# Den Europæiske Unions L 144/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 144 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang15. maj 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 144

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang15. maj 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2014/273/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 19. september 2012 om foranstaltningerne til fordel for ELAN d.o.o. SA.26379 (C 13/10) (ex NN 17/10) gennemført af Slovenien
  (meddelt under nummer C(2012) 6345)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/274/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 20. marts 2013 om statsstøtte SA.23420 (11/C, ex NN40/10) iværksat af Belgien til fordel for SA Ducroire
  (meddelt under nummer C(2013) 1497)

   (
  1
  ) | 29 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

2014/273/EU

*

Kommissionens afgørelse af 19. september 2012 om foranstaltningerne til fordel for ELAN d.o.o. SA.26379 (C 13/10) (ex NN 17/10) gennemført af Slovenien
  (meddelt under nummer C(2012) 6345)

   (
  1
  )

ELAN

(meddelt under nummer C(2012) 6345)

1

1

2014/274/EU

*

Kommissionens afgørelse af 20. marts 2013 om statsstøtte SA.23420 (11/C, ex NN40/10) iværksat af Belgien til fordel for SA Ducroire
  (meddelt under nummer C(2013) 1497)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2013) 1497)

1

29

| | | III   Andre retsaktern |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | Offentlig udgave af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 244/12/KOL af 27. juni 2012 om omstruktureringsstøtte til Íslandsbanki (Island) | 70 |
| | * | Offentlig udgave af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 290/12/KOL af 11. juli 2012 om omstruktureringsstøtte til Landsbankinn (Island) | 121 |
| | * | Offentlig udgave af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 291/12/KOL af 11. juli 2012 om omstruktureringsstøtte til Arion Bank (Island) | 169 |

III   Andre retsaktern

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

Offentlig udgave af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 244/12/KOL af 27. juni 2012 om omstruktureringsstøtte til Íslandsbanki (Island)

70

*

Offentlig udgave af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 290/12/KOL af 11. juli 2012 om omstruktureringsstøtte til Landsbankinn (Island)

121

*

Offentlig udgave af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 291/12/KOL af 11. juli 2012 om omstruktureringsstøtte til Arion Bank (Island)

169

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 15.5.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/1

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 19. september 2012

om foranstaltningerne til fordel for ELAN d.o.o. SA.26379 (C 13/10) (ex NN 17/10) gennemført af Slovenien

(meddelt under nummer C(2012) 6345)

(Kun den slovenske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2014/273/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

efter at have opfordret de interesserede parter til at indsende deres bemærkninger i henhold til ovenstående bestemmelse (1), og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 10. juli 2008 indgav Marker Völkl International GmbH (i det følgende benævnt »klager«), en tysk skiproducent, en klage med påstand om, at Slovenien havde ydet statsstøtte til selskabet Elan d.o.o. (i det følgende benævnt Elan; da klagen blev indgivet, var selskabet kendt under navnet Skimar d.o.o.). Kommissionen fremsendte flere anmodninger om oplysninger til Slovenien, som Slovenien besvarede med breve af 14. oktober 2008, 30. januar 2010 og 22. februar 2010. I november 2009 sendte Kommissionen også en anmodning om oplysninger til klager, som vedkommende besvarede den 5. marts 2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 10. juli 2008 indgav Marker Völkl International GmbH (i det følgende benævnt »klager«), en tysk skiproducent, en klage med påstand om, at Slovenien havde ydet statsstøtte til selskabet Elan d.o.o. (i det følgende benævnt Elan; da klagen blev indgivet, var selskabet kendt under navnet Skimar d.o.o.). Kommissionen fremsendte flere anmodninger om oplysninger til Slovenien, som Slovenien besvarede med breve af 14. oktober 2008, 30. januar 2010 og 22. februar 2010. I november 2009 sendte Kommissionen også en anmodning om oplysninger til klager, som vedkommende besvarede den 5. marts 2010.

| (2) | Ved brev af 12. maj 2010 informerede Kommissionen Slovenien om, at den havde truffet afgørelse om at indlede den procedure, der er fastlagt i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, med hensyn til støtten. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 12. maj 2010 informerede Kommissionen Slovenien om, at den havde truffet afgørelse om at indlede den procedure, der er fastlagt i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, med hensyn til støtten.

| (3) | Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningerne. Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra tredjeparter. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningerne. Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra tredjeparter.

| (4) | Efter indledningsafgørelsen indgav Slovenien yderligere oplysninger ved brev af 9., 10. og 16. juni 2010 (sidstnævnte med bilag dateret den 26. maj, 28. maj, 31. maj, 2. juni og 14. juni 2010). Den 16. august 2011 sendte Kommissionen en anmodning om oplysninger til de slovenske myndigheder, som de besvarede ved brev af10. oktober 2011. En række bilag til dette brev blev indgivet den 11. oktober 2011. Efter et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og selskabets repræsentanter indgav Slovenien yderligere oplysninger ved brev af 6. marts, 30. marts, 13. april, 16. april, 23. april, 10. maj, 15. maj og 30. maj 2012. |
| --- | --- |

(4)

Efter indledningsafgørelsen indgav Slovenien yderligere oplysninger ved brev af 9., 10. og 16. juni 2010 (sidstnævnte med bilag dateret den 26. maj, 28. maj, 31. maj, 2. juni og 14. juni 2010). Den 16. august 2011 sendte Kommissionen en anmodning om oplysninger til de slovenske myndigheder, som de besvarede ved brev af10. oktober 2011. En række bilag til dette brev blev indgivet den 11. oktober 2011. Efter et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og selskabets repræsentanter indgav Slovenien yderligere oplysninger ved brev af 6. marts, 30. marts, 13. april, 16. april, 23. april, 10. maj, 15. maj og 30. maj 2012.

2.   BESKRIVELSE AF STØTTEN

2.1.   STØTTEMODTAGEREN

| (5) | Elan, et kapitalselskab, producerer skiudstyr og marine fartøjer som f.eks. lystbåde. Selskabet er beliggende i Begunje na Gorenjskem, Slovenien, der som helhed er berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF (3). Elan har i øjeblikket ca. 460 ansatte og har to hoveddivisioner: en vintersportsdivision og en marin division. Selskabet har kun et enkelt datterselskab i Slovenien, Elan Inventa d.o.o. (sportsudstyr) og en række handelsselskaber i andre lande. |
| --- | --- |

(5)

Elan, et kapitalselskab, producerer skiudstyr og marine fartøjer som f.eks. lystbåde. Selskabet er beliggende i Begunje na Gorenjskem, Slovenien, der som helhed er berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF (3). Elan har i øjeblikket ca. 460 ansatte og har to hoveddivisioner: en vintersportsdivision og en marin division. Selskabet har kun et enkelt datterselskab i Slovenien, Elan Inventa d.o.o. (sportsudstyr) og en række handelsselskaber i andre lande.

| (6) | Indtil juni 2010, og da de omhandlede foranstaltninger blev ydet, var Elan organiseret på en anden måde. Det bestod af moderselskabet Elan, der havde kapitalandele i fire datterselskaber:






  — | Elan d.o.o. (i det følgende benævnt Elan Winter Sport), hvori Elans vintersportsaktiviteter var organiseret. Elan Winter Sport havde igen andele i flere handelsselskaber |
| --- | --- | --- |

(6)

Indtil juni 2010, og da de omhandlede foranstaltninger blev ydet, var Elan organiseret på en anden måde. Det bestod af moderselskabet Elan, der havde kapitalandele i fire datterselskaber:

—

Elan d.o.o. (i det følgende benævnt Elan Winter Sport), hvori Elans vintersportsaktiviteter var organiseret. Elan Winter Sport havde igen andele i flere handelsselskaber

| — | Elan Marine d.o.o. (i det følgende benævnt Elan Marine), hvori Elans marine aktiviteter var organiseret. Elan Marine havde igen kapitalandele i flere datterselskaber, som f.eks. Elan PBO (100 %) Elan Marine Charter (100 %) og Elan Yachting d.o.o. (100 %) |
| --- | --- |

—

Elan Marine d.o.o. (i det følgende benævnt Elan Marine), hvori Elans marine aktiviteter var organiseret. Elan Marine havde igen kapitalandele i flere datterselskaber, som f.eks. Elan PBO (100 %) Elan Marine Charter (100 %) og Elan Yachting d.o.o. (100 %)

| — | Elan Inventa d.o.o. (sportsudstyr) |
| --- | --- |

—

Elan Inventa d.o.o. (sportsudstyr)

| — | Marine Nova d.o.o. (ikke-erhvervsdrivende selskab). |
| --- | --- |

—

Marine Nova d.o.o. (ikke-erhvervsdrivende selskab).

| (7) | Elan er statsejet. I dag ejes det 66,4 % af Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. (i det følgende benævnt PDP), et finansielt holdingselskab, der ejes af tre statsejede fonde. Andre 25 % af andelene i Elan indehaves af Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (i det følgende benævnt Triglav Naložbe, et finansielt selskab for et primært statsejet forsikringsselskab). De sidste 8,6 % indehaves af Prvi pokojninski sklad, som er en statsejet pensionsfond (se afsnit 2.2 for en detaljeret beskrivelse af Elans kapitalejere). Da de omhandlede foranstaltninger blev iværksat, var også Elan primært statsejet. Dets ejerstruktur var dog lidt anderledes (se også afsnit 2.2). |
| --- | --- |

(7)

Elan er statsejet. I dag ejes det 66,4 % af Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. (i det følgende benævnt PDP), et finansielt holdingselskab, der ejes af tre statsejede fonde. Andre 25 % af andelene i Elan indehaves af Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (i det følgende benævnt Triglav Naložbe, et finansielt selskab for et primært statsejet forsikringsselskab). De sidste 8,6 % indehaves af Prvi pokojninski sklad, som er en statsejet pensionsfond (se afsnit 2.2 for en detaljeret beskrivelse af Elans kapitalejere). Da de omhandlede foranstaltninger blev iværksat, var også Elan primært statsejet. Dets ejerstruktur var dog lidt anderledes (se også afsnit 2.2).

| (8) | Med hensyn til Elans finansielle situation var selskabet efter et vanskeligt år i 2004 overskudsgivende i 2005 og 2006, og omsætningen var stigende. Selskabets situation begyndte at blive svækket i 2007 med faldende omsætning og nettotab i 2007 og 2008. En mere detaljeret vurdering af Elans finansielle situation findes i betragtning (68)-(74). |
| --- | --- |

(8)

Med hensyn til Elans finansielle situation var selskabet efter et vanskeligt år i 2004 overskudsgivende i 2005 og 2006, og omsætningen var stigende. Selskabets situation begyndte at blive svækket i 2007 med faldende omsætning og nettotab i 2007 og 2008. En mere detaljeret vurdering af Elans finansielle situation findes i betragtning (68)-(74).

| (9) | Elan er i øjeblikket ved at blive privatiseret. Den største kapitalejer PDP agter at sælge sin andel i selskabet og forhandler i øjeblikket med potentielle tilbudsgivere. |
| --- | --- |

(9)

Elan er i øjeblikket ved at blive privatiseret. Den største kapitalejer PDP agter at sælge sin andel i selskabet og forhandler i øjeblikket med potentielle tilbudsgivere.

2.2.   STØTTEMODTAGERENS NUVÆRENDE KAPITALEJERE OG KAPITALEJERE, DA FORANSTALTNINGERNE BLEV YDET

| (10) | Da ejerstrukturen og identiteten af Elans ejere og deres ledelsesstruktur er relevant for spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningerne til fordel for Elan indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes staten, gives der i det følgende en kort beskrivelse af hver ejer efterfulgt af en oversigt over de andele i Elan, som de hver især har været indehaver af i tidens løb. Det bør bemærkes, at Elans ejerstruktur ændredes i perioden mellem den første kapitaltilførsel i 2007 (foranstaltning 1) og den anden kapitaltilførsel i 2008 (foranstaltning 2), og at der siden er sket yderligere ændringer. Se betragtning (19)-(22) for yderligere detaljer. |
| --- | --- |

(10)

Da ejerstrukturen og identiteten af Elans ejere og deres ledelsesstruktur er relevant for spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningerne til fordel for Elan indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes staten, gives der i det følgende en kort beskrivelse af hver ejer efterfulgt af en oversigt over de andele i Elan, som de hver især har været indehaver af i tidens løb. Det bør bemærkes, at Elans ejerstruktur ændredes i perioden mellem den første kapitaltilførsel i 2007 (foranstaltning 1) og den anden kapitaltilførsel i 2008 (foranstaltning 2), og at der siden er sket yderligere ændringer. Se betragtning (19)-(22) for yderligere detaljer.

2.2.1.   Beskrivelse af Elans kapitalejere

KAD

| (11) | Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (i det følgende benævnt KAD) er et aktieselskab, hvis eneaktionær er Slovenien. KAD forvalter statslige pensionsfonde og aktiver for Slovenien. Det er også ansvarligt for privatiseringen af statsejede aktiver. KAD er omfattet af den slovenske selskabslov (ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah). KAD har i overensstemmelse hermed et forretningsudvalg, en bestyrelse og en direktion. Den slovenske regering udpeger alle 15 medlemmer af forretningsudvalget (hvoraf fem repræsenterer pensionerede og invalide arbejdstagere, fem repræsenterer arbejdsgivere og forsikrede, og fem repræsenterer den slovenske regering) og alle ni medlemmer af bestyrelsen. Repræsentanter for regeringen indbydes til forretningsudvalgets møder. |
| --- | --- |

(11)

Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (i det følgende benævnt KAD) er et aktieselskab, hvis eneaktionær er Slovenien. KAD forvalter statslige pensionsfonde og aktiver for Slovenien. Det er også ansvarligt for privatiseringen af statsejede aktiver. KAD er omfattet af den slovenske selskabslov (ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah). KAD har i overensstemmelse hermed et forretningsudvalg, en bestyrelse og en direktion. Den slovenske regering udpeger alle 15 medlemmer af forretningsudvalget (hvoraf fem repræsenterer pensionerede og invalide arbejdstagere, fem repræsenterer arbejdsgivere og forsikrede, og fem repræsenterer den slovenske regering) og alle ni medlemmer af bestyrelsen. Repræsentanter for regeringen indbydes til forretningsudvalgets møder.

KAD-PPS

| (12) | Prvi pokojninski sklad er Republikken Sloveniens primære pensionsfond (First Pension Fund), hvilket betyder, at den er 100 % statsejet. KAD forvalter denne pensionsfond og kontrollerer også PPS's andel af Elan (i det følgende benævnt KAD-PPS). |
| --- | --- |

(12)

Prvi pokojninski sklad er Republikken Sloveniens primære pensionsfond (First Pension Fund), hvilket betyder, at den er 100 % statsejet. KAD forvalter denne pensionsfond og kontrollerer også PPS's andel af Elan (i det følgende benævnt KAD-PPS).

DSU

| (13) | Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (i det følgende benævnt DSU) er et 100 % statsejet kapitalselskab, som varetager ledelses- og rådgivningsopgaver. Det er bl.a. ansvarligt for privatiseringen af statsejede aktiver. DSU har en bestyrelse, som består af tre medlemmer. De to udnævnes af den slovenske regering, og det sidste udnævnes af selskabets medarbejdere. Indtil medarbejderne har udnævnt deres repræsentant, udpeger Slovenien også det tredje medlem. Bestyrelsen udpeger selskabets direktør, som er ansvarlig for DSU's virksomhed. |
| --- | --- |

(13)

Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (i det følgende benævnt DSU) er et 100 % statsejet kapitalselskab, som varetager ledelses- og rådgivningsopgaver. Det er bl.a. ansvarligt for privatiseringen af statsejede aktiver. DSU har en bestyrelse, som består af tre medlemmer. De to udnævnes af den slovenske regering, og det sidste udnævnes af selskabets medarbejdere. Indtil medarbejderne har udnævnt deres repræsentant, udpeger Slovenien også det tredje medlem. Bestyrelsen udpeger selskabets direktør, som er ansvarlig for DSU's virksomhed.

Zavarovalnica Triglav

| (14) | Zavarovalnica Triglav, d.d., (i det følgende benævnt Zavarovalnica Triglav) er et selskab, der tilbyder alle former for skades-, livs-, sundheds- og ulykkesforsikringer. 67,7 % af dets aktier indehaves af selskaber, som igen direkte eller indirekte har staten som majoritetsejer. Da foranstaltningerne blev ydet, var hovedaktionærerne i Zavarovalnica Triglav: Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (i det følgende benævnt ZIPZ, instituttet for pensions- og uarbejdsdygtighedsforsikring), 100 % statsejet, som har en andel på 34,5 % i Zavarovalnica Triglav; Slovenska odškodninska družba, d.d. (i det følgende benævnt SOD, det slovenske skadeserstatningsselskab), 100 % statsejet, som har en andel på 28,1 % i Zavarovalnica Triglav; NLB, d.d., 50 % statsejet, som har en andel på 3,1 % i Zavarovalnica Triglav, og HIT d.d., 100 % statsejet, som har en andel på 1,1 % i Zavarovalnica Triglav. Ingen af de øvrige aktionærer i Zavarovalnica Triglav havde en andel, der oversteg 1,8 %, i selskabet. |
| --- | --- |

(14)

Zavarovalnica Triglav, d.d., (i det følgende benævnt Zavarovalnica Triglav) er et selskab, der tilbyder alle former for skades-, livs-, sundheds- og ulykkesforsikringer. 67,7 % af dets aktier indehaves af selskaber, som igen direkte eller indirekte har staten som majoritetsejer. Da foranstaltningerne blev ydet, var hovedaktionærerne i Zavarovalnica Triglav: Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (i det følgende benævnt ZIPZ, instituttet for pensions- og uarbejdsdygtighedsforsikring), 100 % statsejet, som har en andel på 34,5 % i Zavarovalnica Triglav; Slovenska odškodninska družba, d.d. (i det følgende benævnt SOD, det slovenske skadeserstatningsselskab), 100 % statsejet, som har en andel på 28,1 % i Zavarovalnica Triglav; NLB, d.d., 50 % statsejet, som har en andel på 3,1 % i Zavarovalnica Triglav, og HIT d.d., 100 % statsejet, som har en andel på 1,1 % i Zavarovalnica Triglav. Ingen af de øvrige aktionærer i Zavarovalnica Triglav havde en andel, der oversteg 1,8 %, i selskabet.

| (15) | Zavarovalnica Triglav har en bestyrelse bestående af otte medlemmer og en direktion. De fem medlemmer af bestyrelsen repræsenterer aktionærernes interesser og vælges på Zavarovalnica Triglavs generalforsamling. De andre tre medlemmer repræsenterer medarbejderne. |
| --- | --- |

(15)

Zavarovalnica Triglav har en bestyrelse bestående af otte medlemmer og en direktion. De fem medlemmer af bestyrelsen repræsenterer aktionærernes interesser og vælges på Zavarovalnica Triglavs generalforsamling. De andre tre medlemmer repræsenterer medarbejderne.

Triglav Naložbe

| (16) | Triglav Naložbe er et finansielt selskab. På tidspunktet for den anden kapitaltilførsel ejede Zavarovalnica Triglav 80 % af kapitalandelene i Triglav Naložbe. Sidstnævnte er igen hovedsagelig statsejet (se betragtning (14)). De resterende interesser i Triglav Naložbe er spredt mellem individuelle investorer, og der er ikke nogen, der har en andel, som overstiger 0,67 %. Triglav Naložbe har en bestyrelse og en direktion. Bestyrelsen består af tre medlemmer og udpeges af Triglav Naložbes bestyrelse. |
| --- | --- |

(16)

Triglav Naložbe er et finansielt selskab. På tidspunktet for den anden kapitaltilførsel ejede Zavarovalnica Triglav 80 % af kapitalandelene i Triglav Naložbe. Sidstnævnte er igen hovedsagelig statsejet (se betragtning (14)). De resterende interesser i Triglav Naložbe er spredt mellem individuelle investorer, og der er ikke nogen, der har en andel, som overstiger 0,67 %. Triglav Naložbe har en bestyrelse og en direktion. Bestyrelsen består af tre medlemmer og udpeges af Triglav Naložbes bestyrelse.

PDP

| (17) | PDP er et finansielt holdingselskab, som blev etableret i juni 2009. Det ejes af tre statsejede fonde, nemlig KAD, DSU og SOD, og varetager omstruktureringsfunktioner på den slovenske stats vegne. PDP kan i henhold til kontrakt overtage ledelsen af kriseramte statsejede virksomheder, udøve alle stemmerettigheder, indsætte en bestyrelse og direktion og gennemføre genopretningsforanstaltninger på statens vegne (4). PDP har interesser i flere slovenske selskaber, der tidligere var ejet af halvoffentlige fonde (5), og leder efter strategiske investorer til nogle af dem. |
| --- | --- |

(17)

PDP er et finansielt holdingselskab, som blev etableret i juni 2009. Det ejes af tre statsejede fonde, nemlig KAD, DSU og SOD, og varetager omstruktureringsfunktioner på den slovenske stats vegne. PDP kan i henhold til kontrakt overtage ledelsen af kriseramte statsejede virksomheder, udøve alle stemmerettigheder, indsætte en bestyrelse og direktion og gennemføre genopretningsforanstaltninger på statens vegne (4). PDP har interesser i flere slovenske selskaber, der tidligere var ejet af halvoffentlige fonde (5), og leder efter strategiske investorer til nogle af dem.

KD Kapital

| (18) | KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (i det følgende benævnt KD Kapital), et selskab med aktiviteter inden for kapitalinvestering. KD Kapital tilhører Skupina KD-koncernen (6) og er privatejet. |
| --- | --- |

(18)

KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (i det følgende benævnt KD Kapital), et selskab med aktiviteter inden for kapitalinvestering. KD Kapital tilhører Skupina KD-koncernen (6) og er privatejet.

2.2.2.   Andele i Elan på forskellige tidspunkter

| (19) | Da den første foranstaltning blev ydet i 2007, havde følgende selskaber andele i Elan: KAD (30,48 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %), Zavarovalnica Triglav (11,89 %) og KD Kapital (16,83 %). |
| --- | --- |

(19)

Da den første foranstaltning blev ydet i 2007, havde følgende selskaber andele i Elan: KAD (30,48 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %), Zavarovalnica Triglav (11,89 %) og KD Kapital (16,83 %).

| (20) | I april 2008 solgte KD Kapital sin andel til KAD. Efter denne transaktion og på tidspunktet for den anden kapitaltilførsel havde følgende selskaber interesser i Elan: KAD (47,31 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %) og Zavarovalnica Triglav (11,89 %). |
| --- | --- |

(20)

I april 2008 solgte KD Kapital sin andel til KAD. Efter denne transaktion og på tidspunktet for den anden kapitaltilførsel havde følgende selskaber interesser i Elan: KAD (47,31 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %) og Zavarovalnica Triglav (11,89 %).

| (21) | I 2010 overdrog KAD og DSU deres interesser i Elan til det finansielle holdingselskab PDP. I dag ejer PDP 66,4 % af andelene i Elan. KAD-PPS er indehaver af 8,6 %, og Triglav Naložbe 25 %. |
| --- | --- |

(21)

I 2010 overdrog KAD og DSU deres interesser i Elan til det finansielle holdingselskab PDP. I dag ejer PDP 66,4 % af andelene i Elan. KAD-PPS er indehaver af 8,6 %, og Triglav Naložbe 25 %.

| (22) | I tabel 1 gives der en oversigt over de enkelte selskabers andele på tidspunktet for foranstaltning 1, på tidspunktet for foranstaltning 2 og i maj 2012:

  Tabel 1









  (%) |
| --- | --- |
| Enhed | Foranstaltning 1
  (januar 2007) | Foranstaltning 2
  (august 2008) | Maj 2012 |
| PDP (ejet af KAD, DSU og SOD, som igen ejes af staten) | 0 | 0 | 66,4 |
| KAD (100 % statsejet) | 30,48 | 47,31 | 0 |
| KAD-PPS (100 % statsejet) | 10,30 | 10,30 | 8,6 |
| DSU (100 % statsejet) | 17,34 | 17,34 | 0 |
| Triglav Naložbe (80 % ejet af Zavarovalnica Triglav) | 13,16 | 13,16 | 25 |
| Zavarovalnica Triglav (ejet af ZIPZ og SOD, som igen ejes af staten) | 11,89 | 11,89 | 0 |
| KD Kapital (privat selskab) | 16,83 | 0 | 0 |
| Statsejet i alt | 83,17 | 100 | 100 |

(22)

I tabel 1 gives der en oversigt over de enkelte selskabers andele på tidspunktet for foranstaltning 1, på tidspunktet for foranstaltning 2 og i maj 2012:

Tabel 1

(%)

Enhed

Foranstaltning 1

(januar 2007)

Foranstaltning 2

(august 2008)

Maj 2012

PDP (ejet af KAD, DSU og SOD, som igen ejes af staten)

0

0

66,4

KAD (100 % statsejet)

30,48

47,31

0

KAD-PPS (100 % statsejet)

10,30

10,30

8,6

DSU (100 % statsejet)

17,34

17,34

0

Triglav Naložbe (80 % ejet af Zavarovalnica Triglav)

13,16

13,16

25

Zavarovalnica Triglav (ejet af ZIPZ og SOD, som igen ejes af staten)

11,89

11,89

0

KD Kapital (privat selskab)

16,83

0

0

Statsejet i alt

83,17

100

100

2.3.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

2.3.1.   Kapitaltilførslen i 2007 (»foranstaltning 1«)

| (23) | I 2006 udformede Elan et ambitiøst investeringsprogram for koncernen, som omhandlede investeringer i bygninger, anlæg og markedsføring af mærkevarer, baseret på en strategisk udviklingsplan for perioden 2006-2010 (udarbejdet af Elans bestyrelse i december 2005). For årene 2006-2007 planlagde man investeringer på 20,2 mio. EUR. For at finansiere disse investeringer foreslog Elan sine kapitalejere en kapitalforhøjelse på 20,2 mio. EUR. I mellemtiden begyndte Elan i løbet af 2006 at indkøbe nyt produktionsudstyr, hvilket også var i overensstemmelse med den strategiske udviklingsplan. |
| --- | --- |

(23)

I 2006 udformede Elan et ambitiøst investeringsprogram for koncernen, som omhandlede investeringer i bygninger, anlæg og markedsføring af mærkevarer, baseret på en strategisk udviklingsplan for perioden 2006-2010 (udarbejdet af Elans bestyrelse i december 2005). For årene 2006-2007 planlagde man investeringer på 20,2 mio. EUR. For at finansiere disse investeringer foreslog Elan sine kapitalejere en kapitalforhøjelse på 20,2 mio. EUR. I mellemtiden begyndte Elan i løbet af 2006 at indkøbe nyt produktionsudstyr, hvilket også var i overensstemmelse med den strategiske udviklingsplan.

| (24) | Den 29. januar 2007 underskrev Elan og Elans kapitalejere en hensigtserklæring, hvori de aftalte, at kapitalejerne ville indskyde 10,225 mio. EUR i Elan (ca. halvdelen af de 20,2 mio. EUR, der var forventet i den strategiske udviklingsplan for 2006-2010). Hver kapitalejer accepterede at deltage i kapitalforhøjelsen i forhold til sin andel i Elan. Denne beslutning blev truffet på grundlag af en selskabsvurdering udarbejdet af den uafhængige konsulent [...] (7) og en række andre dokumenter udarbejdet af Elan selv og KAD, ejeren af majoritetsandelen i Elan. [...] beregnede selskabets dagsværdi på grundlag af gennemsnittet (for hver division) af i) den vægtede benchmarkede kursværdi i forhold til provenu af nylige handler, ii) kursværdi i forhold til indtjening for de pågældende selskaber i 2005 og iii) syv gange EBITDA-værdien, inkl. 25 % af de anslåede potentielle økonomiske besparelser. Den kortfristede rentebærende gæld og halvdelen af de identificerede investeringer, der ikke kunne finansieres af selskabets anslåede cash flow, blev trukket fra dette gennemsnit. KAD's flash-estimat af Elans værdi blev beregnet efter discounted cash flow-metoden (DCF-metoden) baseret på de prognoser, Elan havde fremlagt for sin bestyrelse. |
| --- | --- |

(24)

Den 29. januar 2007 underskrev Elan og Elans kapitalejere en hensigtserklæring, hvori de aftalte, at kapitalejerne ville indskyde 10,225 mio. EUR i Elan (ca. halvdelen af de 20,2 mio. EUR, der var forventet i den strategiske udviklingsplan for 2006-2010). Hver kapitalejer accepterede at deltage i kapitalforhøjelsen i forhold til sin andel i Elan. Denne beslutning blev truffet på grundlag af en selskabsvurdering udarbejdet af den uafhængige konsulent [...] (7) og en række andre dokumenter udarbejdet af Elan selv og KAD, ejeren af majoritetsandelen i Elan. [...] beregnede selskabets dagsværdi på grundlag af gennemsnittet (for hver division) af i) den vægtede benchmarkede kursværdi i forhold til provenu af nylige handler, ii) kursværdi i forhold til indtjening for de pågældende selskaber i 2005 og iii) syv gange EBITDA-værdien, inkl. 25 % af de anslåede potentielle økonomiske besparelser. Den kortfristede rentebærende gæld og halvdelen af de identificerede investeringer, der ikke kunne finansieres af selskabets anslåede cash flow, blev trukket fra dette gennemsnit. KAD's flash-estimat af Elans værdi blev beregnet efter discounted cash flow-metoden (DCF-metoden) baseret på de prognoser, Elan havde fremlagt for sin bestyrelse.

| (25) | Elan havde inden dette, i maj 2006, oplyst selskabets kapitalejere, at der ville være behov for yderligere kapital for at realisere de nødvendige investeringer, selvom selskabet ville anbringe alle frie cash flows i investeringer omhandlet i den strategiske udviklingsplan for 2006-2010 (8). Elan udarbejdede efterfølgende, i november 2006, en mere detaljeret analyse af en kapitalforhøjelse (9), som fastslog, at investeringerne ville resultere i et kumulativt nettooverskud for vintersportsdivisionen på 15,4 mio. EUR i perioden 2006-2010, mens der uden kapitalforhøjelsen ville opstå et kumulativt nettounderskud på 4,8 mio. EUR. Den marine divisions kumulative nettooverskud for perioden 2006-2010 ville også blive højere med kapitalforhøjelsen (14,9 mio. EUR sammenlignet med 8 mio. EUR). Samtidig estimerede KAD, ejeren af majoritetsandelen i Elan, koncernens værdi til 22,8 mio. EUR. Bestyrelserne i KAD, DSU, Zavarovalnica Triglav og Triglav Naložbe godkendte kapitaltilførslen allerede i henholdsvis december 2006 og januar 2007. |
| --- | --- |

(25)

Elan havde inden dette, i maj 2006, oplyst selskabets kapitalejere, at der ville være behov for yderligere kapital for at realisere de nødvendige investeringer, selvom selskabet ville anbringe alle frie cash flows i investeringer omhandlet i den strategiske udviklingsplan for 2006-2010 (8). Elan udarbejdede efterfølgende, i november 2006, en mere detaljeret analyse af en kapitalforhøjelse (9), som fastslog, at investeringerne ville resultere i et kumulativt nettooverskud for vintersportsdivisionen på 15,4 mio. EUR i perioden 2006-2010, mens der uden kapitalforhøjelsen ville opstå et kumulativt nettounderskud på 4,8 mio. EUR. Den marine divisions kumulative nettooverskud for perioden 2006-2010 ville også blive højere med kapitalforhøjelsen (14,9 mio. EUR sammenlignet med 8 mio. EUR). Samtidig estimerede KAD, ejeren af majoritetsandelen i Elan, koncernens værdi til 22,8 mio. EUR. Bestyrelserne i KAD, DSU, Zavarovalnica Triglav og Triglav Naložbe godkendte kapitaltilførslen allerede i henholdsvis december 2006 og januar 2007.

| (26) | Formelt blev kapitalforhøjelsen bekræftet på generalforsamlingen den 25. oktober 2007. Kapitalejerne foretog deres betalinger den 15. november 2007 i forhold til deres ejerandele. Et beløb på 10,225 mio. EUR blev tilført Elan, som til gengæld gav et kapitalejerlån på 5,8 mio. EUR til Elan Winter Sport og et kapitalejerlån på 4,425 mio. EUR til Elan Marine. Disse kapitalejerlån blev senere omdannet til egenkapital i Elan Winter Sport og Elan Marine. Som beskrevet ovenfor fusioneredes Elan Winter Sport og Elan Marine ind i deres moderselskab Elan i juni 2010 (se betragtning (6)). |
| --- | --- |

(26)

Formelt blev kapitalforhøjelsen bekræftet på generalforsamlingen den 25. oktober 2007. Kapitalejerne foretog deres betalinger den 15. november 2007 i forhold til deres ejerandele. Et beløb på 10,225 mio. EUR blev tilført Elan, som til gengæld gav et kapitalejerlån på 5,8 mio. EUR til Elan Winter Sport og et kapitalejerlån på 4,425 mio. EUR til Elan Marine. Disse kapitalejerlån blev senere omdannet til egenkapital i Elan Winter Sport og Elan Marine. Som beskrevet ovenfor fusioneredes Elan Winter Sport og Elan Marine ind i deres moderselskab Elan i juni 2010 (se betragtning (6)).

| (27) | Forsinkelsen mellem hensigtserklæringen og den formelle aftale mellem kapitalejerne skyldtes bl.a., at KD Kapital, Elans eneste private kapitalejer på daværende tidspunkt, som havde spærreminoritet, spærrede den formelle beslutning om kapitalforhøjelsen. KD Kapitals spærring skyldtes uenighed mellem KAD og KD Kapital om ændringer i Elans bestyrelse. I henhold til Slovenien ejede KD Kapital også halvdelen af en af Elans konkurrenter, Seaway Group d.o.o., og havde til hensigt at indsætte en repræsentant for KD Kapital i Elans bestyrelse. KAD kunne ikke acceptere dette på grund af KD Kapitals andel i Seaway. For at løse dette problem tilbød KAD i begyndelsen af oktober 2007 KD Kapital en put-option på den betingelse, at KD Kapital stemte for KAD's forslag i forbindelse med uenigheden om bestyrelsesmedlemmer. |
| --- | --- |

(27)

Forsinkelsen mellem hensigtserklæringen og den formelle aftale mellem kapitalejerne skyldtes bl.a., at KD Kapital, Elans eneste private kapitalejer på daværende tidspunkt, som havde spærreminoritet, spærrede den formelle beslutning om kapitalforhøjelsen. KD Kapitals spærring skyldtes uenighed mellem KAD og KD Kapital om ændringer i Elans bestyrelse. I henhold til Slovenien ejede KD Kapital også halvdelen af en af Elans konkurrenter, Seaway Group d.o.o., og havde til hensigt at indsætte en repræsentant for KD Kapital i Elans bestyrelse. KAD kunne ikke acceptere dette på grund af KD Kapitals andel i Seaway. For at løse dette problem tilbød KAD i begyndelsen af oktober 2007 KD Kapital en put-option på den betingelse, at KD Kapital stemte for KAD's forslag i forbindelse med uenigheden om bestyrelsesmedlemmer.

| (28) | Efter dette tilbud accepterede KD Kapital til sidst kapitalforhøjelsen, og som beskrevet ovenfor traf kapitalejerne den formelle beslutning i oktober 2007. |
| --- | --- |

(28)

Efter dette tilbud accepterede KD Kapital til sidst kapitalforhøjelsen, og som beskrevet ovenfor traf kapitalejerne den formelle beslutning i oktober 2007.

2.3.2.   Kapitaltilførslen i 2008 (»foranstaltning 2«)

| (29) | Trods kapitalforhøjelsen i november 2007 førte den dårlige vintersæson 2007/2008 (som følge af den foregående »grønne« vinter i 2006/07) til yderligere vanskeligheder for koncernen. Elan stod over for insolvensbehandling i begyndelsen af 2008. |
| --- | --- |

(29)

Trods kapitalforhøjelsen i november 2007 førte den dårlige vintersæson 2007/2008 (som følge af den foregående »grønne« vinter i 2006/07) til yderligere vanskeligheder for koncernen. Elan stod over for insolvensbehandling i begyndelsen af 2008.

| (30) | Da SKB banka d.d. afviste at yde yderligere finansiering til Elan i begyndelsen af 2008, udøvede KD Kapital sin put-option i marts 2008 med virkning fra april 2008. KAD købte KD Kapitals andele og forøgede dermed sin andel i Elan. Elan har siden været et 100 % statsejet selskab (se betragtning (20)). |
| --- | --- |

(30)

Da SKB banka d.d. afviste at yde yderligere finansiering til Elan i begyndelsen af 2008, udøvede KD Kapital sin put-option i marts 2008 med virkning fra april 2008. KAD købte KD Kapitals andele og forøgede dermed sin andel i Elan. Elan har siden været et 100 % statsejet selskab (se betragtning (20)).

| (31) | For at håndtere den vanskelige finansielle situation udpegede Elans kapitalejere en ny direktion i april 2008. Direktionen indledte forhandlinger med bankerne for at nå til enighed om omlægning af bankernes tilgodehavender hos Elan og dermed undgå selskabets konkurs. Bankerne ville kun acceptere dette, hvis Elans kapitalejere indskød yderligere kapital i selskabet. |
| --- | --- |

(31)

For at håndtere den vanskelige finansielle situation udpegede Elans kapitalejere en ny direktion i april 2008. Direktionen indledte forhandlinger med bankerne for at nå til enighed om omlægning af bankernes tilgodehavender hos Elan og dermed undgå selskabets konkurs. Bankerne ville kun acceptere dette, hvis Elans kapitalejere indskød yderligere kapital i selskabet.

| (32) | På den baggrund anmodede Elan i marts 2008 sine kapitalejere om yderligere ny kapital. På baggrund af en langsigtet plan for Elan for perioden 2008-2012, som Elan havde udarbejdet i juni 2008 (i det følgende benævnt »den langsigtede plan for 2008-2012«), anmodede Elan specifikt sine kapitalejere om 25 mio. EUR i juni/juli 2008. Elans kapitalejere fandt, at den langsigtede plan for 2008-2012 var utilstrækkelig til at udgøre et grundlag for et indskud på 25 mio. EUR. Kapitalejerne var faktisk kun villige til at indskyde 10 mio. EUR og krævede, at Elan og selskabets banker indgik aftale om omlægning af Elans lån, som betingelse for kapitalforhøjelsen. Kapitalejerne anmodede også om en supplerende langsigtet plan for Elan
   (10). Efter denne anmodning udarbejdede Elan en yderligere genopretningsplan dateret den 8. august 2008 (i det følgende benævnt »genopretningsplanen«). Elan kunne dog ikke nå til enighed med bankerne om gældsomlægningen. Tværtimod indledte en af Elans kreditorer, nemlig SKB banka d.d., en retssag for at håndhæve sine krav, og i august 2008 pålagde retten i Ljubljana Elan at betale dets gæld. Hvis dette pålæg var blevet håndhævet, var selskabet gået konkurs. |
| --- | --- |

(32)

På den baggrund anmodede Elan i marts 2008 sine kapitalejere om yderligere ny kapital. På baggrund af en langsigtet plan for Elan for perioden 2008-2012, som Elan havde udarbejdet i juni 2008 (i det følgende benævnt »den langsigtede plan for 2008-2012«), anmodede Elan specifikt sine kapitalejere om 25 mio. EUR i juni/juli 2008. Elans kapitalejere fandt, at den langsigtede plan for 2008-2012 var utilstrækkelig til at udgøre et grundlag for et indskud på 25 mio. EUR. Kapitalejerne var faktisk kun villige til at indskyde 10 mio. EUR og krævede, at Elan og selskabets banker indgik aftale om omlægning af Elans lån, som betingelse for kapitalforhøjelsen. Kapitalejerne anmodede også om en supplerende langsigtet plan for Elan
   (10). Efter denne anmodning udarbejdede Elan en yderligere genopretningsplan dateret den 8. august 2008 (i det følgende benævnt »genopretningsplanen«). Elan kunne dog ikke nå til enighed med bankerne om gældsomlægningen. Tværtimod indledte en af Elans kreditorer, nemlig SKB banka d.d., en retssag for at håndhæve sine krav, og i august 2008 pålagde retten i Ljubljana Elan at betale dets gæld. Hvis dette pålæg var blevet håndhævet, var selskabet gået konkurs.

| (33) | Elan indkaldte derfor kapitalejerne til et hastemøde, som blev afholdt den 28. august 2008. På dette møde besluttede Elans kapitalejere efter forslag fra KAD at indskyde 10 mio. EUR i Elan, selv om kravet om, at Elan skulle nå til enighed om gældsomlægning med bankerne, ikke var blevet opfyldt. |
| --- | --- |

(33)

Elan indkaldte derfor kapitalejerne til et hastemøde, som blev afholdt den 28. august 2008. På dette møde besluttede Elans kapitalejere efter forslag fra KAD at indskyde 10 mio. EUR i Elan, selv om kravet om, at Elan skulle nå til enighed om gældsomlægning med bankerne, ikke var blevet opfyldt.

| (34) | KAD's bestyrelse godkendte kapitaltilførslen allerede inden kapitalejernes møde i august 2008. De øvrige kapitalejeres bestyrelser godkendte beslutningen om at indskyde 10 mio. EUR i Elan senest i begyndelsen af september 2008. |
| --- | --- |

(34)

KAD's bestyrelse godkendte kapitaltilførslen allerede inden kapitalejernes møde i august 2008. De øvrige kapitalejeres bestyrelser godkendte beslutningen om at indskyde 10 mio. EUR i Elan senest i begyndelsen af september 2008.

| (35) | Kapitalejerne foretog deres betalinger den 8. september 2008 i forhold til deres ejerandele. Som beskrevet i betragtning (6) var Elans vintersports- og marine aktiviteter organiseret i to datterselskaber, da foranstaltningen blev ydet, nemlig Elan Winter Sport og Elan Marine. Beløbet på 10 mio. EUR blev tilført Elan, som derefter indskød 5,924 mio. EUR i Elan Winter Sport og 4,076 mio. EUR i Elan Marine. |
| --- | --- |

(35)

Kapitalejerne foretog deres betalinger den 8. september 2008 i forhold til deres ejerandele. Som beskrevet i betragtning (6) var Elans vintersports- og marine aktiviteter organiseret i to datterselskaber, da foranstaltningen blev ydet, nemlig Elan Winter Sport og Elan Marine. Beløbet på 10 mio. EUR blev tilført Elan, som derefter indskød 5,924 mio. EUR i Elan Winter Sport og 4,076 mio. EUR i Elan Marine.

Den langsigtede plan for 2008-2012

| (36) | Den langsigtede plan for 2008-2012, som Elan udarbejdede i 2008, beskrev først Elan-koncernens økonomiske og finansielle situation. Den foreslog en række omstruktureringsforanstaltninger vedrørende Elan Winter Sport (justering af investeringer i tilknyttede virksomheder, lagerjusteringer og fratrædelsesgodtgørelser) og vedrørende Elan Marine (lagerjusteringer, fratrædelsesgodtgørelser og nedskrivning af produktionsudstyr). Ud over disse omstruktureringsforanstaltninger planlagde man følgende tiltag i forbindelse med Elan Winter Sport:






  — | forøgelse af medarbejdernes produktivitet og reduktion af antallet af medarbejdere fra 340 til 230 medarbejdere |
| --- | --- | --- |

(36)

Den langsigtede plan for 2008-2012, som Elan udarbejdede i 2008, beskrev først Elan-koncernens økonomiske og finansielle situation. Den foreslog en række omstruktureringsforanstaltninger vedrørende Elan Winter Sport (justering af investeringer i tilknyttede virksomheder, lagerjusteringer og fratrædelsesgodtgørelser) og vedrørende Elan Marine (lagerjusteringer, fratrædelsesgodtgørelser og nedskrivning af produktionsudstyr). Ud over disse omstruktureringsforanstaltninger planlagde man følgende tiltag i forbindelse med Elan Winter Sport:

—

forøgelse af medarbejdernes produktivitet og reduktion af antallet af medarbejdere fra 340 til 230 medarbejdere

| — | reduktion af antallet af varemærker |
| --- | --- |

—

reduktion af antallet af varemærker

| — | forbedringer af varesortimentet |
| --- | --- |

—

forbedringer af varesortimentet

| — | reorganisation af administrationen. |
| --- | --- |

—

reorganisation af administrationen.

| (37) | For Elan Marine omfattede den langsigtede plan for 2008-2012 følgende tiltag:






  — | investeringer i et nyt joint venture, kaldet Elan Yachts, med aktiviteter inden for salg og udvikling af sejlbåde |
| --- | --- | --- |

(37)

For Elan Marine omfattede den langsigtede plan for 2008-2012 følgende tiltag:

—

investeringer i et nyt joint venture, kaldet Elan Yachts, med aktiviteter inden for salg og udvikling af sejlbåde

| — | salg af motor- og lystbådsaktiviteter (Elan PBO) for [9,5-11,2] mio. EUR for at reducere Elan Marines gæld. |
| --- | --- |

—

salg af motor- og lystbådsaktiviteter (Elan PBO) for [9,5-11,2] mio. EUR for at reducere Elan Marines gæld.

| (38) | Den langsigtede plan for 2008-2012 gav derefter prognoser for koncernen og dens datterselskaber, hvori det forudsattes, at ovennævnte omstruktureringsforanstaltninger og tiltag blev gennemført. I henhold til disse prognoser ville Elan Winter Sport blive rentabelt fra og med 2010, og Elan Marine ville blive rentabelt fra og med 2011. I planen konkluderedes det, at Elan havde brug for en kapitaltilførsel på [23-26] mio. EUR for at opfylde sine likviditetsbehov. Kun hvis denne likviditet blev tilført, kunne Elan levere et passende afkast til sine kapitalejere. |
| --- | --- |

(38)

Den langsigtede plan for 2008-2012 gav derefter prognoser for koncernen og dens datterselskaber, hvori det forudsattes, at ovennævnte omstruktureringsforanstaltninger og tiltag blev gennemført. I henhold til disse prognoser ville Elan Winter Sport blive rentabelt fra og med 2010, og Elan Marine ville blive rentabelt fra og med 2011. I planen konkluderedes det, at Elan havde brug for en kapitaltilførsel på [23-26] mio. EUR for at opfylde sine likviditetsbehov. Kun hvis denne likviditet blev tilført, kunne Elan levere et passende afkast til sine kapitalejere.

