende osade loetelu, millest liikmesriigid peavad lubama hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote importi, samuti on esitatud muud sellise impordi suhtes kohaldatavad nõuded. See loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas.

| (5) | Eespool esitatud teabe kohaselt on India vaba hobuste Aafrika katkust kooskõlas liidu õigusaktidega ja viimasest hobuste Aafrika katku puhangust teatati 1963. aastal. India on kaks aastat olnud ka vaba hobuste Venezuela entsefalomüeliidist, millest ei ole selles kolmandas riigis kunagi teatatud. Siiski esineb India territooriumi teatavatel osadel malleust ja kargtaudi esinemise kohta ei ole teavet. |
| --- | --- |

(5)

Eespool esitatud teabe kohaselt on India vaba hobuste Aafrika katkust kooskõlas liidu õigusaktidega ja viimasest hobuste Aafrika katku puhangust teatati 1963. aastal. India on kaks aastat olnud ka vaba hobuste Venezuela entsefalomüeliidist, millest ei ole selles kolmandas riigis kunagi teatatud. Siiski esineb India territooriumi teatavatel osadel malleust ja kargtaudi esinemise kohta ei ole teavet.

| (6) | Võttes arvesse India epidemioloogilist olukorda seoses hobuslaste nakkushaigustega, tuleks see kolmas riik määrata sanitaarrühma C otsuse 92/260/EMÜ ja otsuse 93/197/EMÜ I lisa kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse India epidemioloogilist olukorda seoses hobuslaste nakkushaigustega, tuleks see kolmas riik määrata sanitaarrühma C otsuse 92/260/EMÜ ja otsuse 93/197/EMÜ I lisa kohaselt.

| (7) | Kuna malleusega nakatumise oht on registreeritud hobuste puhul väiksem, on asjakohane lubada liitu tuua ainult registreeritud hobuslasi ja nõuda, et nendele otsuste 92/260/EMÜ ja 93/197/EMÜ kohaselt liitu toodavatele registreeritud hobustele oleks tehtud malleuse ja kargtaudi test. Otsuse 92/260/EMÜ või 93/197/EMÜ II lisas esitatud näidisveterinaarsertifikaati C tuleks seepärast lisada tingimus teha kõnealustele Indiast toodavatele hobustele nimetatud uuringud. |
| --- | --- |

(7)

Kuna malleusega nakatumise oht on registreeritud hobuste puhul väiksem, on asjakohane lubada liitu tuua ainult registreeritud hobuslasi ja nõuda, et nendele otsuste 92/260/EMÜ ja 93/197/EMÜ kohaselt liitu toodavatele registreeritud hobustele oleks tehtud malleuse ja kargtaudi test. Otsuse 92/260/EMÜ või 93/197/EMÜ II lisas esitatud näidisveterinaarsertifikaati C tuleks seepärast lisada tingimus teha kõnealustele Indiast toodavatele hobustele nimetatud uuringud.

| (8) | Otsuse 92/260/EMÜ ja otsuse 93/197/EMÜ I ja II lisa tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Otsuse 92/260/EMÜ ja otsuse 93/197/EMÜ I ja II lisa tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (9) | 31. detsembril 2013 teatas India kirja teel komisjonile, et on loodud hobuslaste taudidest vaba tsoon keskuses „Remount and Veterinary Corps” (Meerut Cantonment, district Meerut, division Meerut, Uttar Pradeshi osariik), ning esitas vajalikud direktiivi 2009/156/EÜ artikli 12 kohased tagatised. |
| --- | --- |

(9)

31. detsembril 2013 teatas India kirja teel komisjonile, et on loodud hobuslaste taudidest vaba tsoon keskuses „Remount and Veterinary Corps” (Meerut Cantonment, district Meerut, division Meerut, Uttar Pradeshi osariik), ning esitas vajalikud direktiivi 2009/156/EÜ artikli 12 kohased tagatised.

| (10) | Võttes arvesse, et komisjoni auditi tulemused ei ole veel saabunud, kuid India soovib osaleda 2014. aasta augustis toimuval ühenduse Fédération Èquestre Internationale (FEI) rahvusvahelisel hobuste võistlusel Prantsusmaal Normandias, tuleks Indias loodud hobuslaste taudidest vaba tsoon kuni 2014. aasta oktoobrini ajutiselt heaks kiita. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse, et komisjoni auditi tulemused ei ole veel saabunud, kuid India soovib osaleda 2014. aasta augustis toimuval ühenduse Fédération Èquestre Internationale (FEI) rahvusvahelisel hobuste võistlusel Prantsusmaal Normandias, tuleks Indias loodud hobuslaste taudidest vaba tsoon kuni 2014. aasta oktoobrini ajutiselt heaks kiita.

| (11) | Piirkondadeks jaotamine peaks hõlmama ka juurdepääsuteid registreeritud hobuste viimiseks hobuslaste taudidest vabast tsoonist lähimasse rahvusvahelisse lennujaama, mille kohta India on esitanud standardtöökorra ja bioturvalisusmeetmed. |
| --- | --- |

(11)

Piirkondadeks jaotamine peaks hõlmama ka juurdepääsuteid registreeritud hobuste viimiseks hobuslaste taudidest vabast tsoonist lähimasse rahvusvahelisse lennujaama, mille kohta India on esitanud standardtöökorra ja bioturvalisusmeetmed.

| (12) | Seepärast tuleks vastavalt muuta otsuse 2004/211/EÜ I lisa. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks vastavalt muuta otsuse 2004/211/EÜ I lisa.

| (13) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 92/260/EMÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

Artikkel 2

Otsuse 93/197/EMÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 3

Otsuse 2004/211/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse III lisale.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. juuni 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

1

(2)  ELT L 192, 23.7.2010, lk 1.

2

(3)  Komisjoni otsus 92/260/EMÜ, 10. aprill 1992, loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuslaste ajutiseks impordiks (EÜT L 130, 15.5.1992, lk 67).

3

(4)  Komisjoni otsus 93/197/EMÜ, 5. veebruar 1993, loomatervishoiu nõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuslaste ning aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste impordil (EÜT L 86, 6.4.1993, lk 16).

4

(5)  Komisjoni otsus 2004/211/EÜ, 6. jaanuar 2004, millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid, ning millega muudetakse otsuseid 93/195/EMÜ ja 94/63/EÜ (ELT L 73, 11.3.2004, lk 1).

5

---

I LISA

Otsuse 92/260/EMÜ I ja II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisas asendatakse sanitaarrühma C määratud kolmandate riikide loetelu järgmisega:
  „Sanitaarrühm C (1)
  Kanada (CA), Hiina (3) (CN), Hongkong (HK), India (3) (IN), Jaapan (JP), Korea Vabariik (KR), Aomen (MO), Malaisia (poolsaar) (MY), Singapur (SG), Tai (TH), Ameerika Ühendriigid (US)”. |
| --- | --- |

1)

I lisas asendatakse sanitaarrühma C määratud kolmandate riikide loetelu järgmisega:

„Sanitaarrühm C (1)

Kanada (CA), Hiina (3) (CN), Hongkong (HK), India (3) (IN), Jaapan (JP), Korea Vabariik (KR), Aomen (MO), Malaisia (poolsaar) (MY), Singapur (SG), Tai (TH), Ameerika Ühendriigid (US)”.

| 2) | II lisas esitatud näidisveterinaarsertifikaadi C III jaotise punkt l asendatakse järgmisega:






  „(l) | kui hobune on pärit Hiinast (1) (3), Indiast (1) (3) või Taist (3), tehti talle komplemendi sidumise test malleuse kohta ja kargtaudi kohta; see test tehti kümne päeva jooksul enne ... (4) (5) eksporti võetud vereproovilt saadud lahusel 1/10 ja selle tulemus oli negatiivne;”. |
| --- | --- | --- |

2)

II lisas esitatud näidisveterinaarsertifikaadi C III jaotise punkt l asendatakse järgmisega:

„(l)

kui hobune on pärit Hiinast (1) (3), Indiast (1) (3) või Taist (3), tehti talle komplemendi sidumise test malleuse kohta ja kargtaudi kohta; see test tehti kümne päeva jooksul enne ... (4) (5) eksporti võetud vereproovilt saadud lahusel 1/10 ja selle tulemus oli negatiivne;”.