Genopretningsplanen

| (39) | Genopretningsplanen, som Elan udarbejdede i august 2008, præsenterede først Elan-koncernens organisation og den finansielle og økonomiske situation for Elan Winter Sport og Elan Marine, herunder en detaljeret analyse af passiver, omkostninger og indtjening. Derefter analyserede den Elan Winter Sports og Elan Marines aktiviteter fra januar til juni 2008. Endelig omhandlede planen selskabets genopretning. I henhold til planen kunne de tiltag, der blev foreslået i denne del, kun gennemføres, hvis ny kapital blev tilført Elan, og hvis bankgælden blev omlagt. De beløb, der krævedes, var dog ikke nævnt i genopretningsplanen. |
| --- | --- |

(39)

Genopretningsplanen, som Elan udarbejdede i august 2008, præsenterede først Elan-koncernens organisation og den finansielle og økonomiske situation for Elan Winter Sport og Elan Marine, herunder en detaljeret analyse af passiver, omkostninger og indtjening. Derefter analyserede den Elan Winter Sports og Elan Marines aktiviteter fra januar til juni 2008. Endelig omhandlede planen selskabets genopretning. I henhold til planen kunne de tiltag, der blev foreslået i denne del, kun gennemføres, hvis ny kapital blev tilført Elan, og hvis bankgælden blev omlagt. De beløb, der krævedes, var dog ikke nævnt i genopretningsplanen.

| (40) | For Elan Winter Sport omfattede genopretningsplanen følgende foranstaltninger:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(40)

For Elan Winter Sport omfattede genopretningsplanen følgende foranstaltninger:

—

[...]

| (41) | For Elan Marine omfattede genopretningsplanen følgende foranstaltninger:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(41)

For Elan Marine omfattede genopretningsplanen følgende foranstaltninger:

—

[...]

| (42) | Genopretningsplanen indeholdt derefter prognoser for 2008-2012, som viste, at Elan Winter Sport ville blive rentabelt fra og med 2010, og at Elan Marine ville blive rentabelt fra og med 2011. |
| --- | --- |

(42)

Genopretningsplanen indeholdt derefter prognoser for 2008-2012, som viste, at Elan Winter Sport ville blive rentabelt fra og med 2010, og at Elan Marine ville blive rentabelt fra og med 2011.

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (43) | Som beskrevet i betragtning (2)-(3) ovenfor traf Kommissionen den 12. maj 2010 afgørelse om at indlede en formel undersøgelsesprocedure (»indledningsafgørelsen«). I denne indledningsafgørelse vurderede Kommissionen foreløbig, at de to kapitaltilførsler udgjorde statsstøtte til fordel for Elan Ski og Elan Marine. Den udtrykte tvivl om, hvorvidt sådan statsstøtte kunne betragtes som forenelig med det indre marked. Kommissionen undersøgte indledningsvis, om støttemodtagerne var kriseramte. |
| --- | --- |

(43)

Som beskrevet i betragtning (2)-(3) ovenfor traf Kommissionen den 12. maj 2010 afgørelse om at indlede en formel undersøgelsesprocedure (»indledningsafgørelsen«). I denne indledningsafgørelse vurderede Kommissionen foreløbig, at de to kapitaltilførsler udgjorde statsstøtte til fordel for Elan Ski og Elan Marine. Den udtrykte tvivl om, hvorvidt sådan statsstøtte kunne betragtes som forenelig med det indre marked. Kommissionen undersøgte indledningsvis, om støttemodtagerne var kriseramte.

3.1.   KRISERAMT VIRKSOMHED

| (44) | I punkt 10 i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (rammebestemmelserne for redning og omstrukturering) fastlægges de omstændigheder, hvorunder et selskab kan antages at være kriseramt, f.eks. en betydelig reduktion af kapitalen. I indledningsafgørelsen vurderedes det, at Elan Ski og Elan Marine ikke opfyldt kriterierne i punkt 10 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. I henhold til punkt 11 i rammebestemmelserne kan en virksomhed alligevel anses for kriseramt, hvis de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, er til stede. I lyset af Elan-koncernens voksende underskud, faldende omsætning og vanskelige finansielle situation fandt Kommissionen, at Elan Ski og Elan Marine kunne anses som kriseramte, i hvert tilfælde i 2007 og 2008. |
| --- | --- |

(44)

I punkt 10 i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (rammebestemmelserne for redning og omstrukturering) fastlægges de omstændigheder, hvorunder et selskab kan antages at være kriseramt, f.eks. en betydelig reduktion af kapitalen. I indledningsafgørelsen vurderedes det, at Elan Ski og Elan Marine ikke opfyldt kriterierne i punkt 10 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. I henhold til punkt 11 i rammebestemmelserne kan en virksomhed alligevel anses for kriseramt, hvis de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, er til stede. I lyset af Elan-koncernens voksende underskud, faldende omsætning og vanskelige finansielle situation fandt Kommissionen, at Elan Ski og Elan Marine kunne anses som kriseramte, i hvert tilfælde i 2007 og 2008.

3.2.   FOREKOMST AF STATSSTØTTE

| (45) | Kommissionen vurderede først, om foranstaltningerne indebærer anvendelse af statsmidler, og om de kan tilregnes staten. Eftersom KAD er 100 % ejet af Slovenien, eftersom Slovenien udnævner alle medlemmer af forretningsudvalget og bestyrelsen, og eftersom den slovenske regering deltager i alle møder i forretningsudvalget og bestyrelsen, konkluderede Kommissionen foreløbig, at de foranstaltninger, som KAD gennemførte, indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes staten. Med hensyn til de foranstaltninger, der blev ydet af de andre ejere afElan, dvs. KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe og Triglav Insurance, konkluderede Kommissionen, at det under den formelle undersøgelsesprocedure skulle bekræftes, om de også indebar anvendelse af statsmidler og kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen vurderede først, om foranstaltningerne indebærer anvendelse af statsmidler, og om de kan tilregnes staten. Eftersom KAD er 100 % ejet af Slovenien, eftersom Slovenien udnævner alle medlemmer af forretningsudvalget og bestyrelsen, og eftersom den slovenske regering deltager i alle møder i forretningsudvalget og bestyrelsen, konkluderede Kommissionen foreløbig, at de foranstaltninger, som KAD gennemførte, indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes staten. Med hensyn til de foranstaltninger, der blev ydet af de andre ejere afElan, dvs. KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe og Triglav Insurance, konkluderede Kommissionen, at det under den formelle undersøgelsesprocedure skulle bekræftes, om de også indebar anvendelse af statsmidler og kunne tilregnes staten.

| (46) | Dernæst undersøgte Kommissionen, om foranstaltningerne tilførte støttemodtagerne en fordel. Den tvivlede på, at foranstaltningerne ville opfylde den markedsøkonomiske investortest. Den eneste private kapitalejer i Elan, KD Kapital, ønskede ikke at deltage i den første foranstaltning. Foranstaltningen var tilsyneladende ikke baseret på en forretningsplan eller andre oplysninger om det potentielle fremtidige investeringsafkast. På tidspunktet for kapitaltilførslen var støttemodtagerne tilsyneladende i finansielle vanskeligheder. Der deltog ingen private virksomheder i den anden foranstaltning. En langsigtet plan og en genopretningsplan blev ganske vist udarbejdet, inden kapitalejerne traf beslutning om kapitaltilførslen, men disse planer var ifølge kapitalejerne af Elan øjensynligt ikke tilfredsstillende. Da den anden foranstaltning blev ydet, befandt Elan Ski og Elan Marine sig stadig i finansielle vanskeligheder. |
| --- | --- |

(46)

Dernæst undersøgte Kommissionen, om foranstaltningerne tilførte støttemodtagerne en fordel. Den tvivlede på, at foranstaltningerne ville opfylde den markedsøkonomiske investortest. Den eneste private kapitalejer i Elan, KD Kapital, ønskede ikke at deltage i den første foranstaltning. Foranstaltningen var tilsyneladende ikke baseret på en forretningsplan eller andre oplysninger om det potentielle fremtidige investeringsafkast. På tidspunktet for kapitaltilførslen var støttemodtagerne tilsyneladende i finansielle vanskeligheder. Der deltog ingen private virksomheder i den anden foranstaltning. En langsigtet plan og en genopretningsplan blev ganske vist udarbejdet, inden kapitalejerne traf beslutning om kapitaltilførslen, men disse planer var ifølge kapitalejerne af Elan øjensynligt ikke tilfredsstillende. Da den anden foranstaltning blev ydet, befandt Elan Ski og Elan Marine sig stadig i finansielle vanskeligheder.

| (47) | Kommissionen fandt for det tredje, at de foranstaltninger, som Slovenien havde truffet, sandsynligvis ville fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da der er samhandel mellem medlemsstaterne med skiudstyr og marine fartøjer. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen fandt for det tredje, at de foranstaltninger, som Slovenien havde truffet, sandsynligvis ville fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da der er samhandel mellem medlemsstaterne med skiudstyr og marine fartøjer.

3.3.   STØTTENS FORENELIGHED

| (48) | Kommissionen vurderede foreløbig, om foranstaltningerne var forenelige i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. I medfør af deres vanskeligheder og den manglende tilstedeværelse af andre stærke selskaber i koncernen er Elan Ski og Elan Marine i princippet berettigede til rednings- og omstruktureringsstøtte. Da foranstaltningerne blev ydet i form af en kapitalforhøjelse, kan de ikke betragtes som redningsstøtte. Med hensyn til deres forenelighed som omstruktureringsstøtte, fremgik det ikke klart, om alle de krævede betingelser var opfyldt. Det var navnlig uklart, om støtten var begrænset til et minimum, og der forelå ikke oplysninger om eget bidrag og kompenserende modydelser. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen vurderede foreløbig, om foranstaltningerne var forenelige i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. I medfør af deres vanskeligheder og den manglende tilstedeværelse af andre stærke selskaber i koncernen er Elan Ski og Elan Marine i princippet berettigede til rednings- og omstruktureringsstøtte. Da foranstaltningerne blev ydet i form af en kapitalforhøjelse, kan de ikke betragtes som redningsstøtte. Med hensyn til deres forenelighed som omstruktureringsstøtte, fremgik det ikke klart, om alle de krævede betingelser var opfyldt. Det var navnlig uklart, om støtten var begrænset til et minimum, og der forelå ikke oplysninger om eget bidrag og kompenserende modydelser.

| (49) | Kommissionen undersøgte også foreløbig, om foranstaltningerne kunne betegnes som forenelig regionalstøtte. Begge støttemodtagere er beliggende i en region, der er berettiget til støtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF, men det var ikke klart, om de var berettigede til sådan støtte, da begge støttemodtagere var kriseramte, da foranstaltningerne blev ydet. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen undersøgte også foreløbig, om foranstaltningerne kunne betegnes som forenelig regionalstøtte. Begge støttemodtagere er beliggende i en region, der er berettiget til støtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF, men det var ikke klart, om de var berettigede til sådan støtte, da begge støttemodtagere var kriseramte, da foranstaltningerne blev ydet.

4.   BEMÆRKNINGER FRA SLOVENIEN

| (50) | Slovenien indgav sine bemærkninger ved breve dateret den 9., 10. og 16. juni 2010. Yderligere oplysninger blev fremsendt den 10. oktober 2011 og ved breve dateret den 6. marts, 30. marts, 13. april, 16. april, 23. april, 10. maj, 15. maj og 30. maj 2012 (se betragtning (4)). |
| --- | --- |

(50)

Slovenien indgav sine bemærkninger ved breve dateret den 9., 10. og 16. juni 2010. Yderligere oplysninger blev fremsendt den 10. oktober 2011 og ved breve dateret den 6. marts, 30. marts, 13. april, 16. april, 23. april, 10. maj, 15. maj og 30. maj 2012 (se betragtning (4)).

| (51) | I henhold til Slovenien udgør foranstaltningerne ikke statsstøtte, da de ikke indebærer anvendelse af statsmidler og ikke kan tilregnes staten. Selv hvis de opfyldt disse krav, ville foranstaltningerne ikke tilføre støttemodtageren en fordel, da Slovenien handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Slovenien oplyser endvidere, at foranstaltningerne ikke påvirker handelen eller fordrejer konkurrencen, eftersom markedet for vintersportsudstyr i henhold til Slovenien er særdeles konsolideret med tendens til yderligere konsolidering, og eftersom Elan kun var en svag konkurrent til de meget større aktører på markedet. |
| --- | --- |

(51)

I henhold til Slovenien udgør foranstaltningerne ikke statsstøtte, da de ikke indebærer anvendelse af statsmidler og ikke kan tilregnes staten. Selv hvis de opfyldt disse krav, ville foranstaltningerne ikke tilføre støttemodtageren en fordel, da Slovenien handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Slovenien oplyser endvidere, at foranstaltningerne ikke påvirker handelen eller fordrejer konkurrencen, eftersom markedet for vintersportsudstyr i henhold til Slovenien er særdeles konsolideret med tendens til yderligere konsolidering, og eftersom Elan kun var en svag konkurrent til de meget større aktører på markedet.

| (52) | Slovenien fremlægger ingen argumenter med hensyn til den potentielle forenelighed af foranstaltning 1 med det indre marked, hvis foranstaltningen udgjorde statsstøtte. Slovenien hævder, at foranstaltning 2 kan betragtes som forenelig i medfør af rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. |
| --- | --- |

(52)

Slovenien fremlægger ingen argumenter med hensyn til den potentielle forenelighed af foranstaltning 1 med det indre marked, hvis foranstaltningen udgjorde statsstøtte. Slovenien hævder, at foranstaltning 2 kan betragtes som forenelig i medfør af rammebestemmelserne for redning og omstrukturering.

4.1.   FOREKOMST AF STATSSTØTTE

4.1.1.   Statsmidler og tilregnelse til staten

| (53) | Slovenien fremfører, at staten ikke havde indflydelse på forhøjelsen af Elans kapital. |
| --- | --- |

(53)

Slovenien fremfører, at staten ikke havde indflydelse på forhøjelsen af Elans kapital.

| (54) | Slovenien minder om, at foranstaltninger skal ydes direkte eller indirekte ved hjælp af statsmidler, og at foranstaltningerne skal kunne tilregnes staten, for at de kan betegnes som statsstøtte. Slovenien er enig i, at betingelsen om »statsmidler« er opfyldt, hvis en medlemsstat har bestemmende indflydelse på en virksomhed. Hvis en medlemsstat har mulighed for at udøve bestemmende indflydelse på en virksomhed, kan det dog ikke automatisk antages, at den faktisk har udøvet en sådan indflydelse i et konkret tilfælde. I denne forbindelse henviser Slovenien til Stardust Marine-dommen (11), som fastlagde, at spørgsmålet om, hvorvidt en stat rent faktisk udøvede en sådan indflydelse, må vurderes på grundlag af en helhed af omstændigheder, nemlig navnlig om denne er integreret i den offentlige forvaltning, karakteren af virksomhedens aktiviteter, og om disse udøves på markedet under normale konkurrencevilkår med deltagelse fra private erhvervsdrivende, virksomhedens juridiske status og udstrækningen af de offentlige myndigheders kontrol med administrationen af virksomheden. Slovenien påpeger, at det skal tages i betragtning, om en virksomhed er et privatretligt organ. |
| --- | --- |

(54)

Slovenien minder om, at foranstaltninger skal ydes direkte eller indirekte ved hjælp af statsmidler, og at foranstaltningerne skal kunne tilregnes staten, for at de kan betegnes som statsstøtte. Slovenien er enig i, at betingelsen om »statsmidler« er opfyldt, hvis en medlemsstat har bestemmende indflydelse på en virksomhed. Hvis en medlemsstat har mulighed for at udøve bestemmende indflydelse på en virksomhed, kan det dog ikke automatisk antages, at den faktisk har udøvet en sådan indflydelse i et konkret tilfælde. I denne forbindelse henviser Slovenien til Stardust Marine-dommen (11), som fastlagde, at spørgsmålet om, hvorvidt en stat rent faktisk udøvede en sådan indflydelse, må vurderes på grundlag af en helhed af omstændigheder, nemlig navnlig om denne er integreret i den offentlige forvaltning, karakteren af virksomhedens aktiviteter, og om disse udøves på markedet under normale konkurrencevilkår med deltagelse fra private erhvervsdrivende, virksomhedens juridiske status og udstrækningen af de offentlige myndigheders kontrol med administrationen af virksomheden. Slovenien påpeger, at det skal tages i betragtning, om en virksomhed er et privatretligt organ.

| (55) | I den sammenhæng anfører Slovenien følgende argumenter for hver enhed, der deltog i kapitaltilførslerne: |
| --- | --- |

(55)

I den sammenhæng anfører Slovenien følgende argumenter for hver enhed, der deltog i kapitaltilførslerne:

| (56) | KAD er et privatretligt organ, der driver virksomhed på markedsvilkår. Selv om KAD er statsligt styret, kan det ikke på den grund alene konkluderes, at de omhandlede rekapitaliseringer kan tilregnes staten. Statens deltagelse i rekapitaliseringerne er ikke blevet påvist af følgende grunde: KAD's aktiviteter er reguleret af den slovenske selskabslov (ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah); afhændelse af dets aktiver er ikke begrænset ved lov; KAD er alene finansieret ved udbytte, rente og anden indtjening, der genereres af investeringer og forretningsaktiviteter; beslutningen om rekapitalisering af Elan blev truffet af bestyrelsen, som træffer sine beslutninger uafhængigt. Staten har ganske vist overdraget forvaltningen af pensionsfonde og gennemførelsen af privatisering af virksomheder til KAD, men den offentlige interesse, der er knyttet til disse opgaver, kan ikke påvirke de foranstaltninger, som KAD træffer, på en sådan måde, at disse foranstaltninger kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(56)

KAD er et privatretligt organ, der driver virksomhed på markedsvilkår. Selv om KAD er statsligt styret, kan det ikke på den grund alene konkluderes, at de omhandlede rekapitaliseringer kan tilregnes staten. Statens deltagelse i rekapitaliseringerne er ikke blevet påvist af følgende grunde: KAD's aktiviteter er reguleret af den slovenske selskabslov (ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah); afhændelse af dets aktiver er ikke begrænset ved lov; KAD er alene finansieret ved udbytte, rente og anden indtjening, der genereres af investeringer og forretningsaktiviteter; beslutningen om rekapitalisering af Elan blev truffet af bestyrelsen, som træffer sine beslutninger uafhængigt. Staten har ganske vist overdraget forvaltningen af pensionsfonde og gennemførelsen af privatisering af virksomheder til KAD, men den offentlige interesse, der er knyttet til disse opgaver, kan ikke påvirke de foranstaltninger, som KAD træffer, på en sådan måde, at disse foranstaltninger kan tilregnes staten.

| (57) | DSU ejes direkte af staten, men er ikke finansieret af staten, og det har til formål at maksimere værdien af sine investeringer. Staten har ganske vist overdraget forvaltningen af pensionsfonde og gennemførelsen af privatisering af virksomheder til DSU, men den offentlige interesse, der er knyttet til disse opgaver, kan ikke påvirke de foranstaltninger, som DSU træffer, på en sådan måde, at disse foranstaltninger kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(57)

DSU ejes direkte af staten, men er ikke finansieret af staten, og det har til formål at maksimere værdien af sine investeringer. Staten har ganske vist overdraget forvaltningen af pensionsfonde og gennemførelsen af privatisering af virksomheder til DSU, men den offentlige interesse, der er knyttet til disse opgaver, kan ikke påvirke de foranstaltninger, som DSU træffer, på en sådan måde, at disse foranstaltninger kan tilregnes staten.

| (58) | Zavarovalnica Triglav ejes kun indirekte af staten, og det driver virksomhed på markedsvilkår. Staten har ingen direkte indflydelse på dets aktiviteter. Medlemmerne af Zavarovalnica Triglavs bestyrelse vælges ganske rigtigt af dets aktionærer. De vælges dog som private enkeltpersoner, og ingen af dem har haft en stilling i den slovenske regering eller forvaltning. |
| --- | --- |

(58)

Zavarovalnica Triglav ejes kun indirekte af staten, og det driver virksomhed på markedsvilkår. Staten har ingen direkte indflydelse på dets aktiviteter. Medlemmerne af Zavarovalnica Triglavs bestyrelse vælges ganske rigtigt af dets aktionærer. De vælges dog som private enkeltpersoner, og ingen af dem har haft en stilling i den slovenske regering eller forvaltning.

| (59) | Triglav Naložbe ejes direkte af staten via Zavarovalnica Triglav. Det har til formål at skabe indtjening. Staten har ingen direkte indflydelse på Triglav Naložbes drift, og dets bestyrelse består af uafhængige private enkeltpersoner. Triglav Naložbe finansierede desuden rekapitaliseringen ved hjælp af et lån på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(59)

Triglav Naložbe ejes direkte af staten via Zavarovalnica Triglav. Det har til formål at skabe indtjening. Staten har ingen direkte indflydelse på Triglav Naložbes drift, og dets bestyrelse består af uafhængige private enkeltpersoner. Triglav Naložbe finansierede desuden rekapitaliseringen ved hjælp af et lån på markedsvilkår.

4.1.2.   Forekomsten af en fordel

Foranstaltning 1

| (60) | I henhold til Slovenien udgjorde foranstaltning 1 ikke en fordel for Elan af følgende grunde: I december 2005 vedtog Elan en strategisk udviklingsplan for 2006-2010, der omfattede detaljerede udviklingsplaner for Elans daværende datterselskaber. Udviklingsplanen for 2006-2010 omhandlede investeringer i både vintersportsdivisionen og den marine division. For at gennemføre disse investeringer foreslog Elan i maj 2006 at forhøje Elans kapital i årene 2006-2009 med 20,2 mio. EUR. Kapitalejerne vurderede omhyggeligt dette forslag, og Elan forelagde dem dokumenter, som klart viste, at en sådan kapitalforhøjelse ville være gunstig for dem. KAD, ejeren af majoritetsandelen i Elan, udarbejdede sin egen vurdering af den forslåede kapitalforhøjelse i november 2006 og konkluderede, at kapitalforhøjelsen ville være en sund investering. Triglav Naložbe undersøgte også Elans prognoser og accepterede kapitaltilførslen på den baggrund. Elans kapitalejere krævede desuden en uafhængig værdiansættelse af koncernen, og [...] blev valgt til at udarbejde denne (se betragtning (24)). Denne værdiansættelse viste, at investeringer var nødvendige, og at investeringen under alle omstændigheder kunne blive dækket ved at sælge ejerandelene til dagsværdi til en strategisk partner. |
| --- | --- |

(60)

I henhold til Slovenien udgjorde foranstaltning 1 ikke en fordel for Elan af følgende grunde: I december 2005 vedtog Elan en strategisk udviklingsplan for 2006-2010, der omfattede detaljerede udviklingsplaner for Elans daværende datterselskaber. Udviklingsplanen for 2006-2010 omhandlede investeringer i både vintersportsdivisionen og den marine division. For at gennemføre disse investeringer foreslog Elan i maj 2006 at forhøje Elans kapital i årene 2006-2009 med 20,2 mio. EUR. Kapitalejerne vurderede omhyggeligt dette forslag, og Elan forelagde dem dokumenter, som klart viste, at en sådan kapitalforhøjelse ville være gunstig for dem. KAD, ejeren af majoritetsandelen i Elan, udarbejdede sin egen vurdering af den forslåede kapitalforhøjelse i november 2006 og konkluderede, at kapitalforhøjelsen ville være en sund investering. Triglav Naložbe undersøgte også Elans prognoser og accepterede kapitaltilførslen på den baggrund. Elans kapitalejere krævede desuden en uafhængig værdiansættelse af koncernen, og [...] blev valgt til at udarbejde denne (se betragtning (24)). Denne værdiansættelse viste, at investeringer var nødvendige, og at investeringen under alle omstændigheder kunne blive dækket ved at sælge ejerandelene til dagsværdi til en strategisk partner.

| (61) | På baggrund af ovennævnte overvejelser undertegnede Elan og dets kapitalejere en hensigtserklæring i januar 2007, hvor de enedes om, at kapitalejerne ville indskyde 10,225 mio. EUR i selskabet. KD Kapital, Elans eneste private kapitalejer, undertegnede også hensigtserklæringen uden forbehold. Slovenien mener, at denne beslutning blev truffet af kapitalejerne med det formål at opnå et rimeligt afkast af deres investerede kapital, og at de derfor handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

(61)

På baggrund af ovennævnte overvejelser undertegnede Elan og dets kapitalejere en hensigtserklæring i januar 2007, hvor de enedes om, at kapitalejerne ville indskyde 10,225 mio. EUR i selskabet. KD Kapital, Elans eneste private kapitalejer, undertegnede også hensigtserklæringen uden forbehold. Slovenien mener, at denne beslutning blev truffet af kapitalejerne med det formål at opnå et rimeligt afkast af deres investerede kapital, og at de derfor handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

| (62) | Hvad angår den kendsgerning, at generalforsamlingen formelt først accepterede at indskyde kapitalen i oktober 2007, forklarer Slovenien, at forsinkelsen skyldes uenighed mellem KD Kapital, den private ejer af en minoritetsandel i Elan, og KAD, Elans majoritetsejer. KD Kapital havde en andel på 50 % i en af Elans konkurrenter, Seaway group d.o.o. KD Kapital ønskede at indsætte en repræsentant for sine interesser i Elans bestyrelse, hvilket de øvrige kapitalejere ikke kunne acceptere på grund af KD Kapitals interesse i en konkurrent. Uenigheden blev løst, da KAD tilbød KD Kapital en put-option. Alle Elans kapitalejere, herunder KD Kapital, accepterede herefter formelt at indskyde 10,225 mio. EUR i Elan. |
| --- | --- |

(62)

Hvad angår den kendsgerning, at generalforsamlingen formelt først accepterede at indskyde kapitalen i oktober 2007, forklarer Slovenien, at forsinkelsen skyldes uenighed mellem KD Kapital, den private ejer af en minoritetsandel i Elan, og KAD, Elans majoritetsejer. KD Kapital havde en andel på 50 % i en af Elans konkurrenter, Seaway group d.o.o. KD Kapital ønskede at indsætte en repræsentant for sine interesser i Elans bestyrelse, hvilket de øvrige kapitalejere ikke kunne acceptere på grund af KD Kapitals interesse i en konkurrent. Uenigheden blev løst, da KAD tilbød KD Kapital en put-option. Alle Elans kapitalejere, herunder KD Kapital, accepterede herefter formelt at indskyde 10,225 mio. EUR i Elan.

Foranstaltning 2

| (63) | I henhold til Slovenien var Elan i begyndelsen af 2008 tæt på insolvens. Bestyrelsen og kapitalejerne reagerede omgående ved at udpege en ny direktion i Elan, som indledte forhandlinger med Elans banker om gældsomlægning. Bankerne ønskede dog, at kapitalejerne foretog en yderligere kapitaltilførsel. Med bistand fra en ekstern rådgiver udarbejdede Elan følgelig en strategi for at vende udviklingen i maj 2008. I juni 2008 fremlagte Elan sin langsigtede plan for 2008-2012, og i august 2008 vedtog Elans ledelse en genopretningsplan. Den 11. juli 2008 accepterede kapitalejerne at forhøje kapitalen, såfremt bankerne først accepterede en gældsomlægning baseret på disse dokumenter. I henhold til Slovenien baserede kapitalejerne desuden deres beslutning på den selskabsværdi, som et uafhængigt revisionsfirma havde fastlagt ved en værdiansættelse af Elans egenkapital (12). I henhold til denne værdiansættelse havde Elan en markedsværdi pr. 31. december 2007 på 38 059 000 mio. EUR. Kapitalejerne tog desuden et flash-estimat af Elans værdi dateret den 1. juli 2008 i betragtning. Den 28. august 2008 besluttede kapitalejerne endelig at indskyde kapitalen, uden at bankerne på forhånd havde accepteret en gældsomlægning. Slovenien hævder, at kapitalejerne ellers risikerede at miste hele deres investering i Elan. På baggrund af ovennævnte finder Slovenien, at Elans kapitalejere handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

(63)

I henhold til Slovenien var Elan i begyndelsen af 2008 tæt på insolvens. Bestyrelsen og kapitalejerne reagerede omgående ved at udpege en ny direktion i Elan, som indledte forhandlinger med Elans banker om gældsomlægning. Bankerne ønskede dog, at kapitalejerne foretog en yderligere kapitaltilførsel. Med bistand fra en ekstern rådgiver udarbejdede Elan følgelig en strategi for at vende udviklingen i maj 2008. I juni 2008 fremlagte Elan sin langsigtede plan for 2008-2012, og i august 2008 vedtog Elans ledelse en genopretningsplan. Den 11. juli 2008 accepterede kapitalejerne at forhøje kapitalen, såfremt bankerne først accepterede en gældsomlægning baseret på disse dokumenter. I henhold til Slovenien baserede kapitalejerne desuden deres beslutning på den selskabsværdi, som et uafhængigt revisionsfirma havde fastlagt ved en værdiansættelse af Elans egenkapital (12). I henhold til denne værdiansættelse havde Elan en markedsværdi pr. 31. december 2007 på 38 059 000 mio. EUR. Kapitalejerne tog desuden et flash-estimat af Elans værdi dateret den 1. juli 2008 i betragtning. Den 28. august 2008 besluttede kapitalejerne endelig at indskyde kapitalen, uden at bankerne på forhånd havde accepteret en gældsomlægning. Slovenien hævder, at kapitalejerne ellers risikerede at miste hele deres investering i Elan. På baggrund af ovennævnte finder Slovenien, at Elans kapitalejere handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

4.1.3.   Konkurrencefordrejning og indvirkning på samhandelen

| (64) | I henhold til Slovenien kunne foranstaltningerne ikke fordreje konkurrencen, og de havde heller ingen indvirkning på samhandelen. Elan var for det første en svag konkurrent i forhold til de meget større aktører på skimarkedet, da kapitaltilførslerne blev foretaget. For det andet havde Elans konkurrenter også brug for hjælp fra deres private aktionærer for at kunne overvinde de tab, de pådrog sig i 2007-2008. |
| --- | --- |

(64)

I henhold til Slovenien kunne foranstaltningerne ikke fordreje konkurrencen, og de havde heller ingen indvirkning på samhandelen. Elan var for det første en svag konkurrent i forhold til de meget større aktører på skimarkedet, da kapitaltilførslerne blev foretaget. For det andet havde Elans konkurrenter også brug for hjælp fra deres private aktionærer for at kunne overvinde de tab, de pådrog sig i 2007-2008.

4.2.   FORENELIGHED

| (65) | Slovenien fremlægger kun argumenter om foreneligheden af foranstaltning 2. Slovenien hævder, at denne foranstaltning var forenelig i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, da Elan udarbejdede en realistisk omstruktureringsplan, der omfattede forbedringer i koncernen primært via interne foranstaltninger. |
| --- | --- |

(65)

Slovenien fremlægger kun argumenter om foreneligheden af foranstaltning 2. Slovenien hævder, at denne foranstaltning var forenelig i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, da Elan udarbejdede en realistisk omstruktureringsplan, der omfattede forbedringer i koncernen primært via interne foranstaltninger.

| (66) | Slovenien hævder faktisk, at Elan efter kapitalforhøjelsen i 2008 gennemførte sine planer og omlagde sine kortfristede lån på behørig vis. I januar 2009 vedtog man afskedigelsesplaner, og i oktober 2009 solgte Elan sine datterselskaber Elan Yachting d.o.o. og Elan Marine Charter d.o.o. I april 2010 blev Elan Brod d.o.o., beliggende i Obrovac, Kroatien, solgt. Den samlede indtjening fra disse afhændelser beløb sig til [3,1-3,6] mio. EUR. I maj 2010 fremskaffede Elan ny finansiering ved at indgå en ny langfristet låneaftale med sine banker, som beløb sig til [21,5-25,5] mio. EUR Det nye lån blev anvendt til at indfri gamle lån. Endelig blev Elan Winter Sport og Elan Marine fusioneret ind i moderselskabet Elan den 1. juni 2010. Slovenien påkalder sig også en kompenserende virkning af ophøret af dets nordamerikanske joint venture inden for skidistribution med Dal Bello Sports. [...] parterne enedes den 14. december 2009 om at bringe deres joint venture-aftale til ophør. Den canadiske distributionsaftale ophørte pr. 1. januar 2010, og den amerikanske distributionsaftale ophørte efterfølgende pr. 1. januar 2011. |
| --- | --- |

(66)

Slovenien hævder faktisk, at Elan efter kapitalforhøjelsen i 2008 gennemførte sine planer og omlagde sine kortfristede lån på behørig vis. I januar 2009 vedtog man afskedigelsesplaner, og i oktober 2009 solgte Elan sine datterselskaber Elan Yachting d.o.o. og Elan Marine Charter d.o.o. I april 2010 blev Elan Brod d.o.o., beliggende i Obrovac, Kroatien, solgt. Den samlede indtjening fra disse afhændelser beløb sig til [3,1-3,6] mio. EUR. I maj 2010 fremskaffede Elan ny finansiering ved at indgå en ny langfristet låneaftale med sine banker, som beløb sig til [21,5-25,5] mio. EUR Det nye lån blev anvendt til at indfri gamle lån. Endelig blev Elan Winter Sport og Elan Marine fusioneret ind i moderselskabet Elan den 1. juni 2010. Slovenien påkalder sig også en kompenserende virkning af ophøret af dets nordamerikanske joint venture inden for skidistribution med Dal Bello Sports. [...] parterne enedes den 14. december 2009 om at bringe deres joint venture-aftale til ophør. Den canadiske distributionsaftale ophørte pr. 1. januar 2010, og den amerikanske distributionsaftale ophørte efterfølgende pr. 1. januar 2011.

5.   VURDERING

| (67) | Kommissionen har undersøgt, om støttemodtageren modtog statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF (se afsnit 5.2 nedenfor), og i så fald om denne støtte er forenelig med det indre marked (se afsnit 5.3 nedenfor). Kommissionen må derfor fastlægge det tidspunkt, hvorfra den potentielle støttemodtager skal betragtes som et kriseramt selskab (se afsnit 5.1 nedenfor). |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen har undersøgt, om støttemodtageren modtog statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF (se afsnit 5.2 nedenfor), og i så fald om denne støtte er forenelig med det indre marked (se afsnit 5.3 nedenfor). Kommissionen må derfor fastlægge det tidspunkt, hvorfra den potentielle støttemodtager skal betragtes som et kriseramt selskab (se afsnit 5.1 nedenfor).

5.1.   KRISERAMT VIRKSOMHED

| (68) | I henhold til punkt 10 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering er et selskab kriseramt, hvis over halvdelen af dets kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder, eller når det efter de nationale regler opfylder betingelserne for konkursbehandling mv. Som også konkluderet i indledningsafgørelsen opfyldt hverken datterselskaberne eller koncernen som helhed punkt 10 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering i 2007. |
| --- | --- |

(68)

I henhold til punkt 10 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering er et selskab kriseramt, hvis over halvdelen af dets kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder, eller når det efter de nationale regler opfylder betingelserne for konkursbehandling mv. Som også konkluderet i indledningsafgørelsen opfyldt hverken datterselskaberne eller koncernen som helhed punkt 10 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering i 2007.

| (69) | I henhold til punkt 11 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering kan en virksomhed alligevel anses for kriseramt, især hvis de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, er til stede, såsom voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overskudskapacitet, faldende cash flow, stigende gældsætning, stigende finansieringsudgifter og faldende eller opbrugt nettoformue. |
| --- | --- |

(69)

I henhold til punkt 11 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering kan en virksomhed alligevel anses for kriseramt, især hvis de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, er til stede, såsom voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overskudskapacitet, faldende cash flow, stigende gældsætning, stigende finansieringsudgifter og faldende eller opbrugt nettoformue.

| (70) | I den sammenhæng skal det bemærkes, at koncernens omsætning steg fra 109,2 mio. EUR til 122,4 mio. EUR i perioden 2003-2006. Med undtagelse af 2004 opnåede Elan-koncernen desuden nettooverskud i denne periode. Elans finansielle situation forværredes i løbet af 2007. Koncernens omsætning faldt i 2007 med 5 mio. EUR til 117,5 mio. EUR og faldt til 100 mio. EUR i 2008. Samtidig blev Elan-koncernens resultat negativt i 2007, idet det faldt fra 0,6 mio. EUR i 2006 til et tab på 8,4 mio. EUR i 2007 og et tab på 12,7 mio. EUR i 2008.

  Tabel 2


  Nøgletal for Elan-koncernen












  I 1 000 EUR | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoomsætning | 109 165 | 103 262 | 109 216 | 122 404 | 117 455 | 99 995 |
| Driftsomkostninger | 114 280 | 108 310 | 113 244 | 127 689 | 132 919 | 117 197 |
| Nettoresultat | 3 480 | – 9 430 | 3 996 | 596 | – 8 432 | – 12 695 |

(70)

I den sammenhæng skal det bemærkes, at koncernens omsætning steg fra 109,2 mio. EUR til 122,4 mio. EUR i perioden 2003-2006. Med undtagelse af 2004 opnåede Elan-koncernen desuden nettooverskud i denne periode. Elans finansielle situation forværredes i løbet af 2007. Koncernens omsætning faldt i 2007 med 5 mio. EUR til 117,5 mio. EUR og faldt til 100 mio. EUR i 2008. Samtidig blev Elan-koncernens resultat negativt i 2007, idet det faldt fra 0,6 mio. EUR i 2006 til et tab på 8,4 mio. EUR i 2007 og et tab på 12,7 mio. EUR i 2008.

Tabel 2

Nøgletal for Elan-koncernen

I 1 000 EUR

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Nettoomsætning

109 165

103 262

109 216

122 404

117 455

99 995

Driftsomkostninger

114 280

108 310

113 244

127 689

132 919

117 197

Nettoresultat

3 480

– 9 430

3 996

596

– 8 432

– 12 695

| (71) | Dette kan delvist forklares ved den milde vinter 2006-2007 (den »grønne« vinter), der ramte vintersportsdivisionens salg. Elan Skis omsætning faldt faktisk fra 48,1 mio. EUR i 2006 til 40,8 mio. EUR i 2007 og faldt videre til 37,7 mio. EUR i 2008. Samtidig faldt Elan Skis resultat yderligere fra et tab på 0,5 mio. EUR i 2006 til et tab på 6,7 mio. EUR i 2007 og et tab på 13,0 mio. EUR i 2008.

  Tabel 3


  Elan Ski









  I 1 000 EUR | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoomsætning | 48 113 | 40 852 | 37 662 |
| Nettoresultat | – 472 | – 6 674 | – 12 971 |

(71)

Dette kan delvist forklares ved den milde vinter 2006-2007 (den »grønne« vinter), der ramte vintersportsdivisionens salg. Elan Skis omsætning faldt faktisk fra 48,1 mio. EUR i 2006 til 40,8 mio. EUR i 2007 og faldt videre til 37,7 mio. EUR i 2008. Samtidig faldt Elan Skis resultat yderligere fra et tab på 0,5 mio. EUR i 2006 til et tab på 6,7 mio. EUR i 2007 og et tab på 13,0 mio. EUR i 2008.

Tabel 3

Elan Ski

I 1 000 EUR

2006

2007

2008

Nettoomsætning

48 113

40 852

37 662

Nettoresultat

– 472

– 6 674

– 12 971

| (72) | Elans marine division forøgede sin omsætning betydeligt i 2007 fra 31,8 mio. EUR til 38,6 mio. EUR, men registrerede et mindre tab på 0,3 mio. EUR. Situationen forværredes dog i 2008, da salget faldt med en tredjedel fra 38,6 mio. EUR til 25,9 mio. EUR, og Elan Marine led et nettotab på 10,2 mio. EUR.

  Tabel 4


  Elan Marine









  I 1 000 EUR | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoomsætning | 31 836 | 38 627 | 25 876 |
| Nettoresultat | 1 176 | – 305 | – 10 214 |

(72)

Elans marine division forøgede sin omsætning betydeligt i 2007 fra 31,8 mio. EUR til 38,6 mio. EUR, men registrerede et mindre tab på 0,3 mio. EUR. Situationen forværredes dog i 2008, da salget faldt med en tredjedel fra 38,6 mio. EUR til 25,9 mio. EUR, og Elan Marine led et nettotab på 10,2 mio. EUR.

Tabel 4

Elan Marine

I 1 000 EUR

2006

2007

2008

Nettoomsætning

31 836

38 627

25 876

Nettoresultat

1 176

– 305

– 10 214

| (73) | De finansielle tal i tabel 2 til 4 viser tydeligt, at Elan ikke var kriseramt ved begyndelsen af 2007, da foranstaltning 1 blev ydet (se betragtning (78)-(85)). |
| --- | --- |

(73)

De finansielle tal i tabel 2 til 4 viser tydeligt, at Elan ikke var kriseramt ved begyndelsen af 2007, da foranstaltning 1 blev ydet (se betragtning (78)-(85)).

| (74) | Som det fremgår af ovennævnte finansielle oplysninger blev Elans finansielle situation forværret fra 2007 og blev meget alvorlig i 2008. Selskabets omsætning faldt, mens dets tab steg, og det stod over for insolvens i begyndelsen af 2008 (se betragtning (29)-(34) og betragtning (63)). Det kan konkluderes, at Elan skal betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, da foranstaltning 2 blev ydet. Faktisk var den beslutning, som Elans kapitalejere traf om at fortsætte med kapitaltilførslen, motiveret af, at Elan ellers måtte erklære sig konkurs (se betragtning (31)-(33)). |
| --- | --- |

(74)

Som det fremgår af ovennævnte finansielle oplysninger blev Elans finansielle situation forværret fra 2007 og blev meget alvorlig i 2008. Selskabets omsætning faldt, mens dets tab steg, og det stod over for insolvens i begyndelsen af 2008 (se betragtning (29)-(34) og betragtning (63)). Det kan konkluderes, at Elan skal betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, da foranstaltning 2 blev ydet. Faktisk var den beslutning, som Elans kapitalejere traf om at fortsætte med kapitaltilførslen, motiveret af, at Elan ellers måtte erklære sig konkurs (se betragtning (31)-(33)).

5.2.   FOREKOMST AF STATSSTØTTE

| (75) | I artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsættes det, at statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(75)

I artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsættes det, at statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (76) | Betingelserne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative, og alle betingelserne skal derfor være opfyldt samtidig, for at en foranstaltning kan blive betegnet som statsstøtte. |
| --- | --- |

(76)

Betingelserne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative, og alle betingelserne skal derfor være opfyldt samtidig, for at en foranstaltning kan blive betegnet som statsstøtte.

5.2.1.   Kapitaltilførslen i 2007 (»foranstaltning 1«)

| (77) | Slovenien hævder primært, at foranstaltning 1 blev ydet i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, og at der dermed ikke er nogen fordel for støttemodtageren. Slovenien hævder endvidere, at kapitaltilførslen under ingen omstændigheder kunne tilregnes staten (se betragtning (53)-(63)). |
| --- | --- |

(77)

Slovenien hævder primært, at foranstaltning 1 blev ydet i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, og at der dermed ikke er nogen fordel for støttemodtageren. Slovenien hævder endvidere, at kapitaltilførslen under ingen omstændigheder kunne tilregnes staten (se betragtning (53)-(63)).