---

II LISA

Otsuse 93/197/EMÜ I ja II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisas asendatakse sanitaarrühma C määratud kolmandate riikide loetelu järgmisega:
  „Sanitaarrühm C (1)
  Kanada (CA), Hiina (2) (3) (CN), Hongkong (3) (HK), India (2) (3) (IN), Jaapan (3) (JP), Korea Vabariik (3) (KR), Aomen (3) (MO), Malaisia (poolsaar) (3) (MY), Singapur (3) (SG), Tai (3) (TH), Ameerika Ühendriigid (US)”. |
| --- | --- |

1)

I lisas asendatakse sanitaarrühma C määratud kolmandate riikide loetelu järgmisega:

„Sanitaarrühm C (1)

Kanada (CA), Hiina (2) (3) (CN), Hongkong (3) (HK), India (2) (3) (IN), Jaapan (3) (JP), Korea Vabariik (3) (KR), Aomen (3) (MO), Malaisia (poolsaar) (3) (MY), Singapur (3) (SG), Tai (3) (TH), Ameerika Ühendriigid (US)”.

| 2) | II lisas esitatud näidisveterinaarsertifikaadi C III jaotise punkt m asendatakse järgmisega:






  „m) | kui hobune on pärit Hiinast (1) (3), Indiast (1) (3) või Taist (3), tehti talle komplemendi sidumise test malleuse kohta ja kargtaudi kohta; see test tehti kümne päeva jooksul enne ... (4) eksporti võetud vereproovilt saadud lahusel 1/10 ja selle tulemus oli negatiivne;”. |
| --- | --- | --- |

2)

II lisas esitatud näidisveterinaarsertifikaadi C III jaotise punkt m asendatakse järgmisega:

„m)

kui hobune on pärit Hiinast (1) (3), Indiast (1) (3) või Taist (3), tehti talle komplemendi sidumise test malleuse kohta ja kargtaudi kohta; see test tehti kümne päeva jooksul enne ... (4) eksporti võetud vereproovilt saadud lahusel 1/10 ja selle tulemus oli negatiivne;”.

---

III LISA

Otsuse 2004/211/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse riikide ISO-koodide tähestikulises järjekorras järgmine rida:



















  „IN | India | IN-0 | Kogu riik | C | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IN-1 | Hobuslaste taudidest vaba tsoon keskuses „Remount and Veterinary Corps” Uttar Pradeshi osariigi Meeruti ringkonna haldusüksuses Meerut Cantonment, sealhulgas juurdepääsuteed New Delhi lennujaama hobuslaste viimiseks ja toomiseks
  (üksikasjade kohta vt lahter 6) | C | X | — | X | — | — | — | — | — | — | Kehtib kuni 31. oktoobrini 2014” |

1)

lisatakse riikide ISO-koodide tähestikulises järjekorras järgmine rida:

„IN

India

IN-0

Kogu riik

C

—

—

—

—

—

—

—

—

—

IN-1

Hobuslaste taudidest vaba tsoon keskuses „Remount and Veterinary Corps” Uttar Pradeshi osariigi Meeruti ringkonna haldusüksuses Meerut Cantonment, sealhulgas juurdepääsuteed New Delhi lennujaama hobuslaste viimiseks ja toomiseks

(üksikasjade kohta vt lahter 6)

C

X

—

X

—

—

—

—

—

—

Kehtib kuni 31. oktoobrini 2014”

| 2) | Lisatakse järgmine lahter 6:








  „Lahter 6 | |
| --- | --- | --- |
| IN | India | IN-1 | Hobuslaste taudidest vaba tsoon keskuses „Remount and Veterinary Corps”, Meerut Cantonment, district Meerut, division Meerut, Uttar Pradeshi osariik, (asukoht: 29.028893, 77.731018 või +29° 01′ 44,01′′, +77° 43′ 51,66′′), mille ümber on loodud 10-kilomeetrine järelevalvetsoon, sealhulgas juurdepääs Roorkee, Mawana ja Delhi teede kaudu riiklikule maanteele nr 58, ning Hapuri maantee (57), GT maantee, Dharampura maantee, Eastern Approachi maantee, Yudister Setu, Lala Hardev Sahai Marg, Mahatma maantee, Vandemataram Marg, riiklik maantee nr 8, Airport Road, Ullan Batar Marg Indira Gandhi rahvusvaheline lennujaam New Delhis” |