Dato for tildeling

| (78) | Det skal for det første afgøres, præcist hvornår foranstaltning 1 blev ydet til Elan. En statslig foranstaltning betragtes generelt som ydet, så snart medlemsstaten har forpligtet sig til den, dvs. når medlemsstaten er juridisk forpligtet til at yde foranstaltningen. Som beskrevet ovenfor (se betragtning (24)) undertegnede Elans kapitalejere og Elan en hensigtserklæring den 29. januar 2007, men kapitalforhøjelsen blev først formelt bekræftet på Elans generalforsamling i oktober 2007. Det skal derfor undersøges, om hensigtserklæringen allerede kan betragtes som bindende for kapitalejerne, således at det kan konkluderes, at foranstaltning 1 kan betragtes som tildelt på den dato, hvor hensigtserklæringen blev underskrevet. |
| --- | --- |

(78)

Det skal for det første afgøres, præcist hvornår foranstaltning 1 blev ydet til Elan. En statslig foranstaltning betragtes generelt som ydet, så snart medlemsstaten har forpligtet sig til den, dvs. når medlemsstaten er juridisk forpligtet til at yde foranstaltningen. Som beskrevet ovenfor (se betragtning (24)) undertegnede Elans kapitalejere og Elan en hensigtserklæring den 29. januar 2007, men kapitalforhøjelsen blev først formelt bekræftet på Elans generalforsamling i oktober 2007. Det skal derfor undersøges, om hensigtserklæringen allerede kan betragtes som bindende for kapitalejerne, således at det kan konkluderes, at foranstaltning 1 kan betragtes som tildelt på den dato, hvor hensigtserklæringen blev underskrevet.

| (79) | I den sammenhæng bemærker Kommissionen, at slovensk lovgivning i henhold til juridiske oplysninger fremlagt af Slovenien (13) ikke specifikt omhandler karakteren af en hensigtserklæring. En sådan hensigtserklæring kan enten være en ikkebindende protokol over igangværende forhandlinger, en prækontraktuel aftale eller en aftale. Den juridiske karakter af en hensigtserklæring fastlægges i hvert enkelt tilfælde på baggrund af hensigtserklæringens ordlyd, de omstændigheder, hvorunder den blev undertegnet, og almindelige fortolkningsregler efter slovensk lovgivning. |
| --- | --- |

(79)

I den sammenhæng bemærker Kommissionen, at slovensk lovgivning i henhold til juridiske oplysninger fremlagt af Slovenien (13) ikke specifikt omhandler karakteren af en hensigtserklæring. En sådan hensigtserklæring kan enten være en ikkebindende protokol over igangværende forhandlinger, en prækontraktuel aftale eller en aftale. Den juridiske karakter af en hensigtserklæring fastlægges i hvert enkelt tilfælde på baggrund af hensigtserklæringens ordlyd, de omstændigheder, hvorunder den blev undertegnet, og almindelige fortolkningsregler efter slovensk lovgivning.

| (80) | I henhold til artikel 15 i den slovenske aftalelov (14) er en aftale bindende, når parterne er enige om aftalens væsentlige elementer. Aftalens parter skal angives, og hver aftale skal have en »causa«. |
| --- | --- |

(80)

I henhold til artikel 15 i den slovenske aftalelov (14) er en aftale bindende, når parterne er enige om aftalens væsentlige elementer. Aftalens parter skal angives, og hver aftale skal have en »causa«.

| (81) | I den forbindelse bemærker Kommissionen, at aftalens parter i henhold til hensigtserklæringens ordlyd tydeligt er angivet; det samlede beløb for kapitalforhøjelsen var allerede fastlagt i hensigtserklæringen (10,225 mio. EUR); den maksimale nominelle værdi af den nyudstedte kapital og minimumskursen pr. ny kapitalandel var fastsat; hver kapitalejer, som undertegnede hensigtserklæringen, accepterede at deltage i forhold til sin kapitalandel på daværende tidspunkt; formålet med kapitaltilførslen var angivet (primært investeringer i Elan Winter Sport og Elan Marine), og en ordning for overvågningen af kapitalanvendelsen var fastlagt. Det skal desuden bemærkes, at hensigtserklæringen ikke kun blev indgået mellem Elans kapitalejere, men mellem kapitalejerne og Elan. Førstnævnte skulle indskyde kapital i Elan, mens sidstnævnte skulle registrere de nye andele og anvende kapitaltilførslen som anført i hensigtserklæringen. På den baggrund finder Kommissionen, at parterne accepterede alle væsentlige elementer, der kræves for at indgå en bindende aftale. |
| --- | --- |

(81)

I den forbindelse bemærker Kommissionen, at aftalens parter i henhold til hensigtserklæringens ordlyd tydeligt er angivet; det samlede beløb for kapitalforhøjelsen var allerede fastlagt i hensigtserklæringen (10,225 mio. EUR); den maksimale nominelle værdi af den nyudstedte kapital og minimumskursen pr. ny kapitalandel var fastsat; hver kapitalejer, som undertegnede hensigtserklæringen, accepterede at deltage i forhold til sin kapitalandel på daværende tidspunkt; formålet med kapitaltilførslen var angivet (primært investeringer i Elan Winter Sport og Elan Marine), og en ordning for overvågningen af kapitalanvendelsen var fastlagt. Det skal desuden bemærkes, at hensigtserklæringen ikke kun blev indgået mellem Elans kapitalejere, men mellem kapitalejerne og Elan. Førstnævnte skulle indskyde kapital i Elan, mens sidstnævnte skulle registrere de nye andele og anvende kapitaltilførslen som anført i hensigtserklæringen. På den baggrund finder Kommissionen, at parterne accepterede alle væsentlige elementer, der kræves for at indgå en bindende aftale.

| (82) | Også hensigtserklæringens ordlyd viser, at parterne indgik en bindende aftale: Kapitalejerne og Elan»bekræftede, at de havde til hensigt at forhøje kapitalen«; kapitalejerne »vil støtte kapitaltilførslen«; de nye andele »betales kontant«. |
| --- | --- |

(82)

Også hensigtserklæringens ordlyd viser, at parterne indgik en bindende aftale: Kapitalejerne og Elan»bekræftede, at de havde til hensigt at forhøje kapitalen«; kapitalejerne »vil støtte kapitaltilførslen«; de nye andele »betales kontant«.

| (83) | Umiddelbart efter undertegnelsen af hensigtserklæringen indgik Elan en aftale om levering af en ny produktionslinje, hvilket også kan ses som en indikation af, at Elan forventede, at kapitalejerne ville indskyde kapitalen i selskabet. |
| --- | --- |

(83)

Umiddelbart efter undertegnelsen af hensigtserklæringen indgik Elan en aftale om levering af en ny produktionslinje, hvilket også kan ses som en indikation af, at Elan forventede, at kapitalejerne ville indskyde kapitalen i selskabet.

| (84) | Endelig konkluderes det i de juridiske oplysninger fra Slovenien, at hensigtserklæringen havde bindende virkning efter dens underskrivelse, dvs. at kapitalejerne var forpligtede til at træffe beslutning om at indskyde kapitalen og indbetale den, efter at en sådan beslutning var truffet. I henhold til disse oplysninger har de slovenske domstole endnu ikke taget stilling til, om forpligtelsen til at stemme for kapitalforhøjelsen kan håndhæves. En part, der bryder en sådan aftale, ville dog normalt være erstatningspligtig. |
| --- | --- |

(84)

Endelig konkluderes det i de juridiske oplysninger fra Slovenien, at hensigtserklæringen havde bindende virkning efter dens underskrivelse, dvs. at kapitalejerne var forpligtede til at træffe beslutning om at indskyde kapitalen og indbetale den, efter at en sådan beslutning var truffet. I henhold til disse oplysninger har de slovenske domstole endnu ikke taget stilling til, om forpligtelsen til at stemme for kapitalforhøjelsen kan håndhæves. En part, der bryder en sådan aftale, ville dog normalt være erstatningspligtig.

| (85) | På baggrund af ovennævnte argumenter konkluderer Kommissionen, at datoen for undertegnelsen, dvs. den 29. januar 2007, kan betragtes som datoen for tildeling af foranstaltning 1. |
| --- | --- |

(85)

På baggrund af ovennævnte argumenter konkluderer Kommissionen, at datoen for undertegnelsen, dvs. den 29. januar 2007, kan betragtes som datoen for tildeling af foranstaltning 1.

Selektiv fordel for støttemodtageren

| (86) | For at blive betragtet som statsstøtte skal en foranstaltning være specifik eller selektiv, forstået således, at den begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner. |
| --- | --- |

(86)

For at blive betragtet som statsstøtte skal en foranstaltning være specifik eller selektiv, forstået således, at den begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner.

Støttemodtageren

| (87) | I artikel 107, stk. 1, i TEUF henvises der til begrebet virksomhed i definitionen af støttemodtager. Som bekræftet af Unionens retsinstanser forstås der ved en virksomhed i denne artikels betydning ikke blot en enkelt juridisk person, men også en gruppe af selskaber (15). Afgørende for, om der er tale om en virksomhed som omhandlet i nævnte artikel, er, om den er en »økonomisk enhed«. En økonomisk enhed kan bestå af flere juridiske personer. I det foreliggende tilfælde var Elan den juridiske person, der fik tilført kapital. Da foranstaltningen blev tildelt, havde Elan fire datterselskaber: Elan Winter Sport, Elan Marine, Elan Inventa d.o.o. og Marine Nova d.o.o. (se betragtning (6)). Efter kapitaltilførslen ydede Elan kapitalejerlån til Elan Winter Sport og Elan Marine. Disse kapitalejerlån blev senere omdannet til egenkapital i datterselskaberne. Det skal derfor undersøges, om koncernen som sådan eller kun Elan Winter Sport og Elan Marine havde fordel af kapitaltilførslen. |
| --- | --- |

(87)

I artikel 107, stk. 1, i TEUF henvises der til begrebet virksomhed i definitionen af støttemodtager. Som bekræftet af Unionens retsinstanser forstås der ved en virksomhed i denne artikels betydning ikke blot en enkelt juridisk person, men også en gruppe af selskaber (15). Afgørende for, om der er tale om en virksomhed som omhandlet i nævnte artikel, er, om den er en »økonomisk enhed«. En økonomisk enhed kan bestå af flere juridiske personer. I det foreliggende tilfælde var Elan den juridiske person, der fik tilført kapital. Da foranstaltningen blev tildelt, havde Elan fire datterselskaber: Elan Winter Sport, Elan Marine, Elan Inventa d.o.o. og Marine Nova d.o.o. (se betragtning (6)). Efter kapitaltilførslen ydede Elan kapitalejerlån til Elan Winter Sport og Elan Marine. Disse kapitalejerlån blev senere omdannet til egenkapital i datterselskaberne. Det skal derfor undersøges, om koncernen som sådan eller kun Elan Winter Sport og Elan Marine havde fordel af kapitaltilførslen.

| (88) | Med hensyn til ejerforholdene bemærkes det for det første, at Elan var eneejer af begge datterselskaber, dvs. Elan Winter Sport og Elan Marine. Elan kontrollerer disse datterselskabers forretningsaktiviteter. |
| --- | --- |

(88)

Med hensyn til ejerforholdene bemærkes det for det første, at Elan var eneejer af begge datterselskaber, dvs. Elan Winter Sport og Elan Marine. Elan kontrollerer disse datterselskabers forretningsaktiviteter.

| (89) | Elan Winter Sport og Elan Marine varetog for det andet Elans hovedaktiviteter, da foranstaltningen blev ydet, dvs. produktion af ski og snowboards samt produktion af lystbåde. De øvrige datterselskaber var enten ikke aktive på markedet (Marine Nova d.o.o.) eller udførte aktiviteter til støtte for Elans hovedaktiviteter (Elan Inventa d.o.o.). Da Elan blev omstruktureret, blev Elan Winter Sport og Elan Marine fusioneret ind i moderselskabet Elan, hvilket bekræfter, at koncernen skal betragtes som støttemodtager. |
| --- | --- |

(89)

Elan Winter Sport og Elan Marine varetog for det andet Elans hovedaktiviteter, da foranstaltningen blev ydet, dvs. produktion af ski og snowboards samt produktion af lystbåde. De øvrige datterselskaber var enten ikke aktive på markedet (Marine Nova d.o.o.) eller udførte aktiviteter til støtte for Elans hovedaktiviteter (Elan Inventa d.o.o.). Da Elan blev omstruktureret, blev Elan Winter Sport og Elan Marine fusioneret ind i moderselskabet Elan, hvilket bekræfter, at koncernen skal betragtes som støttemodtager.

| (90) | På baggrund af ovennævnte argumenter konkluderes det, at hele Elan-koncernen skal betragtes som modtager af kapitalforhøjelsen. Det skal dernæst vurderes, om foranstaltningen giver støttemodtageren en fordel. |
| --- | --- |

(90)

På baggrund af ovennævnte argumenter konkluderes det, at hele Elan-koncernen skal betragtes som modtager af kapitalforhøjelsen. Det skal dernæst vurderes, om foranstaltningen giver støttemodtageren en fordel.

Fordel

| (91) | Hvis en foranstaltning opfylder kravene i det markedsøkonomiske investorprincip, foreligger der ikke en fordel. I henhold til retspraksis ville en markedsinvestor forsøge at maksimere forrentningen af sin formue i forhold til omstændighederne og sine interesser, hvilket også gælder for en investering i en virksomhed, i hvis selskabskapital han allerede besidder kapitalinteresser (16). I denne sag skal det vurderes, om støttemodtagerens kapitalejere handlede i overensstemmelse med dette princip ved at basere deres investeringsbeslutninger på tilgængelige forhåndsoplysninger, som gjorde det muligt at konkludere, at transaktionen var økonomisk forsvarlig. |
| --- | --- |

(91)

Hvis en foranstaltning opfylder kravene i det markedsøkonomiske investorprincip, foreligger der ikke en fordel. I henhold til retspraksis ville en markedsinvestor forsøge at maksimere forrentningen af sin formue i forhold til omstændighederne og sine interesser, hvilket også gælder for en investering i en virksomhed, i hvis selskabskapital han allerede besidder kapitalinteresser (16). I denne sag skal det vurderes, om støttemodtagerens kapitalejere handlede i overensstemmelse med dette princip ved at basere deres investeringsbeslutninger på tilgængelige forhåndsoplysninger, som gjorde det muligt at konkludere, at transaktionen var økonomisk forsvarlig.

| (92) | I den forbindelse hæfter Kommissionen sig ved de omstændigheder, der førte til kapitaltilførslen, og de oplysninger, som kapitalejernes beslutning var baseret på. Som beskrevet ovenfor var Elan ikke kriseramt som defineret i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering (se betragtning (68)-(73)), da foranstaltningen blev tildelt. Beslutningen om at indskyde ny kapital i Elan blev truffet på grundlag af en selskabsvurdering foretaget af den uafhængige konsulent [...] og en række andre dokumenter udarbejdet af Elan selv og KAD, ejeren af majoritetsandelen i Elan. Elans detaljerede analyse af en kapitalforhøjelse fastslog, at investeringerne ville resultere i et kumulativt nettooverskud for vintersportsdivisionen på 15,4 mio. EUR i perioden 2006-2010, mens der uden kapitalforhøjelsen ville opstå et kumulativt nettounderskud på 4,8 mio. EUR. Den marine divisions kumulative nettooverskud for perioden 2006-2010 ville også blive højere med kapitalforhøjelsen (se betragtning (23)-(24)). |
| --- | --- |

(92)

I den forbindelse hæfter Kommissionen sig ved de omstændigheder, der førte til kapitaltilførslen, og de oplysninger, som kapitalejernes beslutning var baseret på. Som beskrevet ovenfor var Elan ikke kriseramt som defineret i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering (se betragtning (68)-(73)), da foranstaltningen blev tildelt. Beslutningen om at indskyde ny kapital i Elan blev truffet på grundlag af en selskabsvurdering foretaget af den uafhængige konsulent [...] og en række andre dokumenter udarbejdet af Elan selv og KAD, ejeren af majoritetsandelen i Elan. Elans detaljerede analyse af en kapitalforhøjelse fastslog, at investeringerne ville resultere i et kumulativt nettooverskud for vintersportsdivisionen på 15,4 mio. EUR i perioden 2006-2010, mens der uden kapitalforhøjelsen ville opstå et kumulativt nettounderskud på 4,8 mio. EUR. Den marine divisions kumulative nettooverskud for perioden 2006-2010 ville også blive højere med kapitalforhøjelsen (se betragtning (23)-(24)).

| (93) | Det vurderes på den baggrund, at Elans kapitalejere handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, da de indskød kapital i selskabet, og at foranstaltning 1 således ikke tilfører støttemodtageren en fordel. Da dette er tilstrækkeligt til at udelukke statsstøtte, vurderes det ikke, om foranstaltning 1 kan tilregnes staten. Kommissionen konkluderer, at foranstaltning 1 ikke udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(93)

Det vurderes på den baggrund, at Elans kapitalejere handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, da de indskød kapital i selskabet, og at foranstaltning 1 således ikke tilfører støttemodtageren en fordel. Da dette er tilstrækkeligt til at udelukke statsstøtte, vurderes det ikke, om foranstaltning 1 kan tilregnes staten. Kommissionen konkluderer, at foranstaltning 1 ikke udgør statsstøtte.

5.2.2.   Kapitaltilførslen i 2008 (»foranstaltning 2«)

| (94) | Som ved foranstaltning 1 hævder Slovenien primært, at foranstaltning 2 blev ydet i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, og at der dermed ikke er nogen fordel for støttemodtageren. Slovenien hævder endvidere, at kapitaltilførslen under ingen omstændigheder kunne tilregnes staten (se betragtning (53)-(63)). Endelig hævder Slovenien, at foranstaltningen ikke påvirkede handelen eller fordrejede konkurrencen (se betragtning (64)). |
| --- | --- |

(94)

Som ved foranstaltning 1 hævder Slovenien primært, at foranstaltning 2 blev ydet i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, og at der dermed ikke er nogen fordel for støttemodtageren. Slovenien hævder endvidere, at kapitaltilførslen under ingen omstændigheder kunne tilregnes staten (se betragtning (53)-(63)). Endelig hævder Slovenien, at foranstaltningen ikke påvirkede handelen eller fordrejede konkurrencen (se betragtning (64)).

Statsmidler og tilregnelse til staten

| (95) | For at blive betragtet som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal en foranstaltning være ydet direkte eller indirekte ved hjælp af statsmidler og skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

(95)

For at blive betragtet som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal en foranstaltning være ydet direkte eller indirekte ved hjælp af statsmidler og skal kunne tilregnes staten.

| (96) | Ifølge retspraksis skal en virksomheds midler betragtes som statsmidler, hvis staten ved at udøve sin bestemmende indflydelse på sådanne virksomheder er i stand til at styre anvendelsen af deres midler (17). |
| --- | --- |

(96)

Ifølge retspraksis skal en virksomheds midler betragtes som statsmidler, hvis staten ved at udøve sin bestemmende indflydelse på sådanne virksomheder er i stand til at styre anvendelsen af deres midler (17).

| (97) | Statens mulighed for at udøve indflydelse på de enheder, der deltager i tildelingen af foranstaltningerne, betyder dog ikke, at det automatisk kan antages, at enhedernes handlinger kan tilregnes staten. Domstolen har forklaret begrebet tilregnelse nærmere i Stardust Marine
   (18). Den fremførte følgende indikatorer for konstatering af, hvorvidt foranstaltninger kan tilregnes staten: Virksomheden er integreret i den offentlige forvaltning, karakteren af dens aktiviteter, og om disse udøves på markedet under normale konkurrencevilkår med deltagelse fra private erhvervsdrivende, virksomhedens juridiske status — det være sig, om den henhører under den offentlige ret eller privatrettens regler for selskaber — udstrækningen af de offentlige myndigheders kontrol med administrationen af virksomheden eller enhver anden omstændighed, som i det konkrete tilfælde indicerer, at de offentlige myndigheder er impliceret deri, eller som tværtimod sandsynliggør, at de ikke er impliceret i vedtagelsen af en foranstaltning, når der endvidere henses til dennes rækkevidde, indhold eller hermed forbundne betingelser. |
| --- | --- |

(97)

Statens mulighed for at udøve indflydelse på de enheder, der deltager i tildelingen af foranstaltningerne, betyder dog ikke, at det automatisk kan antages, at enhedernes handlinger kan tilregnes staten. Domstolen har forklaret begrebet tilregnelse nærmere i Stardust Marine
   (18). Den fremførte følgende indikatorer for konstatering af, hvorvidt foranstaltninger kan tilregnes staten: Virksomheden er integreret i den offentlige forvaltning, karakteren af dens aktiviteter, og om disse udøves på markedet under normale konkurrencevilkår med deltagelse fra private erhvervsdrivende, virksomhedens juridiske status — det være sig, om den henhører under den offentlige ret eller privatrettens regler for selskaber — udstrækningen af de offentlige myndigheders kontrol med administrationen af virksomheden eller enhver anden omstændighed, som i det konkrete tilfælde indicerer, at de offentlige myndigheder er impliceret deri, eller som tværtimod sandsynliggør, at de ikke er impliceret i vedtagelsen af en foranstaltning, når der endvidere henses til dennes rækkevidde, indhold eller hermed forbundne betingelser.

| (98) | Som beskrevet i betragtning (54) henviser Slovenien til Stardust Marine-dommen og hævder, at statens ejerskab af KAD og DSU ikke automatisk indebærer, at deres handlinger kan tilregnes staten. For så vidt angår Triglav Naložbe og Zavarovalnica Triglav, mener Slovenien, at disse virksomheder ikke er kontrolleret af staten, og at deres handlinger under ingen omstændigheder kan tilregnes staten. I forbindelse med tilregnelse til staten påpeger Slovenien, at alle Elans kapitalejere er privatretlige organer, hvilket efter medlemsstatens opfattelse sikrer, at disse selskaber er tilstrækkeligt uafhængige af staten. |
| --- | --- |

(98)

Som beskrevet i betragtning (54) henviser Slovenien til Stardust Marine-dommen og hævder, at statens ejerskab af KAD og DSU ikke automatisk indebærer, at deres handlinger kan tilregnes staten. For så vidt angår Triglav Naložbe og Zavarovalnica Triglav, mener Slovenien, at disse virksomheder ikke er kontrolleret af staten, og at deres handlinger under ingen omstændigheder kan tilregnes staten. I forbindelse med tilregnelse til staten påpeger Slovenien, at alle Elans kapitalejere er privatretlige organer, hvilket efter medlemsstatens opfattelse sikrer, at disse selskaber er tilstrækkeligt uafhængige af staten.

| (99) | Kommissionen påpeger foreløbig, at den kendsgerning, at et statsejet selskab er etableret som et privatretligt organ, ikke i sig selv er nok til at udelukke, at dets handlinger kan tilregnes staten. Der bør ikke sondres mellem sager, hvor støtte ydes direkte af staten, og sager, hvor den ydes af offentlige eller private organer, som staten har etableret eller udpeget til at forvalte støtten. Som beskrevet ovenfor har Domstolen fastslået, at der er en række indikatorer for tilregnelse, hvoraf spørgsmålet om, hvorvidt et selskab henhører under den offentlige ret eller privatretten, kun udgør den ene (se betragtning (97)). Det skal derfor undersøges, om der er andre forhold, som angiver, at foranstaltning 2 kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen påpeger foreløbig, at den kendsgerning, at et statsejet selskab er etableret som et privatretligt organ, ikke i sig selv er nok til at udelukke, at dets handlinger kan tilregnes staten. Der bør ikke sondres mellem sager, hvor støtte ydes direkte af staten, og sager, hvor den ydes af offentlige eller private organer, som staten har etableret eller udpeget til at forvalte støtten. Som beskrevet ovenfor har Domstolen fastslået, at der er en række indikatorer for tilregnelse, hvoraf spørgsmålet om, hvorvidt et selskab henhører under den offentlige ret eller privatretten, kun udgør den ene (se betragtning (97)). Det skal derfor undersøges, om der er andre forhold, som angiver, at foranstaltning 2 kan tilregnes staten.

| (100) | I den henseende bemærker Kommissionen, at der er flere forhold, som viser, at staten var aktivt involveret i kapitalejernes beslutning om at indskyde yderligere kapital i støttemodtageren. Selv om Slovenien har afvist rapporter i medierne, som beskriver statens rolle i indsatsen for at redde Elan, som »løse rygter« eller »et resultat af en overdreven forenkling«, afslører sådanne rapporter offentlighedens opfattelse af regeringens industripolitik på daværende tidspunkt. Som forklaret i det følgende understøttes den opfattelse, at den slovenske regering førte en aktiv industripolitik på daværende tidspunkt, af OECD's review af virksomhedsledelse i Slovenien, som også fremhæver, at en handlingsplan for reform af virksomhedsledelse i Slovenien først blev vedtaget af regeringen næsten et år efter gennemførelsen af foranstaltning 2, nemlig i midten af 2009 (19). I juni 2008, da Elans ømtålelige situation var indlysende for offentligheden, berettede medierne om den potentielle statsstøtte til Elan. Et tysk sportsmagasin skrev den 6. juni 2008, at regeringen i henhold til rygter havde til hensigt at indskyde 5,7 mio. EUR i Elan for at kompensere for den forgangne dårlige vintersæson (20). Også de slovenske medier omtalte Elans situation og påpegede betydningen af statsstøtte for at redde arbejdspladser. Den 26. juni 2008 skrev den største kommercielle (uafhængige) tv-station, PopTv, f.eks. på sit websted, at Elans direktion og bestyrelse håbede, at staten ville løse selskabets finansielle problemer, og påpegede, at mere end 700 arbejdspladser risikerede at gå tabt, hvis staten ikke indskød kapital (21). |
| --- | --- |

(100)

I den henseende bemærker Kommissionen, at der er flere forhold, som viser, at staten var aktivt involveret i kapitalejernes beslutning om at indskyde yderligere kapital i støttemodtageren. Selv om Slovenien har afvist rapporter i medierne, som beskriver statens rolle i indsatsen for at redde Elan, som »løse rygter« eller »et resultat af en overdreven forenkling«, afslører sådanne rapporter offentlighedens opfattelse af regeringens industripolitik på daværende tidspunkt. Som forklaret i det følgende understøttes den opfattelse, at den slovenske regering førte en aktiv industripolitik på daværende tidspunkt, af OECD's review af virksomhedsledelse i Slovenien, som også fremhæver, at en handlingsplan for reform af virksomhedsledelse i Slovenien først blev vedtaget af regeringen næsten et år efter gennemførelsen af foranstaltning 2, nemlig i midten af 2009 (19). I juni 2008, da Elans ømtålelige situation var indlysende for offentligheden, berettede medierne om den potentielle statsstøtte til Elan. Et tysk sportsmagasin skrev den 6. juni 2008, at regeringen i henhold til rygter havde til hensigt at indskyde 5,7 mio. EUR i Elan for at kompensere for den forgangne dårlige vintersæson (20). Også de slovenske medier omtalte Elans situation og påpegede betydningen af statsstøtte for at redde arbejdspladser. Den 26. juni 2008 skrev den største kommercielle (uafhængige) tv-station, PopTv, f.eks. på sit websted, at Elans direktion og bestyrelse håbede, at staten ville løse selskabets finansielle problemer, og påpegede, at mere end 700 arbejdspladser risikerede at gå tabt, hvis staten ikke indskød kapital (21).

| (101) | Som forklaret i det følgende er de offentlige myndigheders involvering eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret, tydeligst i forbindelse med Elans største kapitalejer KAD (som tegnede sig for 57,61 % af Elans kapitalandele, da kapitaltilførslen fandt sted) og DSU (som tegnede sig for 17,34 % af Elans kapitalandele). Selv den uafhængige konsulent [...] fremhævede i sin værdiansættelsesrapport af 22. december 2006 betydningen af politiske hensyn for KAD's og DSU's beslutninger (22). I forbindelse med en analyse af en mulig privatisering af Elan (dengang Skimar d.o.o.) konkluderede [...], at to af ejerne, KAD og DSU, var 100 % kontrolleret af staten, og at deres beslutning om at sælge derfor sandsynligvis ville være både politisk og økonomisk motiveret. |
| --- | --- |

(101)

Som forklaret i det følgende er de offentlige myndigheders involvering eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret, tydeligst i forbindelse med Elans største kapitalejer KAD (som tegnede sig for 57,61 % af Elans kapitalandele, da kapitaltilførslen fandt sted) og DSU (som tegnede sig for 17,34 % af Elans kapitalandele). Selv den uafhængige konsulent [...] fremhævede i sin værdiansættelsesrapport af 22. december 2006 betydningen af politiske hensyn for KAD's og DSU's beslutninger (22). I forbindelse med en analyse af en mulig privatisering af Elan (dengang Skimar d.o.o.) konkluderede [...], at to af ejerne, KAD og DSU, var 100 % kontrolleret af staten, og at deres beslutning om at sælge derfor sandsynligvis ville være både politisk og økonomisk motiveret.

| (102) | For hver kapitalejer har Kommissionen undersøgt, om den var kontrolleret af staten, og om de midler, der blev anvendt til kapitaltilførslen, kan betragtes som statsmidler. Kommissionen har endvidere undersøgt, om beslutningen om at indskyde kapital i Elan, kan tilregnes staten. I den sammenhæng har Kommissionen især set på sammensætningen af hver kapitalejers bestyrelse, og om bestyrelsen skulle godkende tilførslen af kapital til Elan i 2008. Kommissionen har derefter undersøgt yderligere forhold, som viser, om de offentlige myndigheder var involveret i vedtagelsen af foranstaltningen, eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret. |
| --- | --- |

(102)

For hver kapitalejer har Kommissionen undersøgt, om den var kontrolleret af staten, og om de midler, der blev anvendt til kapitaltilførslen, kan betragtes som statsmidler. Kommissionen har endvidere undersøgt, om beslutningen om at indskyde kapital i Elan, kan tilregnes staten. I den sammenhæng har Kommissionen især set på sammensætningen af hver kapitalejers bestyrelse, og om bestyrelsen skulle godkende tilførslen af kapital til Elan i 2008. Kommissionen har derefter undersøgt yderligere forhold, som viser, om de offentlige myndigheder var involveret i vedtagelsen af foranstaltningen, eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret.

KAD

| (103) | Kommissionen noterer sig, at Slovenien ejede alle aktier i KAD, ejeren af majoritetsandelen i Elan, da foranstaltningen blev tildelt. Den slovenske regering udpegede alle medlemmer af KAD's forretningsudvalg og bestyrelse (se betragtning (11)). I henhold til KAD's vedtægter skulle sidstnævnte godkende enhver transaktion, hvis værdi overstiger 1 % af KAD's aktiekapital. Den omhandlede kapitaltilførsel udgjorde en sådan transaktion, og KAD's bestyrelse drøftede og godkendte faktisk kapitaltilførslen til Elan på sit 134. møde den 10. juli 2008 og sit 135. møde i august 2008 (23). |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen noterer sig, at Slovenien ejede alle aktier i KAD, ejeren af majoritetsandelen i Elan, da foranstaltningen blev tildelt. Den slovenske regering udpegede alle medlemmer af KAD's forretningsudvalg og bestyrelse (se betragtning (11)). I henhold til KAD's vedtægter skulle sidstnævnte godkende enhver transaktion, hvis værdi overstiger 1 % af KAD's aktiekapital. Den omhandlede kapitaltilførsel udgjorde en sådan transaktion, og KAD's bestyrelse drøftede og godkendte faktisk kapitaltilførslen til Elan på sit 134. møde den 10. juli 2008 og sit 135. møde i august 2008 (23).

| (104) | Eftersom Slovenien ejer KAD, kan det antages, at staten kan udøve bestemmende indflydelse på selskabet, og at KAD's midler i princippet kan betragtes som statsmidler. Imod Sloveniens opfattelse ændres denne konklusion ikke af det forhold, at de midler, der blev anvendt til kapitaltilførslen, stammer fra udbytte, renter og andre indtægter, KAD har opnået. Anvendelsen af udbytte, renter og andre indtægter, der i stedet kunne have været betalt til staten som selskabets kontrollerende kapitalejer, repræsenterer en formindskelse af statsmidler og kan derfor betragtes som anvendelse af statsmidler (24). |
| --- | --- |

(104)

Eftersom Slovenien ejer KAD, kan det antages, at staten kan udøve bestemmende indflydelse på selskabet, og at KAD's midler i princippet kan betragtes som statsmidler. Imod Sloveniens opfattelse ændres denne konklusion ikke af det forhold, at de midler, der blev anvendt til kapitaltilførslen, stammer fra udbytte, renter og andre indtægter, KAD har opnået. Anvendelsen af udbytte, renter og andre indtægter, der i stedet kunne have været betalt til staten som selskabets kontrollerende kapitalejer, repræsenterer en formindskelse af statsmidler og kan derfor betragtes som anvendelse af statsmidler (24).

| (105) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning 2 kan tilregnes staten, finder Kommissionen, at KAD ikke ville have tilført kapitalen, hvis de offentlige myndigheder ikke havde påvirket dets beslutning. Den stærke statslige indflydelse ses ikke kun af det forhold, at Slovenien var den eneste aktionær i KAD på daværende tidspunkt, at alle medlemmer af KAD's bestyrelse blev udnævnt af Slovenien, og at bestyrelsen faktisk skulle godkende transaktionen. Statens tætte involvering i KAD's beslutning ses også af det forhold, at repræsentanter for den slovenske regering deltager i alle møder i selskabets forretningsudvalg og bestyrelse (se betragtning (45)). |
| --- | --- |

(105)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning 2 kan tilregnes staten, finder Kommissionen, at KAD ikke ville have tilført kapitalen, hvis de offentlige myndigheder ikke havde påvirket dets beslutning. Den stærke statslige indflydelse ses ikke kun af det forhold, at Slovenien var den eneste aktionær i KAD på daværende tidspunkt, at alle medlemmer af KAD's bestyrelse blev udnævnt af Slovenien, og at bestyrelsen faktisk skulle godkende transaktionen. Statens tætte involvering i KAD's beslutning ses også af det forhold, at repræsentanter for den slovenske regering deltager i alle møder i selskabets forretningsudvalg og bestyrelse (se betragtning (45)).

| (106) | Regeringens indflydelse på KAD's beslutningsproces (og beslutningsprocessen i en anden statskontrolleret fond, genopretningsfonden SOD) med henblik på at forfølge industripolitiske mål fremhæves også i OECD's review af virksomhedsledelse i Slovenien: »De to fonde giver regeringen betydelige muligheder for at påvirke bestyrelserne og ledelsen i privatiserede virksomheder og i sidste ende spille en aktiv rolle, når der træffes beslutninger om ændring af ejerskab. Dette var tilsyneladende (i det mindste i begyndelsen) motiveret af et ønske om at styre det omfang, hvori udenlandske virksomheder fik kontrol over vigtige slovenske virksomheder og industrier. Omfanget af direkte og indirekte ejerskab har givet tidligere regeringer mulighed for at spille en meget betydelig og nogle gange uigennemskuelig rolle, hvor de påvirkede driften af store dele af Sloveniens erhvervsvirksomheder og markedet for virksomhedstilsyn.« (25) |
| --- | --- |

(106)

Regeringens indflydelse på KAD's beslutningsproces (og beslutningsprocessen i en anden statskontrolleret fond, genopretningsfonden SOD) med henblik på at forfølge industripolitiske mål fremhæves også i OECD's review af virksomhedsledelse i Slovenien: »De to fonde giver regeringen betydelige muligheder for at påvirke bestyrelserne og ledelsen i privatiserede virksomheder og i sidste ende spille en aktiv rolle, når der træffes beslutninger om ændring af ejerskab. Dette var tilsyneladende (i det mindste i begyndelsen) motiveret af et ønske om at styre det omfang, hvori udenlandske virksomheder fik kontrol over vigtige slovenske virksomheder og industrier. Omfanget af direkte og indirekte ejerskab har givet tidligere regeringer mulighed for at spille en meget betydelig og nogle gange uigennemskuelig rolle, hvor de påvirkede driften af store dele af Sloveniens erhvervsvirksomheder og markedet for virksomhedstilsyn.« (25)

| (107) | I dokumentet »Structural Adjustments 2010 and 2011« (26) fremhæver regeringen yderligere den rolle, som KAD og den statskontrollerede genopretningsfond SOD havde spillet med henblik på at forfølge Sloveniens industripolitiske mål, f.eks. ved at yde bistand til Elan. I afsnit 2.1.1. »Oprettelse af et offentligt agentur for ledelse af statsejede virksomheder og omdannelsen af KAD og SOD« anføres følgende i ovennævnte dokument: »Omstrukturering betyder, at KAD og SOD skal fritages for alle strategiske investeringer: ... — dårlige investeringer, som er blevet strategiske, fordi staten ønsker at hjælpe dem med at overvinde deres vanskeligheder (Mura og Elan)«. Oplysningen om, at KAD's investering i Elan var blevet strategisk, »fordi staten ønsker at hjælpe«Elan, er i klar modstrid med Sloveniens påstand om, at KAD træffer sine beslutninger uafhængigt (se betragtning (56)). Regeringens dokument forklarer videre, at overførslen af dårlige strategiske investeringer fra halvoffentlige organer direkte til staten først og fremmest var en personalemæssig opgave, og at omstruktureringsselskabet PDP, som var etableret af KAD og SOD, var blevet overført direkte til statsligt ejerskab, da teamet ikke længere kunne være en del af KAD og SOD
   (27). |
| --- | --- |

(107)

I dokumentet »Structural Adjustments 2010 and 2011« (26) fremhæver regeringen yderligere den rolle, som KAD og den statskontrollerede genopretningsfond SOD havde spillet med henblik på at forfølge Sloveniens industripolitiske mål, f.eks. ved at yde bistand til Elan. I afsnit 2.1.1. »Oprettelse af et offentligt agentur for ledelse af statsejede virksomheder og omdannelsen af KAD og SOD« anføres følgende i ovennævnte dokument: »Omstrukturering betyder, at KAD og SOD skal fritages for alle strategiske investeringer: ... — dårlige investeringer, som er blevet strategiske, fordi staten ønsker at hjælpe dem med at overvinde deres vanskeligheder (Mura og Elan)«. Oplysningen om, at KAD's investering i Elan var blevet strategisk, »fordi staten ønsker at hjælpe«Elan, er i klar modstrid med Sloveniens påstand om, at KAD træffer sine beslutninger uafhængigt (se betragtning (56)). Regeringens dokument forklarer videre, at overførslen af dårlige strategiske investeringer fra halvoffentlige organer direkte til staten først og fremmest var en personalemæssig opgave, og at omstruktureringsselskabet PDP, som var etableret af KAD og SOD, var blevet overført direkte til statsligt ejerskab, da teamet ikke længere kunne være en del af KAD og SOD
   (27).

| (108) | Kommissionen opfordrede Slovenien til at indgive bemærkninger til de dokumenter, der er citeret ovenfor. Slovenien gentog, at regeringen ikke havde truffet nogen beslutning om rekapitaliseringen af Elan. Slovenien påpegede, at OECD's review, som beskriver, hvordan KAD og SOD har givet regeringen betydelige muligheder for at påvirke bestyrelserne og ledelsen i privatiserede virksomheder, ikke nævner DSU, Zavarovalnica Triglav og Triglav Naložbe, og at den slovenske regerings dokument ikke nævner hverken direkte eller indirekte statslig indflydelse, for så vidt angår Zavarovalnica Triglavs eller Triglav Naložbes aktiver. Slovenien henleder endvidere opmærksomheden på et afsnit i OECD's review, som nævner, at »manglende central koordinering har hindret den effektive forvaltning af regeringens ejerskabsinteresser«. Slovenien forklarer videre, at KAD altid har været under finansministeriets ansvar, mens økonomiministeriet var ansvarligt for fremstillingssektoren, som Elan tilhører. Med hensyn til henvisningen i den slovenske regerings dokument til dårlige investeringer, der var blevet strategiske, påpeger Slovenien, at Mura, det andet eksempel på sådanne investeringer, der nævnes i dokumentet, ud over Elan, kom under konkursbehandling i oktober 2009. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen opfordrede Slovenien til at indgive bemærkninger til de dokumenter, der er citeret ovenfor. Slovenien gentog, at regeringen ikke havde truffet nogen beslutning om rekapitaliseringen af Elan. Slovenien påpegede, at OECD's review, som beskriver, hvordan KAD og SOD har givet regeringen betydelige muligheder for at påvirke bestyrelserne og ledelsen i privatiserede virksomheder, ikke nævner DSU, Zavarovalnica Triglav og Triglav Naložbe, og at den slovenske regerings dokument ikke nævner hverken direkte eller indirekte statslig indflydelse, for så vidt angår Zavarovalnica Triglavs eller Triglav Naložbes aktiver. Slovenien henleder endvidere opmærksomheden på et afsnit i OECD's review, som nævner, at »manglende central koordinering har hindret den effektive forvaltning af regeringens ejerskabsinteresser«. Slovenien forklarer videre, at KAD altid har været under finansministeriets ansvar, mens økonomiministeriet var ansvarligt for fremstillingssektoren, som Elan tilhører. Med hensyn til henvisningen i den slovenske regerings dokument til dårlige investeringer, der var blevet strategiske, påpeger Slovenien, at Mura, det andet eksempel på sådanne investeringer, der nævnes i dokumentet, ud over Elan, kom under konkursbehandling i oktober 2009.

| (109) | Sloveniens bemærkninger afkræfter ikke ovennævnte argumenter, som viser, at de offentlige myndigheder var involveret i vedtagelsen af foranstaltningen, eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret. Udsagnet om, at regeringen ikke var involveret i beslutningen om rekapitalisering, er blot en gentagelse. Det forhold, at OECD's review ikke specifikt nævner DSU, Zavarovalnica Triglav og Triglav Naložbe, og at det nævner den manglende centrale koordinering, ændrer ikke det samlede billede, der gives i OECD's review, nemlig at den slovenske regering foretog aktive indgreb i økonomien og forfulgte industripolitiske mål. Med hensyn til de selskaber, der ikke specifikt nævnes i OECD's review og den slovenske regerings dokument, dvs. Zavarovalnica Triglav og Triglav Naložbe, gives der flere oplysninger om den kontrol, som staten udøvede, nedenfor. Samtidig skal det erindres, at disse selskaber var minoritetskapitalejere, der kun ejede 25 % af andelene i Elan. Med hensyn til regeringens dokument er det irrelevant for vurderingen af denne sag, at et andet kriseramt selskab, der betragtede som en »strategisk investering«, gik konkurs. |
| --- | --- |

(109)

Sloveniens bemærkninger afkræfter ikke ovennævnte argumenter, som viser, at de offentlige myndigheder var involveret i vedtagelsen af foranstaltningen, eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret. Udsagnet om, at regeringen ikke var involveret i beslutningen om rekapitalisering, er blot en gentagelse. Det forhold, at OECD's review ikke specifikt nævner DSU, Zavarovalnica Triglav og Triglav Naložbe, og at det nævner den manglende centrale koordinering, ændrer ikke det samlede billede, der gives i OECD's review, nemlig at den slovenske regering foretog aktive indgreb i økonomien og forfulgte industripolitiske mål. Med hensyn til de selskaber, der ikke specifikt nævnes i OECD's review og den slovenske regerings dokument, dvs. Zavarovalnica Triglav og Triglav Naložbe, gives der flere oplysninger om den kontrol, som staten udøvede, nedenfor. Samtidig skal det erindres, at disse selskaber var minoritetskapitalejere, der kun ejede 25 % af andelene i Elan. Med hensyn til regeringens dokument er det irrelevant for vurderingen af denne sag, at et andet kriseramt selskab, der betragtede som en »strategisk investering«, gik konkurs.

| (110) | På baggrund af ovennævnte konkluderes det, at KAD's kapitaltilførsel i 2008 til Elan indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes Slovenien. |
| --- | --- |

(110)

På baggrund af ovennævnte konkluderes det, at KAD's kapitaltilførsel i 2008 til Elan indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes Slovenien.

KAD-PPS

| (111) | Som beskrevet i betragtning (12) forvalter KAD selskabet PPS og kontrollerer dets kapitalandele. KAD-PPS's deltagelse i kapitaltilførslen skal derfor ses i samme lys som KAD's deltagelse. Godkendelsen af kapitaltilførslen på det 134. møde i KAD's bestyrelse den 10. juli 2008 omfattede også godkendelsen af kapitaltilførslen på PPS's vegne (28). Det samme gælder for den beslutning, der blevet truffet på det 135. møde i KAD's bestyrelse i august 2008. |
| --- | --- |

(111)

Som beskrevet i betragtning (12) forvalter KAD selskabet PPS og kontrollerer dets kapitalandele. KAD-PPS's deltagelse i kapitaltilførslen skal derfor ses i samme lys som KAD's deltagelse. Godkendelsen af kapitaltilførslen på det 134. møde i KAD's bestyrelse den 10. juli 2008 omfattede også godkendelsen af kapitaltilførslen på PPS's vegne (28). Det samme gælder for den beslutning, der blevet truffet på det 135. møde i KAD's bestyrelse i august 2008.

| (112) | Det konkluderes derfor, at KAD-PPS's kapitaltilførsel til Elan i 2008 indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes Slovenien. |
| --- | --- |

(112)

Det konkluderes derfor, at KAD-PPS's kapitaltilførsel til Elan i 2008 indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes Slovenien.

DSU

| (113) | Kommissionen bemærker, at DSU fuldt ud var direkte statsejet, da foranstaltningen blev tildelt. Dets bestyrelse består af tre medlemmer, hvoraf to udnævnes af kapitalejeren, dvs. Slovenien (se betragtning (13)). Da kapitaltilførslerne blev gennemført, var det tredje medlem også udnævnt af staten. I henhold til selskabets vedtægter træffer bestyrelsen sine beslutninger ved flertalsafstemning, og den fører tilsyn med DSU's aktiviteter. DSU's bestyrelse undersøgte og godkendte faktisk kapitaltilførslen til Elan på et ekstraordinært møde den 11. juli 2008 og ændrede delvist sin beslutning på to ekstraordinære møder den 26. august 2008 og 8. september 2008 (29). |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen bemærker, at DSU fuldt ud var direkte statsejet, da foranstaltningen blev tildelt. Dets bestyrelse består af tre medlemmer, hvoraf to udnævnes af kapitalejeren, dvs. Slovenien (se betragtning (13)). Da kapitaltilførslerne blev gennemført, var det tredje medlem også udnævnt af staten. I henhold til selskabets vedtægter træffer bestyrelsen sine beslutninger ved flertalsafstemning, og den fører tilsyn med DSU's aktiviteter. DSU's bestyrelse undersøgte og godkendte faktisk kapitaltilførslen til Elan på et ekstraordinært møde den 11. juli 2008 og ændrede delvist sin beslutning på to ekstraordinære møder den 26. august 2008 og 8. september 2008 (29).

| (114) | Eftersom Slovenien ejer DSU, kan det antages, at staten kan udøve bestemmende indflydelse på selskabet, og at DSU's midler i princippet kan betragtes som statsmidler. Imod Sloveniens opfattelse ændres denne konklusion ikke af det forhold, at de midler, der blev anvendt til kapitaltilførslen, stammer fra udbytte, renter og andre indtægter, DSU har opnået, jf. betragtning (104). |
| --- | --- |

(114)

Eftersom Slovenien ejer DSU, kan det antages, at staten kan udøve bestemmende indflydelse på selskabet, og at DSU's midler i princippet kan betragtes som statsmidler. Imod Sloveniens opfattelse ændres denne konklusion ikke af det forhold, at de midler, der blev anvendt til kapitaltilførslen, stammer fra udbytte, renter og andre indtægter, DSU har opnået, jf. betragtning (104).

| (115) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning 2 kan tilregnes staten, skal det bemærkes, at alle tre medlemmer af bestyrelsen på tidspunktet for tildelingen af foranstaltningen var udnævnt af Slovenien, enekapitalejeren i DSU, og at bestyrelsen på daværende tidspunkt skulle godkende transaktionen. Som anført ovenfor anerkendes den indflydelse, som politiske hensyn havde på DSU's beslutning, i værdiansættelsesrapporten af 22. december 2006 udarbejdet af [...] (30). Også det forhold, at DSU sammen med KAD overførte sine andele i Elan til holdingselskabet PDP i 2010, skal ses i lyset af forklaringerne ovenfor vedrørende spørgsmålet om, hvordan den slovenske regering valgte at håndtere halvoffentlige investeringer, som var blevet strategiske, fordi staten ønskede hjælpe dem med at overvinde deres vanskeligheder. I forbindelse med de øvrige generelle omstændigheder, der talte for, at de offentlige myndigheder var involveret i vedtagelsen af foranstaltningen, eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret, ville DSU efter Kommissionens mening ikke have indskudt kapitalen, hvis de offentlige myndigheder ikke havde påvirket selskabets beslutningsproces. |
| --- | --- |

(115)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning 2 kan tilregnes staten, skal det bemærkes, at alle tre medlemmer af bestyrelsen på tidspunktet for tildelingen af foranstaltningen var udnævnt af Slovenien, enekapitalejeren i DSU, og at bestyrelsen på daværende tidspunkt skulle godkende transaktionen. Som anført ovenfor anerkendes den indflydelse, som politiske hensyn havde på DSU's beslutning, i værdiansættelsesrapporten af 22. december 2006 udarbejdet af [...] (30). Også det forhold, at DSU sammen med KAD overførte sine andele i Elan til holdingselskabet PDP i 2010, skal ses i lyset af forklaringerne ovenfor vedrørende spørgsmålet om, hvordan den slovenske regering valgte at håndtere halvoffentlige investeringer, som var blevet strategiske, fordi staten ønskede hjælpe dem med at overvinde deres vanskeligheder. I forbindelse med de øvrige generelle omstændigheder, der talte for, at de offentlige myndigheder var involveret i vedtagelsen af foranstaltningen, eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret, ville DSU efter Kommissionens mening ikke have indskudt kapitalen, hvis de offentlige myndigheder ikke havde påvirket selskabets beslutningsproces.

| (116) | Det konkluderes derfor, at DSU's kapitaltilførsel i 2008 til Elan indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes Slovenien. |
| --- | --- |

(116)

Det konkluderes derfor, at DSU's kapitaltilførsel i 2008 til Elan indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes Slovenien.

Zavarovalnica Triglav

| (117) | Zavarovalnica Triglav ejes ikke direkte af Slovenien. Kommissionen kan dog konstatere, at Slovenien indirekte ejer to tredjedele af Zavarovalnica Triglav (se betragtning (14)). Dets majoritetskapitalejere er ZIPZ, instituttet for pensions- og uarbejdsdygtighedsforsikring, og SOD, det slovenske skadeserstatningsselskab. Begge er 100 % statsejede. Ingen af de øvrige kapitalejere har en andel, der overstiger 1,8 %, i Zavarovalnica Triglav. |
| --- | --- |

(117)

Zavarovalnica Triglav ejes ikke direkte af Slovenien. Kommissionen kan dog konstatere, at Slovenien indirekte ejer to tredjedele af Zavarovalnica Triglav (se betragtning (14)). Dets majoritetskapitalejere er ZIPZ, instituttet for pensions- og uarbejdsdygtighedsforsikring, og SOD, det slovenske skadeserstatningsselskab. Begge er 100 % statsejede. Ingen af de øvrige kapitalejere har en andel, der overstiger 1,8 %, i Zavarovalnica Triglav.

| (118) | Fem af de otte medlemmer af Zavarovalnica Triglavs bestyrelse, herunder dens formand og næstformand, repræsenterer kapitalejerne og udnævnes af dem. Som beskrevet i betragtning (14) er Zavarovalnica Triglavs majoritetsejere alle 100 % statsejede selskaber. Det er derfor grundlæggende staten, der udnævner disse fem medlemmer af bestyrelsen, og bestyrelsen repræsenterer statens interesser. Kommissionen noterer sig, at det var direktionen i Zavarovalnica Triglav, som stemte for kapitalforhøjelsen på Elans generalforsamling den 28. august 2008, men at den gjorde det på den betingelse, at bestyrelsen ville godkende transaktionen. Bestyrelsen godkendte faktisk kapitaltilførslen den 4. september 2008 (31). |
| --- | --- |

(118)

Fem af de otte medlemmer af Zavarovalnica Triglavs bestyrelse, herunder dens formand og næstformand, repræsenterer kapitalejerne og udnævnes af dem. Som beskrevet i betragtning (14) er Zavarovalnica Triglavs majoritetsejere alle 100 % statsejede selskaber. Det er derfor grundlæggende staten, der udnævner disse fem medlemmer af bestyrelsen, og bestyrelsen repræsenterer statens interesser. Kommissionen noterer sig, at det var direktionen i Zavarovalnica Triglav, som stemte for kapitalforhøjelsen på Elans generalforsamling den 28. august 2008, men at den gjorde det på den betingelse, at bestyrelsen ville godkende transaktionen. Bestyrelsen godkendte faktisk kapitaltilførslen den 4. september 2008 (31).

| (119) | Eftersom Slovenien indirekte ejede to tredjedele af andelene i Zavarovalnica Triglav, kan det antages, at staten kan udøve bestemmende indflydelse på selskabet, og at Zavarovalnica Triglavs midler i princippet kan betragtes som statsmidler. |
| --- | --- |

(119)

Eftersom Slovenien indirekte ejede to tredjedele af andelene i Zavarovalnica Triglav, kan det antages, at staten kan udøve bestemmende indflydelse på selskabet, og at Zavarovalnica Triglavs midler i princippet kan betragtes som statsmidler.

| (120) | Det skal bemærkes, at staten udnævner de fleste medlemmer af Zavarovalnica Triglavs bestyrelse, herunder dens formand og næstformand, og at bestyrelsen skal godkende kapitaltilførslen. |
| --- | --- |

(120)

Det skal bemærkes, at staten udnævner de fleste medlemmer af Zavarovalnica Triglavs bestyrelse, herunder dens formand og næstformand, og at bestyrelsen skal godkende kapitaltilførslen.

| (121) | På baggrund af de øvrige generelle omstændigheder omhandlet ovenfor, som klart taler for, at de offentlige myndigheder var involveret i vedtagelsen af foranstaltningen, eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret, vurderes det, at foranstaltningen kan tilregnes Slovenien. |
| --- | --- |

(121)

På baggrund af de øvrige generelle omstændigheder omhandlet ovenfor, som klart taler for, at de offentlige myndigheder var involveret i vedtagelsen af foranstaltningen, eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret, vurderes det, at foranstaltningen kan tilregnes Slovenien.

Triglav Naložbe

| (122) | Triglav Naložbe ejes ikke direkte af Slovenien. Kommissionen kan dog konstatere, at Slovenien indirekte ejer majoriteten af kapitalandelene i Triglav Naložbe. Da foranstaltningen blev tildelt, ejede Zavarovalnica Triglav reelt 80 % af andelene i Triglav Naložbe. Zavarovalnica Triglav ejes igen indirekte hovedsagelig af Slovenien (se betragtning (14)). Slovenien besidder derfor indirekte mere end 51 % af andelene i Triglav Naložbe. Ingen af de øvrige kapitalejere har en andel, der overstiger 0,67 %, i selskabet. |
| --- | --- |

(122)

Triglav Naložbe ejes ikke direkte af Slovenien. Kommissionen kan dog konstatere, at Slovenien indirekte ejer majoriteten af kapitalandelene i Triglav Naložbe. Da foranstaltningen blev tildelt, ejede Zavarovalnica Triglav reelt 80 % af andelene i Triglav Naložbe. Zavarovalnica Triglav ejes igen indirekte hovedsagelig af Slovenien (se betragtning (14)). Slovenien besidder derfor indirekte mere end 51 % af andelene i Triglav Naložbe. Ingen af de øvrige kapitalejere har en andel, der overstiger 0,67 %, i selskabet.

| (123) | De tre bestyrelsesmedlemmer repræsenterer kapitalejernes interesser og vælges af dem. Da staten indirekte er majoritetskapitalejer i Triglav Naložbe, vurderes det, at staten kan afgøre, hvem der udpeges til bestyrelsen med henblik på at repræsentere Sloveniens interesser. Triglav Naložbes bestyrelse skulle godkende kapitaltilførslen til Elan, og det gjorde den på sit syvende ekstraordinære møde den 3. september 2008 (32). |
| --- | --- |

(123)

De tre bestyrelsesmedlemmer repræsenterer kapitalejernes interesser og vælges af dem. Da staten indirekte er majoritetskapitalejer i Triglav Naložbe, vurderes det, at staten kan afgøre, hvem der udpeges til bestyrelsen med henblik på at repræsentere Sloveniens interesser. Triglav Naložbes bestyrelse skulle godkende kapitaltilførslen til Elan, og det gjorde den på sit syvende ekstraordinære møde den 3. september 2008 (32).

| (124) | Eftersom Slovenien indirekte ejede majoriteten i Triglav Naložbe, kan det antages, at staten kan udøve bestemmende indflydelse på selskabet, og at Triglav Naložbes midler i princippet kan betragtes som statsmidler. Imod Sloveniens opfattelse ændres denne konklusion ikke af det forhold, at de midler, der blev anvendt til kapitaltilførslen, stammer fra et lån, jf. betragtning (104). |
| --- | --- |

(124)

Eftersom Slovenien indirekte ejede majoriteten i Triglav Naložbe, kan det antages, at staten kan udøve bestemmende indflydelse på selskabet, og at Triglav Naložbes midler i princippet kan betragtes som statsmidler. Imod Sloveniens opfattelse ændres denne konklusion ikke af det forhold, at de midler, der blev anvendt til kapitaltilførslen, stammer fra et lån, jf. betragtning (104).

| (125) | Eftersom staten udnævner alle medlemmer af Triglav Naložbes bestyrelse, og bestyrelsen havde godkendt kapitaltilførslen, og på baggrund af de øvrige generelle omstændigheder omhandlet ovenfor, som klart taler for, at de offentlige myndigheder var involveret i vedtagelsen af foranstaltningen, eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret, vurderes det, at foranstaltningen kan tilregnes Slovenien. |
| --- | --- |

(125)

Eftersom staten udnævner alle medlemmer af Triglav Naložbes bestyrelse, og bestyrelsen havde godkendt kapitaltilførslen, og på baggrund af de øvrige generelle omstændigheder omhandlet ovenfor, som klart taler for, at de offentlige myndigheder var involveret i vedtagelsen af foranstaltningen, eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke var involveret, vurderes det, at foranstaltningen kan tilregnes Slovenien.

Konklusion

| (126) | Det forhold, at bestyrelserne var sammensat af Elans kapitalejere, og at de skulle godkende kapitaltilførslen i 2008, viser, at den omhandlede foranstaltning kan tilregnes staten (33). |
| --- | --- |

(126)

Det forhold, at bestyrelserne var sammensat af Elans kapitalejere, og at de skulle godkende kapitaltilførslen i 2008, viser, at den omhandlede foranstaltning kan tilregnes staten (33).

| (127) | Som anført ovenfor er der desuden tydelige tegn på statens tætte involvering i beslutningsprocessen i KAD — langt den vigtigste kapitalejer i Elan — som kontrollerede 57,61 % af kapitalen, da kapitaltilførslen fandt sted — og DSU. Disse tegn udledes af OECD's review, rapporten fra [...], dokumenter offentliggjort af den slovenske regering og medierapporter. |
| --- | --- |

(127)

Som anført ovenfor er der desuden tydelige tegn på statens tætte involvering i beslutningsprocessen i KAD — langt den vigtigste kapitalejer i Elan — som kontrollerede 57,61 % af kapitalen, da kapitaltilførslen fandt sted — og DSU. Disse tegn udledes af OECD's review, rapporten fra [...], dokumenter offentliggjort af den slovenske regering og medierapporter.

| (128) | Den parallelle adfærd hos Elans fem kapitalejere, som alle var kontrolleret af staten, er desuden et tegn på statens involvering i kapitalejernes beslutning, da det er usandsynligt, at fem private og uafhængige operatører ville have accepteret at indskyde kapital i et kriseramt selskab samtidig og på samme betingelser. |
| --- | --- |

(128)

Den parallelle adfærd hos Elans fem kapitalejere, som alle var kontrolleret af staten, er desuden et tegn på statens involvering i kapitalejernes beslutning, da det er usandsynligt, at fem private og uafhængige operatører ville have accepteret at indskyde kapital i et kriseramt selskab samtidig og på samme betingelser.

| (129) | På baggrund af ovennævnte konkluderes det, at foranstaltning 2 indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes Slovenien. |
| --- | --- |

(129)

På baggrund af ovennævnte konkluderes det, at foranstaltning 2 indebærer anvendelse af statsmidler og kan tilregnes Slovenien.

Selektiv fordel for støttemodtageren

| (130) | For at blive betragtet som statsstøtte skal en foranstaltning være specifik eller selektiv, forstået således, at den begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner. |
| --- | --- |

(130)

For at blive betragtet som statsstøtte skal en foranstaltning være specifik eller selektiv, forstået således, at den begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner.

| (131) | Det vurderes, at hele Elan-koncernen skal betragtes som støttemodtager, for så vidt angår kapitalforhøjelsen i 2008, af samme grunde som for foranstaltning 1 (se betragtning (87)-(90)). Det skal dernæst vurderes, om foranstaltningen giver støttemodtageren en fordel. |
| --- | --- |

(131)

Det vurderes, at hele Elan-koncernen skal betragtes som støttemodtager, for så vidt angår kapitalforhøjelsen i 2008, af samme grunde som for foranstaltning 1 (se betragtning (87)-(90)). Det skal dernæst vurderes, om foranstaltningen giver støttemodtageren en fordel.

| (132) | Hvis en foranstaltning opfylder kravene i det markedsøkonomiske investorprincip, foreligger der ikke en fordel. Som beskrevet ovenfor ville en markedsinvestor forsøge at maksimere forrentningen af sin formue (se betragtning (91)). |
| --- | --- |

(132)

Hvis en foranstaltning opfylder kravene i det markedsøkonomiske investorprincip, foreligger der ikke en fordel. Som beskrevet ovenfor ville en markedsinvestor forsøge at maksimere forrentningen af sin formue (se betragtning (91)).

| (133) | I den sammenhæng bemærker Kommissionen først, at Elan var kriseramt, jf. definitionen i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, da foranstaltning 2 blev tildelt (se betragtning (74)). I henhold til Slovenien stod Elan desuden over for insolvens i begyndelsen af 2008 og havde en likviditetsmangel på [12,6-15 mio.] EUR. |
| --- | --- |

(133)

I den sammenhæng bemærker Kommissionen først, at Elan var kriseramt, jf. definitionen i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, da foranstaltning 2 blev tildelt (se betragtning (74)). I henhold til Slovenien stod Elan desuden over for insolvens i begyndelsen af 2008 og havde en likviditetsmangel på [12,6-15 mio.] EUR.

| (134) | Slovenien hævder, at Elans kapitalejere baserede deres beslutning om at tilføre yderligere kapital på en række dokumenter udarbejdet af Elan og eksterne rådgivere, og at beslutningen således var velbegrundet. |
| --- | --- |

(134)

Slovenien hævder, at Elans kapitalejere baserede deres beslutning om at tilføre yderligere kapital på en række dokumenter udarbejdet af Elan og eksterne rådgivere, og at beslutningen således var velbegrundet.

| (135) | Elan udarbejdede ganske rigtigt en langsigtet plan for 2008-2012 for koncernen, men det skal bemærkes, at der i denne plan nævnes en kapitalforhøjelse på 25 mio. EUR som forudsætning for at opnå tilstrækkeligt afkast i fremtiden, og at Elans kapitalejere vurderede, at denne langsigtede plan var utilstrækkelig til at udgøre et grundlag for en sådan kapitaltilførsel. Genopretningsplanen fra august 2008 bestod primært af prognoser og gav ingen oplysninger om den planlagte kapitalforhøjelse. Både den langsigtede plan for 2008-2012 og genopretningsplanen blev udarbejdet af Elan uden inddragelse af eksterne rådgivere. Et andet dokument fremlagt af Slovenien vedrørende den anden kapitalforhøjelse var et flash-estimat fra juli 2008 af værdien af Elan udarbejdet af KAD. Dette dokument understøtter dog ikke Sloveniens argument om, at Elans kapitalejere handlede som forsigtige investorer, da Elan i henhold til dette estimat havde en negativ egenkapitalværdi på [29,5-34] mio. EUR i juli 2008, hvis eventuelle forpligtelser medregnes. Flash-estimatet fremhæver endvidere, at prognoserne i Elans langsigtede plan for 2008-2012 kan være særdeles overoptimistiske i betragtning af tidligere erfaringer, og i det tilfælde ville selskabets værdi være endnu lavere. |
| --- | --- |

(135)

Elan udarbejdede ganske rigtigt en langsigtet plan for 2008-2012 for koncernen, men det skal bemærkes, at der i denne plan nævnes en kapitalforhøjelse på 25 mio. EUR som forudsætning for at opnå tilstrækkeligt afkast i fremtiden, og at Elans kapitalejere vurderede, at denne langsigtede plan var utilstrækkelig til at udgøre et grundlag for en sådan kapitaltilførsel. Genopretningsplanen fra august 2008 bestod primært af prognoser og gav ingen oplysninger om den planlagte kapitalforhøjelse. Både den langsigtede plan for 2008-2012 og genopretningsplanen blev udarbejdet af Elan uden inddragelse af eksterne rådgivere. Et andet dokument fremlagt af Slovenien vedrørende den anden kapitalforhøjelse var et flash-estimat fra juli 2008 af værdien af Elan udarbejdet af KAD. Dette dokument understøtter dog ikke Sloveniens argument om, at Elans kapitalejere handlede som forsigtige investorer, da Elan i henhold til dette estimat havde en negativ egenkapitalværdi på [29,5-34] mio. EUR i juli 2008, hvis eventuelle forpligtelser medregnes. Flash-estimatet fremhæver endvidere, at prognoserne i Elans langsigtede plan for 2008-2012 kan være særdeles overoptimistiske i betragtning af tidligere erfaringer, og i det tilfælde ville selskabets værdi være endnu lavere.

| (136) | Slovenien fremlagde også en værdiansættelse af Elans egenkapital beregnet efter discounted cash flow-metoden. Denne værdiansættelse af egenkapitalen, som [...] udarbejdede i juni 2008, tog udgangspunkt i det forhold, at Elans markedsværdi pr. 31. december 2007 stadig var positiv og udgjorde [35-40] mio. EUR. Som beskrevet ovenfor (se betragtning (70)-(74)) forværredes Elans situation drastisk i løbet af 2008. I lyset af denne udvikling må ovennævnte værdiansættelse af egenkapitalen betragtes som forældet den 28. august 2008, da Elans kapitalejere traf beslutning om kapitaltilførslen, og den kan derfor ikke anvendes til at påvise, at Elans kapitalejere handlede som forsigtige markedsinvestorer, navnlig i betragtning af omstændighederne i forbindelse med den anden kapitaltilførsel. |
| --- | --- |

(136)

Slovenien fremlagde også en værdiansættelse af Elans egenkapital beregnet efter discounted cash flow-metoden. Denne værdiansættelse af egenkapitalen, som [...] udarbejdede i juni 2008, tog udgangspunkt i det forhold, at Elans markedsværdi pr. 31. december 2007 stadig var positiv og udgjorde [35-40] mio. EUR. Som beskrevet ovenfor (se betragtning (70)-(74)) forværredes Elans situation drastisk i løbet af 2008. I lyset af denne udvikling må ovennævnte værdiansættelse af egenkapitalen betragtes som forældet den 28. august 2008, da Elans kapitalejere traf beslutning om kapitaltilførslen, og den kan derfor ikke anvendes til at påvise, at Elans kapitalejere handlede som forsigtige markedsinvestorer, navnlig i betragtning af omstændighederne i forbindelse med den anden kapitaltilførsel.

| (137) | For at godkende kapitalforhøjelsen krævede kapitalejerne, jf. betragtning (32), at bankerne først accepterede at omlægge Elans eksisterende lån. Selv om bankerne ikke accepterede dette inden kapitalforhøjelsen, gik Elans kapitalejere videre med kapitaltilførslen, da Elan ellers ville være gået konkurs. |
| --- | --- |

(137)

For at godkende kapitalforhøjelsen krævede kapitalejerne, jf. betragtning (32), at bankerne først accepterede at omlægge Elans eksisterende lån. Selv om bankerne ikke accepterede dette inden kapitalforhøjelsen, gik Elans kapitalejere videre med kapitaltilførslen, da Elan ellers ville være gået konkurs.

| (138) | Hvis bankerne havde accepteret at omlægge lånene inden kapitalforhøjelsen, kunne dette have været et tegn på, at de troede, at Elan igen kunne blive rentabelt. Det var dog ikke tilfældet; tværtimod anmodede en af bankerne om en domstolsafgørelse mod Elan med henblik på at håndhæve bankens udestående. Bankens skridt kan betragtes som et tegn på, at markedet ikke troede på, at Elan igen kunne blive rentabelt. |
| --- | --- |

(138)

Hvis bankerne havde accepteret at omlægge lånene inden kapitalforhøjelsen, kunne dette have været et tegn på, at de troede, at Elan igen kunne blive rentabelt. Det var dog ikke tilfældet; tværtimod anmodede en af bankerne om en domstolsafgørelse mod Elan med henblik på at håndhæve bankens udestående. Bankens skridt kan betragtes som et tegn på, at markedet ikke troede på, at Elan igen kunne blive rentabelt.

| (139) | Det skal endvidere erindres, at kapitalejerne allerede i 2007 havde indskudt 10,225 mio. EUR i Elan uden succes. Selv om kapitaltilførslen i 2007 var baseret på en såkaldt strategisk udviklingsplan, hvorunder Elan oprindeligt anmodede om investeringer på 20,2 mio. EUR, bør det præciseres, at kapitaltilførslen i 2008 på 10 mio. EUR ikke kan betragtes som en anden investeringstranche i henhold til den oprindelige strategiske udviklingsplan. Kapitaltilførslen i 2008 var nødvendig for at undgå insolvens, idet den dækkede Elans likviditetsmangel og tab og ikke var afsat til de formål, der var beskrevet i den strategiske udviklingsplan (se betragtning (23)). |
| --- | --- |

(139)

Det skal endvidere erindres, at kapitalejerne allerede i 2007 havde indskudt 10,225 mio. EUR i Elan uden succes. Selv om kapitaltilførslen i 2007 var baseret på en såkaldt strategisk udviklingsplan, hvorunder Elan oprindeligt anmodede om investeringer på 20,2 mio. EUR, bør det præciseres, at kapitaltilførslen i 2008 på 10 mio. EUR ikke kan betragtes som en anden investeringstranche i henhold til den oprindelige strategiske udviklingsplan. Kapitaltilførslen i 2008 var nødvendig for at undgå insolvens, idet den dækkede Elans likviditetsmangel og tab og ikke var afsat til de formål, der var beskrevet i den strategiske udviklingsplan (se betragtning (23)).

| (140) | Endelig bemærker Kommissionen, at alle kapitalejere var statsejede, da foranstaltningen blev tildelt. Der var altså ingen private kapitalejere, der deltog i kapitalforhøjelsen. |
| --- | --- |

(140)

Endelig bemærker Kommissionen, at alle kapitalejere var statsejede, da foranstaltningen blev tildelt. Der var altså ingen private kapitalejere, der deltog i kapitalforhøjelsen.

| (141) | På baggrund af ovennævnte konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 2 ikke blev tildelt i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og tilførte Elan en fordel. |
| --- | --- |

(141)

På baggrund af ovennævnte konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 2 ikke blev tildelt i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og tilførte Elan en fordel.

Konkurrencefordrejning og indvirkning på samhandelen

| (142) | Kommissionen kan konstatere, at støttemodtageren er aktiv på markeder, der er åbne over for konkurrence. Statsstøtte, der ydes til en sådan virksomhed, kan tilføre den en fordel i forhold andre konkurrenter, der ikke modtager sådan støtte. Imod Sloveniens opfattelse er det i den sammenhæng ikke relevant, om Elans konkurrenter havde en større markedsandel end Elan, eller om disse konkurrenter også modtog midler fra deres kapitalejere. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen kan konstatere, at støttemodtageren er aktiv på markeder, der er åbne over for konkurrence. Statsstøtte, der ydes til en sådan virksomhed, kan tilføre den en fordel i forhold andre konkurrenter, der ikke modtager sådan støtte. Imod Sloveniens opfattelse er det i den sammenhæng ikke relevant, om Elans konkurrenter havde en større markedsandel end Elan, eller om disse konkurrenter også modtog midler fra deres kapitalejere.

| (143) | Når støtte, som ydes af en medlemsstat, styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Unionen, må det antages, at denne samhandel påvirkes af støtten (34). Der er netop samhandel mellem medlemsstaterne med skiudstyr og marine fartøjer, som er de varer, støttemodtageren producerer og sælger. |
| --- | --- |

(143)

Når støtte, som ydes af en medlemsstat, styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Unionen, må det antages, at denne samhandel påvirkes af støtten (34). Der er netop samhandel mellem medlemsstaterne med skiudstyr og marine fartøjer, som er de varer, støttemodtageren producerer og sælger.

| (144) | Kommissionen konkluderer på den baggrund, at foranstaltning 2 kan fordreje konkurrencen og kan have en indvirkning på samhandelen i EU. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen konkluderer på den baggrund, at foranstaltning 2 kan fordreje konkurrencen og kan have en indvirkning på samhandelen i EU.

5.2.3.   Konklusion om forekomsten af statsstøtte

| (145) | På baggrund af ovennævnte argumenter konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 2 udgør statsstøtte, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF, til Elan. Slovenien overholdt ikke standstill-forpligtelsen i artikel 108, stk. 3, i TEUF. |
| --- | --- |

(145)

På baggrund af ovennævnte argumenter konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 2 udgør statsstøtte, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF, til Elan. Slovenien overholdt ikke standstill-forpligtelsen i artikel 108, stk. 3, i TEUF.

5.3.   STØTTENS FORENELIGHED

| (146) | Artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF fastsætter undtagelser fra hovedreglen om, at statsstøtte er uforenelig med det indre marked som angivet i traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(146)

Artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF fastsætter undtagelser fra hovedreglen om, at statsstøtte er uforenelig med det indre marked som angivet i traktatens artikel 107, stk. 1.

| (147) | I den sammenhæng skal det bemærkes, at den berørte medlemsstat principielt skal godtgøre støttens forenelighed med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF, idet medlemsstaten skal påvise, at betingelserne for denne undtagelse er opfyldt (35). |
| --- | --- |

(147)

I den sammenhæng skal det bemærkes, at den berørte medlemsstat principielt skal godtgøre støttens forenelighed med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF, idet medlemsstaten skal påvise, at betingelserne for denne undtagelse er opfyldt (35).

| (148) | Kommissionen har vurderet foreneligheden af foranstaltning 2 i medfør af disse undtagelser. Eftersom den omhandlede foranstaltning blev tildelt et kriseramt selskab (se afsnit 5.1 ovenfor), har Kommissionen først vurderet foreneligheden af foranstaltningen i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Dernæst er det vurderet, om foranstaltningen kan betragtes som forenelig på et andet grundlag. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen har vurderet foreneligheden af foranstaltning 2 i medfør af disse undtagelser. Eftersom den omhandlede foranstaltning blev tildelt et kriseramt selskab (se afsnit 5.1 ovenfor), har Kommissionen først vurderet foreneligheden af foranstaltningen i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Dernæst er det vurderet, om foranstaltningen kan betragtes som forenelig på et andet grundlag.

5.3.1.   Rammebestemmelserne for redning og omstrukturering

| (149) | I henhold til punkt 33 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering er kun kriseramte virksomheder berettigede til rednings- og omstruktureringsstøtte. Elan er berettiget, da det kunne betragtes som en kriseramt virksomhed, da den anden kapitaltilførsel fandt sted (se betragtning (74)). |
| --- | --- |

(149)

I henhold til punkt 33 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering er kun kriseramte virksomheder berettigede til rednings- og omstruktureringsstøtte. Elan er berettiget, da det kunne betragtes som en kriseramt virksomhed, da den anden kapitaltilførsel fandt sted (se betragtning (74)).

| (150) | I henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering skal redningsstøtte opfylde visse krav, som ikke opfyldes af den omhandlede foranstaltning:






  a) | Foranstaltningen blev for det første ikke ydet i form af et lån eller en garanti, men som en kapitaltilførsel (punkt 25, litra a), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering). |
| --- | --- | --- |

(150)

I henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering skal redningsstøtte opfylde visse krav, som ikke opfyldes af den omhandlede foranstaltning:

a)

Foranstaltningen blev for det første ikke ydet i form af et lån eller en garanti, men som en kapitaltilførsel (punkt 25, litra a), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering).

| b) | Foranstaltningen blev for det andet ikke ydet inden for en periode på højst seks måneder efter udbetalingen af den førte rate til virksomheden (punkt 25, litra a), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering). |
| --- | --- |

b)

Foranstaltningen blev for det andet ikke ydet inden for en periode på højst seks måneder efter udbetalingen af den førte rate til virksomheden (punkt 25, litra a), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering).

| c) | For det tredje tilsendte Slovenien ikke senest seks måneder efter den første gennemførelse af foranstaltningen Kommissionen en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller dokumentation for, at garantien var blevet ophævet (punkt 25, litra c), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering). |
| --- | --- |

c)

For det tredje tilsendte Slovenien ikke senest seks måneder efter den første gennemførelse af foranstaltningen Kommissionen en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller dokumentation for, at garantien var blevet ophævet (punkt 25, litra c), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering).

| (151) | De pågældende kapitaltilførsler skal derfor ikke betragtes som redningsstøtte. |
| --- | --- |

(151)

De pågældende kapitaltilførsler skal derfor ikke betragtes som redningsstøtte.

| (152) | Foranstaltningen opfylder heller ikke alle de krav til omstruktureringsstøtte, der er fastsat i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, da der ikke er fremlagt kompenserende modydelser, som kunne have modvirket støttens skadelige virkning på samhandelsvilkårene. |
| --- | --- |

(152)

Foranstaltningen opfylder heller ikke alle de krav til omstruktureringsstøtte, der er fastsat i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, da der ikke er fremlagt kompenserende modydelser, som kunne have modvirket støttens skadelige virkning på samhandelsvilkårene.

| (153) | I henhold til punkt 38-42 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering skal omstruktureringsstøtte være ledsaget af kompenserende modydelser, der står i et rimeligt forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger og navnlig til støttemodtagerens størrelse og relative vægt på dens marked. I punkt 40 i rammebestemmelserne anføres det, at kompenserende modydelser særligt bør angå det eller de markeder, hvor virksomheden vil komme til at indtage en stærk position efter omstruktureringen. Slovenien hævder, at visse afhændelser, som Elan gennemførte i 2009 og 2010, havde en kompenserende virkning. |
| --- | --- |

(153)

I henhold til punkt 38-42 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering skal omstruktureringsstøtte være ledsaget af kompenserende modydelser, der står i et rimeligt forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger og navnlig til støttemodtagerens størrelse og relative vægt på dens marked. I punkt 40 i rammebestemmelserne anføres det, at kompenserende modydelser særligt bør angå det eller de markeder, hvor virksomheden vil komme til at indtage en stærk position efter omstruktureringen. Slovenien hævder, at visse afhændelser, som Elan gennemførte i 2009 og 2010, havde en kompenserende virkning.

| (154) | Med hensyn til Elans vintersportsdivision beskriver Slovenien Elan som »et af de sidste selvstændige mærker inden for vintersportsudstyr« og omtaler selskabet som »kun en [svag] konkurrent til meget større aktører på markedet« (36). Sidstnævnte karakteristik er dog ikke i overensstemmelse med Elans nuværende majoritetskapitalholders beskrivelse af selskabet. PDP påpeger, at Elan i 2010 solgte 448 000 par ski og 217 000 snowboards, at Elan tegnede sig for 13 % af den globale skiproduktion, og at det var det syvende største skimærke i verden med en markedsandel på ca. 8 % af det globale marked. |
| --- | --- |

(154)

Med hensyn til Elans vintersportsdivision beskriver Slovenien Elan som »et af de sidste selvstændige mærker inden for vintersportsudstyr« og omtaler selskabet som »kun en [svag] konkurrent til meget større aktører på markedet« (36). Sidstnævnte karakteristik er dog ikke i overensstemmelse med Elans nuværende majoritetskapitalholders beskrivelse af selskabet. PDP påpeger, at Elan i 2010 solgte 448 000 par ski og 217 000 snowboards, at Elan tegnede sig for 13 % af den globale skiproduktion, og at det var det syvende største skimærke i verden med en markedsandel på ca. 8 % af det globale marked.

| (155) | Slovenien fremlægger ikke en specifik definition af det produktmarked eller geografiske marked, som Elans vintersportsdivision er aktiv på. Som beskrevet i det følgende, under hensyntagen til de oplysninger, som Slovenien har fremlagt, og på baggrund af overvejelser vedrørende definition af marked i tidligere sager om fusioner (37) må det konkluderes, at Elan faktisk havde en betydelig markedsandel på i hvert tilfælde nogle af de relevante markeder. |
| --- | --- |

(155)

Slovenien fremlægger ikke en specifik definition af det produktmarked eller geografiske marked, som Elans vintersportsdivision er aktiv på. Som beskrevet i det følgende, under hensyntagen til de oplysninger, som Slovenien har fremlagt, og på baggrund af overvejelser vedrørende definition af marked i tidligere sager om fusioner (37) må det konkluderes, at Elan faktisk havde en betydelig markedsandel på i hvert tilfælde nogle af de relevante markeder.

| (156) | For at vurdere selskabets relative vægt på de markeder, hvor det er aktivt, har Kommissionen undersøgt den tilgængelige dokumentation, herunder de strategiske dokumenter, som Elan
  selv har udarbejdet. Ud over tilbehør producerer Elan navnlig alpine ski og snowboards. Disse sælges på den ene side som Elan-mærkevarer til forhandlere (i det følgende benævnt »detailmarkedet«). På den anden side fungerer Elan som en producent af originaludstyr og leverer ski og snowboards til andre konkurrerende producenter (i det følgende benævnt »OEM-markedet«). Det skal bemærkes, at Kommissionen med henblik på afgørelse i sag nr. COMP/M.3765 — AMER SALOMON i december 2005 bl.a. vurderede separate produktmarkeder for forskellige typer vintersportsudstyr, herunder separate relevante produktmarkeder for alpine ski og for snowboards samt OEM-markedet for alpine ski. Detailmarkederne for vintersportsudstyr blev betragtet som nationale, mens det blev vurderet, at OEM-markedet mindst omfattede EØS-området (38). I Elans udviklingsplan for OEM-markedet for ski 2006-2010 angiver selskabet, at dets globale markedsandel af OEM-produktionen af ski var 21 % i 2005, og forklarer »[...]«. I henhold til Elans udviklingsplan for sportsartikler 2006-2010 betragtede Elan sig selv som verdens førende producent af snowboards med en produktion på 268 000 enheder i 2005, hvilket svarede til en markedsandel på 16 %. Størstedelen af denne produktion vedrører OEM-markedet, mens 30 000 snowboards blev solgt under Elan-mærket i 2005. Med hensyn til ski af Elan-mærket havde Elan i henhold til sin udviklingsplan for 2006-2010 (gennemtrængningsstrategi for Elan-mærket med fokus på markeder og mærkevarer) en global markedsandel på 7,5 %, hvilket gjorde Elan til den syvende største producent i verden. I dokumentet fremhæves det dog, at selskabet troede, at det på mellemlang sigt kunne blive et af de bedste fem mærker, og forklarede, at [...]. |
| --- | --- |

(156)

For at vurdere selskabets relative vægt på de markeder, hvor det er aktivt, har Kommissionen undersøgt den tilgængelige dokumentation, herunder de strategiske dokumenter, som Elan
  selv har udarbejdet. Ud over tilbehør producerer Elan navnlig alpine ski og snowboards. Disse sælges på den ene side som Elan-mærkevarer til forhandlere (i det følgende benævnt »detailmarkedet«). På den anden side fungerer Elan som en producent af originaludstyr og leverer ski og snowboards til andre konkurrerende producenter (i det følgende benævnt »OEM-markedet«). Det skal bemærkes, at Kommissionen med henblik på afgørelse i sag nr. COMP/M.3765 — AMER SALOMON i december 2005 bl.a. vurderede separate produktmarkeder for forskellige typer vintersportsudstyr, herunder separate relevante produktmarkeder for alpine ski og for snowboards samt OEM-markedet for alpine ski. Detailmarkederne for vintersportsudstyr blev betragtet som nationale, mens det blev vurderet, at OEM-markedet mindst omfattede EØS-området (38). I Elans udviklingsplan for OEM-markedet for ski 2006-2010 angiver selskabet, at dets globale markedsandel af OEM-produktionen af ski var 21 % i 2005, og forklarer »[...]«. I henhold til Elans udviklingsplan for sportsartikler 2006-2010 betragtede Elan sig selv som verdens førende producent af snowboards med en produktion på 268 000 enheder i 2005, hvilket svarede til en markedsandel på 16 %. Størstedelen af denne produktion vedrører OEM-markedet, mens 30 000 snowboards blev solgt under Elan-mærket i 2005. Med hensyn til ski af Elan-mærket havde Elan i henhold til sin udviklingsplan for 2006-2010 (gennemtrængningsstrategi for Elan-mærket med fokus på markeder og mærkevarer) en global markedsandel på 7,5 %, hvilket gjorde Elan til den syvende største producent i verden. I dokumentet fremhæves det dog, at selskabet troede, at det på mellemlang sigt kunne blive et af de bedste fem mærker, og forklarede, at [...].

| (157) | Da vintersportsdivisionen tegner sig for langt den største del af Elans indtjening, og i betragtning af Elans stærke position inden for i hvert fald nogle dele af markedet for vintersportsudstyr, jf. ovennævnte, burde man have gennemført kompenserende modydelser på særligt dette område. Undersøgelsen af de elementer, som vintersportsdivisionen i henhold til Slovenien havde gennemført som kompenserende modydelser, var den eneste afhændelse salget af en Elans andel på [17,5-20 %] af selskabets joint venture-partner inden for distribution Dal Bello Sports (i det følgende benævnt Dal Bello) i USA. Elans afhændelse var resultatet af ophøret af dets joint venture inden for markedsføring og distribution med Dal Bello i Nordamerika. Elan hævder, at ophøret af dette samarbejde førte til en nedgang i Elans salg i Canada og USA, og opfatter dette som en »kompenserende virkning«. |
| --- | --- |

(157)

Da vintersportsdivisionen tegner sig for langt den største del af Elans indtjening, og i betragtning af Elans stærke position inden for i hvert fald nogle dele af markedet for vintersportsudstyr, jf. ovennævnte, burde man have gennemført kompenserende modydelser på særligt dette område. Undersøgelsen af de elementer, som vintersportsdivisionen i henhold til Slovenien havde gennemført som kompenserende modydelser, var den eneste afhændelse salget af en Elans andel på [17,5-20 %] af selskabets joint venture-partner inden for distribution Dal Bello Sports (i det følgende benævnt Dal Bello) i USA. Elans afhændelse var resultatet af ophøret af dets joint venture inden for markedsføring og distribution med Dal Bello i Nordamerika. Elan hævder, at ophøret af dette samarbejde førte til en nedgang i Elans salg i Canada og USA, og opfatter dette som en »kompenserende virkning«.

| (158) | Det bør først bemærkes, at hverken den langsigtede plan for 2008-2012 eller genopretningsplanen nævner salget af andelen i Dal Bello. Salget kan derfor ikke betragtes som »en integreret del af omstruktureringen«, som krævet i punkt 40 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. En nærmere undersøgelse af transaktionen viser faktisk, at markedsførings- og distributionssamarbejdet ophørte på Dal Bellos initiativ. Slovenien medgav, at»Elans problemer i 2008 og Dal Bellos ønske om at finde en mere pålidelig partner på lang sigt førte til en drøftelse vedrørende ophøret af et ellers succesrigt samarbejde. Disse drøftelser resulterede den 14. december 2009 i en aftale om ophøret af parternes joint venture ...«. Alene i lyset af dette kan Elans afhændelse ikke betragtes som en kompenserende modydelse. |
| --- | --- |

(158)

Det bør først bemærkes, at hverken den langsigtede plan for 2008-2012 eller genopretningsplanen nævner salget af andelen i Dal Bello. Salget kan derfor ikke betragtes som »en integreret del af omstruktureringen«, som krævet i punkt 40 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. En nærmere undersøgelse af transaktionen viser faktisk, at markedsførings- og distributionssamarbejdet ophørte på Dal Bellos initiativ. Slovenien medgav, at»Elans problemer i 2008 og Dal Bellos ønske om at finde en mere pålidelig partner på lang sigt førte til en drøftelse vedrørende ophøret af et ellers succesrigt samarbejde. Disse drøftelser resulterede den 14. december 2009 i en aftale om ophøret af parternes joint venture ...«. Alene i lyset af dette kan Elans afhændelse ikke betragtes som en kompenserende modydelse.

| (159) | Indskrænkning af salget, som fører til et fald i støttemodtagerens markedsandel, kan under andre omstændigheder udgøre en kompenserende modydelse, men Kommissionen bemærker, at den pågældende transaktion i den omhandlede sag vedrørte detailmarkedet, som tidligere blev betragtes som nationalt af Kommissionen (39), og at Elans salg af ski kun blev reduceret på det nordamerikanske marked og ikke på de europæiske markeder. Reduktionen kan derfor ikke kompensere for fordrejninger, der er skabt inden for EØS. Det pågældende joint venture var desuden aktivt inden for markedsføring og distribution af ski, ikke produktion af ski. Elans kerneaktivitet er dog produktion af ski og snowboards. Kun afhændelser inden for en støttemodtagers hovedmarked kan betragtes som kompenserende modydelser. |
| --- | --- |

(159)

Indskrænkning af salget, som fører til et fald i støttemodtagerens markedsandel, kan under andre omstændigheder udgøre en kompenserende modydelse, men Kommissionen bemærker, at den pågældende transaktion i den omhandlede sag vedrørte detailmarkedet, som tidligere blev betragtes som nationalt af Kommissionen (39), og at Elans salg af ski kun blev reduceret på det nordamerikanske marked og ikke på de europæiske markeder. Reduktionen kan derfor ikke kompensere for fordrejninger, der er skabt inden for EØS. Det pågældende joint venture var desuden aktivt inden for markedsføring og distribution af ski, ikke produktion af ski. Elans kerneaktivitet er dog produktion af ski og snowboards. Kun afhændelser inden for en støttemodtagers hovedmarked kan betragtes som kompenserende modydelser.

| (160) | Slovenien har også hævdet, at reduktionen af antallet af medarbejdere beskæftiget med produktion af ski og de lavere investeringer i markedsføring kunne betragtes som kompenserende modydelser. |
| --- | --- |

(160)

Slovenien har også hævdet, at reduktionen af antallet af medarbejdere beskæftiget med produktion af ski og de lavere investeringer i markedsføring kunne betragtes som kompenserende modydelser.

| (161) | Som det også dokumenteres ved Elans langsigtede plan og genopretningsplan, skal disse foranstaltninger betragtes som simple rationaliseringsforanstaltninger, der har til formål at sænke omkostningerne og øge effektiviteten med henblik på at genopnå finansiel rentabilitet. Foranstaltningerne blev ikke iværksat for at reducere Elans markedstilstedeværelse eller modvirke fordrejninger af konkurrencen, der er opstået som følge af den støtte, Elan har modtaget. |
| --- | --- |

(161)

Som det også dokumenteres ved Elans langsigtede plan og genopretningsplan, skal disse foranstaltninger betragtes som simple rationaliseringsforanstaltninger, der har til formål at sænke omkostningerne og øge effektiviteten med henblik på at genopnå finansiel rentabilitet. Foranstaltningerne blev ikke iværksat for at reducere Elans markedstilstedeværelse eller modvirke fordrejninger af konkurrencen, der er opstået som følge af den støtte, Elan har modtaget.

| (162) | Slovenien hævder, at følgende afhændelser havde en kompenserende virkning inden for den marine sektor: I 2009 solgte Elan to virksomheder med aktiviteter inden for chartering af lystbåde, Elan Yachting d.o.o. og Elan Marine Charter d.o.o. I 2010 solgte man Elan Brod d.o.o., en virksomhed beliggende i Kroatien, som primært producerede motorbåde. Slovenien hævder, at disse virksomheder ikke strukturelt var tabsgivende, at Elan Yachting d.o.o.'s og Elan Marine Charter d.o.o.'s charteraktiviteter støttede udbredelsen af Elans lystbåde på Elans primære markeder, og at tilbagetrækningen fra motorbådsmarkedet i væsentlig grad reducerede Elans tilstedeværelse på markedet for både til fritid og sport. |
| --- | --- |

(162)

Slovenien hævder, at følgende afhændelser havde en kompenserende virkning inden for den marine sektor: I 2009 solgte Elan to virksomheder med aktiviteter inden for chartering af lystbåde, Elan Yachting d.o.o. og Elan Marine Charter d.o.o. I 2010 solgte man Elan Brod d.o.o., en virksomhed beliggende i Kroatien, som primært producerede motorbåde. Slovenien hævder, at disse virksomheder ikke strukturelt var tabsgivende, at Elan Yachting d.o.o.'s og Elan Marine Charter d.o.o.'s charteraktiviteter støttede udbredelsen af Elans lystbåde på Elans primære markeder, og at tilbagetrækningen fra motorbådsmarkedet i væsentlig grad reducerede Elans tilstedeværelse på markedet for både til fritid og sport.

| (163) | Kommissionen minder om, at kompenserende modydelser i henhold til punkt 40 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering særligt bør angå det eller de markeder, hvor virksomheden vil komme til at indtage en stærk position efter omstruktureringen. Afskrivninger og nedlæggelse af tabsgivende aktiviteter, der under alle omstændigheder ville være nødvendige for igen at gøre virksomheden levedygtig, betragtes ikke som en indskrænkning af virksomhedens kapacitet med henblik på vurderingen af de kompenserende modydelser. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen minder om, at kompenserende modydelser i henhold til punkt 40 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering særligt bør angå det eller de markeder, hvor virksomheden vil komme til at indtage en stærk position efter omstruktureringen. Afskrivninger og nedlæggelse af tabsgivende aktiviteter, der under alle omstændigheder ville være nødvendige for igen at gøre virksomheden levedygtig, betragtes ikke som en indskrænkning af virksomhedens kapacitet med henblik på vurderingen af de kompenserende modydelser.

| (164) | Det skal erindres, at den marine virksomhed ikke er Elans hovedaktivitet. Selskabet genererer en betydelig højere andel af sin omsætning i vintersportsdivisionen. I henhold til den finansielle prognose for 2011 forventedes den samlede indtjening for den marine division kun at nå op på [20-24] mio. EUR sammenlignet med [58-68] mio. EUR i vintersportsdivisionen. Vintersportsdivisionen modtog også den største del (5,924 mio. EUR) af kapitaltilførslen på 10 mio. EUR i Elan. I medfør af punkt 40 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering er det tvivlsomt, om afhændelserne i den marine division overhovedet kan anses for kompenserende modydelser, da det marine marked, som også forklaret i det følgende, ikke er det marked, hvor virksomheden vil komme til at indtage den stærkes position efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

(164)