2)

Lisatakse järgmine lahter 6:

„Lahter 6

IN

India

IN-1

Hobuslaste taudidest vaba tsoon keskuses „Remount and Veterinary Corps”, Meerut Cantonment, district Meerut, division Meerut, Uttar Pradeshi osariik, (asukoht: 29.028893, 77.731018 või +29° 01′ 44,01′′, +77° 43′ 51,66′′), mille ümber on loodud 10-kilomeetrine järelevalvetsoon, sealhulgas juurdepääs Roorkee, Mawana ja Delhi teede kaudu riiklikule maanteele nr 58, ning Hapuri maantee (57), GT maantee, Dharampura maantee, Eastern Approachi maantee, Yudister Setu, Lala Hardev Sahai Marg, Mahatma maantee, Vandemataram Marg, riiklik maantee nr 8, Airport Road, Ullan Batar Marg Indira Gandhi rahvusvaheline lennujaam New Delhis”

---

| 6.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 167/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 167/57

---

KOMISJONI OTSUS,

5. juuni 2014,

isikuandmete kaitse kohta Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis

(2014/333/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektoriga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Oma 2008. aasta mais esitatud teatises (1) kinnitas komisjon, et ta ehitab üles ja rakendab Euroopa e-õiguskeskkonna portaali (edaspidi „portaal”), mida hakatakse juhtima tihedas koostöös liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(1)

Oma 2008. aasta mais esitatud teatises (1) kinnitas komisjon, et ta ehitab üles ja rakendab Euroopa e-õiguskeskkonna portaali (edaspidi „portaal”), mida hakatakse juhtima tihedas koostöös liikmesriikidega.

| (2) | 8. novembril 2008. aastal valminud Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastase tegevuskavaga (2009–2013) (2) usaldati portaali rakendamine Euroopa Komisjonile. Portaal käivitati 16. juulil 2010. Käesoleva otsuse vastuvõtmine on muutunud vajalikuks alles nüüd, kuna portaal on alles nüüd valmis esimeseks ühendamiseks isikuandmeid töötlevate riiklike registritega. |
| --- | --- |

(2)

8. novembril 2008. aastal valminud Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastase tegevuskavaga (2009–2013) (2) usaldati portaali rakendamine Euroopa Komisjonile. Portaal käivitati 16. juulil 2010. Käesoleva otsuse vastuvõtmine on muutunud vajalikuks alles nüüd, kuna portaal on alles nüüd valmis esimeseks ühendamiseks isikuandmeid töötlevate riiklike registritega.

| (3) | Portaali eesmärk on aidata kaasa Euroopa õigusruumi loomisele, lihtsustades ja parandades õigusabi kättesaadavust ning tõhustades info- ja sidetehnoloogiat, eesmärgiga hõlbustada piiriüleseid elektroonilisi kohtumenetlusi ja õigusalast koostööd. |
| --- | --- |

(3)

Portaali eesmärk on aidata kaasa Euroopa õigusruumi loomisele, lihtsustades ja parandades õigusabi kättesaadavust ning tõhustades info- ja sidetehnoloogiat, eesmärgiga hõlbustada piiriüleseid elektroonilisi kohtumenetlusi ja õigusalast koostööd.

| (4) | Nii Euroopa Liidu institutsioonid, organid ja asutused kui ka liikmesriigid peavad liidu õigust kohaldades austama põhiõigusi ja järgima Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti nimetatud harta artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele. |
| --- | --- |

(4)

Nii Euroopa Liidu institutsioonid, organid ja asutused kui ka liikmesriigid peavad liidu õigust kohaldades austama põhiõigusi ja järgima Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti nimetatud harta artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele.

| (5) | Kuna komisjoni ja liikmesriikide mitmesuguste portaaliga seotud ülesannete ja funktsioonidega kaasnevad andmekaitse-eeskirjadest tulenevad kohustused ja vastutus, siis on oluline kummagi funktsioonid ja vastutus täpselt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(5)