Det skal erindres, at den marine virksomhed ikke er Elans hovedaktivitet. Selskabet genererer en betydelig højere andel af sin omsætning i vintersportsdivisionen. I henhold til den finansielle prognose for 2011 forventedes den samlede indtjening for den marine division kun at nå op på [20-24] mio. EUR sammenlignet med [58-68] mio. EUR i vintersportsdivisionen. Vintersportsdivisionen modtog også den største del (5,924 mio. EUR) af kapitaltilførslen på 10 mio. EUR i Elan. I medfør af punkt 40 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering er det tvivlsomt, om afhændelserne i den marine division overhovedet kan anses for kompenserende modydelser, da det marine marked, som også forklaret i det følgende, ikke er det marked, hvor virksomheden vil komme til at indtage den stærkes position efter omstruktureringen.

| (165) | For fuldt ud at forstå Sloveniens argumenter har Kommissionen ikke desto mindre undersøgt, i hvilket omfang Slovenien kunne hævde, at der er truffet kompenserende modydelser i den marine division. Inden omstruktureringen beløb Elans maksimale produktionskapacitet sig til [280-330] sejlbåde og [45-55] motorbåde. Slovenien fremlægger ikke en specifik definition af det marine produktmarked eller de geografiske markeder, hvori selskabets relative vægt kan måles. I sine indgivelser taler det om en reduktion af Elans tilstedeværelse på »markedet for både til fritid og sport« og henviser samtidig til selskabets tilbagetrækning fra »markedssegmentet for motorbåde«. |
| --- | --- |

(165)

For fuldt ud at forstå Sloveniens argumenter har Kommissionen ikke desto mindre undersøgt, i hvilket omfang Slovenien kunne hævde, at der er truffet kompenserende modydelser i den marine division. Inden omstruktureringen beløb Elans maksimale produktionskapacitet sig til [280-330] sejlbåde og [45-55] motorbåde. Slovenien fremlægger ikke en specifik definition af det marine produktmarked eller de geografiske markeder, hvori selskabets relative vægt kan måles. I sine indgivelser taler det om en reduktion af Elans tilstedeværelse på »markedet for både til fritid og sport« og henviser samtidig til selskabets tilbagetrækning fra »markedssegmentet for motorbåde«.

| (166) | Analysen af de foreliggende dokumenter, herunder strategiske dokumenter udarbejdet af Elan selv, vedrørende Elan Marine-divisionens position i konkurrencen giver yderligere indsigt i selskabets relative vægt på det marine marked. I Elans udviklingsplan for den marine division 2006-2010 anføres det, at verdensmarkedet for alle nye både beløb sig til ca. 25 mia. EUR, hvoraf 80 % var motorbåde, og 20 % var sejlbåde, og at det samme forhold gælder for Europa. Elan beskrev markedet som »særdeles fragmenteret« og anslår, at selskabets sejlbådsprogram tegner sig for en markedsandel i EU på ca. [0-5] %, og at motorbådsprogrammet tegner sig for << 1 %. I udviklingsplanen angives det dog også, at der findes forskellige markedssegmenter, der er kendetegnet ved forskellige konkurrencevilkår, herunder adgangsbarrierer. I Elans langsigtede plan for Skimar-koncernen 2008-2012 fra juni 2008 segmenteredes bådmarkedet efter bådlængde, og det oplystes, at konkurrencen var hårdest i segmentet for småbåde (30 fod), mens Elan producerede og solgte mellemstore både på 30-50 fod og havde planer om at udvikle nye modeller [...]. Den tydeligste angivelse af Elans markedsandel inden for det segment, hvor det i henhold til selskabet selv konkurrer, er hentet fra en præsentation af Elans nuværende majoritetskapitalejer PDP: »I 2010 solgte Elan i segmentet for sejlbåde på 32-60 fod (som repræsenterer 20 % af lystbådsmarkedet) 122 både og opnåede dermed en markedsandel på 5,2 %«. Det virker plausibelt, at markedet som udgangspunkt segmenteres efter kriterier, som f.eks. fremdriftstype (sejl eller motor) og størrelse. Da der ikke er indvendinger mod dette, kan Kommissionen, for så vidt angår denne afgørelse, acceptere PDP's vurdering af, at Elan havde en markedsandel på > 5 % på det fragmenterede sejlbådsmarked. |
| --- | --- |

(166)

Analysen af de foreliggende dokumenter, herunder strategiske dokumenter udarbejdet af Elan selv, vedrørende Elan Marine-divisionens position i konkurrencen giver yderligere indsigt i selskabets relative vægt på det marine marked. I Elans udviklingsplan for den marine division 2006-2010 anføres det, at verdensmarkedet for alle nye både beløb sig til ca. 25 mia. EUR, hvoraf 80 % var motorbåde, og 20 % var sejlbåde, og at det samme forhold gælder for Europa. Elan beskrev markedet som »særdeles fragmenteret« og anslår, at selskabets sejlbådsprogram tegner sig for en markedsandel i EU på ca. [0-5] %, og at motorbådsprogrammet tegner sig for << 1 %. I udviklingsplanen angives det dog også, at der findes forskellige markedssegmenter, der er kendetegnet ved forskellige konkurrencevilkår, herunder adgangsbarrierer. I Elans langsigtede plan for Skimar-koncernen 2008-2012 fra juni 2008 segmenteredes bådmarkedet efter bådlængde, og det oplystes, at konkurrencen var hårdest i segmentet for småbåde (30 fod), mens Elan producerede og solgte mellemstore både på 30-50 fod og havde planer om at udvikle nye modeller [...]. Den tydeligste angivelse af Elans markedsandel inden for det segment, hvor det i henhold til selskabet selv konkurrer, er hentet fra en præsentation af Elans nuværende majoritetskapitalejer PDP: »I 2010 solgte Elan i segmentet for sejlbåde på 32-60 fod (som repræsenterer 20 % af lystbådsmarkedet) 122 både og opnåede dermed en markedsandel på 5,2 %«. Det virker plausibelt, at markedet som udgangspunkt segmenteres efter kriterier, som f.eks. fremdriftstype (sejl eller motor) og størrelse. Da der ikke er indvendinger mod dette, kan Kommissionen, for så vidt angår denne afgørelse, acceptere PDP's vurdering af, at Elan havde en markedsandel på > 5 % på det fragmenterede sejlbådsmarked.

| (167) | Selv om Elans afhændelser i den marine division kunne indgå i Kommissionens vurdering af forenelighed, ville kompenserende modydelser i den marine division derfor kun kunne træffes i forbindelse med produktion af sejlbåde, som tydeligvis var den marine divisions hovedaktivitet, hvor selskabet som nævnt havde en ikke-ubetydelig andel af det marked, som Elan betegner som særdeles fragmenteret. Afhændelsen af de charteraktiviteter, der højst indirekte støttede Elans salg af lystbåde, og afhændelsen af motorbådsproduktionen, en sektor, som Elan forlod ved sit salg af Elan Brod d.o.o., er derfor ikke i overensstemmelse med punkt 40 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Med hensyn til motorbåde begyndte Elan først at producere sådanne både i 2002, idet man ønskede at udnytte selskabets ry inden for sejlbådssektoren til produktionen af motorbåde. Salget toppede dog med 50 motorbåde i 2006 og 2007, hvorefter det faldt til [25-29] både i 2008 og kun [7-9] både i 2009. |
| --- | --- |

(167)

Selv om Elans afhændelser i den marine division kunne indgå i Kommissionens vurdering af forenelighed, ville kompenserende modydelser i den marine division derfor kun kunne træffes i forbindelse med produktion af sejlbåde, som tydeligvis var den marine divisions hovedaktivitet, hvor selskabet som nævnt havde en ikke-ubetydelig andel af det marked, som Elan betegner som særdeles fragmenteret. Afhændelsen af de charteraktiviteter, der højst indirekte støttede Elans salg af lystbåde, og afhændelsen af motorbådsproduktionen, en sektor, som Elan forlod ved sit salg af Elan Brod d.o.o., er derfor ikke i overensstemmelse med punkt 40 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Med hensyn til motorbåde begyndte Elan først at producere sådanne både i 2002, idet man ønskede at udnytte selskabets ry inden for sejlbådssektoren til produktionen af motorbåde. Salget toppede dog med 50 motorbåde i 2006 og 2007, hvorefter det faldt til [25-29] både i 2008 og kun [7-9] både i 2009.

| (168) | I Sloveniens dokumenter fremhæves det også, at Elans kapitalejere og bankerne betragtede de afhændede aktiviteter som ikke-kerneaktiviteter (40). Det skal dog også bemærkes, at salget af Elans datterselskaber ikke havde til formål at modvirke eventuelle fordrejninger af konkurrencen. Alle tre datterselskaber var tabsgivende, da de blev solgt, og i årene forud for salget. Slovenien oplyste Kommissionen, at det samlede (kombinerede) nettoresultat for Elan Yachting d.o.o. og Elan Marine Charter d.o.o. var et tab på 157 000 EUR i 2007, et tab på 100 000 EUR i 2008 og et tab på 57 000 EUR i 2009. Også Elan Brod d.o.o. led tab i hele perioden, nemlig 58 000 EUR i 2006, 436 000 EUR i 2007, 1 mio. EUR i 2008 og 1,5 mio. EUR i 2009. På baggrund af disse tal lyder Sloveniens udsagn om, at selskaberne ikke strukturelt var tabsgivende, blot som et selvforsvar. Som anført ovenfor betragtes afskrivninger og nedlæggelse af tabsgivende aktiviteter, der under alle omstændigheder ville være nødvendige for igen at gøre virksomheden levedygtig, ikke som en indskrænkning af virksomhedens kapacitet med henblik på vurderingen af de kompenserende modydelser. De høje tab, som de tre solgte marine datterselskaber havde lidt, og den alvorlige fortsatte nedgang i Elan Brod d.o.o. viser dog, at afhændelserne under alle omstændigheder var nødvendige for igen at gøre selskabet levedygtigt og kan derfor ikke betragtes som kompenserende modydelser. |
| --- | --- |

(168)

I Sloveniens dokumenter fremhæves det også, at Elans kapitalejere og bankerne betragtede de afhændede aktiviteter som ikke-kerneaktiviteter (40). Det skal dog også bemærkes, at salget af Elans datterselskaber ikke havde til formål at modvirke eventuelle fordrejninger af konkurrencen. Alle tre datterselskaber var tabsgivende, da de blev solgt, og i årene forud for salget. Slovenien oplyste Kommissionen, at det samlede (kombinerede) nettoresultat for Elan Yachting d.o.o. og Elan Marine Charter d.o.o. var et tab på 157 000 EUR i 2007, et tab på 100 000 EUR i 2008 og et tab på 57 000 EUR i 2009. Også Elan Brod d.o.o. led tab i hele perioden, nemlig 58 000 EUR i 2006, 436 000 EUR i 2007, 1 mio. EUR i 2008 og 1,5 mio. EUR i 2009. På baggrund af disse tal lyder Sloveniens udsagn om, at selskaberne ikke strukturelt var tabsgivende, blot som et selvforsvar. Som anført ovenfor betragtes afskrivninger og nedlæggelse af tabsgivende aktiviteter, der under alle omstændigheder ville være nødvendige for igen at gøre virksomheden levedygtig, ikke som en indskrænkning af virksomhedens kapacitet med henblik på vurderingen af de kompenserende modydelser. De høje tab, som de tre solgte marine datterselskaber havde lidt, og den alvorlige fortsatte nedgang i Elan Brod d.o.o. viser dog, at afhændelserne under alle omstændigheder var nødvendige for igen at gøre selskabet levedygtigt og kan derfor ikke betragtes som kompenserende modydelser.

| (169) | Kommissionen konkluderer derfor, at Elans afhændelser og dets reduktion i antallet af medarbejdere og markedsføringsudgifterne ikke kan betegnes som kompenserende modydelser. Da der ikke blev gennemført kompenserende modydelser, heller ikke i henhold til punkt 56 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, som fastlægger, at betingelserne for godkendelse af støtte kan være mindre strenge i støtteberettigede områder med hensyn til modydelser, må Kommissionen konkludere, at rammebestemmelsernes krav ikke er opfyldt med hensyn til nødvendigheden af at gennemføre kompenserende modydelser. Da kravene til forenelig omstruktureringsstøtte i rammebestemmelserne er kumulative, kan anvendeligheden af rammebestemmelserne udelukkes, hvis kun ét krav ikke opfyldes. Kommissionen vurderer ikke, om de øvrige krav er opfyldt. På baggrund af ovennævnte konkluderes det, at foranstaltning 2 ikke kan betragtes som forenelig i medfør af rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen konkluderer derfor, at Elans afhændelser og dets reduktion i antallet af medarbejdere og markedsføringsudgifterne ikke kan betegnes som kompenserende modydelser. Da der ikke blev gennemført kompenserende modydelser, heller ikke i henhold til punkt 56 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, som fastlægger, at betingelserne for godkendelse af støtte kan være mindre strenge i støtteberettigede områder med hensyn til modydelser, må Kommissionen konkludere, at rammebestemmelsernes krav ikke er opfyldt med hensyn til nødvendigheden af at gennemføre kompenserende modydelser. Da kravene til forenelig omstruktureringsstøtte i rammebestemmelserne er kumulative, kan anvendeligheden af rammebestemmelserne udelukkes, hvis kun ét krav ikke opfyldes. Kommissionen vurderer ikke, om de øvrige krav er opfyldt. På baggrund af ovennævnte konkluderes det, at foranstaltning 2 ikke kan betragtes som forenelig i medfør af rammebestemmelserne for redning og omstrukturering.

5.3.2.   Forenelighed på andet grundlag

| (170) | Undtagelserne i artikel 107, stk. 2, i TEUF finder ikke anvendelse i den aktuelle sag, fordi foranstaltningen ikke har en social karakter, ikke er blevet givet til enkelte forbrugere, ikke har til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre begivenheder, og fordi den ikke er blevet givet til støtte for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling. |
| --- | --- |

(170)

Undtagelserne i artikel 107, stk. 2, i TEUF finder ikke anvendelse i den aktuelle sag, fordi foranstaltningen ikke har en social karakter, ikke er blevet givet til enkelte forbrugere, ikke har til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre begivenheder, og fordi den ikke er blevet givet til støtte for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.

| (171) | Yderligere undtagelser er fastlagt i artikel 107, stk. 3, i TEUF. |
| --- | --- |

(171)

Yderligere undtagelser er fastlagt i artikel 107, stk. 3, i TEUF.

| (172) | Det fremgår af artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF, at »støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse«, kan betragtes som forenelig med det indre marked. Elan er beliggende i en region, der er berettiget til støtte i medfør af artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF (41). Foreneligheden af statsstøtte til støtteberettigede områder reguleres af regionalstøtteretningslinjerne (42). I henhold til regionalstøtteretningslinjerne må der i princippet kun ydes støtte til virksomheder, der ikke er kriseramte. Elan var dog kriseramt, da foranstaltningen blev tildelt (se betragtning (74)). Foranstaltning 2 kan derfor ikke betragtes som forenelig regionalstøtte. |
| --- | --- |

(172)

Det fremgår af artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF, at »støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse«, kan betragtes som forenelig med det indre marked. Elan er beliggende i en region, der er berettiget til støtte i medfør af artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF (41). Foreneligheden af statsstøtte til støtteberettigede områder reguleres af regionalstøtteretningslinjerne (42). I henhold til regionalstøtteretningslinjerne må der i princippet kun ydes støtte til virksomheder, der ikke er kriseramte. Elan var dog kriseramt, da foranstaltningen blev tildelt (se betragtning (74)). Foranstaltning 2 kan derfor ikke betragtes som forenelig regionalstøtte.

| (173) | I lyset at det ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten ikke er omfattet af undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF. |
| --- | --- |

(173)

I lyset at det ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten ikke er omfattet af undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF.

| (174) | I artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF hedder det, at »støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi« kan betragtes som forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(174)

I artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF hedder det, at »støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi« kan betragtes som forenelig med det indre marked.

| (175) | Kommissionen bemærker, at den pågældende støtte ikke var udformet til at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, og Kommissionen har heller ikke fundet bevis for, at den er udformet til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den slovenske økonomi. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen bemærker, at den pågældende støtte ikke var udformet til at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, og Kommissionen har heller ikke fundet bevis for, at den er udformet til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den slovenske økonomi.

| (176) | I lyset at det ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten ikke er omfattet af undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF. |
| --- | --- |

(176)

I lyset at det ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten ikke er omfattet af undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF.

| (177) | Af artikel 107, stk. 3, litra d), i TEUF fremgår, at støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven kan betragtes som værende forenelig med TEUF, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i Unionen i et omfang, der strider mod de fælles interesser. Denne artikel gælder tydeligvis ikke for den aktuelle sag. |
| --- | --- |

(177)

Af artikel 107, stk. 3, litra d), i TEUF fremgår, at støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven kan betragtes som værende forenelig med TEUF, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i Unionen i et omfang, der strider mod de fælles interesser. Denne artikel gælder tydeligvis ikke for den aktuelle sag.

| (178) | I henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF kan der gives tilladelse til statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen har udarbejdet en række retningslinjer og meddelelser, der forklarer, hvordan den vil anvende undtagelsen i denne artikel. Eftersom den omhandlede foranstaltning blev tildelt et kriseramt selskab, har Kommissionen kun vurderet foreneligheden af foranstaltningen i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Ingen af de øvrige retningslinjer og meddelelser gælder for den omhandlede foranstaltning. |
| --- | --- |

(178)

I henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF kan der gives tilladelse til statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen har udarbejdet en række retningslinjer og meddelelser, der forklarer, hvordan den vil anvende undtagelsen i denne artikel. Eftersom den omhandlede foranstaltning blev tildelt et kriseramt selskab, har Kommissionen kun vurderet foreneligheden af foranstaltningen i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Ingen af de øvrige retningslinjer og meddelelser gælder for den omhandlede foranstaltning.

| (179) | Den omhandlede støtte udgør således uforenelig statsstøtte. |
| --- | --- |

(179)

Den omhandlede støtte udgør således uforenelig statsstøtte.

6.   TILBAGEBETALING

| (180) | I henhold til TEUF og Domstolens faste retspraksis er Kommissionen, når den har fundet støtte uforenelig med det indre marked, kompetent til at beslutte, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre den (43). Ifølge Domstolens faste retspraksis har en stats forpligtelse til at ophæve den støtte, som Kommissionen anser for at være uforenelig med det indre marked, til formål at genetablere den tidligere situation (44). I den sammenhæng har Domstolen fastslået, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der er tildelt som ulovlig støtte, hvorved den fordel fortabes, som selskabet har haft i forhold til sine konkurrenter på markedet, og den situation, der herskede på markedet, før støtten blev ydet, er genskabt (45). |
| --- | --- |

(180)

I henhold til TEUF og Domstolens faste retspraksis er Kommissionen, når den har fundet støtte uforenelig med det indre marked, kompetent til at beslutte, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre den (43). Ifølge Domstolens faste retspraksis har en stats forpligtelse til at ophæve den støtte, som Kommissionen anser for at være uforenelig med det indre marked, til formål at genetablere den tidligere situation (44). I den sammenhæng har Domstolen fastslået, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der er tildelt som ulovlig støtte, hvorved den fordel fortabes, som selskabet har haft i forhold til sine konkurrenter på markedet, og den situation, der herskede på markedet, før støtten blev ydet, er genskabt (45).

| (181) | I overensstemmelse med retspraksis hedder det i artikel 14 i procedureforordningen, at »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«. |
| --- | --- |

(181)

I overensstemmelse med retspraksis hedder det i artikel 14 i procedureforordningen, at »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«.

| (182) | Eftersom den omhandlede foranstaltning udgør ulovlig og uforenelig støtte, skal støtten tilbagebetales for at genoprette markedssituationen fra før ydelsen af støtten. Tilbagebetaling skal finde sted fra det tidspunkt, hvor støttemodtageren opnåede fordelen, dvs. da støtten blev stillet til rådighed for støttemodtageren, og der bør betales renter, indtil beløbene er tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(182)

Eftersom den omhandlede foranstaltning udgør ulovlig og uforenelig støtte, skal støtten tilbagebetales for at genoprette markedssituationen fra før ydelsen af støtten. Tilbagebetaling skal finde sted fra det tidspunkt, hvor støttemodtageren opnåede fordelen, dvs. da støtten blev stillet til rådighed for støttemodtageren, og der bør betales renter, indtil beløbene er tilbagebetalt.

| (183) | Kapitaltilførslen i 2008 skal tilbagebetales i sin helhed, da de beslutninger, som blev truffet af alle de fem enheder, der deltog i transaktionen, kan tilregnes staten. Kapitaltilførslen udgjorde i alt 10 mio. EUR, hvoraf 5,924 mio. EUR blev tilført Elan Winter Sport, og 4,076 mio. EUR blev tilført Elan Marine. Disse to selskaber blev dog fusioneret ind i moderselskabet Elan i juni 2010. Rente for tilbagebetaling beregnes fra den dato, hvor kapitalen faktisk blev stillet til rådighed for støttemodtageren, dvs. den 8. september 2008. |
| --- | --- |

(183)

Kapitaltilførslen i 2008 skal tilbagebetales i sin helhed, da de beslutninger, som blev truffet af alle de fem enheder, der deltog i transaktionen, kan tilregnes staten. Kapitaltilførslen udgjorde i alt 10 mio. EUR, hvoraf 5,924 mio. EUR blev tilført Elan Winter Sport, og 4,076 mio. EUR blev tilført Elan Marine. Disse to selskaber blev dog fusioneret ind i moderselskabet Elan i juni 2010. Rente for tilbagebetaling beregnes fra den dato, hvor kapitalen faktisk blev stillet til rådighed for støttemodtageren, dvs. den 8. september 2008.

7.   KONKLUSION

| (184) | Kapitaltilførslen til fordel for Elan, som kapitalejerne traf beslutning om i januar 2007 (foranstaltning 1), udgør ikke statsstøtte, da kapitalejernes beslutning var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

(184)

Kapitaltilførslen til fordel for Elan, som kapitalejerne traf beslutning om i januar 2007 (foranstaltning 1), udgør ikke statsstøtte, da kapitalejernes beslutning var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

| (185) | Kapitaltilførslen til fordel for Elan, som kapitalejerne traf beslutning om i august 2008 (foranstaltning 2), udgør statsstøtte. Statsstøtten er ikke forenelig med det indre marked. Den opfylder ikke kravene i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Heller ingen af bestemmelserne i artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF opfyldes. Kapitaltilførslen på 10 mio. EUR skal derfor tilbagesøges fra Elan sammen med renter — |
| --- | --- |

(185)

Kapitaltilførslen til fordel for Elan, som kapitalejerne traf beslutning om i august 2008 (foranstaltning 2), udgør statsstøtte. Statsstøtten er ikke forenelig med det indre marked. Den opfylder ikke kravene i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Heller ingen af bestemmelserne i artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF opfyldes. Kapitaltilførslen på 10 mio. EUR skal derfor tilbagesøges fra Elan sammen med renter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Kapitaltilførslen i januar 2007 udgør ikke statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Statsstøtteforanstaltningen til fordel for Elan i form af en kapitalforhøjelse på 10 mio. EUR i 2008 blev ulovligt tildelt af Slovenien i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og er uforenelig med det indre marked.

Artikel 3

1.   Slovenien tilbagesøger den i artikel 2 omhandlede støtte fra støttemodtageren Elan.

2.   Der betales renter af de beløb, som skal tilbagebetales, fra den dato, hvor de blev stillet til rådighed for støttemodtageren (8.9.2008), frem til den dato, hvor de rent faktisk tilbagebetales.

3.   Renten beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (46).

4.   Slovenien indstiller alle resterende udbetalinger af den i artikel 2 omhandlede støtte med virkning fra datoen for vedtagelsen af denne afgørelse.

Artikel 4

1.   Tilbagesøgningen af den i artikel 2 omhandlede støtte iværksættes øjeblikkeligt og effektivt.

2.   Slovenien sikrer, at denne afgørelse efterkommes senest fire måneder efter meddelelsen deraf.

Artikel 5

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Slovenien følgende oplysninger til Kommissionen:

| a) | det samlede beløb (hovedstol og renter), der skal tilbagesøges fra støttemodtageren |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb (hovedstol og renter), der skal tilbagesøges fra støttemodtageren

| b) | en detaljeret beskrivelse af allerede trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse |
| --- | --- |

b)

en detaljeret beskrivelse af allerede trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse

| c) | dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Slovenien holder Kommissionen underrettet om fremskridtene med de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 2 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt. Slovenien indsender på Kommissionens anmodning straks oplysninger om, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen. Slovenien sender tillige detaljerede oplysninger om, hvor store støttebeløb og renter støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.

Artikel 6

Denne afgørelse er rettet til Republikken Slovenien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. september 2012.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 223 af 18.8.2010, s. 8.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013, EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13.

3

(4)  »Structural Adjustments 2010 and 2011«, Sloveniens regering, oktober 2009, s. 12, på: http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Structural_adjustmements_SLO_EN.pdf.

4

(5)  I december 2009 havde PDP interesser i 10 slovenske selskaber, der tidligere var ejet af KAD, SOD og DSU; jf. »Who we are« — PowerPoint-præsentation af PDP indgivet af de slovenske myndigheder.

5

KAD

SOD

DSU

(6)  http://www.kd-group.com/en/index.php.

6

(7)  Forretningshemmelighed.

7

(8)  Dokument af 30. maj 2006 udarbejdet af Elans direktion vedrørende kapitalforhøjelsen i Elans selskaber.

8

Elan

Elan

(9)  Brev fra Elans direktion til KAD af 30. november 2006.

9

Elan

(10)  Se referat af det 134. møde i KAD's bestyrelse, 4. juli 2008, dagsordenens punkt 2, afsnit 2.

10

KAD

(11)  Sag C-482/99. Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

11

Stardust Marine

(12)  [...]

12

(13)  Leveret af advokatfirmaet Jadek & Pensa, www.jadek-pensa.si/en, 16. april 2012.

13

(14)  Obligacijski zakonik, Sloveniens lovtidende 83/2001 med ændringer.

14

Obligacijski zakonik

(15)  Se dom af 14.11.1984, sag 323/82, Intermills mod Kommissionen, Sml. 1984, s. 3809, præmis 11 ff.

15

(16)  Sag T-228/99, WestLB mod Kommissionen, Sml. 2003 II, s. 435.

16

(17)  Sag C-482/99. Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

17

Stardust Marine

(18)  Sag C-482/99. Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397, præmis 50-59.

18

Stardust Marine

(19)  OECD Review: Corporate Governance in Slovenia, s. 9, 28.3.2011, på: http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html.

19

(20)  »Gerüchten zufolge will die Regierung für Verluste nach dem schlechten Winter Elan eine Finanzspritze von EUR 5,7 Mio Euro zukommen lassen.« Sport Artikel Zeitung »SAZsport«, 9. juni 2008: »Zweiter Abgang an der Spitze«.

20

(21)  https://24ur.com/novice/gospodarstvo/kriticne-razmere-v-elanu_comment_p1_a19.html?&page=1&p_all_items=19.

21

(22)  [...], A Valuation of the Skimar Group, 22. december 2006, s. 28.

22

(23)  Se referat af mødet: »[...] accepterer, at direktionen træffer alle de nødvendige forholdsregler for at beskytte og maksimere værdien af KAD's investering i selskabet Skimar, d.o.o., herunder rekapitaliseringen af selskabet, i forhold til interessen i Kapitalska družba, d.d. og Prvi pokojninski sklad RS (First Pension Fund), som udgør i alt 57,606 % til et maksimumsbeløb på 5 761 000,00 EUR.«

23

KAD

Skimar,

Kapitalska družba, d.d.

Prvi pokojninski sklad RS

(24)  I sag C-6/97, Italien mod Kommissionen Sml. 1999 I, s. 2981, betragtning (22), fremfører generaladvokaten, at »Det afgørende er ikke foranstaltningens form, og selvsagt heller ikke dens retlige karakter eller det formål, den forfølger, men dens resultat. Enhver foranstaltning, som indebærer en økonomisk fordel, som er forbundet med en tilsvarende nedsættelse af statens midler, og som en bestemt virksomhed eller en bestemt produktionssektor drager fordel af, udgør i princippet en statsstøtte i traktatens artikel [107]'s forstand«.

24

(25)  OECD Review: Corporate Governance in Slovenia, s. 9, 28.3.2011, på: http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html.

25

(26)  »Structural Adjustments 2010 and 2011«, Sloveniens regering, oktober 2009, s. 12, på: http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Structural_adjustmements_SLO_EN.pdf.

26

(27)  »Structural Adjustments 2010 and 2011«, Sloveniens regering, oktober 2009, s. 13, på: http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Structural_adjustmements_SLO_EN.pdf.

27

(28)  Se fodnote 22.

28

(29)  Se referat af møde afholdt den 8. september 2008: [...].

29

(30)  [...], A Valuation of the Skimar Group, 22. december 2006, s. 28.

30

(31)  Se referat af møde, den 4. september 2008: »Bestyrelsen giver sit samtykke til deltagelsen af Zavarovalnica Triglav, d.d., i forhøjelsen af kapitalen i Skimar, d.o.o. med et beløb på 1 200 000,00 EUR [...]«.

31

Zavarovalnica Triglav

d.d.

Skimar,

(32)  Se referat af mødet: »Bestyrelsen har undersøgt rapporten om investeringen i Skimar d.o.o. og beslutningerne fra den seneste generalforsamling den 28. august 2008 og støtter direktionen i dens aktive deltagelse i genopretningen af selskabet og dermed også den krævede rekapitalisering til et samlet beløb på 10 mio. EUR i forholdsmæssige andele [...]«.

32

Skimar

(33)  Kommissionens beslutning 2008/948/EF af 23. juli 2008 om Tysklands foranstaltninger til fordel for DHL og Leipzig/Halle Lufthavn C 48/06 (ex N 227/06) (EUT L 326 af 23.12.2008, s. 1), betragtning (184)-(186), (226) og (227); Kommissionens afgørelse af 17. juni 2008 i sag C 29/08 Frankfurt Hahn lufthavn — Potentiel statsstøtte til lufthavnen og aftalen med Ryanair (EUT C 12 af 17.1.2009, s. 6), betragtning (212)-(218).

33

(34)  Se navnlig dom af 17.9.1980, sag 730/79, Philip Morris mod Kommissionen, Sml.1980, s. 2671, præmis 11; sag C-53/00, Ferring, Sml. 2001, I, s. 9067, præmis 21; sag C-372/97, Italien mod Kommissionen, Sml. 2004, I, s. 3679, præmis 44.

34

(35)  F.eks. sag T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE mod Kommissionen, Sml. 2007 II, s. 2911, præmis 34-37.

35

(36)  Brev fra Jadek & Pensa på Elans vegne af 2. december 2012.

36

(37)  Se sag COMP/M.3765 — AMER SALOMON, på: http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/decisions/m3765_20051012_20212_en.pdf.

37

(38)  Jf. fodnote 36.

38

(39)  Jf. fodnote 36.

39

(40)  Se Sloveniens indgivelse af 10. oktober 2011 med brev fra KAD, som henviser til frasalget af selskaber i den marine division, som »ikke betragtes som kerneaktivitet«, eller brev fra advokatfirmaet Jadek & Pensa for Elan af 26. april 2012, som forklarer, at banker kræver, at selskabet sælger ikke-kerneaktiver i Kroatien, inden de kan acceptere en refinansieringsaftale.

40

KAD,

(41)  Sloveniens regionalstøttekort godkendt af Kommissionen den 13. september 2006 og offentliggjort i EUT C 256 af 24.10.2006, s. 6.

41

(42)  EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13.

42

(43)  Se sag C-70/72, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1973, s. 813, præmis 13.

43

(44)  Se forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1994 I, s. 4103, præmis 75.

44

(45)  Se sag C-75/97, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 30671, præmis 64-65.

45

(46)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

46

---

| 15.5.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/29

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 20. marts 2013

om statsstøtte SA.23420 (11/C, ex NN40/10) iværksat af Belgien til fordel for SA Ducroire

(meddelt under nummer C(2013) 1497)

(Kun den franske og den nederlandske tekst er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

(2014/274/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremkomme med deres bemærkninger i medfør af ovennævnte artikler (2), og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 5. juni 2007 sendte [klageren] (3) en klage til Europa-Kommissionen over den indskudskapital på 150 mio. EUR, som aktieselskabet Ducroire (herefter »SA Ducroire«) skulle have fået, da det blev oprettet i september 2004 af Office National du Ducroire (herefter »ONDD«). |
| --- | --- |

(1)

Den 5. juni 2007 sendte [klageren] (3) en klage til Europa-Kommissionen over den indskudskapital på 150 mio. EUR, som aktieselskabet Ducroire (herefter »SA Ducroire«) skulle have fået, da det blev oprettet i september 2004 af Office National du Ducroire (herefter »ONDD«).

| (2) | Ved brev af 7. december 2007 stillede Kommissionen Belgien en række detaljerede spørgsmål. Kommissionen modtog den 12. februar 2008 svar på disse spørgsmål sammen med talrige ledsagende dokumenter og en forretningsplan. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 7. december 2007 stillede Kommissionen Belgien en række detaljerede spørgsmål. Kommissionen modtog den 12. februar 2008 svar på disse spørgsmål sammen med talrige ledsagende dokumenter og en forretningsplan.

| (3) | Der blev afholdt et møde mellem klageren og Kommissionens tjenestegrene den 9. september 2008. |
| --- | --- |

(3)

Der blev afholdt et møde mellem klageren og Kommissionens tjenestegrene den 9. september 2008.

| (4) | Kommissionen sendte en ikkefortrolig udgave af klagen til Belgien den 4. december 2008. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen sendte en ikkefortrolig udgave af klagen til Belgien den 4. december 2008.

| (5) | En ikkefortrolig udgave af Belgiens bemærkninger samt en række specifikke spørgsmål blev sendt til klageren den 12. og den 17. december 2008. Klageren svarede ved brev af 6. november 2009. |
| --- | --- |

(5)

En ikkefortrolig udgave af Belgiens bemærkninger samt en række specifikke spørgsmål blev sendt til klageren den 12. og den 17. december 2008. Klageren svarede ved brev af 6. november 2009.

| (6) | Der blev stillet supplerende spørgsmål til Belgien den 21. april 2010, som Belgien besvarede den 23. juli 2010. |
| --- | --- |

(6)

Der blev stillet supplerende spørgsmål til Belgien den 21. april 2010, som Belgien besvarede den 23. juli 2010.

| (7) | Den 23. februar 2011 besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter »TEUF«) (4) vedrørende følgende eventuelle støtteforanstaltninger: i) garanti fra den belgiske stat, som ONDD har nydt godt af til sine ordinære risici, ii) en eller flere interne overførsler af midler til fordel for forsikringen af ordinære risici og iii) den kapital, som ONDD har tegnet til fordel for SA Ducroires forsikringsvirksomhed vedrørende ordinære risici. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger om de omhandlede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

Den 23. februar 2011 besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter »TEUF«) (4) vedrørende følgende eventuelle støtteforanstaltninger: i) garanti fra den belgiske stat, som ONDD har nydt godt af til sine ordinære risici, ii) en eller flere interne overførsler af midler til fordel for forsikringen af ordinære risici og iii) den kapital, som ONDD har tegnet til fordel for SA Ducroires forsikringsvirksomhed vedrørende ordinære risici. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger om de omhandlede foranstaltninger.

| (8) | Der blev afholdt to møder mellem de belgiske myndigheder, ONDD, SA Ducroire og Kommissionens tjenestegrene den 17. marts og den 28. april 2011. |
| --- | --- |

(8)

Der blev afholdt to møder mellem de belgiske myndigheder, ONDD, SA Ducroire og Kommissionens tjenestegrene den 17. marts og den 28. april 2011.

| (9) | Den 4. maj 2011 bad de belgiske myndigheder om en forlængelse af fristen på fire uger for indgivelse af svaret på beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (herefter »indledningsbeslutningen«). Den 5. maj 2011 oplyste Kommissionen de belgiske myndigheder om, at den ikke havde noget at indvende mod anmodningen om forlængelse af fristen, og udbad sig yderligere oplysninger om mødet den 28. april 2011. |
| --- | --- |

(9)

Den 4. maj 2011 bad de belgiske myndigheder om en forlængelse af fristen på fire uger for indgivelse af svaret på beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (herefter »indledningsbeslutningen«). Den 5. maj 2011 oplyste Kommissionen de belgiske myndigheder om, at den ikke havde noget at indvende mod anmodningen om forlængelse af fristen, og udbad sig yderligere oplysninger om mødet den 28. april 2011.

| (10) | Den 1. juni 2011 fremsendte de belgiske myndigheder deres svar på de bemærkninger og spørgsmål, som Kommissionen havde fremsat i indledningsbeslutningen. Bilagene til deres svar blev fremsendt den 9. og 10. juni 2011. |
| --- | --- |

(10)

Den 1. juni 2011 fremsendte de belgiske myndigheder deres svar på de bemærkninger og spørgsmål, som Kommissionen havde fremsat i indledningsbeslutningen. Bilagene til deres svar blev fremsendt den 9. og 10. juni 2011.

| (11) | Efter at have modtaget dette svar bad Kommissionen om yderligere oplysninger den 27. juli 2011. |
| --- | --- |

(11)

Efter at have modtaget dette svar bad Kommissionen om yderligere oplysninger den 27. juli 2011.

| (12) | For at kunne svare på Kommissionens spørgsmål afholdt de belgiske myndigheder to tekniske møder med Kommissionens tjenestegrene og støttemodtagerne henholdsvis den 26. september og den 18. oktober 2011. Belgien sendte den 14. november 2011 yderligere oplysninger om de emner, som blev behandlet på møderne. |
| --- | --- |

(12)

For at kunne svare på Kommissionens spørgsmål afholdt de belgiske myndigheder to tekniske møder med Kommissionens tjenestegrene og støttemodtagerne henholdsvis den 26. september og den 18. oktober 2011. Belgien sendte den 14. november 2011 yderligere oplysninger om de emner, som blev behandlet på møderne.

| (13) | Den 5. december 2011 fremsendte de belgiske myndigheder deres svar på Kommissionens spørgsmål af 27. juli 2011. |
| --- | --- |

(13)

Den 5. december 2011 fremsendte de belgiske myndigheder deres svar på Kommissionens spørgsmål af 27. juli 2011.

| (14) | Kommissionen bad den 23. april 2012 om en række præciseringer af diverse oplysninger, som de belgiske myndigheder havde fremsendt den 16. maj 2012. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen bad den 23. april 2012 om en række præciseringer af diverse oplysninger, som de belgiske myndigheder havde fremsendt den 16. maj 2012.

| (15) | Der blev afholdt et møde mellem de belgiske myndigheder, ONDD, SA Ducroire og Kommissionens tjenestegrene den 21. maj 2012, efter at de belgiske myndigheder den 31. maj 2012 havde fremsendt supplerende forklaringer. Ved brev af 14. juni 2012 gentog de belgiske myndigheder deres holdning til foranstaltningen med kapitaltilførsel, som Kommissionen har kritiseret. |
| --- | --- |

(15)

Der blev afholdt et møde mellem de belgiske myndigheder, ONDD, SA Ducroire og Kommissionens tjenestegrene den 21. maj 2012, efter at de belgiske myndigheder den 31. maj 2012 havde fremsendt supplerende forklaringer. Ved brev af 14. juni 2012 gentog de belgiske myndigheder deres holdning til foranstaltningen med kapitaltilførsel, som Kommissionen har kritiseret.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

II.1.   STØTTEMODTAGEREN OG DENNES AKTIVITETER

| (16) | ONDD er en »selvstændig offentlig institution«, som driver virksomhed på markedet for kreditforsikring og modtager støtte og garanti fra den belgiske stat. |
| --- | --- |

(16)

ONDD er en »selvstændig offentlig institution«, som driver virksomhed på markedet for kreditforsikring og modtager støtte og garanti fra den belgiske stat.

| (17) | Indtil den 31. august 2003 foregik alle ONDD's aktiviteter for egen regning, men med statsgaranti. Der blev ikke ført særskilte regnskaber for henholdsvis kortfristet og langfristet kreditforsikring, heller ikke for henholdsvis ordinære og ekstraordinære risici. Kommissionen definerer i sin meddelelse til medlemsstaterne, der blev offentliggjort i henhold til artikel 93, stk. 1, i traktaten, om anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på kortfristet eksportkreditforsikring (herefter »meddelelsen om eksportkreditforsikring«) (5), de kommercielle og politiske risici af en varighed på under to år, der er forbundet med skyldnere (6), som er etableret i et af landene i Den Europæiske Union eller i visse af OECD's medlemsstater, nemlig Australien, Canada, Island, Japan, New Zealand, Norge, Schweiz og USA (7). |
| --- | --- |

(17)

Indtil den 31. august 2003 foregik alle ONDD's aktiviteter for egen regning, men med statsgaranti. Der blev ikke ført særskilte regnskaber for henholdsvis kortfristet og langfristet kreditforsikring, heller ikke for henholdsvis ordinære og ekstraordinære risici. Kommissionen definerer i sin meddelelse til medlemsstaterne, der blev offentliggjort i henhold til artikel 93, stk. 1, i traktaten, om anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på kortfristet eksportkreditforsikring (herefter »meddelelsen om eksportkreditforsikring«) (5), de kommercielle og politiske risici af en varighed på under to år, der er forbundet med skyldnere (6), som er etableret i et af landene i Den Europæiske Union eller i visse af OECD's medlemsstater, nemlig Australien, Canada, Island, Japan, New Zealand, Norge, Schweiz og USA (7).

| (18) | Den 1. september 2003 åbnede ONDD en såkaldt kommerciel konto, som ifølge de belgiske myndigheder ikke er omfattet af den statsgaranti, der fra denne dato er blevet givet for samtlige aktiviteter vedrørende kortfristede risici. Der blev derefter overført en kapital på [45-70] mio. EUR til den kommercielle konto, hvorved man kunne opnå godkendelse fra den nationale tilsynsmyndighed for forsikringsselskaber, Office de Contrôle des Assurances (herefter »OCA«). På denne kommercielle konto førtes der ikke særskilte regnskaber for ordinære henholdsvis ekstraordinære risici. |
| --- | --- |

(18)

Den 1. september 2003 åbnede ONDD en såkaldt kommerciel konto, som ifølge de belgiske myndigheder ikke er omfattet af den statsgaranti, der fra denne dato er blevet givet for samtlige aktiviteter vedrørende kortfristede risici. Der blev derefter overført en kapital på [45-70] mio. EUR til den kommercielle konto, hvorved man kunne opnå godkendelse fra den nationale tilsynsmyndighed for forsikringsselskaber, Office de Contrôle des Assurances (herefter »OCA«). På denne kommercielle konto førtes der ikke særskilte regnskaber for ordinære henholdsvis ekstraordinære risici.

| (19) | I maj 2004 besluttede ONDD at oprette et datterselskab, SA Ducroire, til driften af sin forretning med kortfristet kreditforsikring. Ifølge de belgiske myndigheder blev beslutningen om at stifte SA Ducroire truffet for at overholde meddelelsen om eksportkreditforsikring, hvori medlemsstaterne opfordres til at ændre deres eksportkreditforsikringsordninger, så eksportkreditforsikringsselskaberne ikke længere kan få statsstøtte til deres ordinære risici. |
| --- | --- |

(19)

I maj 2004 besluttede ONDD at oprette et datterselskab, SA Ducroire, til driften af sin forretning med kortfristet kreditforsikring. Ifølge de belgiske myndigheder blev beslutningen om at stifte SA Ducroire truffet for at overholde meddelelsen om eksportkreditforsikring, hvori medlemsstaterne opfordres til at ændre deres eksportkreditforsikringsordninger, så eksportkreditforsikringsselskaberne ikke længere kan få statsstøtte til deres ordinære risici.

| (20) | Beslutningen om at oprette SA Ducroire og tildele selskabet en kapital på 150 mio. EUR blev truffet af bestyrelsen den 11. maj 2004 på grundlag af en forretningsplan, som ONDD havde udarbejdet for 2005-2007. I den var der to scenarier: A) et realistisk scenario baseret på konjunkturen og en vækst i de forsikrede beløb på 3 % og B) et »dynamisk« scenario baseret på en proaktiv tilgang til at vinde markedsandele på grundlag af en hypotese om dobbelt så stor vækst som i det realistiske scenario, nemlig 6 % (8). |
| --- | --- |

(20)

Beslutningen om at oprette SA Ducroire og tildele selskabet en kapital på 150 mio. EUR blev truffet af bestyrelsen den 11. maj 2004 på grundlag af en forretningsplan, som ONDD havde udarbejdet for 2005-2007. I den var der to scenarier: A) et realistisk scenario baseret på konjunkturen og en vækst i de forsikrede beløb på 3 % og B) et »dynamisk« scenario baseret på en proaktiv tilgang til at vinde markedsandele på grundlag af en hypotese om dobbelt så stor vækst som i det realistiske scenario, nemlig 6 % (8).

| (21) | SA Ducroire blev stiftet den 23. september 2004, og ONDD indskød samme dag 150 mio. EUR i dette selskab, hvoraf 100 mio. EUR blev indbetalt umiddelbart, mens de resterende 50 mio. EUR blev indbetalt i 2009. |
| --- | --- |

(21)

SA Ducroire blev stiftet den 23. september 2004, og ONDD indskød samme dag 150 mio. EUR i dette selskab, hvoraf 100 mio. EUR blev indbetalt umiddelbart, mens de resterende 50 mio. EUR blev indbetalt i 2009.

| (22) | Den 1. januar 2005 overførte ONDD sin kortfristede risikoportefølje til SA Ducroire, som samme dato indledte sine aktiviteter. ONDD videreførte selv sin forretning med langsigtede risici. |
| --- | --- |

(22)

Den 1. januar 2005 overførte ONDD sin kortfristede risikoportefølje til SA Ducroire, som samme dato indledte sine aktiviteter. ONDD videreførte selv sin forretning med langsigtede risici.

| (23) | Således bestyrer SA Ducroire samtlige ordinære risici i henhold til meddelelsen om eksportkreditforsikring (som pr. definition er kortfristet) samt de kortfristede ekstraordinære risici såsom risici af under to års varighed, der er forbundet med skyldnere, som er etableret uden for OECD. |
| --- | --- |

(23)

Således bestyrer SA Ducroire samtlige ordinære risici i henhold til meddelelsen om eksportkreditforsikring (som pr. definition er kortfristet) samt de kortfristede ekstraordinære risici såsom risici af under to års varighed, der er forbundet med skyldnere, som er etableret uden for OECD.

| (24) | I 2007 erhvervede SA Ducroire 33 % af kapitalen i Komerčni ύvěrová pojišt'ovna EGAP (KUP) (den kommercielle afdeling af det nationale tjekkiske eksportkreditforsikringsselskab) for et beløb på [12-14] mio. EUR. Dette køb foretoges sammen med SACE BT, som ligeledes erhvervede 33 % af kapitalen i KUP. I 2009 købte SA Ducroire hele SACE BT's andel af kapitalen i KUP for [0-20] mio. EUR. SA Ducroire købte således 66 % af kapitalen i KUP for et samlet beløb på [10-35] mio. EUR. Af dette beløb blev herefter 12 mio. EUR bogført som et værditab på andelen (nedjustering af investeringens værdi). |
| --- | --- |

(24)

I 2007 erhvervede SA Ducroire 33 % af kapitalen i Komerčni ύvěrová pojišt'ovna EGAP (KUP) (den kommercielle afdeling af det nationale tjekkiske eksportkreditforsikringsselskab) for et beløb på [12-14] mio. EUR. Dette køb foretoges sammen med SACE BT, som ligeledes erhvervede 33 % af kapitalen i KUP. I 2009 købte SA Ducroire hele SACE BT's andel af kapitalen i KUP for [0-20] mio. EUR. SA Ducroire købte således 66 % af kapitalen i KUP for et samlet beløb på [10-35] mio. EUR. Af dette beløb blev herefter 12 mio. EUR bogført som et værditab på andelen (nedjustering af investeringens værdi).