Kuna komisjoni ja liikmesriikide mitmesuguste portaaliga seotud ülesannete ja funktsioonidega kaasnevad andmekaitse-eeskirjadest tulenevad kohustused ja vastutus, siis on oluline kummagi funktsioonid ja vastutus täpselt kindlaks määrata.

| (6) | E-õiguskeskkonna portaaliga seotud tegevuste erilise iseloomu tõttu, mis on välja kujunenud komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö käigus, on komisjoni roll isikuandmete töötlemisel nimetatud portaali kaudu piiratud. Tuleks veel täpsustada, et komisjon ei vastuta omavahel ühendatud riiklike andmebaaside sisu eest, mis on kättesaadav portaali kaudu. |
| --- | --- |

(6)

E-õiguskeskkonna portaaliga seotud tegevuste erilise iseloomu tõttu, mis on välja kujunenud komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö käigus, on komisjoni roll isikuandmete töötlemisel nimetatud portaali kaudu piiratud. Tuleks veel täpsustada, et komisjon ei vastuta omavahel ühendatud riiklike andmebaaside sisu eest, mis on kättesaadav portaali kaudu.

| (7) | Komisjoni teostatava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (3). Sellega seoses vastutab komisjon eelkõige portaali funktsioonide jaoks vajaliku IT-infrastruktuuri loomise eest, sealhulgas riiklike andmebaaside ühendamise eest. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni teostatava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (3). Sellega seoses vastutab komisjon eelkõige portaali funktsioonide jaoks vajaliku IT-infrastruktuuri loomise eest, sealhulgas riiklike andmebaaside ühendamise eest.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt peavad isikuandmete töötlemise eesmärgid olema sõnaselgelt kindlaks määratud. Seega peaks komisjon isikuandmeid portaalis töötlema vaid juhul, kui ta teeb seda selleks, et võimaldada juurdepääsu isikuandmeid säilitavatele omavahel ühendatud riiklikele andmebaasidele, pakkuda interaktiivseid teenuseid, mis võimaldavad kasutajatel vahetult suhelda teise liikmesriigi asjaomaste ametiasutustega, ja võimaldada juurdepääsu registreeritud kasutajatele mõeldud avalikule teabele või jagada kontaktandmed. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt peavad isikuandmete töötlemise eesmärgid olema sõnaselgelt kindlaks määratud. Seega peaks komisjon isikuandmeid portaalis töötlema vaid juhul, kui ta teeb seda selleks, et võimaldada juurdepääsu isikuandmeid säilitavatele omavahel ühendatud riiklikele andmebaasidele, pakkuda interaktiivseid teenuseid, mis võimaldavad kasutajatel vahetult suhelda teise liikmesriigi asjaomaste ametiasutustega, ja võimaldada juurdepääsu registreeritud kasutajatele mõeldud avalikule teabele või jagada kontaktandmed.

| (9) | Komisjon peaks kaasama süsteemi sellist tehnoloogiat, mille kavandamisel on järgitud „lõimitud andmekaitse” põhimõtet. Selle põhimõtte rakendamisel tuleks funktsionaalsuse kavandamise etapis, mis hõlmab nii isikuandmete töötlemist portaali kaudu kui ka teisi portaali funktsioone, hinnata eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele avaldatavat mõju. Hindamine aitab kaardistada võimalikud isikuandmete kaitsega seotud riskid. See aitab kindlaks määrata ka asjakohased meetmed ja garantiid, mis tuleks isikuandmete kaitsmiseks süsteemi lülitada. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks kaasama süsteemi sellist tehnoloogiat, mille kavandamisel on järgitud „lõimitud andmekaitse” põhimõtet. Selle põhimõtte rakendamisel tuleks funktsionaalsuse kavandamise etapis, mis hõlmab nii isikuandmete töötlemist portaali kaudu kui ka teisi portaali funktsioone, hinnata eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele avaldatavat mõju. Hindamine aitab kaardistada võimalikud isikuandmete kaitsega seotud riskid. See aitab kindlaks määrata ka asjakohased meetmed ja garantiid, mis tuleks isikuandmete kaitsmiseks süsteemi lülitada.