II.2.   KLAGEN

| (25) | Den 5. juni 2007 blev der sendt en klage til Kommissionen. Ifølge klageren havde ONDD foretaget et kapitalindskud på betingelser, som en privat investor ikke ville have godtaget. Dels skal SA Ducroires rentabilitet, sådan som den var bogført på tidspunktet for kapitaltilførslen, have været ringere end det niveau, en privat investor ville forvente. Dels skal kapitalindskuddet i SA Ducroire have oversteget den nødvendige kapital såvel i henseende til tilsynsreglerne om mindste tilstrækkelige egenkapital som til sektorens øvrige aktørers gennemsnitlige solvensnøgletal (nettopræmier/aktiekapital). Ifølge klageren er det udelukkende takket være »overkapitaliseringen« i 2004, at SA Ducroire og SACE BT i andet halvår af 2006 kunne fremsætte en fælles tilbud, der »trodsede enhver konkurrence«, om køb af 66 % af aktierne i KUP. |
| --- | --- |

(25)

Den 5. juni 2007 blev der sendt en klage til Kommissionen. Ifølge klageren havde ONDD foretaget et kapitalindskud på betingelser, som en privat investor ikke ville have godtaget. Dels skal SA Ducroires rentabilitet, sådan som den var bogført på tidspunktet for kapitaltilførslen, have været ringere end det niveau, en privat investor ville forvente. Dels skal kapitalindskuddet i SA Ducroire have oversteget den nødvendige kapital såvel i henseende til tilsynsreglerne om mindste tilstrækkelige egenkapital som til sektorens øvrige aktørers gennemsnitlige solvensnøgletal (nettopræmier/aktiekapital). Ifølge klageren er det udelukkende takket være »overkapitaliseringen« i 2004, at SA Ducroire og SACE BT i andet halvår af 2006 kunne fremsætte en fælles tilbud, der »trodsede enhver konkurrence«, om køb af 66 % af aktierne i KUP.

II.3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNINGEN AF DEN FORMELLE PROCEDURE

| (26) | Undersøgelsen, der indledtes den 23. februar 2011, omhandler følgende foranstaltninger:






  a) | Den belgiske stats garanti, som ONDD skal have nydt godt af til sine ordinære risici (herefter »foranstaltning 1«) |
| --- | --- | --- |

(26)

Undersøgelsen, der indledtes den 23. februar 2011, omhandler følgende foranstaltninger:

a)

Den belgiske stats garanti, som ONDD skal have nydt godt af til sine ordinære risici (herefter »foranstaltning 1«)

| b) | De eventuelle interne overførsler (inden for ONDD) af midler fra forretningsområdet for ekstraordinære forsikringsrisici til området for ordinære forsikringsrisici (før overdragelsen af de kortfristede forsikringsaktiviteter til SA Ducroire) (herefter »foranstaltning 2«)
  Faktisk havde ONDD — da denne drev forretningen med ordinære risici — ikke særskilt forvaltning og særskilte regnskaber for henholdsvis de (kortfristede) ordinære og de ekstraordinære forsikringsrisici, hvilke var i strid med forskriften i punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring. Ifølge punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring skal kreditforsikringsselskaber, der drives med statsstøtte, »indføre en særskilt forvaltning og føre særskilte regnskaber for de ordinære og ekstraordinære risici, som de forsikrer for statens regning eller med statsgaranti, for at bevise, at de ikke modtager statsstøtte i forbindelse med deres forsikring af ordinære risici«. |
| --- | --- |

b)

De eventuelle interne overførsler (inden for ONDD) af midler fra forretningsområdet for ekstraordinære forsikringsrisici til området for ordinære forsikringsrisici (før overdragelsen af de kortfristede forsikringsaktiviteter til SA Ducroire) (herefter »foranstaltning 2«)

Faktisk havde ONDD — da denne drev forretningen med ordinære risici — ikke særskilt forvaltning og særskilte regnskaber for henholdsvis de (kortfristede) ordinære og de ekstraordinære forsikringsrisici, hvilke var i strid med forskriften i punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring. Ifølge punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring skal kreditforsikringsselskaber, der drives med statsstøtte, »indføre en særskilt forvaltning og føre særskilte regnskaber for de ordinære og ekstraordinære risici, som de forsikrer for statens regning eller med statsgaranti, for at bevise, at de ikke modtager statsstøtte i forbindelse med deres forsikring af ordinære risici«.

| c) | Kapitalindskuddet (150 mio. EUR i tegningskapital) fra ONDD i 2004 til fordel for dens datterselskab SA Ducroire (herefter »foranstaltning 3«). |
| --- | --- |

c)

Kapitalindskuddet (150 mio. EUR i tegningskapital) fra ONDD i 2004 til fordel for dens datterselskab SA Ducroire (herefter »foranstaltning 3«).

| (27) | For så vidt angår foranstaltning 3 drog Kommissionen den slutning i sin indledningsbeslutning, at følgende dele af kapitalindskuddet i SA Ducroire ikke udgør støtte (9):






  a) | Den del af indskudskapitalen i SA Ducroire, som kan betragtes som grundlag for forretningen med de ekstraordinære risici (10), udgør ikke støtte. Faktisk står det ifølge meddelelsen om eksportkreditforsikring medlemsstaterne frit for at støtte eksportkreditforsikringsforretningen på området for ekstraordinære risici. Eftersom denne aktivitet ikke formodes udført af markedsaktører, vil støtte fra staterne ikke kunne være konkurrenceforvridende overhovedet og derfor ikke kunne udgøre statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionen opfordrede derfor Belgien til at præcisere den kapitalandel i SA Ducroire, som understøtter dette selskabs forretningsområde for ekstraordinære risici. |
| --- | --- | --- |

(27)

For så vidt angår foranstaltning 3 drog Kommissionen den slutning i sin indledningsbeslutning, at følgende dele af kapitalindskuddet i SA Ducroire ikke udgør støtte (9):

a)

Den del af indskudskapitalen i SA Ducroire, som kan betragtes som grundlag for forretningen med de ekstraordinære risici (10), udgør ikke støtte. Faktisk står det ifølge meddelelsen om eksportkreditforsikring medlemsstaterne frit for at støtte eksportkreditforsikringsforretningen på området for ekstraordinære risici. Eftersom denne aktivitet ikke formodes udført af markedsaktører, vil støtte fra staterne ikke kunne være konkurrenceforvridende overhovedet og derfor ikke kunne udgøre statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionen opfordrede derfor Belgien til at præcisere den kapitalandel i SA Ducroire, som understøtter dette selskabs forretningsområde for ekstraordinære risici.

| b) | Den del af kapitalen i SA Ducroire, som allerede internt i ONDD understøtter forsikring af ordinære risici, og som helt enkelt blev overført til SA Ducroire med tilhørende aktiviteter, udgør ikke statsstøtte. Det skal alene dreje sig om ændring af den juridiske form for den eksisterende økonomiske aktivitet med den kapital, der er knyttet dertil (11). |
| --- | --- |

b)

Den del af kapitalen i SA Ducroire, som allerede internt i ONDD understøtter forsikring af ordinære risici, og som helt enkelt blev overført til SA Ducroire med tilhørende aktiviteter, udgør ikke statsstøtte. Det skal alene dreje sig om ændring af den juridiske form for den eksisterende økonomiske aktivitet med den kapital, der er knyttet dertil (11).

| (28) | Den eventuelle nye støtte, der kritiseres (foranstaltning 3), vedrører derfor kun den del af kapitaltilførslen til SA Ducroire, som ikke understøtter kreditforsikringsforretningen vedrørende ekstraordinære risici, og som overstiger den kapitalandel, som allerede understøttede området for ordinære risici i ONDD pr. 31. december 2004 (lige før overdragelsen af forsikringsaktiviteterne vedrørende kortfristede risici til SA Ducroire). |
| --- | --- |

(28)

Den eventuelle nye støtte, der kritiseres (foranstaltning 3), vedrører derfor kun den del af kapitaltilførslen til SA Ducroire, som ikke understøtter kreditforsikringsforretningen vedrørende ekstraordinære risici, og som overstiger den kapitalandel, som allerede understøttede området for ordinære risici i ONDD pr. 31. december 2004 (lige før overdragelsen af forsikringsaktiviteterne vedrørende kortfristede risici til SA Ducroire).

| (29) | I denne afgørelse gælder følgende definitioner:
  a)   »yderligere kapital«: den del af kapitaltilførslen til SA Ducroire, som overstiger den del af kapitalen, der allerede understøttede aktiviteterne med kortfristede risici (inklusive de ordinære og ekstraordinære risici) i ONDD pr. 31. december 2004 (lige før overdragelsen af forsikringsaktiviteterne vedrørende kortfristede risici til SA Ducroire)
  b)   »supplerende kapital«: den del af den yderligere kapital, som er defineret herover, og som understøtter kreditforsikringsforretningen vedrørende ordinære risici (dvs. kapitaltilførslen til SA Ducroire, som understøtter kreditforsikringsforretningen vedrørende ordinære risici, og som overstiger den kapitalandel, som allerede understøttede aktiviteten med ordinære risici i ONDD pr. 31. december 2004). |
| --- | --- |

(29)

I denne afgørelse gælder følgende definitioner:

a)   »yderligere kapital«: den del af kapitaltilførslen til SA Ducroire, som overstiger den del af kapitalen, der allerede understøttede aktiviteterne med kortfristede risici (inklusive de ordinære og ekstraordinære risici) i ONDD pr. 31. december 2004 (lige før overdragelsen af forsikringsaktiviteterne vedrørende kortfristede risici til SA Ducroire)

b)   »supplerende kapital«: den del af den yderligere kapital, som er defineret herover, og som understøtter kreditforsikringsforretningen vedrørende ordinære risici (dvs. kapitaltilførslen til SA Ducroire, som understøtter kreditforsikringsforretningen vedrørende ordinære risici, og som overstiger den kapitalandel, som allerede understøttede aktiviteten med ordinære risici i ONDD pr. 31. december 2004).

| (30) | Den yderligere kapital omfatter derfor bl.a. den supplerende kapital (se diagrammet i betragtning 141). |
| --- | --- |

(30)

Den yderligere kapital omfatter derfor bl.a. den supplerende kapital (se diagrammet i betragtning 141).

| (31) | I indledningsbeslutningen forudsatte Kommissionen, at der fandtes en betragtelig yderligere og supplerende kapital, idet der var et misforhold mellem den kapital på 150 mio. EUR, der blev tildelt SA Ducroire ved stiftelsen, og den kapital på [45-70] mio. EUR, der i ONDD blev indskudt på den kommercielle konto, som fra 1. september 2003 til 31. december 2004 var afsat til forretningen med kortfristede risici, som omfattede de ordinære risici. Kommissionen har derfor anført, at der tilsyneladende fandtes en yderligere og en supplerende kapital, og at den forventede rentabilitet forekom utilstrækkelig. |
| --- | --- |

(31)

I indledningsbeslutningen forudsatte Kommissionen, at der fandtes en betragtelig yderligere og supplerende kapital, idet der var et misforhold mellem den kapital på 150 mio. EUR, der blev tildelt SA Ducroire ved stiftelsen, og den kapital på [45-70] mio. EUR, der i ONDD blev indskudt på den kommercielle konto, som fra 1. september 2003 til 31. december 2004 var afsat til forretningen med kortfristede risici, som omfattede de ordinære risici. Kommissionen har derfor anført, at der tilsyneladende fandtes en yderligere og en supplerende kapital, og at den forventede rentabilitet forekom utilstrækkelig.

| (32) | ONDD's og SA Ducroires manglende overholdelse af punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring (se betragtning (17) og (19)), dvs. pligten til at indføre en særskilt forvaltning og føre særskilte regnskaber for de ordinære og ekstraordinære risici, gjorde det umuligt for Kommissionen præcist at indkredse »den supplerende kapital« på tidspunktet for indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure. I indledningsbeslutningen opfordrede Kommissionen derfor de belgiske myndigheder til at overholde punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring og oplyse den om de kapitalandele, som understøttede henholdsvis området for kortfristede ekstraordinære risici og området for ordinære risici før og efter overdragelsen heraf til SA Ducroire. |
| --- | --- |

(32)

ONDD's og SA Ducroires manglende overholdelse af punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring (se betragtning (17) og (19)), dvs. pligten til at indføre en særskilt forvaltning og føre særskilte regnskaber for de ordinære og ekstraordinære risici, gjorde det umuligt for Kommissionen præcist at indkredse »den supplerende kapital« på tidspunktet for indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure. I indledningsbeslutningen opfordrede Kommissionen derfor de belgiske myndigheder til at overholde punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring og oplyse den om de kapitalandele, som understøttede henholdsvis området for kortfristede ekstraordinære risici og området for ordinære risici før og efter overdragelsen heraf til SA Ducroire.

III.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (33) | Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter om indledningen af proceduren inden fristens udløb. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter om indledningen af proceduren inden fristens udløb.

IV.   BELGIENS BEMÆRKNINGER

Angående foranstaltning 1 og 2: Statsgaranti til fordel for ordinære risici i ONDD og interne overførsler af midler til fordel for ONDD's ordinære risici

| (34) | Belgien erklærede, at ONDD altid har koncentreret sig om ekstraordinære risici, og at disse risici altid har været dominerende i dens portefølje. Efter 1993 (12) og før de ti ny medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union (EU) i maj 2004 var området for ordinære risici i ONDD ubetydeligt. Ved udgangen af 2003 udgjorde præmierne på dette område kun ca. [0-1] % af den kortfristede risikoportefølje, og de forsikrede beløb androg kun ca. [...] mio. EUR (se tabel 1 nedenfor). Det skal bemærkes, at den meget beskedne andel, som udgjordes af de ordinære risici, der dengang var dækket, kun var så beskeden, fordi disse risici var forbundet med en ekstraordinær risiko (13). |
| --- | --- |

(34)

Belgien erklærede, at ONDD altid har koncentreret sig om ekstraordinære risici, og at disse risici altid har været dominerende i dens portefølje. Efter 1993 (12) og før de ti ny medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union (EU) i maj 2004 var området for ordinære risici i ONDD ubetydeligt. Ved udgangen af 2003 udgjorde præmierne på dette område kun ca. [0-1] % af den kortfristede risikoportefølje, og de forsikrede beløb androg kun ca. [...] mio. EUR (se tabel 1 nedenfor). Det skal bemærkes, at den meget beskedne andel, som udgjordes af de ordinære risici, der dengang var dækket, kun var så beskeden, fordi disse risici var forbundet med en ekstraordinær risiko (13).

| (35) | Først fra 1. maj 2004 ved de ti nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union blev balancen mellem kortfristede ordinære og ekstraordinære risici ændret i ONDD's portefølje, fordi andelen heri af ordinære risici steg fra [0-1] % (i præmier) i 2003 til [15-20] % i 2004 (se tabel 1 nedenfor). Denne ændring skyldtes en automatisk forskydning af vægten fra ekstraordinære til kortfristede ordinære risici på debitorer i de ti nye EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

(35)

Først fra 1. maj 2004 ved de ti nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union blev balancen mellem kortfristede ordinære og ekstraordinære risici ændret i ONDD's portefølje, fordi andelen heri af ordinære risici steg fra [0-1] % (i præmier) i 2003 til [15-20] % i 2004 (se tabel 1 nedenfor). Denne ændring skyldtes en automatisk forskydning af vægten fra ekstraordinære til kortfristede ordinære risici på debitorer i de ti nye EU-medlemsstater.

| (36) | Angående foranstaltning 1 tilføjede de belgiske myndigheder desuden, at den belgiske stats garanti blev deaktiveret pr. 1. september 2003, for så vidt angår de ordinære risici, på grund af overdragelsen heraf til den kommercielle konto, som ONDD fik godkendelse til af OCA (14), netop fordi denne konto ikke nød godt af statsgarantien (idet de aktiviteter, der er statsgaranterede, ikke reguleres af OCA). |
| --- | --- |

(36)

Angående foranstaltning 1 tilføjede de belgiske myndigheder desuden, at den belgiske stats garanti blev deaktiveret pr. 1. september 2003, for så vidt angår de ordinære risici, på grund af overdragelsen heraf til den kommercielle konto, som ONDD fik godkendelse til af OCA (14), netop fordi denne konto ikke nød godt af statsgarantien (idet de aktiviteter, der er statsgaranterede, ikke reguleres af OCA).

| (37) | Hvad angår de eventuelle interne overførsler af midler til fordel for ONDD's ordinære risici, hævder de belgiske myndigheder, at det med den ringe betydning, som forretningen med ordinære risici havde, var utænkeligt. at der skulle være overført midler, og det ville under alle omstændigheder være på de minimis-niveau (15) |
| --- | --- |

(37)

Hvad angår de eventuelle interne overførsler af midler til fordel for ONDD's ordinære risici, hævder de belgiske myndigheder, at det med den ringe betydning, som forretningen med ordinære risici havde, var utænkeligt. at der skulle være overført midler, og det ville under alle omstændigheder være på de minimis-niveau (15)

| (38) | De belgiske myndigheder konkluderer, at beløbene i foranstaltning 1 og 2 under alle omstændigheder er de minimis
   (16).

  Tabel 1


  Udvikling i præmier og forsikringssummer for kortfristede ordinære og ekstraordinære risici (kortfristede globale eksportpolicer)













  (i tusind EUR) |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| ordinære risici | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer) | | | | | | | |
| ekstraordinære risici | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Forsikringssum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| |
| ordinære risici | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer) | | | | | | | |
| ekstraordinære risici | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Præmie | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (i %) | | | | | | |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| ordinære risici | [0-1 %] | [0-1 %] | [0-1 %] | [0-1 %] | [20-25 %] | [20-25 %] | [25-30 %] |
| heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer) | | | | | [20-25 %] | [15-20 %] | [15-20 %] |
| heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer) | | | | | | | |
| ekstraordinære risici | [99-100 %] | [99-100 %] | [99-100 %] | [99-100 %] | [75-80 %] | [75-80 %] | [70-75 %] |
| heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer) | [20-25 %] | [15-20 %] | [20-25 %] | [20-25 %] | | | |
| heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer) | [0-5 %] | [0-5 %] | [0-5 %] | [0-5 %] | [0-5 %] | [0-5 %] | [0-5 %] |
| Forsikringssum | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |
| | | | | | | |
| ordinære risici | [0-1 %] | [0-1 %] | [0-1 %] | [0-1 %] | [15-20 %] | [15-20 %] | [15-20 %] |
| heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer) | | | | | [15-20 %] | [10-15 %] | [10-15 %] |
| heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer) | | | | | | | |
| ekstraordinære risici | [99-100 %] | [99-100 %] | [99-100 %] | [99-100 %] | [80-85 %] | [80-85 %] | [80-85 %] |
| heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer) | [15-20 %] | [15-20 %] | [20-25 %] | [15-20 %] | | | |
| heraf ordinære siden 2007(2 nye medlemmer) | [0-5 %] | [0-5 %] | [0-5 %] | [0-5 %] | [0-5 %] | [0-5 %] | [5-10 %] |
| Præmie | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |

(38)

De belgiske myndigheder konkluderer, at beløbene i foranstaltning 1 og 2 under alle omstændigheder er de minimis
   (16).

Tabel 1

Udvikling i præmier og forsikringssummer for kortfristede ordinære og ekstraordinære risici (kortfristede globale eksportpolicer)

(i tusind EUR)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

ordinære risici

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer)

[...]

[...]

[...]

heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer)

ekstraordinære risici

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer)

[...]

[...]

[...]

[...]

heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Forsikringssum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

ordinære risici

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer)

[...]

[...]

[...]

heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer)

ekstraordinære risici

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer)

[...]

[...]

[...]

[...]

heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Præmie

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(i %)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

ordinære risici

[0-1 %]

[0-1 %]

[0-1 %]

[0-1 %]

[20-25 %]

[20-25 %]

[25-30 %]

heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer)

[20-25 %]

[15-20 %]

[15-20 %]

heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer)

ekstraordinære risici

[99-100 %]

[99-100 %]

[99-100 %]

[99-100 %]

[75-80 %]

[75-80 %]

[70-75 %]

heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer)

[20-25 %]

[15-20 %]

[20-25 %]

[20-25 %]

heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer)

[0-5 %]

[0-5 %]

[0-5 %]

[0-5 %]

[0-5 %]

[0-5 %]

[0-5 %]

Forsikringssum

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

ordinære risici

[0-1 %]

[0-1 %]

[0-1 %]

[0-1 %]

[15-20 %]

[15-20 %]

[15-20 %]

heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer)

[15-20 %]

[10-15 %]

[10-15 %]

heraf ordinære siden 2007 (2 nye medlemmer)

ekstraordinære risici

[99-100 %]

[99-100 %]

[99-100 %]

[99-100 %]

[80-85 %]

[80-85 %]

[80-85 %]

heraf ordinære siden 2004 (10 nye medlemmer)

[15-20 %]

[15-20 %]

[20-25 %]

[15-20 %]

heraf ordinære siden 2007(2 nye medlemmer)

[0-5 %]

[0-5 %]

[0-5 %]

[0-5 %]

[0-5 %]

[0-5 %]

[5-10 %]

Præmie

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

Angående foranstaltning 3: Kapitaltilførsel fra ONDD til SA Ducroire

| (39) | Som begrundelse for, at kapitaltilførslen fra ONDD til SA Ducroire var nødvendig og opfyldte det markedsøkonomiske investorprincip, fremsatte de belgiske myndigheder følgende argumenter: 1) operationen bør analyseres i sin sammenhæng, som er overførsel af en eksisterende aktivitet til et nyoprettet datterselskab, 2) kapitaltilførslen er begrundet i solvensreglerne, 3) den forventede rentabilitet i SA Ducroires ordinære risikoaktiviteter var tilstrækkelig til at overbevise en privat investor, som investerer på normale markedsøkonomiske vilkår. |
| --- | --- |

(39)

Som begrundelse for, at kapitaltilførslen fra ONDD til SA Ducroire var nødvendig og opfyldte det markedsøkonomiske investorprincip, fremsatte de belgiske myndigheder følgende argumenter: 1) operationen bør analyseres i sin sammenhæng, som er overførsel af en eksisterende aktivitet til et nyoprettet datterselskab, 2) kapitaltilførslen er begrundet i solvensreglerne, 3) den forventede rentabilitet i SA Ducroires ordinære risikoaktiviteter var tilstrækkelig til at overbevise en privat investor, som investerer på normale markedsøkonomiske vilkår.

1.   Operationen består i en overførsel af en eksisterende aktivitet (18)

| (40) | De belgiske myndigheder vurderer, at kapitaltilførslen skal bedømmes i sin sammenhæng, som er overførsel af en eksisterende aktivitet. Hele den forretning, der blev etableret hos SA Ducroire ved stiftelsen heraf, svarede fuldstændig til en overførsel af ONDD's portefølje af kortfristede aktiviteter. |
| --- | --- |

(40)

De belgiske myndigheder vurderer, at kapitaltilførslen skal bedømmes i sin sammenhæng, som er overførsel af en eksisterende aktivitet. Hele den forretning, der blev etableret hos SA Ducroire ved stiftelsen heraf, svarede fuldstændig til en overførsel af ONDD's portefølje af kortfristede aktiviteter.

| (41) | De belgiske myndigheder erklærede, at alle de balanceposter på den kommercielle konto, der havde kommerciel karakter, derfor var blevet overført til SA Ducroires åbningsbalance. På aktivsiden blev kun tilgodehavender, der direkte var forbundet med forsikringspolicer, som allerede var i porteføljen, overført (investeringsaktiver blev ikke overført). På passivsiden vedrører de overførte poster kun dem, der er knyttet til den eksisterende forsikringsportefølje, og omfatter således ikke kapital, reserver og hensættelser til udligning og katastrofer (19). De belgiske myndigheder understreger, at de [45-70] mio. EUR, der var tildelt den kommercielle konto, ikke blev overført til SA Ducroire, eftersom der er foretaget et specifikt skøn af kapitalniveauet. |
| --- | --- |

(41)

De belgiske myndigheder erklærede, at alle de balanceposter på den kommercielle konto, der havde kommerciel karakter, derfor var blevet overført til SA Ducroires åbningsbalance. På aktivsiden blev kun tilgodehavender, der direkte var forbundet med forsikringspolicer, som allerede var i porteføljen, overført (investeringsaktiver blev ikke overført). På passivsiden vedrører de overførte poster kun dem, der er knyttet til den eksisterende forsikringsportefølje, og omfatter således ikke kapital, reserver og hensættelser til udligning og katastrofer (19). De belgiske myndigheder understreger, at de [45-70] mio. EUR, der var tildelt den kommercielle konto, ikke blev overført til SA Ducroire, eftersom der er foretaget et specifikt skøn af kapitalniveauet.

| (42) | De belgiske myndigheder hævder, at kapitaltilførslen til den kommercielle konto ikke er et relevant sammenligningsgrundlag til fastlæggelse af SA Ducroires kapitalbehov. Den kommercielle kontos kapitalbehov blev vurderet ved mekanisk anvendelse af reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/13/EF af 5. marts 2002 om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF for så vidt angår krav til solvensmargenen for skadesforsikringsselskaber (20) (herefter »Solvens I«), som svarer til tilsynsreglerne, for at opnå godkendelse fra OCA til den kortfristede aktivitet, så snart denne ikke længere var statsgaranteret, men denne kapital svarer ikke til den nødvendige økonomiske kapital til dækning af denne aktivitets risikoprofil. |
| --- | --- |

(42)

De belgiske myndigheder hævder, at kapitaltilførslen til den kommercielle konto ikke er et relevant sammenligningsgrundlag til fastlæggelse af SA Ducroires kapitalbehov. Den kommercielle kontos kapitalbehov blev vurderet ved mekanisk anvendelse af reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/13/EF af 5. marts 2002 om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF for så vidt angår krav til solvensmargenen for skadesforsikringsselskaber (20) (herefter »Solvens I«), som svarer til tilsynsreglerne, for at opnå godkendelse fra OCA til den kortfristede aktivitet, så snart denne ikke længere var statsgaranteret, men denne kapital svarer ikke til den nødvendige økonomiske kapital til dækning af denne aktivitets risikoprofil.

| (43) | Ifølge de belgiske myndigheder er der forskel på en privat investors adfærd, når denne efterspørger rentabilitet i en ny investering, og et moderselskab, som lægger eksisterende aktiviteter over i et datterselskab. En anden tolkning kunne ifølge de belgiske myndigheder tvinge en offentlig virksomhed til at afhænde eller indstille en økonomisk aktivitet, hvis denne ikke repræsenterer en rentabilitet, der er tilstrækkelig for en privat investor, der handler på markedsøkonomiske vilkår, hvilket ville være et brud på artikel 345 i TEUF om de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(43)

Ifølge de belgiske myndigheder er der forskel på en privat investors adfærd, når denne efterspørger rentabilitet i en ny investering, og et moderselskab, som lægger eksisterende aktiviteter over i et datterselskab. En anden tolkning kunne ifølge de belgiske myndigheder tvinge en offentlig virksomhed til at afhænde eller indstille en økonomisk aktivitet, hvis denne ikke repræsenterer en rentabilitet, der er tilstrækkelig for en privat investor, der handler på markedsøkonomiske vilkår, hvilket ville være et brud på artikel 345 i TEUF om de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne.

2.   De metoder, der er anvendt til at begrunde SA Ducroires kapitalbeløb

| (44) | De belgiske myndigheder hævder, at man i 2004 kunne vælge mellem to metoder til fastlæggelse af kapitalbehovet hos kreditforsikringsselskaber: a) den klassiske metode i forsikringsbranchen generelt som fastlagt i Solvens I, og som bygger på betaling for risici (dvs. præmien »premium-based approach«), og b) metoden baseret på den risiko, der løbes (»exposure-based approach«), f.eks. Basel-reglerne, der anvendes i banksektoren, og Standard & Poor's til fastlæggelse af den nødvendige kapital for et kreditforsikringsselskab. |
| --- | --- |

(44)

De belgiske myndigheder hævder, at man i 2004 kunne vælge mellem to metoder til fastlæggelse af kapitalbehovet hos kreditforsikringsselskaber: a) den klassiske metode i forsikringsbranchen generelt som fastlagt i Solvens I, og som bygger på betaling for risici (dvs. præmien »premium-based approach«), og b) metoden baseret på den risiko, der løbes (»exposure-based approach«), f.eks. Basel-reglerne, der anvendes i banksektoren, og Standard & Poor's til fastlæggelse af den nødvendige kapital for et kreditforsikringsselskab.

Gældende tilsynsregler: Solvens I

| (45) | I tilfældet med SA Ducroire mener de belgiske myndigheder ikke, at metoden ifølge Solvens I i tilstrækkelig grad afspejler et forsikringsselskabs globale finansieringsprofil. |
| --- | --- |

(45)

I tilfældet med SA Ducroire mener de belgiske myndigheder ikke, at metoden ifølge Solvens I i tilstrækkelig grad afspejler et forsikringsselskabs globale finansieringsprofil.

| (46) | Ifølge Solvens I er kravet til solvensmargen lig med det højeste beløb af to, nemlig enten det årlige præmie- eller bidragsbeløb eller den gennemsnitlige skadesudgift i de tre seneste regnskabsår. Imidlertid er den absolutte minimumstærskel 3 mio. EUR i årene 2004-2006 og 3,2 mio. EUR i årene 2007-2009. |
| --- | --- |

(46)

Ifølge Solvens I er kravet til solvensmargen lig med det højeste beløb af to, nemlig enten det årlige præmie- eller bidragsbeløb eller den gennemsnitlige skadesudgift i de tre seneste regnskabsår. Imidlertid er den absolutte minimumstærskel 3 mio. EUR i årene 2004-2006 og 3,2 mio. EUR i årene 2007-2009.

| (47) | ONDD's anvendelse af reglerne fører til et minimumskapitalniveau for SA Ducroire på 3-3,3 mio. EUR
   (21) mellem 2005 og 2007 på grundlag af data i forretningsplanen (se tabel 2: herunder). |
| --- | --- |

(47)

ONDD's anvendelse af reglerne fører til et minimumskapitalniveau for SA Ducroire på 3-3,3 mio. EUR
   (21) mellem 2005 og 2007 på grundlag af data i forretningsplanen (se tabel 2: herunder).

| (48) | Belgien hævder, at kreditforsikringsselskabers kapitalbehov i højere grad afhænger af de risici, de løber, end betalingen for risiciene (præmierne), og at de risikobaserede metoder (»exposure-based approach«) (f.eks. artikel 8 i loven af 1939 om ONDD, Standard & Poor's-metoden eller Basel-reglerne, der anvendes på banksektoren) er bedre egnet end Solvens I, som bygger på betaling for risikoen (»premium-based approach«). |
| --- | --- |

(48)

Belgien hævder, at kreditforsikringsselskabers kapitalbehov i højere grad afhænger af de risici, de løber, end betalingen for risiciene (præmierne), og at de risikobaserede metoder (»exposure-based approach«) (f.eks. artikel 8 i loven af 1939 om ONDD, Standard & Poor's-metoden eller Basel-reglerne, der anvendes på banksektoren) er bedre egnet end Solvens I, som bygger på betaling for risikoen (»premium-based approach«).

| (49) | Ifølge de belgiske myndigheder er den portefølje af risici, som SA Ducroire forsikrer, atypisk i den forstand, at den i modsætning til de fleste konkurrenters hovedsagelig dækker ekstraordinære risici som defineret i meddelelsen om eksportkreditforsikring. Risikoniveauet i en sådan portefølje er væsentlig højere end i en portefølje, der udelukkende eller delvis udgøres af ordinære risici, og berettiger ifølge Belgien til brugen af strengere tilsynsregler. |
| --- | --- |

(49)

Ifølge de belgiske myndigheder er den portefølje af risici, som SA Ducroire forsikrer, atypisk i den forstand, at den i modsætning til de fleste konkurrenters hovedsagelig dækker ekstraordinære risici som defineret i meddelelsen om eksportkreditforsikring. Risikoniveauet i en sådan portefølje er væsentlig højere end i en portefølje, der udelukkende eller delvis udgøres af ordinære risici, og berettiger ifølge Belgien til brugen af strengere tilsynsregler.

»Exposure-based approach«: i) Anvendelse af artikel 8 i loven af 1939 om ONDD på SA Ducroire

| (50) | De belgiske myndigheder finder anvendelsen af artikel 8 i loven af 1939 om ONDD (22) (herefter »loven af 1939«) egnet i det foreliggende tilfælde, fordi den tager udgangspunkt i en »exposure-based approach«. Det er vigtigt at præcisere, at artikel 8 i loven af 1939 ikke har retsvirkninger for SA Ducroire, idet den kun gælder ONDD. |
| --- | --- |

(50)

De belgiske myndigheder finder anvendelsen af artikel 8 i loven af 1939 om ONDD (22) (herefter »loven af 1939«) egnet i det foreliggende tilfælde, fordi den tager udgangspunkt i en »exposure-based approach«. Det er vigtigt at præcisere, at artikel 8 i loven af 1939 ikke har retsvirkninger for SA Ducroire, idet den kun gælder ONDD.

| (51) | I øvrigt mener de belgiske myndigheder, at selv om artikel 8 indeholder en angivelse af det maksimale udestående, som ONDD kan have som følge af sin virksomhed for egen regning med statsgaranti og sin virksomhed for statens regning, udgør artiklen et minimumsreferencepunkt for SA Ducroire, som ikke selv nyder godt af en statsgaranti. |
| --- | --- |

(51)

I øvrigt mener de belgiske myndigheder, at selv om artikel 8 indeholder en angivelse af det maksimale udestående, som ONDD kan have som følge af sin virksomhed for egen regning med statsgaranti og sin virksomhed for statens regning, udgør artiklen et minimumsreferencepunkt for SA Ducroire, som ikke selv nyder godt af en statsgaranti.

| (52) | Ved anvendelse af artikel 8, stk. 1, i loven af 1939
   (23), hvor det angives, at udeståendet ikke kan overstige 20 gange det samlede beløb for indskuddet og den generelle reserve, vurderer (24) de belgiske myndigheder SA Ducroires kapitalbehov til 92-106 mio. EUR i perioden 2005-2007 på basis af forretningsplanen (se tabel 2: herunder). |
| --- | --- |

(52)

Ved anvendelse af artikel 8, stk. 1, i loven af 1939
   (23), hvor det angives, at udeståendet ikke kan overstige 20 gange det samlede beløb for indskuddet og den generelle reserve, vurderer (24) de belgiske myndigheder SA Ducroires kapitalbehov til 92-106 mio. EUR i perioden 2005-2007 på basis af forretningsplanen (se tabel 2: herunder).

»Exposure-based approach«: ii) model udviklet af Standard & Poor's

| (53) | De belgiske myndigheder henviser i deres bemærkninger til den metode, som Standard & Poor's har udviklet til fastlæggelse af den nødvendige kapital for et kreditforsikringsselskab. |
| --- | --- |

(53)

De belgiske myndigheder henviser i deres bemærkninger til den metode, som Standard & Poor's har udviklet til fastlæggelse af den nødvendige kapital for et kreditforsikringsselskab.

| (54) | Til at fastlægge dette kapitalniveau (25) bruger Standard & Poor's en model baseret på de risici, der løbes (»exposure-based approach«), ledsaget af en vurdering af forsikringsselskabets genforsikring. Den fornødne kapital fastslås ifølge en metode, hvorved man sammenligner bruttoskadesudgifterne med bruttoforsikringssummerne (»the gross loss over gross exposure method«) over en periode på (normalt) 10 år. Det højeste tal for denne periode ganges med en faktor 1,25 og anvendes på de fremskrevne og justerede forsikringssummer for at tage hensyn til genforsikringen. Modellen bygger på den hypotese, at forsikringsselskabets portefølje rimeligvis har en god geografisk og forretningsmæssig spredning (»line of business«). |
| --- | --- |

(54)

Til at fastlægge dette kapitalniveau (25) bruger Standard & Poor's en model baseret på de risici, der løbes (»exposure-based approach«), ledsaget af en vurdering af forsikringsselskabets genforsikring. Den fornødne kapital fastslås ifølge en metode, hvorved man sammenligner bruttoskadesudgifterne med bruttoforsikringssummerne (»the gross loss over gross exposure method«) over en periode på (normalt) 10 år. Det højeste tal for denne periode ganges med en faktor 1,25 og anvendes på de fremskrevne og justerede forsikringssummer for at tage hensyn til genforsikringen. Modellen bygger på den hypotese, at forsikringsselskabets portefølje rimeligvis har en god geografisk og forretningsmæssig spredning (»line of business«).

| (55) | Selv om de belgiske myndigheder henviser til Standard & Poor's-metoden, har de ikke anvendt den til at fastlægge det nødvendige kapitalniveau for SA Ducroire. |
| --- | --- |

(55)

Selv om de belgiske myndigheder henviser til Standard & Poor's-metoden, har de ikke anvendt den til at fastlægge det nødvendige kapitalniveau for SA Ducroire.

»Exposure-based approach«: iii) Anvendelse af Basel I-reglerne på kreditforsikringsselskabet (Cooke ratio)

| (56) | Ifølge de belgiske myndigheder ville Basel-reglerne være bedre egnet til vurdering af solvensen hos kreditforsikringsselskaber end de gældende tilsynsregler, nemlig Solvens I. Arten af kreditforsikringsselskabernes aktiviteter og forsigtighedsprincippet berettiger brugen af Basel-reglerne. Ifølge myndighederne ligger kreditforsikringsselskabernes aktiviteter tæt på bankernes kreditaktiviteter med hensyn til modpartsrisikoen (heraf primært risikoen for, at skyldner ikke betaler). Endvidere omfatter SA Ducroires virksomhed i modsætning til andre private kreditforsikringsselskabers hovedsagelig kreditrisici ved debitorer i de mindst udviklede lande eller vækstlande (risici i zone 2 (26)). |
| --- | --- |

(56)

Ifølge de belgiske myndigheder ville Basel-reglerne være bedre egnet til vurdering af solvensen hos kreditforsikringsselskaber end de gældende tilsynsregler, nemlig Solvens I. Arten af kreditforsikringsselskabernes aktiviteter og forsigtighedsprincippet berettiger brugen af Basel-reglerne. Ifølge myndighederne ligger kreditforsikringsselskabernes aktiviteter tæt på bankernes kreditaktiviteter med hensyn til modpartsrisikoen (heraf primært risikoen for, at skyldner ikke betaler). Endvidere omfatter SA Ducroires virksomhed i modsætning til andre private kreditforsikringsselskabers hovedsagelig kreditrisici ved debitorer i de mindst udviklede lande eller vækstlande (risici i zone 2 (26)).

| (57) | Ifølge de belgiske myndigheder ville Cooke ratio ifølge Basel I-tilsynsreglerne, som kræver en minimumskapitalisering svarende til 8 % af nettoudeståendet, være bedre egnet til at bestemme kreditforsikringsselskabernes solvens. |
| --- | --- |

(57)

Ifølge de belgiske myndigheder ville Cooke ratio ifølge Basel I-tilsynsreglerne, som kræver en minimumskapitalisering svarende til 8 % af nettoudeståendet, være bedre egnet til at bestemme kreditforsikringsselskabernes solvens.

| (58) | Det fremgår af ONDD's bestyrelsesprotokol fra den 20. april 2004, at solvensen var baseret på Cooke ratio til bestemmelse af den nødvendige kapital i SA Ducroire, idet der samtidig var taget hensyn til, at det var nødvendigt at give dette selskab en tilstrækkelig troværdighed over for konkurrenterne. |
| --- | --- |

(58)

Det fremgår af ONDD's bestyrelsesprotokol fra den 20. april 2004, at solvensen var baseret på Cooke ratio til bestemmelse af den nødvendige kapital i SA Ducroire, idet der samtidig var taget hensyn til, at det var nødvendigt at give dette selskab en tilstrækkelig troværdighed over for konkurrenterne.

| (59) | Det nøgletal (ratio), som de belgiske myndigheder valgte til beregningerne, er da heller ikke 8 % som foreskrevet i Basel I-reglerne, men 10 % for at etablere en sikkerhedsmargen. |
| --- | --- |

(59)

Det nøgletal (ratio), som de belgiske myndigheder valgte til beregningerne, er da heller ikke 8 % som foreskrevet i Basel I-reglerne, men 10 % for at etablere en sikkerhedsmargen.

| (60) | Kapitalen, som ONDD således havde fastlagt for SA Ducroire, og som den var angivet (27) i finansieringsplanerne, der blev forelagt tilsynsmyndigheden, og i den informationsskrivelse af 20. april 2004, hvorpå bestyrelsen baserede sin principielle godkendelse af stiftelsen af SA Ducroire med et kapitalindskud på 150 mio. EUR, androg 68-74 mio. EUR ved udgangen af 2006 (se tabel 2: herunder). De valgte hypoteser omfattede udelukkende dækning af risici i zone 2 og i de 10 lande, der tiltrådte Den Europæiske Union i maj 2004. |
| --- | --- |

(60)

Kapitalen, som ONDD således havde fastlagt for SA Ducroire, og som den var angivet (27) i finansieringsplanerne, der blev forelagt tilsynsmyndigheden, og i den informationsskrivelse af 20. april 2004, hvorpå bestyrelsen baserede sin principielle godkendelse af stiftelsen af SA Ducroire med et kapitalindskud på 150 mio. EUR, androg 68-74 mio. EUR ved udgangen af 2006 (se tabel 2: herunder). De valgte hypoteser omfattede udelukkende dækning af risici i zone 2 og i de 10 lande, der tiltrådte Den Europæiske Union i maj 2004.

| (61) | Derimod blev kapitalen ifølge de strategiske retningslinjer fra 28. september 2004 (28) vurderet af ONDD ifølge Cooke ratio (10 % af nettoudeståendet) fra 2005 til 2007 til 74-101 mio. EUR. I modsætning til de finansielle fremskrivninger i protokollen fra april 2004 indeholder fremskrivningerne fra september 2004 dækningen af alle kortfristede risici og dermed hele zone 1 og 2. Det konkluderes i disse retningslinjer, at en indbetalt kapital på 100 mio. EUR er tilstrækkelig til udøvelsen af virksomheden med kortfristede globale eksportkreditforsikringspolicer indtil 2007, men bør revideres efter denne periode. |
| --- | --- |

(61)

Derimod blev kapitalen ifølge de strategiske retningslinjer fra 28. september 2004 (28) vurderet af ONDD ifølge Cooke ratio (10 % af nettoudeståendet) fra 2005 til 2007 til 74-101 mio. EUR. I modsætning til de finansielle fremskrivninger i protokollen fra april 2004 indeholder fremskrivningerne fra september 2004 dækningen af alle kortfristede risici og dermed hele zone 1 og 2. Det konkluderes i disse retningslinjer, at en indbetalt kapital på 100 mio. EUR er tilstrækkelig til udøvelsen af virksomheden med kortfristede globale eksportkreditforsikringspolicer indtil 2007, men bør revideres efter denne periode.

| (62) | De belgiske myndigheder mener ikke, at Cooke ratio egner sig til at opdele kapitalbehovet i ordinære og ekstraordinære aktiviteter, idet de mener, at metoden, der bygger på de udestående beløb, indebærer en vis linearitet, fordi der ikke tages tilstrækkeligt hensyn til de underliggende risicis forskelligartethed. |
| --- | --- |

(62)

De belgiske myndigheder mener ikke, at Cooke ratio egner sig til at opdele kapitalbehovet i ordinære og ekstraordinære aktiviteter, idet de mener, at metoden, der bygger på de udestående beløb, indebærer en vis linearitet, fordi der ikke tages tilstrækkeligt hensyn til de underliggende risicis forskelligartethed.

Anvendelse af metoden i Solvens II med intern modellering til de politiske risici

| (63) | Reglerne i Solvens II hidrører fra Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF af 25. november 2009 om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (29) (herefter »Solvens II«). |
| --- | --- |

(63)

Reglerne i Solvens II hidrører fra Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF af 25. november 2009 om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (29) (herefter »Solvens II«).

| (64) | For at foretage opdelingen af kapitalbehovet mellem de ordinære og de ekstraordinære aktiviteter udviklede ONDD i 2011 en metode, som den fandt bedre egnet. Det drejer sig om standardformlen i Solvens II (30), som er udviklet i forbindelse med Quantitative Impact Study 5 (QIS 5), ledsaget af en intern modellering af kapitalbehovet til dækning af den politiske risiko og kalibreret for at opfylde et solvenskrav svarende til en A-rating og anvendt med de parametre, der svarer til 2004. |
| --- | --- |

(64)

For at foretage opdelingen af kapitalbehovet mellem de ordinære og de ekstraordinære aktiviteter udviklede ONDD i 2011 en metode, som den fandt bedre egnet. Det drejer sig om standardformlen i Solvens II (30), som er udviklet i forbindelse med Quantitative Impact Study 5 (QIS 5), ledsaget af en intern modellering af kapitalbehovet til dækning af den politiske risiko og kalibreret for at opfylde et solvenskrav svarende til en A-rating og anvendt med de parametre, der svarer til 2004.

| (65) | Ifølge de belgiske myndigheder kan man med rimelighed antage, at en fornuftig privat investor ville basere sig på denne metode i 2004. |
| --- | --- |

(65)

Ifølge de belgiske myndigheder kan man med rimelighed antage, at en fornuftig privat investor ville basere sig på denne metode i 2004.

| (66) | Standardformlen i henhold til Solvens II QIS 5 blev anvendt af ONDD for alle risici med undtagelse af de politiske. Ifølge de belgiske myndigheder er den politiske risiko inden for kreditforsikring næsten det samme som en katastroferisiko. Men ifølge de belgiske myndigheder er katastroferisikoen for kreditforsikring i øjeblikket dårligt dækket af standardformlen i Solvens II QIS 5. De mener derfor, at det er berettiget at anvende en intern model til vurdering af kapitalbehovet til politiske risici. |
| --- | --- |

(66)

Standardformlen i henhold til Solvens II QIS 5 blev anvendt af ONDD for alle risici med undtagelse af de politiske. Ifølge de belgiske myndigheder er den politiske risiko inden for kreditforsikring næsten det samme som en katastroferisiko. Men ifølge de belgiske myndigheder er katastroferisikoen for kreditforsikring i øjeblikket dårligt dækket af standardformlen i Solvens II QIS 5. De mener derfor, at det er berettiget at anvende en intern model til vurdering af kapitalbehovet til politiske risici.

| (67) | Ifølge denne metode vurderes SA Ducroires kapitalbehov (31) til 80-99 mio. EUR fra 2005 til 2007 og [125-150] mio. EUR i 2009 på grundlag af forretningsplanen (se tabel 2: herunder). Størstedelen af kapitalbehovet gælder dækning af den politiske risiko. |
| --- | --- |

(67)

Ifølge denne metode vurderes SA Ducroires kapitalbehov (31) til 80-99 mio. EUR fra 2005 til 2007 og [125-150] mio. EUR i 2009 på grundlag af forretningsplanen (se tabel 2: herunder). Størstedelen af kapitalbehovet gælder dækning af den politiske risiko.

| (68) | Som svar på Kommissionens anmodning vurderede de belgiske myndigheder SA Ducroires kapitalbehov ved anvendelse af standardformlen i Solvens II QIS 5 på alle typer risiko (herunder den politiske). I så fald ville SA Ducroires kapitalbehov være (32)
  23-25 mio. EUR mindre i perioden 2005-2007 og [25-50] mio. EUR mindre i 2009 (se tabel 2: herunder).
  Tabel 2
  ONDD's/de belgiske myndigheders bestemmelse af SA Ducroires kapital i årene 2005, 2007 og 2009 ifølge to vækstscenarier og efter forskellige metoder











  (i mio. EUR) |
| --- | --- |
| | Metode | Scenario (33) | Omhandlet periode | Kapitalbehov til ordinære risici | Kapitalbehov til ekstraordinære risici | I alt |
| På grundlag af forretningsplanen | Solvens I
  ifølge bemærkningerne fra december 2011 | A (3 %) | Ultimo 2005 | 3,0 | 3,0 | 3 (34) |
| Ultimo 2007 | 3,2 | 3,2 | 3,2 (34) |
| B (6 %) | Ultimo 2005 | 3,0 | 3,0 | 3,0 (34) |
| Ultimo 2007 | 3,2 | 3,2 | 3,3 (34) |
| Artikel 8 i loven af 1939
  ifølge bemærkningerne fra december 2011 | A (3 %) | Ultimo 2005 | | | 92 |
| Ultimo 2007 | | | 97 |
| Ultimo 2009 | | | [100-125] |
| B (6 %) | Ultimo 2005 | | | 95 |
| Ultimo 2007 | | | 106 |
| Ultimo 2009 | | | [100-125] |
| Cooke ratio/Basel I
  (10 % af nettoudeståendet)
  ifølge bestyrelsesprotokollen af 20.4.2004 og som forelagt tilsynsmyndigheden | A (3 %) | Ultimo 2006 | | | 68,2 |
| B (6 %) | Ultimo 2006 | | | 74,3 |
| Cooke ratio/Basel I
  (med 10 % af nettoudeståendet)
  ifølge de strategiske retningslinjer fra 28.9.2004 | A (3 %) | Ultimo 2005 | | | 73,5 |
| Ultimo 2007 | | | 92,2 |
| B (6 %) | Ultimo 2005 | | | 77,4 |
| Ultimo 2007 | | | 100,7 |
| Cooke ratio/Basel I
  (med 10 % af nettoudeståendet)
  ifølge bemærkningerne fra december 2011 | A (3 %) | Ultimo 2009 | | | [100-125] |
| B (6 %) | Ultimo 2009 | | | [125-150] |
| Solvens II, »standardmetode« (fra 2011)
  ifølge bemærkningerne fra december 2011, bilag B10 | A (3 %) | Ultimo 2005 | 7,0 | 48,0 | 55,0 |
| Ultimo 2007 | 9,0 | 56,0 | 65,0 |
| Ultimo 2009 | [10-20] | [65-80] | [75-100] |
| B (6 %) | Ultimo 2005 | 8,0 | 51,0 | 59,0 |
| Ultimo 2007 | 10,0 | 64,0 | 74,0 |
| Ultimo 2009 | [5-15] | [70-85] | [75-100] |
| Solvens II med intern modellering til de politiske risici
  ifølge bemærkningerne fra december 2011 | A (3 %) | Ultimo 2005 | 7,0 | 73,0 | 80,0 |
| Ultimo 2007 | 9,0 | 81,0 | 90,0 |
| Ultimo 2009 | [5-15] | [110-135] | [125-150] |
| B (6 %) | Ultimo 2005 | 8,0 | 74,0 | 82,0 |
| Ultimo 2007 | 10,0 | 89,0 | 99,0 |
| Ultimo 2009 | [5-15] | [120-135] | [125-150] |
| Justeret kapital (QIS 5 + intern model)

  (se betragtning (76)), herunder kumuleret overskud
   (35) | A (3 %) | Ultimo 2005 | 9,8 | 90,2 | 100,0 |
| Ultimo 2007 | 10,8 | 91,7 | 102,5 |
| Ultimo 2009 | [5-15] | [130-145] | [135-160] |
| B (6 %) | Ultimo 2005 | 9,8 | 90,2 | 100 |
| Ultimo 2007 | 11 | 92,3 | 103,3 |
| Ultimo 2009 | [10-20] | [140-155] | [150-175] |
| På grundlag af de realiserede tal | Tildelt indbetalt kapital
  ifølge bemærkningerne af 31. maj 2012 | | Ultimo 2011 | [40-80] | [70-110] | 150,0 |

(68)

Som svar på Kommissionens anmodning vurderede de belgiske myndigheder SA Ducroires kapitalbehov ved anvendelse af standardformlen i Solvens II QIS 5 på alle typer risiko (herunder den politiske). I så fald ville SA Ducroires kapitalbehov være (32)
  23-25 mio. EUR mindre i perioden 2005-2007 og [25-50] mio. EUR mindre i 2009 (se tabel 2: herunder).

Tabel 2

ONDD's/de belgiske myndigheders bestemmelse af SA Ducroires kapital i årene 2005, 2007 og 2009 ifølge to vækstscenarier og efter forskellige metoder

(i mio. EUR)

Metode

Scenario (33)

Omhandlet periode

Kapitalbehov til ordinære risici

Kapitalbehov til ekstraordinære risici

I alt

På grundlag af forretningsplanen

Solvens I

ifølge bemærkningerne fra december 2011

A (3 %)

Ultimo 2005

3,0

3,0

3 (34)

Ultimo 2007

3,2

3,2

3,2 (34)

B (6 %)

Ultimo 2005

3,0

3,0

3,0 (34)

Ultimo 2007

3,2

3,2

3,3 (34)

Artikel 8 i loven af 1939

ifølge bemærkningerne fra december 2011

A (3 %)

Ultimo 2005

92

Ultimo 2007

97

Ultimo 2009

[100-125]

B (6 %)

Ultimo 2005

95

Ultimo 2007

106

Ultimo 2009

[100-125]

Cooke ratio/Basel I

(10 % af nettoudeståendet)

ifølge bestyrelsesprotokollen af 20.4.2004 og som forelagt tilsynsmyndigheden

A (3 %)

Ultimo 2006

68,2

B (6 %)

Ultimo 2006

74,3

Cooke ratio/Basel I

(med 10 % af nettoudeståendet)

ifølge de strategiske retningslinjer fra 28.9.2004

A (3 %)

Ultimo 2005

73,5

Ultimo 2007

92,2

B (6 %)

Ultimo 2005

77,4

Ultimo 2007

100,7

Cooke ratio/Basel I

(med 10 % af nettoudeståendet)

ifølge bemærkningerne fra december 2011

A (3 %)

Ultimo 2009

[100-125]

B (6 %)

Ultimo 2009

[125-150]

Solvens II, »standardmetode« (fra 2011)

ifølge bemærkningerne fra december 2011, bilag B10

A (3 %)

Ultimo 2005

7,0

48,0

55,0

Ultimo 2007

9,0

56,0

65,0

Ultimo 2009

[10-20]

[65-80]

[75-100]

B (6 %)

Ultimo 2005

8,0

51,0

59,0

Ultimo 2007

10,0

64,0

74,0

Ultimo 2009

[5-15]

[70-85]

[75-100]

Solvens II med intern modellering til de politiske risici

ifølge bemærkningerne fra december 2011

A (3 %)

Ultimo 2005

7,0

73,0

80,0

Ultimo 2007

9,0

81,0

90,0

Ultimo 2009

[5-15]

[110-135]

[125-150]

B (6 %)

Ultimo 2005

8,0

74,0

82,0

Ultimo 2007

10,0

89,0

99,0

Ultimo 2009

[5-15]

[120-135]

[125-150]

Justeret kapital (QIS 5 + intern model)

  (se betragtning (76)), herunder kumuleret overskud
   (35)

A (3 %)

Ultimo 2005

9,8

90,2

100,0

Ultimo 2007

10,8

91,7

102,5

Ultimo 2009

[5-15]

[130-145]

[135-160]

B (6 %)

Ultimo 2005

9,8

90,2

100

Ultimo 2007

11

92,3

103,3

Ultimo 2009

[10-20]

[140-155]

[150-175]

På grundlag af de realiserede tal

Tildelt indbetalt kapital

ifølge bemærkningerne af 31. maj 2012

Ultimo 2011

[40-80]

[70-110]

150,0

| (69) | I deres bemærkninger af 16. og 31. maj 2012 præciserede ONDD, at der var sket interne overførsler af kapital fra de ekstraordinære aktiviteter til de ordinære aktiviteter ifølge de strategiske beslutninger, der blev truffet mellem 2007 og 2009 (f.eks. ændring af genforsikringsstrategien og udvikling i risikoparametrene i porteføljen af ekstraordinære risici), som ikke indgik i strategiplanen fra 2004. |
| --- | --- |

(69)

I deres bemærkninger af 16. og 31. maj 2012 præciserede ONDD, at der var sket interne overførsler af kapital fra de ekstraordinære aktiviteter til de ordinære aktiviteter ifølge de strategiske beslutninger, der blev truffet mellem 2007 og 2009 (f.eks. ændring af genforsikringsstrategien og udvikling i risikoparametrene i porteføljen af ekstraordinære risici), som ikke indgik i strategiplanen fra 2004.

3.   Det markedsøkonomiske investorprincip

| (70) | Ifølge de belgiske myndigheder opfyldte den oprindelige kapitaltilførsel fra ONDD til SA Ducroire ved stiftelsen heraf det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

(70)

Ifølge de belgiske myndigheder opfyldte den oprindelige kapitaltilførsel fra ONDD til SA Ducroire ved stiftelsen heraf det markedsøkonomiske investorprincip.

Rentabilitet ifølge fremskrivningerne fra 2004

| (71) | I protokollen fra april 2004 regnede ONDD ifølge scenario 1B baseret på en vækst i aktiviteterne på 6 % med et afkast på egenkapitalen (»return on equity« eller ROE) på 1,3-1,5 % for SA Ducroires tre første aktivitetsår (2005, 2006 og 2007) inklusive udligningsreserver, og på 2,2-2,9 % for de samme år eksklusive udligningsreserven.
  Tabel 3
  Finansielle fremskrivninger fra april 2004 (område: zone 1 »10 medlemslande« + zone 2)











  (i 1000 EUR) |
| --- | --- |
| | Scenario 1A:
  vækst 3 % | Scenario 1 B:
  vækst 6 % |
| | Budget 2005 | Budget 2006 | Budget 2007 | Budget 2005 | Budget 2006 | Budget 2007 |
| Resultat af forsikringsaktiviteten | – 527 | – 536 | – 543 | 47 | 389 | 763 |
| Resultat af forvaltningsaktiviteten | 1 643 | 1 692 | 1 742 | 1 749 | 1 885 | 2 029 |
| Teknisk resultat | 1 116 | 1 156 | 1 199 | 1 797 | 2 274 | 2 792 |
| Afsat til udligningsreserve | – 837 | – 867 | – 899 | – 1 347 | – 1 706 | – 2 094 |
| Teknisk resultat efter udligningsreserve | 279 | 289 | 300 | 449 | 569 | 698 |
| Finansielt resultat | 2 360 | 2 468 | 2 577 | 2 369 | 2 499 | 2 641 |
| Afgifter | – 871 | – 910 | – 949 | – 930 | – 1 012 | – 1 102 |
| Resultat | 1 768 | 1 847 | 1 927 | 1 888 | 2 055 | 2 237 |
| Kapital | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 |
| Return on equity (resultat/kapital) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Resultat + udligningsreserve | 2 605 | 2 715 | 2 826 | 3 235 | 3 761 | 4 331 |
| Return on equity før udligningsreserve
  (resultat + udligningsreserve)/kapital | 1,7 % | 1,8 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Pengestrøm | 5 744 | 5 190 | 5 803 | 6 634 | 6 557 | 7 742 |
| Nødvendigt kapitalniveau for aktiviteten | 68 186 | 74 319 |
| Kilde: ONDD:

  Det drejer sig om finansielle fremskrivninger i bilag 8, s. 70 (notat om stiftelse af et aktieselskab, der blev forelagt ONDD's bestyrelsen den 20. april 2004), til de belgiske myndigheders bemærkninger af 1. juni 2011. |

(71)

I protokollen fra april 2004 regnede ONDD ifølge scenario 1B baseret på en vækst i aktiviteterne på 6 % med et afkast på egenkapitalen (»return on equity« eller ROE) på 1,3-1,5 % for SA Ducroires tre første aktivitetsår (2005, 2006 og 2007) inklusive udligningsreserver, og på 2,2-2,9 % for de samme år eksklusive udligningsreserven.

Tabel 3

Finansielle fremskrivninger fra april 2004 (område: zone 1 »10 medlemslande« + zone 2)

(i 1000 EUR)

Scenario 1A:

vækst 3 %

Scenario 1 B:

vækst 6 %

Budget 2005

Budget 2006

Budget 2007

Budget 2005

Budget 2006

Budget 2007

Resultat af forsikringsaktiviteten

– 527

– 536

– 543

47

389

763

Resultat af forvaltningsaktiviteten

1 643

1 692

1 742

1 749

1 885

2 029

Teknisk resultat

1 116

1 156

1 199

1 797

2 274

2 792

Afsat til udligningsreserve

– 837

– 867

– 899

– 1 347

– 1 706

– 2 094

Teknisk resultat efter udligningsreserve

279

289

300

449

569

698

Finansielt resultat

2 360

2 468

2 577

2 369

2 499

2 641

Afgifter

– 871

– 910

– 949

– 930

– 1 012

– 1 102

Resultat

1 768

1 847

1 927

1 888

2 055

2 237

Kapital

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

Return on equity (resultat/kapital)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,5 %

Resultat + udligningsreserve

2 605

2 715

2 826

3 235

3 761

4 331

Return on equity før udligningsreserve

(resultat + udligningsreserve)/kapital

1,7 %

1,8 %

1,9 %

2,2 %

2,5 %

2,9 %

Pengestrøm

5 744

5 190

5 803

6 634

6 557

7 742

Nødvendigt kapitalniveau for aktiviteten

68 186

74 319

Kilde: ONDD:

Det drejer sig om finansielle fremskrivninger i bilag 8, s. 70 (notat om stiftelse af et aktieselskab, der blev forelagt ONDD's bestyrelsen den 20. april 2004), til de belgiske myndigheders bemærkninger af 1. juni 2011.

| (72) | I notatet til bestyrelsen af 28. september 2004 — og således efter stiftelsen af SA Ducroire den 23. september 2004 — regnede ONDD, ifølge det dynamiske scenario med en vækst på 6 %, med en ROE på 1,3-1,9 % for de tre år 2005, 2006 og 2007 inklusive udligningsreserverne, og på 2,8-4,3 % for de samme år eksklusive udligningsreserverne. De finansielle fremskrivninger fra september 2004 giver lidt anderledes resultater end dem fra april 2004, idet tallene fra september 2004 bygger på et større aktivitetsområde (hele zone 1). I øvrigt blev en række hypoteser revideret i september 2004.

  Tabel 4


  Finansielle fremskrivninger fra september 2004 (område: hele zone 1 og 2)












  (i 1000 EUR) |
| --- | --- |
| | Scenario 1A
  vækst 3 % | Scenario 1 B
  vækst 6 % |
| | Budget 2005 | Budget 2006 | Budget 2007 | Budget 2005 | Budget 2006 | Budget 2007 |
| Resultat af forsikringsaktiviteten (36) | – 229 | 49 | 292 | 330 | 924 | 1 504 |
| heraf ekstraordinære risici (zone 2) | 378 | 688 | 970 | 918 | 1 537 | 2 148 |
| heraf ordinære risici (zone 1 »10 medlemslande«) | – 619 | – 579 | – 545 | – 600 | – 553 | – 511 |
| heraf andre ordinære risici (zone 1 »andre lande«) | 13 | – 12 | 3 | 31 | 43 | 109 |
| Resultat af forvaltningsaktiviteten | 1 662 | 1 734 | 1 805 | 1 768 | 1 924 | 2 086 |
| Teknisk resultat | 1 433 | 1 783 | 2 096 | 2 097 | 2 848 | 3 590 |
| Afsat til udligningsreserve | – 1 066 | – 1 383 | – 1 672 | – 1 564 | – 2 182 | – 2 392 |
| Teknisk resultat efter udligningsreserve | 367 | 400 | 425 | 533 | 667 | 1 197 |
| Finansielt resultat | 1 366 | 1 470 | 1 581 | 1 375 | 1 500 | 1 642 |
| Afgifter | – 568 | – 637 | – 706 | – 626 | – 735 | – 981 |
| Resultat | 1 165 | 1 233 | 1 300 | 1 282 | 1 432 | 1 858 |
| Kapital | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 |
| Return on equity (resultat/kapital) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Resultat + udligningsreserve | 2 231 | 2 616 | 2 972 | 2 846 | 3 614 | 4 251 |
| Return on equity før udligningsreserve

  (resultat + udligningsreserve)/kapital | 2,2 % | 2,6 % | 3,0 % | 2,8 % | 3,6 % | 4,3 % |
| Pengestrøm | 5 358 | 5 152 | 6 080 | 6 233 | 6 471 | 7 796 |
| Nødvendigt kapitalniveau for aktiviteten | 73 506 | 82 798 | 92 150 | 77 419 | 88 931 | 100 696 |
| Kilde: ONDD:

  Det drejer sig om de finansielle fremskrivninger, der er angivet på s. 28 og i bilag 9 til de strategiske retningslinjer for ONDD og datterselskabet af 28. september 2004 med titlen »Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA«, som blev forelagt ONDD's bestyrelse, som de belgiske myndigheder fremsendte den 1. juni 2011 i bilag 10 til deres bemærkninger. |

(72)

I notatet til bestyrelsen af 28. september 2004 — og således efter stiftelsen af SA Ducroire den 23. september 2004 — regnede ONDD, ifølge det dynamiske scenario med en vækst på 6 %, med en ROE på 1,3-1,9 % for de tre år 2005, 2006 og 2007 inklusive udligningsreserverne, og på 2,8-4,3 % for de samme år eksklusive udligningsreserverne. De finansielle fremskrivninger fra september 2004 giver lidt anderledes resultater end dem fra april 2004, idet tallene fra september 2004 bygger på et større aktivitetsområde (hele zone 1). I øvrigt blev en række hypoteser revideret i september 2004.

Tabel 4

Finansielle fremskrivninger fra september 2004 (område: hele zone 1 og 2)

(i 1000 EUR)

Scenario 1A

vækst 3 %

Scenario 1 B

vækst 6 %

Budget 2005

Budget 2006

Budget 2007

Budget 2005

Budget 2006

Budget 2007

Resultat af forsikringsaktiviteten (36)

– 229

49

292

330

924

1 504

heraf ekstraordinære risici (zone 2)

378

688

970

918

1 537

2 148

heraf ordinære risici (zone 1 »10 medlemslande«)

– 619

– 579

– 545

– 600

– 553

– 511

heraf andre ordinære risici (zone 1 »andre lande«)

13

– 12

3

31

43

109

Resultat af forvaltningsaktiviteten

1 662

1 734

1 805

1 768

1 924

2 086

Teknisk resultat

1 433

1 783

2 096

2 097

2 848

3 590

Afsat til udligningsreserve

– 1 066

– 1 383

– 1 672

– 1 564

– 2 182

– 2 392

Teknisk resultat efter udligningsreserve

367

400

425

533

667

1 197

Finansielt resultat

1 366

1 470

1 581

1 375

1 500

1 642

Afgifter

– 568

– 637

– 706

– 626

– 735

– 981

Resultat

1 165

1 233

1 300

1 282

1 432

1 858

Kapital

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

Return on equity (resultat/kapital)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,9 %

Resultat + udligningsreserve

2 231

2 616

2 972

2 846

3 614

4 251

Return on equity før udligningsreserve

(resultat + udligningsreserve)/kapital

2,2 %

2,6 %

3,0 %

2,8 %

3,6 %

4,3 %

Pengestrøm

5 358

5 152

6 080

6 233

6 471

7 796

Nødvendigt kapitalniveau for aktiviteten

73 506

82 798

92 150

77 419

88 931

100 696

Kilde: ONDD:

Det drejer sig om de finansielle fremskrivninger, der er angivet på s. 28 og i bilag 9 til de strategiske retningslinjer for ONDD og datterselskabet af 28. september 2004 med titlen »Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA«, som blev forelagt ONDD's bestyrelse, som de belgiske myndigheder fremsendte den 1. juni 2011 i bilag 10 til deres bemærkninger.

| (73) | I modsætning til notatet fra april 2004 beregnes ROE på grundlag af 100 mio. EUR i indbetalt kapital uden at tage hensyn til de yderligere 50 mio. EUR, der er investeret, men ikke indbetalt. |
| --- | --- |

(73)

I modsætning til notatet fra april 2004 beregnes ROE på grundlag af 100 mio. EUR i indbetalt kapital uden at tage hensyn til de yderligere 50 mio. EUR, der er investeret, men ikke indbetalt.

| (74) | For så vidt angår ROE beregnet for de ordinære risici, forklarede de belgiske myndigheder, at der ved analysen af rentabiliteten af de ordinære og ekstraordinære aktiviteter ikke skal tages hensyn til den fordeling, som den blev fastlagt i de strategiske retningslinjer, som bestyrelsen fik præsenteret den 28. september 2004 (37). De belgiske myndigheder forklarede (38), at disse fremskrivninger er afvigende, eftersom skadeshyppigheden var stærkt overvurderet for de risici, der blev ordinære i 2004, mens der ikke var taget hensyn til den mulighed, som et forsikringsselskab har for at justere præmierne i tilfælde af en større iagttaget skadeshyppighed. De belgiske myndigheder minder om, at ONDD's bestyrelse ikke baserede sig på den opdeling, der var foretaget i bilag 9 til de strategiske retningslinjer, da den skulle beslutte kapitaliseringsniveauet for SA Ducroire. |
| --- | --- |

(74)

For så vidt angår ROE beregnet for de ordinære risici, forklarede de belgiske myndigheder, at der ved analysen af rentabiliteten af de ordinære og ekstraordinære aktiviteter ikke skal tages hensyn til den fordeling, som den blev fastlagt i de strategiske retningslinjer, som bestyrelsen fik præsenteret den 28. september 2004 (37). De belgiske myndigheder forklarede (38), at disse fremskrivninger er afvigende, eftersom skadeshyppigheden var stærkt overvurderet for de risici, der blev ordinære i 2004, mens der ikke var taget hensyn til den mulighed, som et forsikringsselskab har for at justere præmierne i tilfælde af en større iagttaget skadeshyppighed. De belgiske myndigheder minder om, at ONDD's bestyrelse ikke baserede sig på den opdeling, der var foretaget i bilag 9 til de strategiske retningslinjer, da den skulle beslutte kapitaliseringsniveauet for SA Ducroire.

Rentabilitet ifølge de fremskrivninger, der blev foretaget efterfølgende i 2011

| (75) | Disse fremskrivninger fra 2004 tjente derfor ikke som grundlag for opdelingen af fremskrivningerne af de ordinære og de ekstraordinære risici, som Kommissionen fik tilsendt i juni 2011. Bemærkningerne fra juni 2011 blev baseret på historik fra før 2004 og på SA Ducroires konkurrenters resultater fra den periode. Belgien mente, at den tilgang, der var valgt i bemærkningerne fra juni 2011, bedst afspejler det ræsonnement, som en privat investor kunne have fulgt i 2004, samtidig med at det stadig er i overensstemmelse med det konsoliderede resultat. |
| --- | --- |

(75)

Disse fremskrivninger fra 2004 tjente derfor ikke som grundlag for opdelingen af fremskrivningerne af de ordinære og de ekstraordinære risici, som Kommissionen fik tilsendt i juni 2011. Bemærkningerne fra juni 2011 blev baseret på historik fra før 2004 og på SA Ducroires konkurrenters resultater fra den periode. Belgien mente, at den tilgang, der var valgt i bemærkningerne fra juni 2011, bedst afspejler det ræsonnement, som en privat investor kunne have fulgt i 2004, samtidig med at det stadig er i overensstemmelse med det konsoliderede resultat.

| (76) | I deres bemærkninger fra juni 2011 vurderede de belgiske myndigheder rentabiliteten i de ordinære aktiviteter i forhold til den kapital, der var tildelt dette forretningsområde ifølge modellen i Solvens II (standardformlen QIS 5 og den interne model), hvilket er en metode, som efterfølgende blev udviklet på anmodning fra Kommissionen. Det skal bemærkes, at differencen mellem minimumskapitalen ifølge denne model, nemlig 82 mio. EUR, og den faktisk indbetalte kapital på 100 mio. EUR blev afsat til de ordinære og de ekstraordinære områder med et forholdsmæssigt beløb svarende til hver områdes andel af minimumskapitalen på 82 mio. EUR. Det følger heraf, at den af ONDD skønnede »justerede« kapital for de ordinære risici andrager 9,8 mio. EUR for 2005 (39) (se tabel 5 herunder). |
| --- | --- |

(76)

I deres bemærkninger fra juni 2011 vurderede de belgiske myndigheder rentabiliteten i de ordinære aktiviteter i forhold til den kapital, der var tildelt dette forretningsområde ifølge modellen i Solvens II (standardformlen QIS 5 og den interne model), hvilket er en metode, som efterfølgende blev udviklet på anmodning fra Kommissionen. Det skal bemærkes, at differencen mellem minimumskapitalen ifølge denne model, nemlig 82 mio. EUR, og den faktisk indbetalte kapital på 100 mio. EUR blev afsat til de ordinære og de ekstraordinære områder med et forholdsmæssigt beløb svarende til hver områdes andel af minimumskapitalen på 82 mio. EUR. Det følger heraf, at den af ONDD skønnede »justerede« kapital for de ordinære risici andrager 9,8 mio. EUR for 2005 (39) (se tabel 5 herunder).

| (77) | På grundlag af de finansielle fremskrivninger, der er revideret og fremsendt af de belgiske myndigheder i 2011, og deres skøn over den kapital, der var tildelt området ordinære risici som forklaret i betragtning (76), vises herunder rentabiliteten for området ordinære risici for 2005-2007, sådan som de belgiske myndigheder har fastslået dem:

  Tabel 5


  Finansielle fremskrivninger ifølge en ny beregning fra 2011 (40)













  (i 1000 EUR) |
| --- | --- |
| | Scenario 1B
  (vækst 6 %)
  ordinære risici | Scenario 1 B
  (vækst 6 %)
  ekstraordinære risici |
| Finansielle fremskrivninger | Budget 2005 | Budget 2006 | Budget 2007 | Budget 2005 | Budget 2006 | Budget 2007 |
| Resultat af forsikringsaktiviteten | 656 | 516 | 596 | – 326 | 408 | 908 |
| Resultat af forvaltningsaktiviteten | 292 | 329 | 363 | 1 476 | 1 596 | 1 723 |
| Teknisk resultat før reserver | 948 | 845 | 959 | 1 150 | 2 004 | 2 631 |
| Afsat til udligningsreserve | – 328 | – 347 | – 368 | – 1 236 | – 1 835 | – 2 024 |
| Teknisk resultat efter udligningsreserve | 620 | 497 | 591 | -86 | 170 | 607 |
| Finansielt resultat | 280 | 347 | 374 | 1 095 | 1 153 | 1 268 |
| Afgifter | – 297 | – 279 | – 318 | – 330 | – 456 | – 664 |
| Resultat efter skat | 603 | 566 | 646 | 679 | 866 | 1 212 |
| Justeret kapital (QIS 5 + intern model) (41) | 9 756 | 10 322 | 10 969 | 90 244 | 91 110 | 92 321 |
| Justeret kapital + udligningsreserver | 9 756 | 10 437 | 11 205 | 90 244 | 91 743 | 93 671 |
| ROE (resultat/kapital) | 6,2 % | 5,5 % | 5,9 % | 0,8 % | 1,0 % | 1,3 % |
| Resultat + udligningsreserve | 823 | 799 | 893 | 1 511 | 2 068 | 2 519 |
| ROE før udligningsreserver | 8,4 % | 7,7 % | 8,0 % | 1,7 % | 2,3 % | 2,7 % |

(77)

På grundlag af de finansielle fremskrivninger, der er revideret og fremsendt af de belgiske myndigheder i 2011, og deres skøn over den kapital, der var tildelt området ordinære risici som forklaret i betragtning (76), vises herunder rentabiliteten for området ordinære risici for 2005-2007, sådan som de belgiske myndigheder har fastslået dem:

Tabel 5

Finansielle fremskrivninger ifølge en ny beregning fra 2011 (40)

(i 1000 EUR)

Scenario 1B

(vækst 6 %)

ordinære risici

Scenario 1 B

(vækst 6 %)

ekstraordinære risici

Finansielle fremskrivninger

Budget 2005

Budget 2006

Budget 2007

Budget 2005

Budget 2006

Budget 2007

Resultat af forsikringsaktiviteten

656

516

596

– 326

408

908

Resultat af forvaltningsaktiviteten

292

329

363

1 476

1 596

1 723

Teknisk resultat før reserver

948

845

959

1 150

2 004

2 631

Afsat til udligningsreserve

– 328

– 347

– 368

– 1 236

– 1 835

– 2 024

Teknisk resultat efter udligningsreserve

620

497

591

-86

170

607

Finansielt resultat

280

347

374

1 095

1 153

1 268

Afgifter

– 297

– 279

– 318

– 330

– 456

– 664

Resultat efter skat

603

566

646

679

866

1 212

Justeret kapital (QIS 5 + intern model) (41)

9 756

10 322

10 969

90 244

91 110

92 321

Justeret kapital + udligningsreserver

9 756

10 437

11 205

90 244

91 743

93 671

ROE (resultat/kapital)

6,2 %

5,5 %

5,9 %

0,8 %

1,0 %

1,3 %

Resultat + udligningsreserve

823

799

893

1 511

2 068

2 519

ROE før udligningsreserver

8,4 %

7,7 %

8,0 %

1,7 %

2,3 %

2,7 %

| (78) | ROE er beregnet af de belgiske myndigheder på grundlag af 100 mio. EUR i indbetalt kapital uden at tage hensyn til de yderligere 50 mio. EUR, der blev investeret, men først indbetalt i 2009. |
| --- | --- |

(78)

ROE er beregnet af de belgiske myndigheder på grundlag af 100 mio. EUR i indbetalt kapital uden at tage hensyn til de yderligere 50 mio. EUR, der blev investeret, men først indbetalt i 2009.

| (79) | Med hensyn til den tvivl, der blev rejst i indledningsbeslutningen om, hvorvidt en privat investor ville kræve et afkast af den ikkeindbetalte kapital, fordi han ville miste den i tilfælde af en konkurs, svarede de belgiske myndigheder, at de fastholdt deres synspunkt, nemlig at kapitalen på 50 mio. EUR ikke skal tages i betragtning ved beregningen af rentabiliteten, førend den faktisk er indbetalt. De mener, at den eneste virkning af en konkurs (hvis denne medfører, at resten af den tegnede kapital skal indbetales) ville være en kortere investeringsperiode. De tilføjede desuden, at ONDD, indtil kapitalen blev indbetalt i 2009, frit kunne investere denne kapital på 50 mio. EUR på markedet for at opnå et tilsvarende afkast. |
| --- | --- |

(79)

Med hensyn til den tvivl, der blev rejst i indledningsbeslutningen om, hvorvidt en privat investor ville kræve et afkast af den ikkeindbetalte kapital, fordi han ville miste den i tilfælde af en konkurs, svarede de belgiske myndigheder, at de fastholdt deres synspunkt, nemlig at kapitalen på 50 mio. EUR ikke skal tages i betragtning ved beregningen af rentabiliteten, førend den faktisk er indbetalt. De mener, at den eneste virkning af en konkurs (hvis denne medfører, at resten af den tegnede kapital skal indbetales) ville være en kortere investeringsperiode. De tilføjede desuden, at ONDD, indtil kapitalen blev indbetalt i 2009, frit kunne investere denne kapital på 50 mio. EUR på markedet for at opnå et tilsvarende afkast.

| (80) | Desuden er et afkast på 2 %, som blev benyttet i fremskrivningerne fra 2004 og til beregningerne i tabel 5, ifølge de belgiske myndigheder lavere end det, som en privat investor sandsynligvis ville have anvendt. Ved at bruge et afkast på 3,5 % bestemte de belgiske myndigheder, at fremskrivningen af de ordinære forretningers rentabilitet (ROE justeret for udligningsreserven) ville resultere i et niveau på 9,7-10,4 % i 2005-2007 (mod 7,7-8,4 % med et afkast på 2 %) (42). |
| --- | --- |

(80)

Desuden er et afkast på 2 %, som blev benyttet i fremskrivningerne fra 2004 og til beregningerne i tabel 5, ifølge de belgiske myndigheder lavere end det, som en privat investor sandsynligvis ville have anvendt. Ved at bruge et afkast på 3,5 % bestemte de belgiske myndigheder, at fremskrivningen af de ordinære forretningers rentabilitet (ROE justeret for udligningsreserven) ville resultere i et niveau på 9,7-10,4 % i 2005-2007 (mod 7,7-8,4 % med et afkast på 2 %) (42).

Anvendelsen af ROR ratio

| (81) | De belgiske myndigheder mener, at det bedst egnede nøgletal til bedømmelse af den forventede rentabilitet af investeringen er »economic return on revenue« (herefter »ROR«), selv om dette tal ikke er medtaget på forhånd i de finansielle fremskrivninger (ONDD's forretningsplan). Dette tal beregnes ved at sætte det tekniske resultat (før hensættelse til udligningsreserven) i forhold til omsætningen (forsikringspræmierne). Ifølge de belgiske myndigheder er ROR bedst egnet, fordi:






  a) | det beregnes før hensættelse til den udligningsreserve, som de belgiske tilsynsmyndigheder kræver, og som skal udligne resultaterne over tid og dække de eventuelle fremtidige tab på fremtidige aktiviteter |
| --- | --- | --- |

(81)

De belgiske myndigheder mener, at det bedst egnede nøgletal til bedømmelse af den forventede rentabilitet af investeringen er »economic return on revenue« (herefter »ROR«), selv om dette tal ikke er medtaget på forhånd i de finansielle fremskrivninger (ONDD's forretningsplan). Dette tal beregnes ved at sætte det tekniske resultat (før hensættelse til udligningsreserven) i forhold til omsætningen (forsikringspræmierne). Ifølge de belgiske myndigheder er ROR bedst egnet, fordi:

a)

det beregnes før hensættelse til den udligningsreserve, som de belgiske tilsynsmyndigheder kræver, og som skal udligne resultaterne over tid og dække de eventuelle fremtidige tab på fremtidige aktiviteter

| b) | ROR nøjagtig afspejler rentabiliteten på kreditforsikringsaktiviteten ved at isolere den rent finansielle rentabilitet. Den viser således rentabiliteten i kernen i kreditforsikringsforretningen. |
| --- | --- |

b)

ROR nøjagtig afspejler rentabiliteten på kreditforsikringsaktiviteten ved at isolere den rent finansielle rentabilitet. Den viser således rentabiliteten i kernen i kreditforsikringsforretningen.

| (82) | Med et ROR på henholdsvis 16,5 % og 18,5 % i 2005 og 2006 ville SA Ducroire være mere rentabelt (43) end de tre største kreditforsikringsaktører Coface, Euler Hermes og Atradius, hvis ROR i 2005 og 2006 var henholdsvis 9,7 % og 10,9 %, 16,0 % og 16,9 %, 9,3 % og 11,9 %. |
| --- | --- |

(82)

Med et ROR på henholdsvis 16,5 % og 18,5 % i 2005 og 2006 ville SA Ducroire være mere rentabelt (43) end de tre største kreditforsikringsaktører Coface, Euler Hermes og Atradius, hvis ROR i 2005 og 2006 var henholdsvis 9,7 % og 10,9 %, 16,0 % og 16,9 %, 9,3 % og 11,9 %.

Bestemmelse af den forventede rentabilitet

| (83) | Som svar på en bemærkning fra Kommissionen, hvor den hævdede, at det var lidet sandsynligt, at en privat investor udelukkende baserer sig på ROR ratio til vurdering af rentabiliteten af den investering, han vil foretage, foreslog de belgiske myndigheder to nye metoder for at begrunde, at SA Ducroires rentabilitet var tilstrækkelig på kapitaliseringstidspunktet. Det drejer sig om a) modellen »Capital Asset Pricing Model« (herefter »CAPM«) (44), som muliggør en vurdering af det afkast, som markedet forventer for et finansielt aktiv alt efter risikoen ved det, og b) »benchmarking« af kreditforsikringsselskabers rentabilitet. |
| --- | --- |

(83)

Som svar på en bemærkning fra Kommissionen, hvor den hævdede, at det var lidet sandsynligt, at en privat investor udelukkende baserer sig på ROR ratio til vurdering af rentabiliteten af den investering, han vil foretage, foreslog de belgiske myndigheder to nye metoder for at begrunde, at SA Ducroires rentabilitet var tilstrækkelig på kapitaliseringstidspunktet. Det drejer sig om a) modellen »Capital Asset Pricing Model« (herefter »CAPM«) (44), som muliggør en vurdering af det afkast, som markedet forventer for et finansielt aktiv alt efter risikoen ved det, og b) »benchmarking« af kreditforsikringsselskabers rentabilitet.

| (84) | Ifølge CAPM-modellen bestemmes kapitalomkostningen efter følgende formel:





  Kapitalomkostning = risikofri rente + kapitalrisikopræmien
  Kapitalomkostning = risikofri rente + beta-koefficienten for aktivet (*) [markedsrisikopræmien]

  Hvor beta for aktivet repræsenterer volatiliteten i rentabiliteten for det omhandlede aktiv sat i forhold til markedets volatilitet. |
| --- | --- |

(84)

Ifølge CAPM-modellen bestemmes kapitalomkostningen efter følgende formel:

Kapitalomkostning = risikofri rente + kapitalrisikopræmien

Kapitalomkostning = risikofri rente + beta-koefficienten for aktivet (*) [markedsrisikopræmien]

Hvor beta for aktivet repræsenterer volatiliteten i rentabiliteten for det omhandlede aktiv sat i forhold til markedets volatilitet.

| (85) | De belgiske myndigheder vurderede kapitalomkostningen for SA Ducroire som angivet i diagrammet nedenfor. |
| --- | --- |

(85)

De belgiske myndigheder vurderede kapitalomkostningen for SA Ducroire som angivet i diagrammet nedenfor.

Image

| (86) | Ifølge ONDD's vurderinger på basis af CAPM ville en privat investor i den belgiske skadesforsikringsbranche i 2004 have krævet en minimumsrentabilitet på 7-8 %. |
| --- | --- |

(86)

Ifølge ONDD's vurderinger på basis af CAPM ville en privat investor i den belgiske skadesforsikringsbranche i 2004 have krævet en minimumsrentabilitet på 7-8 %.

| (87) | For at udregne benchmark for sektorens historiske rentabilitet udtog de belgiske myndigheder en stikprøve af forsikringsselskaber ved at vælge dem, der opfylder følgende kriterier: a) europæiske erhvervsdrivende, b) som har kreditforsikring som primær aktivitet, c) som primært driver virksomhed i sektoren for ordinære risici, men også i sektoren for ekstraordinære risici, undtagen virksomheder, som er omfattet af en statsstøtteordning eller stiftet efter 2004, og undtagen datterselskaber af en virksomhed, der indgår i stikprøven. Stikprøven indeholder 11 forsikringsselskaber. Ifølge de belgiske myndigheder kan man hos kreditforsikringsselskaber, der primært driver virksomhed i sektoren for ordinære risici, iagttage en gennemsnitlig ROE på 6-7,5 % i den omhandlede periode (dvs. med eller uden kriseårene). Gennemsnitlig ROE for disse 11 forsikringsselskaber i 2004 er 7,8 % sammenlignet med 13,3 % for markedets tre referenceselskaber ( tabel 6).

  Tabel 6:


  Rentabilitetsbenchmark for kreditforsikringsselskaber fremsendt af Belgien


























  Metode til definition af stikprøven til benchmarking af ROE for ordinære risici | | ROE (46), 2000-09, Procentdel |
| --- | --- | --- | --- |
| Virksomheder | Hovedsæde | Anslået andel af ordinære (47) % | Bruttopræmier mio. EUR, 2004 | ROE | Gennemsnit |
| Filtreringskriterier | Stikprøvens størrelse | | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2001-04 | 2003-04 | 2001-09 |
| ߦ | Kreditforsikringsselskaber, som er medlem af ICISA og Bern-unionen (48) |

(87)

For at udregne benchmark for sektorens historiske rentabilitet udtog de belgiske myndigheder en stikprøve af forsikringsselskaber ved at vælge dem, der opfylder følgende kriterier: a) europæiske erhvervsdrivende, b) som har kreditforsikring som primær aktivitet, c) som primært driver virksomhed i sektoren for ordinære risici, men også i sektoren for ekstraordinære risici, undtagen virksomheder, som er omfattet af en statsstøtteordning eller stiftet efter 2004, og undtagen datterselskaber af en virksomhed, der indgår i stikprøven. Stikprøven indeholder 11 forsikringsselskaber. Ifølge de belgiske myndigheder kan man hos kreditforsikringsselskaber, der primært driver virksomhed i sektoren for ordinære risici, iagttage en gennemsnitlig ROE på 6-7,5 % i den omhandlede periode (dvs. med eller uden kriseårene). Gennemsnitlig ROE for disse 11 forsikringsselskaber i 2004 er 7,8 % sammenlignet med 13,3 % for markedets tre referenceselskaber ( tabel 6).