| (10) | Komisjon peaks riiklike andmebaaside ühendamisega seotud tööülesannete täitmisel korraldama korrapäraseid ja asjakohaseid turvalisuse hindamisi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon peaks riiklike andmebaaside ühendamisega seotud tööülesannete täitmisel korraldama korrapäraseid ja asjakohaseid turvalisuse hindamisi.

| (11) | Portaali kaudu pääseb ligi vaid ühendatud riiklikes andmebaasides leiduvale avalikule teabele. Erinevates ühendatud riiklikes andmebaasides leiduva teabe kombineerimine portaali kaudu eri eesmärkidel ei tohiks olla võimalik, |
| --- | --- |

(11)

Portaali kaudu pääseb ligi vaid ühendatud riiklikes andmebaasides leiduvale avalikule teabele. Erinevates ühendatud riiklikes andmebaasides leiduva teabe kombineerimine portaali kaudu eri eesmärkidel ei tohiks olla võimalik,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas otsuses sätestatakse Euroopa Komisjoni ülesanded ja kohustused seoses Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis (edaspidi „portaal”) isikuandmete töötlemise suhtes kehtivate andmekaitse nõuetega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva otsuse kohaldamisel kasutatakse määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „Euroopa e-õiguskeskkonnas osaleja”— liikmesriigi esindaja või Euroopa e-õiguskeskkonna partnerorganisatsioon, kellele on antud luba portaali sisu (selle teatavaid osi) muuta;

b)   „omavahel ühendatud riiklikud andmebaasid”— avalikku teavet sisaldavad andmebaasid, mida haldavad liikmesriigid ja muud organid, nagu näiteks kutseliidud ja mittetulundusühingud, ning mis on portaali kaudu ühendatud sellisel viisil, et riiklikul tasandil kättesaadavale teabele pääseb ligi portaali kaudu;

c)   „avalik teave”— teave, mis on avalikkusele kättesaadav interneti kaudu;

d)   „registreeritud kasutaja”— portaali kasutaja, kes on end portaalis registreerinud Euroopa Komisjoni autentimisteenuse (ECAS) vahendusel, näiteks „Euroopa e-õiguskeskkonnas osaleja”.

Artikkel 3

Andmete töötlemine

Komisjon töötleb isikuandmeid portaalis üksnes allpool loetletud eesmärkidel:

| a) | tagada juurdepääs ühendatud riiklikele andmebaasidele, milles säilitatakse isikuandmeid; |
| --- | --- |

a)

tagada juurdepääs ühendatud riiklikele andmebaasidele, milles säilitatakse isikuandmeid;

| b) | pakkuda interaktiivseid teenuseid, mis võimaldavad registreeritud kasutajatel vahetult suhelda teise liikmesriigi asjaomaste ametiasutustega; |
| --- | --- |

b)

pakkuda interaktiivseid teenuseid, mis võimaldavad registreeritud kasutajatel vahetult suhelda teise liikmesriigi asjaomaste ametiasutustega;

| c) | tagada juurdepääs registreeritud kasutajatele mõeldud avalikule teabele; |
| --- | --- |

c)

tagada juurdepääs registreeritud kasutajatele mõeldud avalikule teabele;

| d) | jagada kontaktandmeid. |
| --- | --- |

d)

jagada kontaktandmeid.

Artikkel 4

Vastutava töötleja kohustused

1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punktile d ja kooskõlas käesolevast artiklist tulenevate vastavate kohustustega portaalis täidab komisjon vastutava töötleja ülesandeid.

2.   Komisjon tagab portaali IT-infrastruktuuri kättesaadavuse, hooldamise ja turvalisuse.

3.   Komisjon vastutab järgmiste töötlemistoimingute eest:

| a) | korrastamine; |
| --- | --- |

a)

korrastamine;

| b) | üleandmine; |
| --- | --- |

b)

üleandmine;

| c) | levitamine või muul viisil kättesaadavaks tegemine; |
| --- | --- |

c)

levitamine või muul viisil kättesaadavaks tegemine;

| d) | ühendatud riiklikest andmebaasidest pärinevate või registreeritud kasutajate isikuandmete ühitamine või ühendamine. |
| --- | --- |

d)

ühendatud riiklikest andmebaasidest pärinevate või registreeritud kasutajate isikuandmete ühitamine või ühendamine.

4.   Komisjon määrab kindlaks vajalikud tegevuspõhimõtted ja kohaldab asjakohaseid tehnilisi lahendusi, et täita oma ülesandeid vastutava töötleja pädevuse piirides.

5.   Komisjon rakendab nõutavaid tehnilisi meetmeid, et tagada isikuandmete turvalisus transiidi ja portaalis esitamise ajal, eelkõige konfidentsiaalsus ja terviklikkus mis tahes andmete ülekandmisel Euroopa e-õiguskeskkonna portaali ja portaalist.

6.   Komisjon ei vastuta nende isikuandmete kaitse aspektide eest, mis on seotud:

| a) | omavahel ühendatud riiklikest andmebaasidest pärinevate andmete esialgse kogumise ja säilitamisega; |
| --- | --- |

a)

omavahel ühendatud riiklikest andmebaasidest pärinevate andmete esialgse kogumise ja säilitamisega;

| b) | mis tahes otsusega, mille on vastu võtnud liikmesriigid, et muuta need andmed portaali kaudu kättesaadavaks; |
| --- | --- |

b)

mis tahes otsusega, mille on vastu võtnud liikmesriigid, et muuta need andmed portaali kaudu kättesaadavaks;

| c) | portaali kaudu kättesaadavaks tehtud omavahel ühendatud riiklikest andmebaasidest pärinevate andmete sisuga. |
| --- | --- |

c)

portaali kaudu kättesaadavaks tehtud omavahel ühendatud riiklikest andmebaasidest pärinevate andmete sisuga.

7.   Komisjoni kohustused ei mõjuta liikmesriikide ja muude organite vastutust nende hallatavate omavahel ühendatud riiklike andmebaaside sisu ja toimimise eest.

Artikkel 5

Teavitamise kohustus

1.   Komisjon jagab andmesubjektidele teavet (mille eest ta on käesoleva otsuse alusel vastutav), mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 11 ja 12.

2.   Olenemata kohustustest liikmesriikide ja teiste omavahel ühendatud riiklikke andmebaase haldavate organite andmesubjektide vastu, tuleb komisjonil teavitada andmesubjekte ka sellest, kellega nad peaksid ühendust võtma, et tõhusalt kasutada oma õigust saada teavet, tutvuda andmetega, teha parandusi ja esitada vastuväiteid kooskõlas kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktidega. Komisjon osutab liikmesriikide ja teiste organite konkreetsetele isikuandmete kaitse põhimõtetele.

3.   Komisjon muudab portaalis samuti kättesaadavaks:

| a) | liikmesriikide lõikes 2 osutatud isikuandmete kaitse põhimõtete tõlked portaali keeltesse; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide lõikes 2 osutatud isikuandmete kaitse põhimõtete tõlked portaali keeltesse;

| b) | määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklite 11 ja 12 kohase, portaaliga seotud põhjaliku isikuandmete puutumatust käsitleva teate, mis esitatakse selges ja arusaadavas vormis. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklite 11 ja 12 kohase, portaaliga seotud põhjaliku isikuandmete puutumatust käsitleva teate, mis esitatakse selges ja arusaadavas vormis.

Artikkel 6

Isikuandmete säilitamine

1.   Omavahel ühendatud riiklike andmebaaside teabevahetuse raames andmesubjektide kohta edastatud isikuandmeid portaalis ei säilitata. Kõik sellised andmed säilitatakse liikmesriikide või muude organite hallatavates riiklikes andmebaasides.

2.   Portaali kasutajatega seotud või nende esitatud isikuandmeid ei säilitata portaalis, v.a juhul, kui nad on end kirja pannud registreeritud kasutajatena. Registreeritud kasutajate isikuandmeid säilitatakse, kuni nad avaldavad soovi oma nimi portaalist kustutada. Vastavalt artiklile 3 säilitatakse Euroopa e-õiguskeskkonnas osalejate või kontaktisikute isikuandmeid vaid nii kaua, kui nimetatud isikud täidavad oma ülesandeid.

Artikkel 7

Jõustumise kuupäev

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. juuni 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  KOM(2008) 329 (lõplik), 30.5.2008.

1

(2)  ELT C 75, 31.3.2009, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

3

---