Tabel 6:

Rentabilitetsbenchmark for kreditforsikringsselskaber fremsendt af Belgien

Metode til definition af stikprøven til benchmarking af ROE for ordinære risici

ROE (46), 2000-09, Procentdel

Virksomheder

Hovedsæde

Anslået andel af ordinære (47) %

Bruttopræmier mio. EUR, 2004

ROE

Gennemsnit

Filtreringskriterier

Stikprøvens størrelse

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2001-04

2003-04

2001-09

ߦ

Kreditforsikringsselskaber, som er medlem af ICISA og Bern-unionen (48)

115

Cesce

Spanien

60

51 (49)

2,3

5,2

7,3

6,0

3,5

8,3

2,3

– 24,0

10,4

4,1

4,5

1,8

KUKE

Polen

60

7

– 9,0

0,5

1,9

5,5

7,9

4,9

5,3

8,1

– 14,6

– 0,3

3,7

1,2

| ߦ | Europæiske kreditforsikringsselskaber (51) |
| --- | --- |

ߦ

Europæiske kreditforsikringsselskaber (51)

47

COSEC

Portugal

90

37

1,5

1,7

– 5,1

8,1

7,3

2,2

6,0

– 9,0

1,8

1,5

1,5

1,6

Prisma

Tyskland

100

36

0,0

4,8

6,8

4,7

5,6

9,3

12,9

17,1

9,5

15,9

7,6

6,6

7,5

9,9

| ߦ | Virksomheder, hvis kreditforsikringsforretning er deres primære aktivitet, og som primært har ordinære risici som forretningsområde (45) |
| --- | --- |

ߦ

Virksomheder, hvis kreditforsikringsforretning er deres primære aktivitet, og som primært har ordinære risici som forretningsområde (45)

19

Credit y Caucion

Spanien

100

341

9,0

13,7

14,3

16,0

21,1

17,6

14,3

13,7

15,2

53,7

0,5

17,3

19,4

18,5

Baez

Bulgarien

60

0,5

4,7

8,7

5,3

11,5

10,6

14,2

4,7

4,7

9,2

| ߦ | Undtagen virksomheder, der er omfattet af en statsstøtteordning (dvs. SACE og SACE BT) |
| --- | --- |

ߦ

Undtagen virksomheder, der er omfattet af en statsstøtteordning (dvs. SACE og SACE BT)

16

Garant

Østrig

50

4

– 7,3

– 5,6

0,6

1,3

3,2

-10,7

-7,3

-7,3

-3,1

Mehib

Ungarn

90

6 (49)

0,2

0,8

2,2

0,8

-2,3

0,4

5,7

8,2

| ߦ | Undtagen virksomheder stiftet efter 2004 og/eller datterselskaber af en anden virksomhed, der allerede står på listen |
| --- | --- |

ߦ

Undtagen virksomheder stiftet efter 2004 og/eller datterselskaber af en anden virksomhed, der allerede står på listen

11

Atradius

Nederlandene

90

1079

1,8

– 17,5

3,4

10,1

16,8

14,5

19,4

– 22,1

– 12,5

– 0,5

6,8

1,5

Euler Hermes

Frankrig

96

1567

13,7

13,2

16,7

14,5

18,4

17,7

17,3

21,8

4,5

1,3

15,7

16,4

13,9

COFACE

Frankrig

83

903

11,3

11,8

9,2

3,2

13,2

11,5

13,4

11,2

15,1

3,7

– 15,0

9,3

12,4

7,3

Gennemsnit (50)

11,0

5,0

3,4

7,0

7,8

8,9

8,4

9,8

4,6

-0,8

5,8

7,4

6,0

Gennemsnit (50) for de tre referenceselskaber

8,1

0,8

10,4

13,3

16,0

14,3

18,8

-4,6

-8,7

8,2

11,9

7,6

Gennemsnit (50) for selskaber af sammenlignelig størrelse

3,1

4,7

5,3

5,8

6,2

6,2

6,4

8,0

2,2

4,7

5,5

5,3

| (88) | Ifølge de belgiske myndigheder er den forventede rentabilitet før hensættelse til udligningsreserven (ROE før udligningshensættelse) for forretningsområdet ordinære risici ifølge de finansielle fremskrivninger, som de belgiske myndigheder har omberegnet i 2011 i scenario 1B (se tabel 5), i overensstemmelse med de rentabilitetsforventninger, som en privat investor ville have haft i 2004 (som de belgiske myndigheder har vurderet på grundlag af kapitalomkostningen ifølge CAPM-modellen og på grundlag af benchmarkingen for kreditforsikringsselskabers rentabilitet, se henholdsvis betragtning (86) og (87)). |
| --- | --- |

(88)

Ifølge de belgiske myndigheder er den forventede rentabilitet før hensættelse til udligningsreserven (ROE før udligningshensættelse) for forretningsområdet ordinære risici ifølge de finansielle fremskrivninger, som de belgiske myndigheder har omberegnet i 2011 i scenario 1B (se tabel 5), i overensstemmelse med de rentabilitetsforventninger, som en privat investor ville have haft i 2004 (som de belgiske myndigheder har vurderet på grundlag af kapitalomkostningen ifølge CAPM-modellen og på grundlag af benchmarkingen for kreditforsikringsselskabers rentabilitet, se henholdsvis betragtning (86) og (87)).

Særskilte regnskaber

| (89) | Som reaktion på Kommissionens krav i indledningsbeslutningen om overholdelse af punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring, nemlig indførelse af særskilt forvaltning og særskilte regnskaber for forsikringsområderne ordinære henholdsvis ekstraordinære risici, svarede de belgiske myndigheder, at en sådan adskillelse af regnskaberne ikke er påkrævet. Efter den 1. januar 2005 varetages de kortfristede aktiviteter (ordinære og ekstraordinære risici) af SA Ducroire i forbindelse med overdragelsen af den eksisterende aktivitet. Ifølge de belgiske myndigheder mener Belgien, at det ikke er nødvendigt at indføre særskilte regnskaber, eftersom SA Ducroire ikke længere får statsstøtte, heller ikke til den forretning med ekstraordinære risici, som selskabet driver. |
| --- | --- |

(89)

Som reaktion på Kommissionens krav i indledningsbeslutningen om overholdelse af punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring, nemlig indførelse af særskilt forvaltning og særskilte regnskaber for forsikringsområderne ordinære henholdsvis ekstraordinære risici, svarede de belgiske myndigheder, at en sådan adskillelse af regnskaberne ikke er påkrævet. Efter den 1. januar 2005 varetages de kortfristede aktiviteter (ordinære og ekstraordinære risici) af SA Ducroire i forbindelse med overdragelsen af den eksisterende aktivitet. Ifølge de belgiske myndigheder mener Belgien, at det ikke er nødvendigt at indføre særskilte regnskaber, eftersom SA Ducroire ikke længere får statsstøtte, heller ikke til den forretning med ekstraordinære risici, som selskabet driver.

V.   VURDERING AF STØTTEN

V.1.   FOREKOMST AF STATSSTØTTE

| (90) | Artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsætter, at »bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(90)

Artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsætter, at »bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (91) | Kommissionen skal i første omgang analysere, om de omhandlede foranstaltninger udgør statsstøtte ifølge artikel 107, stk. 1, i TEUF. Derfor gives i de følgende afsnit en analyse af foranstaltningerne i lyset af de forskellige kriterier for støtte. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen skal i første omgang analysere, om de omhandlede foranstaltninger udgør statsstøtte ifølge artikel 107, stk. 1, i TEUF. Derfor gives i de følgende afsnit en analyse af foranstaltningerne i lyset af de forskellige kriterier for støtte.

V.1.1.   Forekomsten af en fordel

V.1.1.1   Forekomsten af en fordel som følge af statsgarantien (foranstaltning 1) og eventuelle interne overførsler af midler til fordel for ONDD's ordinære risici (foranstaltning 2)

| (92) | Ifølge punkt 3.1 og 3.2 i meddelelsen om eksportkreditforsikring vil den statsgaranti, som et eksportkreditforsikringsselskab opnår, sandsynligvis give dette selskab en finansiel fordel i forhold til konkurrenterne. Den undersøgelse, der blev indledt den 23. februar 2011 (se betragtning (26)), vedrørte således især den belgiske statsgaranti, som ONDD har fået til sin forretning med ordinære risici. |
| --- | --- |

(92)

Ifølge punkt 3.1 og 3.2 i meddelelsen om eksportkreditforsikring vil den statsgaranti, som et eksportkreditforsikringsselskab opnår, sandsynligvis give dette selskab en finansiel fordel i forhold til konkurrenterne. Den undersøgelse, der blev indledt den 23. februar 2011 (se betragtning (26)), vedrørte således især den belgiske statsgaranti, som ONDD har fået til sin forretning med ordinære risici.

| (93) | Fra den 1. september 2003 blev en såkaldt kommerciel konto, der ifølge de belgiske myndigheder ikke er statsgaranteret, tildelt ONDD's aktivitet med kortfristede risici, herunder de ordinære risici. |
| --- | --- |

(93)

Fra den 1. september 2003 blev en såkaldt kommerciel konto, der ifølge de belgiske myndigheder ikke er statsgaranteret, tildelt ONDD's aktivitet med kortfristede risici, herunder de ordinære risici.

| (94) | Da ONDD ikke førte særskilte regnskaber, der gjorde det muligt at skelne den ordinære risikoforsikringsforretning fra den ekstraordinære, blev de belgiske myndigheder opfordret til at præcisere den del af statsgarantien, der kunne anses for indtil 31. august 2003 at være ydet til aktiviteten med ordinære risici. De blev også opfordret til at levere beviser for, at denne garanti skulle være ophørt den 31. august 2003 og ikke ved stiftelsen af SA Ducroire den 1. januar 2005. |
| --- | --- |

(94)

Da ONDD ikke førte særskilte regnskaber, der gjorde det muligt at skelne den ordinære risikoforsikringsforretning fra den ekstraordinære, blev de belgiske myndigheder opfordret til at præcisere den del af statsgarantien, der kunne anses for indtil 31. august 2003 at være ydet til aktiviteten med ordinære risici. De blev også opfordret til at levere beviser for, at denne garanti skulle være ophørt den 31. august 2003 og ikke ved stiftelsen af SA Ducroire den 1. januar 2005.

| (95) | De belgiske myndigheder bekræftede, at ONDD ophørte med at tilbyde dækning af risici på debitorer i zone 1 (52) i 1993. Efter 1993 gjaldt ONDD's virksomhed udelukkende ekstraordinære risici. ONDD accepterede helt undtagelsesvis dækning af ordinære risici. |
| --- | --- |

(95)

De belgiske myndigheder bekræftede, at ONDD ophørte med at tilbyde dækning af risici på debitorer i zone 1 (52) i 1993. Efter 1993 gjaldt ONDD's virksomhed udelukkende ekstraordinære risici. ONDD accepterede helt undtagelsesvis dækning af ordinære risici.

| (96) | Som angivet i betragtning (34) præciserede Belgien, at aktiviteten med ordinære risici i ONDD før maj 2004 var ubetydelig. Endvidere var den meget beskedne andel, som udgjordes af de ordinære risici, der dengang var dækket, kun så beskeden, fordi disse risici var forbundet med en ekstraordinær risiko. Den omhandlede situation (53) er følgende: »En forsikringstager X solgte varer til en mellemhandler A i zone 1, som igen solgte varer til slutkunde B i zone 2. Varerne blev som oftest leveret direkte til slutkunde B. Mellemhandler A's betaling af forsikringstager X's faktura var de facto knyttet til slutkunde B's betaling af mellemhandler A's faktura. De forsikrede kunne som regel ikke opnå dækning hos et andet kreditforsikringsselskab, idet der var tale om transaktioner, der var afhængige af den politiske risiko i det land, hvor slutkunde B befandt sig.« |
| --- | --- |

(96)

Som angivet i betragtning (34) præciserede Belgien, at aktiviteten med ordinære risici i ONDD før maj 2004 var ubetydelig. Endvidere var den meget beskedne andel, som udgjordes af de ordinære risici, der dengang var dækket, kun så beskeden, fordi disse risici var forbundet med en ekstraordinær risiko. Den omhandlede situation (53) er følgende: »En forsikringstager X solgte varer til en mellemhandler A i zone 1, som igen solgte varer til slutkunde B i zone 2. Varerne blev som oftest leveret direkte til slutkunde B. Mellemhandler A's betaling af forsikringstager X's faktura var de facto knyttet til slutkunde B's betaling af mellemhandler A's faktura. De forsikrede kunne som regel ikke opnå dækning hos et andet kreditforsikringsselskab, idet der var tale om transaktioner, der var afhængige af den politiske risiko i det land, hvor slutkunde B befandt sig.«

| (97) | De belgiske myndigheder bekræftede, at man ikke kunne få disse risici dækket hos andre private kreditforsikringsselskaber. |
| --- | --- |

(97)

De belgiske myndigheder bekræftede, at man ikke kunne få disse risici dækket hos andre private kreditforsikringsselskaber.

| (98) | I henseende til de oplysninger, der er anført i betragtning (93)-(95), vurderes det, at disse risici — selv om de teoretisk set kan betegnes som ordinære (på grund af hovedforbindelsen mellem den forsikrede eksportør X og mellemhandler A) — i praksis skal betragtes som ekstraordinære risici på baggrund af markedsvilkårene på det tidspunkt. I øvrigt var disse risici før maj 2004 helt undtagelsesvis dækket af ONDD, idet de udgjorde mindre end [0-2] % af præmierne (i perioden 2000-2004) i ONDD's kortfristede portefølje (se betragtning (34)). |
| --- | --- |

(98)

I henseende til de oplysninger, der er anført i betragtning (93)-(95), vurderes det, at disse risici — selv om de teoretisk set kan betegnes som ordinære (på grund af hovedforbindelsen mellem den forsikrede eksportør X og mellemhandler A) — i praksis skal betragtes som ekstraordinære risici på baggrund af markedsvilkårene på det tidspunkt. I øvrigt var disse risici før maj 2004 helt undtagelsesvis dækket af ONDD, idet de udgjorde mindre end [0-2] % af præmierne (i perioden 2000-2004) i ONDD's kortfristede portefølje (se betragtning (34)).

| (99) | De belgiske myndigheder førte ligeledes bevis for, at statsgarantien, som ONDD havde til sin aktivitet med ordinære risici, ophørte pr. 1. september 2003. Denne garanti ophørte da også, så snart de ordinære risici blev overført til den kommercielle konto, hvortil ONDD fik OCA's godkendelse (54), netop fordi denne konto ikke var statsgaranteret. I den kongelige anordning, hvor ONDD's aktiviteter for egen regning uden statsgaranti defineres, og som blev offentliggjort og trådte i kraft den 1. september 2003, defineres de transaktioner, der tilskrives denne konto. Efter den kongelige anordnings ikrafttrædelse (55) reguleres enhver dækning af risici af en eksportpolice med en varighed på mindst to år af artikel 3, stk. 2, i loven af 1939 (aktivitet for ONDD's regning uden statsgaranti). |
| --- | --- |

(99)

De belgiske myndigheder førte ligeledes bevis for, at statsgarantien, som ONDD havde til sin aktivitet med ordinære risici, ophørte pr. 1. september 2003. Denne garanti ophørte da også, så snart de ordinære risici blev overført til den kommercielle konto, hvortil ONDD fik OCA's godkendelse (54), netop fordi denne konto ikke var statsgaranteret. I den kongelige anordning, hvor ONDD's aktiviteter for egen regning uden statsgaranti defineres, og som blev offentliggjort og trådte i kraft den 1. september 2003, defineres de transaktioner, der tilskrives denne konto. Efter den kongelige anordnings ikrafttrædelse (55) reguleres enhver dækning af risici af en eksportpolice med en varighed på mindst to år af artikel 3, stk. 2, i loven af 1939 (aktivitet for ONDD's regning uden statsgaranti).

| (100) | Den tvivl, som Kommissionen rejste i indledningsbeslutningen om forekomsten af en fordel for forretningsområdet forsikring af ordinære risici takket være statsgarantien, er således fjernet. Kommissionen mener da også, at den statsgaranti, som ONDD fik til sin aktivitet med ordinære risici indtil august 2003, ikke gav denne aktivitet en konkurrencefordel i forhold til dens konkurrenter, eftersom der ikke reelt fandtes en aktivitet med ordinære risici. I øvrigt blev der ikke gjort forsøg på at udvikle en sådan aktivitet på grundlag af statsgarantien. Det kan ligeledes konkluderes, at statsgarantien for hele aktiviteten med kortfristede risici ophørte pr. 1. september 2003. |
| --- | --- |

(100)

Den tvivl, som Kommissionen rejste i indledningsbeslutningen om forekomsten af en fordel for forretningsområdet forsikring af ordinære risici takket være statsgarantien, er således fjernet. Kommissionen mener da også, at den statsgaranti, som ONDD fik til sin aktivitet med ordinære risici indtil august 2003, ikke gav denne aktivitet en konkurrencefordel i forhold til dens konkurrenter, eftersom der ikke reelt fandtes en aktivitet med ordinære risici. I øvrigt blev der ikke gjort forsøg på at udvikle en sådan aktivitet på grundlag af statsgarantien. Det kan ligeledes konkluderes, at statsgarantien for hele aktiviteten med kortfristede risici ophørte pr. 1. september 2003.

| (101) | Der er ikke sket interne overførsler af midler til fordel for de ordinære risici i ONDD, idet denne forretning reelt ikke eksisterede. Der er ikke gjort forsøg på at udvikle en reel ordinær aktivitet på basis af midler, der er overført fra området for ekstraordinære risici (se betragtning (98)). Der er således ingen dokumentation for, at der foregik overførsel af midler til fordel for de ordinære risici i ONDD, eller for nogen som helst fordel, som ONDD har kunnet få takket være sådanne overførsler. |
| --- | --- |

(101)

Der er ikke sket interne overførsler af midler til fordel for de ordinære risici i ONDD, idet denne forretning reelt ikke eksisterede. Der er ikke gjort forsøg på at udvikle en reel ordinær aktivitet på basis af midler, der er overført fra området for ekstraordinære risici (se betragtning (98)). Der er således ingen dokumentation for, at der foregik overførsel af midler til fordel for de ordinære risici i ONDD, eller for nogen som helst fordel, som ONDD har kunnet få takket være sådanne overførsler.

| (102) | Foranstaltning 1 og foranstaltning 2 giver således ikke nogen fordel i henhold til artikel 107 i TEUF. Derfor udgør de heller ikke statsstøtte. |
| --- | --- |

(102)

Foranstaltning 1 og foranstaltning 2 giver således ikke nogen fordel i henhold til artikel 107 i TEUF. Derfor udgør de heller ikke statsstøtte.

| (103) | Det følger heraf, at analysen af de øvrige statsstøttekriterier (statslige midler, selektivitet, konkurrenceforvridning) ikke bliver foretaget for foranstaltning 1 og 2 i nedenstående afsnit. |
| --- | --- |

(103)

Det følger heraf, at analysen af de øvrige statsstøttekriterier (statslige midler, selektivitet, konkurrenceforvridning) ikke bliver foretaget for foranstaltning 1 og 2 i nedenstående afsnit.

V.1.1.2   Forekomsten af en fordel som følge af kapitaltilførslen til SA Ducroire (foranstaltning 3)

Afgrænsning af vurderingen af, om kapitaltilførslen til SA Ducroire udgør støtte

| (104) | Ifølge indledningsbeslutningen (se betragtning (27) og (28) i nærværende afgørelse) skal de to følgende beløb trækkes fra beløbet for den oprindelige kapitaltilførsel til SA Ducroire, da de ikke udgør statsstøtte:






  a) | den del af kapitalen, der understøtter aktiviteten med ekstraordinære risici (første udelukkelseskriterium) |
| --- | --- | --- |

(104)

Ifølge indledningsbeslutningen (se betragtning (27) og (28) i nærværende afgørelse) skal de to følgende beløb trækkes fra beløbet for den oprindelige kapitaltilførsel til SA Ducroire, da de ikke udgør statsstøtte:

a)

den del af kapitalen, der understøtter aktiviteten med ekstraordinære risici (første udelukkelseskriterium)

| b) | den del af kapitalen, der hos ONDD allerede understøtter aktiviteten med ordinære risici, og som helt enkelt blev overført til SA Ducroire sammen med de tilhørende aktiviteter. Faktisk skal det således alene dreje sig om ændringen af den juridiske form for den eksisterende økonomiske aktivitet med den kapital, der er knyttet dertil. På baggrund af den tilgang, der blev fulgt i beslutningen om at stifte Banque Postale (56), giver en sådan kapitaltilførsel ikke den pågældende økonomiske aktivitet en fordel og kan derfor ikke udgøre en støtte som sådan (andet udelukkelseskriterium). |
| --- | --- |

b)

den del af kapitalen, der hos ONDD allerede understøtter aktiviteten med ordinære risici, og som helt enkelt blev overført til SA Ducroire sammen med de tilhørende aktiviteter. Faktisk skal det således alene dreje sig om ændringen af den juridiske form for den eksisterende økonomiske aktivitet med den kapital, der er knyttet dertil. På baggrund af den tilgang, der blev fulgt i beslutningen om at stifte Banque Postale (56), giver en sådan kapitaltilførsel ikke den pågældende økonomiske aktivitet en fordel og kan derfor ikke udgøre en støtte som sådan (andet udelukkelseskriterium).

| (105) | Kommissionen bør for at følge sin tilgang i indledningsbeslutningen begynde med at anvende de to udelukkelseskriterier. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen bør for at følge sin tilgang i indledningsbeslutningen begynde med at anvende de to udelukkelseskriterier.

| (106) | Imidlertid påberåbte Belgien sig et argument, der tager udgangspunkt i det andet udelukkelseskriterium, og som, hvis det viser sig at være korrekt, ville gøre det muligt umiddelbart at udelukke foranstaltning 3 fra at blive betegnet som støtte. Kommissionen vil derfor først påvise, at dette argument ikke er gyldigt, før den anvender de to udelukkelseskriterier, der blev fremlagt i indledningsbeslutningen. |
| --- | --- |

(106)

Imidlertid påberåbte Belgien sig et argument, der tager udgangspunkt i det andet udelukkelseskriterium, og som, hvis det viser sig at være korrekt, ville gøre det muligt umiddelbart at udelukke foranstaltning 3 fra at blive betegnet som støtte. Kommissionen vil derfor først påvise, at dette argument ikke er gyldigt, før den anvender de to udelukkelseskriterier, der blev fremlagt i indledningsbeslutningen.

Afvisning af Belgiens påstand om, at alle 150 mio. EUR var knyttet til den aktivitet, der blev overført i 2004

| (107) | Som svar på indledningsbeslutningen påberåbte Belgien sig det andet udelukkelseskriterium til sin fordel i en forstærket version, ifølge hvilken den kapital, der hos ONDD allerede understøttede de eksisterende ordinære aktiviteter umiddelbart før overførslen heraf til SA Ducroire den 1. januar 2005, ikke udgør støtte. Belgien mener nærmere bestemt, at hele den oprindelige kapital på 150 mio. EUR tildelt SA Ducroire udgjorde den økonomiske kapital, der var knyttet til de kortfristede forsikringsforretninger (ordinære og ekstraordinære), som var blevet overført. Belgien mener, at stiftelsen af SA Ducroire med startkapitalen på 150 mio. EUR kun er en ændring af den juridiske form af en eksisterende aktivitet og den tilhørende kapital. Den samlede oprindelige kapitaltilførsel udgør derfor ikke støtte. Derfor er der ifølge de belgiske myndigheder ingen grund til at kontrollere, hvordan denne kapital er blevet anvendt senere af SA Ducroire (dvs. hvorvidt den er benyttet til ordinære eller ekstraordinære risici — det første udelukkelseskriterium), idet denne kapital ifølge dem ikke kan udgøre støtte. |
| --- | --- |

(107)

Som svar på indledningsbeslutningen påberåbte Belgien sig det andet udelukkelseskriterium til sin fordel i en forstærket version, ifølge hvilken den kapital, der hos ONDD allerede understøttede de eksisterende ordinære aktiviteter umiddelbart før overførslen heraf til SA Ducroire den 1. januar 2005, ikke udgør støtte. Belgien mener nærmere bestemt, at hele den oprindelige kapital på 150 mio. EUR tildelt SA Ducroire udgjorde den økonomiske kapital, der var knyttet til de kortfristede forsikringsforretninger (ordinære og ekstraordinære), som var blevet overført. Belgien mener, at stiftelsen af SA Ducroire med startkapitalen på 150 mio. EUR kun er en ændring af den juridiske form af en eksisterende aktivitet og den tilhørende kapital. Den samlede oprindelige kapitaltilførsel udgør derfor ikke støtte. Derfor er der ifølge de belgiske myndigheder ingen grund til at kontrollere, hvordan denne kapital er blevet anvendt senere af SA Ducroire (dvs. hvorvidt den er benyttet til ordinære eller ekstraordinære risici — det første udelukkelseskriterium), idet denne kapital ifølge dem ikke kan udgøre støtte.

| (108) | Til støtte for denne påstand hævder de belgiske myndigheder, at kapitalindskuddet på 150 mio. EUR til SA Ducroire var nødvendigt, også allerede i begyndelsen af 2005. De belgiske myndigheder begrunder dette kapitalindskudsniveau med »aktuelle standarder« udviklet i forbindelse med vedtagelsen af Solvens II (57) (såkaldt standardmetode ifølge de tekniske parametre, som disse er fastlagt i en konsekvensanalyse (»QIS 5« for Belgien fra marts 2011) for alle SA Ducroires risici med undtagelse af politiske risici, for hvilke der blev anvendt en intern modellering for at fastslå behovet for kapital til dækning af disse risici. Som angivet under overskriften »Solvens II med intern modellering til de politiske risici« i tabel 2 var en kapital på [125-150] mio. EUR nødvendig til dækning af det forventede aktivitetsniveau i 2009. |
| --- | --- |

(108)

Til støtte for denne påstand hævder de belgiske myndigheder, at kapitalindskuddet på 150 mio. EUR til SA Ducroire var nødvendigt, også allerede i begyndelsen af 2005. De belgiske myndigheder begrunder dette kapitalindskudsniveau med »aktuelle standarder« udviklet i forbindelse med vedtagelsen af Solvens II (57) (såkaldt standardmetode ifølge de tekniske parametre, som disse er fastlagt i en konsekvensanalyse (»QIS 5« for Belgien fra marts 2011) for alle SA Ducroires risici med undtagelse af politiske risici, for hvilke der blev anvendt en intern modellering for at fastslå behovet for kapital til dækning af disse risici. Som angivet under overskriften »Solvens II med intern modellering til de politiske risici« i tabel 2 var en kapital på [125-150] mio. EUR nødvendig til dækning af det forventede aktivitetsniveau i 2009.

| (109) | Kommissionen bemærker, at begrebet »kapital, der knytter sig til de overførte aktiviteter« defineres i Kommissionens beslutning af 21. december 2005»Foranstaltninger i forbindelse med oprettelse og drift af Banque Postale« (58). I dette tilfælde blev det konkluderet, at overførslen ikke indebar ny kapital, for kun den egenkapital, der var knyttet til La Postes finansielle tjenesteydelser, blev overført til den nyoprettede juridiske enhed »La Banque Postale«. Med andre ord drejede det sig udelukkende om eksisterende egenkapital, som tydeligvis tidligere havde været knyttet til de overførte goder, rettigheder og forpligtelser. Analysen gik derfor på den kapital, som allerede formelt set var knyttet til de overførte aktiviteter, og ikke til en skønnet kapital, som det ville være fordelagtigt at tildele den nye enhed til understøttelse af den fremtidige udvikling. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen bemærker, at begrebet »kapital, der knytter sig til de overførte aktiviteter« defineres i Kommissionens beslutning af 21. december 2005»Foranstaltninger i forbindelse med oprettelse og drift af Banque Postale« (58). I dette tilfælde blev det konkluderet, at overførslen ikke indebar ny kapital, for kun den egenkapital, der var knyttet til La Postes finansielle tjenesteydelser, blev overført til den nyoprettede juridiske enhed »La Banque Postale«. Med andre ord drejede det sig udelukkende om eksisterende egenkapital, som tydeligvis tidligere havde været knyttet til de overførte goder, rettigheder og forpligtelser. Analysen gik derfor på den kapital, som allerede formelt set var knyttet til de overførte aktiviteter, og ikke til en skønnet kapital, som det ville være fordelagtigt at tildele den nye enhed til understøttelse af den fremtidige udvikling.

| (110) | Som tidligere forklaret blev aktiviteten med kortfristede risici (ordinære og ekstraordinære), som blev overført til SA Ducroire, forvaltet af ONDD via den kommercielle konto fra 1. september 2003. Til denne konto var der afsat en kapital på [45-70] mio. EUR. Som angivet i betragtning (99) opnåede ONDD desuden godkendelse fra den nationale tilsynsmyndighed for forsikringsselskaber (OCA) specifikt og alene til den kommercielle konto (og den tilhørende kapital på [45-70] mio. EUR). OCA's regler og kontrol gjaldt bl.a. overholdelsen af solvensreglerne (minimumsgarantifonden, oprettelse af tilstrækkelig solvensmargen) (59). Det følger heraf, at disse kortfristede aktiviteter på den kommercielle konto på baggrund af de gældende tilsynsregler på daværende tidspunkt var tilstrækkeligt kapitaliseret. |
| --- | --- |

(110)

Som tidligere forklaret blev aktiviteten med kortfristede risici (ordinære og ekstraordinære), som blev overført til SA Ducroire, forvaltet af ONDD via den kommercielle konto fra 1. september 2003. Til denne konto var der afsat en kapital på [45-70] mio. EUR. Som angivet i betragtning (99) opnåede ONDD desuden godkendelse fra den nationale tilsynsmyndighed for forsikringsselskaber (OCA) specifikt og alene til den kommercielle konto (og den tilhørende kapital på [45-70] mio. EUR). OCA's regler og kontrol gjaldt bl.a. overholdelsen af solvensreglerne (minimumsgarantifonden, oprettelse af tilstrækkelig solvensmargen) (59). Det følger heraf, at disse kortfristede aktiviteter på den kommercielle konto på baggrund af de gældende tilsynsregler på daværende tidspunkt var tilstrækkeligt kapitaliseret.

| (111) | I den forbindelse bemærker Kommissionen, at den kapital, der blev tildelt aktiviteten med kortfristede risici, ifølge det interne notat af 20. april 2004 (60), på baggrund af hvilket beslutningen om at stifte SA Ducroire og tildele det en kapital på 150 mio. EUR blev truffet, var den kapital, der var bogført på den kommercielle konto, plus fortjenesten i en periode på 16 måneder (fra 1. september 2003 til 31. december 2004), som blev anslået til [0-5] mio. EUR. I notatet præciseres det, at af kapitalen på 150 mio. EUR til SA skulle de [45-70] mio. komme fra overførsel af egenkapital fra den kommercielle konto. Kommissionen konkluderer derfor, at kapitalen, som kunne anses for formelt at være tildelt de kortfristede aktiviteter pr. 31. december 2004, på tidspunktet for stiftelsen af SA Ducroire kun androg [45-75] mio. EUR [45-70] mio. EUR plus den anslåede fortjeneste på [0-5] mio. EUR). Derfor er det kun overførslen af denne kapital på [45-75] mio. EUR, der udgør den del af kapitalen, som allerede understøttede aktiviteten med kortfristede risici hos ONDD, og som helt enkelt blev overført til SA Ducroire. Denne overførsel kan derfor ikke udgøre en ny fordel for denne aktivitet og kan følgelig ikke udgøre støtte. |
| --- | --- |

(111)

I den forbindelse bemærker Kommissionen, at den kapital, der blev tildelt aktiviteten med kortfristede risici, ifølge det interne notat af 20. april 2004 (60), på baggrund af hvilket beslutningen om at stifte SA Ducroire og tildele det en kapital på 150 mio. EUR blev truffet, var den kapital, der var bogført på den kommercielle konto, plus fortjenesten i en periode på 16 måneder (fra 1. september 2003 til 31. december 2004), som blev anslået til [0-5] mio. EUR. I notatet præciseres det, at af kapitalen på 150 mio. EUR til SA skulle de [45-70] mio. komme fra overførsel af egenkapital fra den kommercielle konto. Kommissionen konkluderer derfor, at kapitalen, som kunne anses for formelt at være tildelt de kortfristede aktiviteter pr. 31. december 2004, på tidspunktet for stiftelsen af SA Ducroire kun androg [45-75] mio. EUR [45-70] mio. EUR plus den anslåede fortjeneste på [0-5] mio. EUR). Derfor er det kun overførslen af denne kapital på [45-75] mio. EUR, der udgør den del af kapitalen, som allerede understøttede aktiviteten med kortfristede risici hos ONDD, og som helt enkelt blev overført til SA Ducroire. Denne overførsel kan derfor ikke udgøre en ny fordel for denne aktivitet og kan følgelig ikke udgøre støtte.

| (112) | Kommissionen tilbageviser derfor Belgiens påstand om, at hele den oprindelige kapital på 150 mio. EUR udgør den kapital, der helt enkelt blev overført, og som allerede hos ONDD var tildelt den overførte aktivitet og derfor ikke kan anses for at være en fordel. Kommissionen mener, at forskellen mellem de [45-75] mio. EUR og kapitalindskuddet på 150 mio. EUR derfor udgør en yderligere kapital, der repræsenterer en ny fordel for denne aktivitet. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen tilbageviser derfor Belgiens påstand om, at hele den oprindelige kapital på 150 mio. EUR udgør den kapital, der helt enkelt blev overført, og som allerede hos ONDD var tildelt den overførte aktivitet og derfor ikke kan anses for at være en fordel. Kommissionen mener, at forskellen mellem de [45-75] mio. EUR og kapitalindskuddet på 150 mio. EUR derfor udgør en yderligere kapital, der repræsenterer en ny fordel for denne aktivitet.

| (113) | Subsidiært bemærker Kommissionen, at de interne skrivelser fra 2004, som dannede baggrund for ONDD's beslutning om at give SA Ducroire en kapital på 150 mio. EUR (meget mere end de [45-75] mio. EUR, der blev afsat til den kommercielle konto), viser, at ONDD overvejede forskellige vækstscenarier for det kommende SA Ducroires aktiviteter. Kapitalbehovet på 150 mio. EUR blev derfor fastlagt på baggrund af hypoteser om SA Ducroires aktiviteters fremtidige vækst. Det kan derfor konkluderes, at de belgiske myndigheders tilgang svarer til, at de udelader den samlede kapital, som man kunne anslå, at den nye enhed havde behov for til sin fremtidige udvikling, af analysen af, om der fandtes en fordel. Denne tilgang kan ikke accepteres. Kun den kapital, som allerede formelt understøttede de overførte aktiviteter, da de foregik hos den eksisterende juridiske enhed (kortfristede forsikringsforretninger hos ONDD), udgør ikke en ny fordel, idet netop de pågældende aktiviteter allerede var understøttet heraf. Omvendt udgør enhver yderligere kapital en ny fordel, eftersom den pågældende aktivitet ikke var understøttet af denne kapital før overførslen. Beslutningen om at stifte SA Ducroire og tildele selskabet en kapital på 150 mio. EUR kan derfor ikke anses for blot at være en ændring af den juridiske form af en eksisterende aktivitet med en simpel overførsel af den kapital, der var tildelt den overførte aktivitet. Derfor er de belgiske myndigheders påstand om, at man allerede i 2004 kunne forvente, at SA Ducroire ville få brug for en kapital på 150 mio. EUR i 2009 på baggrund af forventet vækst i aktiviteterne, irrelevant. De belgiske myndigheder påviser da faktisk heller ikke på nogen måde, at denne kapital på 150 mio. EUR allerede var tildelt de kortfristede aktiviteter hos ONDD før overførslen heraf til SA Ducroire, og at denne kapital på 150 mio. EUR derfor ikke udløser en ny fordel for disse aktiviteter. |
| --- | --- |

(113)

Subsidiært bemærker Kommissionen, at de interne skrivelser fra 2004, som dannede baggrund for ONDD's beslutning om at give SA Ducroire en kapital på 150 mio. EUR (meget mere end de [45-75] mio. EUR, der blev afsat til den kommercielle konto), viser, at ONDD overvejede forskellige vækstscenarier for det kommende SA Ducroires aktiviteter. Kapitalbehovet på 150 mio. EUR blev derfor fastlagt på baggrund af hypoteser om SA Ducroires aktiviteters fremtidige vækst. Det kan derfor konkluderes, at de belgiske myndigheders tilgang svarer til, at de udelader den samlede kapital, som man kunne anslå, at den nye enhed havde behov for til sin fremtidige udvikling, af analysen af, om der fandtes en fordel. Denne tilgang kan ikke accepteres. Kun den kapital, som allerede formelt understøttede de overførte aktiviteter, da de foregik hos den eksisterende juridiske enhed (kortfristede forsikringsforretninger hos ONDD), udgør ikke en ny fordel, idet netop de pågældende aktiviteter allerede var understøttet heraf. Omvendt udgør enhver yderligere kapital en ny fordel, eftersom den pågældende aktivitet ikke var understøttet af denne kapital før overførslen. Beslutningen om at stifte SA Ducroire og tildele selskabet en kapital på 150 mio. EUR kan derfor ikke anses for blot at være en ændring af den juridiske form af en eksisterende aktivitet med en simpel overførsel af den kapital, der var tildelt den overførte aktivitet. Derfor er de belgiske myndigheders påstand om, at man allerede i 2004 kunne forvente, at SA Ducroire ville få brug for en kapital på 150 mio. EUR i 2009 på baggrund af forventet vækst i aktiviteterne, irrelevant. De belgiske myndigheder påviser da faktisk heller ikke på nogen måde, at denne kapital på 150 mio. EUR allerede var tildelt de kortfristede aktiviteter hos ONDD før overførslen heraf til SA Ducroire, og at denne kapital på 150 mio. EUR derfor ikke udløser en ny fordel for disse aktiviteter.

| (114) | Selv om den nødvendige kapital til understøttelse af den forventede vækst i aktiviteterne var et relevant kriterium for nærværende analyse (hvilket Kommissionen bestrider), bemærker Kommissionen helt subsidiært følgende:






  a) | For det første dækkede de eksisterende finansielle fremskrivninger i 2004 kun perioden 2005-2007. Selv om den nødvendige kapital til understøttelse af væksten i aktiviteterne var et relevant kriterium for nærværende analyse (hvilket Kommissionen bestrider), ville det derfor ikke kunne accepteres, at den skulle være baseret på det forventede aktivitetsniveau i 2009, eftersom dette aktivitetsniveau end ikke var blevet anslået i 2004. |
| --- | --- | --- |

(114)

Selv om den nødvendige kapital til understøttelse af den forventede vækst i aktiviteterne var et relevant kriterium for nærværende analyse (hvilket Kommissionen bestrider), bemærker Kommissionen helt subsidiært følgende:

a)

For det første dækkede de eksisterende finansielle fremskrivninger i 2004 kun perioden 2005-2007. Selv om den nødvendige kapital til understøttelse af væksten i aktiviteterne var et relevant kriterium for nærværende analyse (hvilket Kommissionen bestrider), ville det derfor ikke kunne accepteres, at den skulle være baseret på det forventede aktivitetsniveau i 2009, eftersom dette aktivitetsniveau end ikke var blevet anslået i 2004.

| b) | For det andet kan metoden i Solvens II sammen med en intern modellering til politiske risici, som Belgien har foreslået til at vurdere den nødvendige kapital, ikke accepteres. Denne metode blev da heller ikke nævnt i de interne notater fra 2004, som ONDD's bestyrelse den 20. april 2004 baserede sig på, da de traf beslutning om SA Ducroire og den kapital, der skulle tildeles det nystiftede selskab, eftersom denne metode ikke eksisterede på daværende tidspunkt (ikrafttrædelsen heraf er først den 1. januar 2014). Den blev anvendt af ONDD for første gang i 2011 og er under udvikling. Derfor er den interne modellering af politiske risici endnu ikke valideret af den belgiske tilsynsmyndighed for forsikringsselskaber, hvilket er i strid med kravene i Solvens II (61). Anvendelsen af en metode, der ikke fandtes i 2004, såsom Solvens II, for hvilken mange beregningsparametre såvel som en tidsplan for gennemførelsen endnu ikke er færdiggjort (de er endnu på QIS-stadiet), er ikke hensigtsmæssig. At mene, at den økonomiske kapital, som var nødvendig for SA Ducroire ved stiftelsen i 2005 til at fortsætte den aktivitet, der eksisterede hos ONDD, skal fastslås på baggrund af kravene i Solvens II, som end ikke fandtes på det pågældende tidspunkt, og som tilsynsmyndighederne under alle omstændigheder ville have indført en overgangsordning for, forekommer overdrevet. At konkludere anderledes vil desuden være at modsige den validering af kapitalniveauet (solvensmargen) (62) for den kommercielle konto ([45-70] mio. EUR), som blev givet af tilsynsmyndigheden, der på det pågældende tidspunkt anså denne kapital for tilstrækkelig i henhold til de gældende tilsynsregler. |
| --- | --- |

b)

For det andet kan metoden i Solvens II sammen med en intern modellering til politiske risici, som Belgien har foreslået til at vurdere den nødvendige kapital, ikke accepteres. Denne metode blev da heller ikke nævnt i de interne notater fra 2004, som ONDD's bestyrelse den 20. april 2004 baserede sig på, da de traf beslutning om SA Ducroire og den kapital, der skulle tildeles det nystiftede selskab, eftersom denne metode ikke eksisterede på daværende tidspunkt (ikrafttrædelsen heraf er først den 1. januar 2014). Den blev anvendt af ONDD for første gang i 2011 og er under udvikling. Derfor er den interne modellering af politiske risici endnu ikke valideret af den belgiske tilsynsmyndighed for forsikringsselskaber, hvilket er i strid med kravene i Solvens II (61). Anvendelsen af en metode, der ikke fandtes i 2004, såsom Solvens II, for hvilken mange beregningsparametre såvel som en tidsplan for gennemførelsen endnu ikke er færdiggjort (de er endnu på QIS-stadiet), er ikke hensigtsmæssig. At mene, at den økonomiske kapital, som var nødvendig for SA Ducroire ved stiftelsen i 2005 til at fortsætte den aktivitet, der eksisterede hos ONDD, skal fastslås på baggrund af kravene i Solvens II, som end ikke fandtes på det pågældende tidspunkt, og som tilsynsmyndighederne under alle omstændigheder ville have indført en overgangsordning for, forekommer overdrevet. At konkludere anderledes vil desuden være at modsige den validering af kapitalniveauet (solvensmargen) (62) for den kommercielle konto ([45-70] mio. EUR), som blev givet af tilsynsmyndigheden, der på det pågældende tidspunkt anså denne kapital for tilstrækkelig i henhold til de gældende tilsynsregler.

| (115) | ONDD's bestyrelse baserede sig den 20. april 2004 på Cooke ratio til bestemmelse af den nødvendige kapital i SA Ducroire, idet den samtidig tog hensyn til, at det var nødvendigt at give dette selskab en tilstrækkelig troværdighed over for konkurrenterne. Det nøgletal (ratio), som blev valgt til beregningerne, er da heller ikke 8 % som foreskrevet i Basel I-reglerne, men 10 %. Således indeholdt beregningerne fra 2004 af kapitalbehovet en sikkerhedsmargen på 2 %. Det skal bemærkes, at den således fastlagte kapital for udgangen af 2004 androg 66 mio. EUR (63) og dermed ligger langt under de 150 mio. EUR i kapitalindskud. |
| --- | --- |

(115)

ONDD's bestyrelse baserede sig den 20. april 2004 på Cooke ratio til bestemmelse af den nødvendige kapital i SA Ducroire, idet den samtidig tog hensyn til, at det var nødvendigt at give dette selskab en tilstrækkelig troværdighed over for konkurrenterne. Det nøgletal (ratio), som blev valgt til beregningerne, er da heller ikke 8 % som foreskrevet i Basel I-reglerne, men 10 %. Således indeholdt beregningerne fra 2004 af kapitalbehovet en sikkerhedsmargen på 2 %. Det skal bemærkes, at den således fastlagte kapital for udgangen af 2004 androg 66 mio. EUR (63) og dermed ligger langt under de 150 mio. EUR i kapitalindskud.

| (116) | Apropos anvendelsen af Cooke ratio til bestemmelse af den nødvendige kapital har Kommissionen i indledningsbeslutningen anfægtet relevansen i at anvende bankregler (f.eks. Cooke ratio) på kreditforsikringsselskaber på grund af de utallige forskelle mellem de risici, som kreditforsikringsselskaberne påtager sig, og dem, som bankerne påtager sig (se betragtning 90 i indledningsbeslutningen). I denne henseende har Belgien ikke ført bevis for, at Basel-reglerne (Cooke ratio) — som ifølge loven udelukkende finder anvendelse på banksektoren — i praksis skulle benyttes af kreditforsikringsselskaber eller anbefales af kreditvurderingsbureauerne eller forsikringskontrolorganerne. |
| --- | --- |

(116)

Apropos anvendelsen af Cooke ratio til bestemmelse af den nødvendige kapital har Kommissionen i indledningsbeslutningen anfægtet relevansen i at anvende bankregler (f.eks. Cooke ratio) på kreditforsikringsselskaber på grund af de utallige forskelle mellem de risici, som kreditforsikringsselskaberne påtager sig, og dem, som bankerne påtager sig (se betragtning 90 i indledningsbeslutningen). I denne henseende har Belgien ikke ført bevis for, at Basel-reglerne (Cooke ratio) — som ifølge loven udelukkende finder anvendelse på banksektoren — i praksis skulle benyttes af kreditforsikringsselskaber eller anbefales af kreditvurderingsbureauerne eller forsikringskontrolorganerne.

| (117) | For så vidt angår anvendelsen af artikel 8 i loven af 1939 på ONDD, bekræftede de belgiske myndigheder, at denne lov ikke finder anvendelse på SA Ducroire. Endvidere vedrører denne artikel kun aktiviteter for ONDD's egen regning med statsgaranti foruden aktiviteter for statens regning. |
| --- | --- |

(117)

For så vidt angår anvendelsen af artikel 8 i loven af 1939 på ONDD, bekræftede de belgiske myndigheder, at denne lov ikke finder anvendelse på SA Ducroire. Endvidere vedrører denne artikel kun aktiviteter for ONDD's egen regning med statsgaranti foruden aktiviteter for statens regning.

| (118) | Selv om Belgien henviser til Standard & Poor's metode, som fandtes på det pågældende tidspunkt, til at fastlægge kreditforsikringsselskabers kapitalbehov, skal det bemærkes, at de belgiske myndigheder ikke har fremsendt en vurdering af kapitalen efter denne metode. Den blev i øvrigt ikke benyttet af ONDD i 2004. |
| --- | --- |

(118)

Selv om Belgien henviser til Standard & Poor's metode, som fandtes på det pågældende tidspunkt, til at fastlægge kreditforsikringsselskabers kapitalbehov, skal det bemærkes, at de belgiske myndigheder ikke har fremsendt en vurdering af kapitalen efter denne metode. Den blev i øvrigt ikke benyttet af ONDD i 2004.

| (119) | Kommissionen konkluderer, at selv om man antager, at den nødvendige kapital til understøttelse af den forventede vækst i aktiviteterne hos SA Ducroire er et relevant kriterium for nærværende analyse (hvilket Kommissionen bestrider), har de belgiske myndigheder ikke fremsendt dokumentation for, at kapitalbehovet til kortfristede risici, der blev overført til SA Ducroire, skulle være større end den eksisterende kapital på den kommercielle konto hos ONDD ultimo 2004. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen konkluderer, at selv om man antager, at den nødvendige kapital til understøttelse af den forventede vækst i aktiviteterne hos SA Ducroire er et relevant kriterium for nærværende analyse (hvilket Kommissionen bestrider), har de belgiske myndigheder ikke fremsendt dokumentation for, at kapitalbehovet til kortfristede risici, der blev overført til SA Ducroire, skulle være større end den eksisterende kapital på den kommercielle konto hos ONDD ultimo 2004.

| (120) | I nærværende afsnit har Kommissionen påvist, at man måtte afvise de belgiske myndigheders påstand om, at det oprindelige kapitalindskud på 150 mio. EUR til SA Ducroire i 2004 udelukkende udgør den kapitaltilførsel, der allerede understøttede aktiviteten med kortfristede risici, som ONDD varetog. Kommissionens konklusion er da også, at den kapital, som allerede understøttede aktiviteten med kortfristede risici hos ONDD før overførslen heraf til SA Ducroire, androg [45-75] mio. EUR, og at der derfor eksisterede en yderligere kapital på [75-100] mio. EUR for denne aktivitets vedkommende. |
| --- | --- |

(120)

I nærværende afsnit har Kommissionen påvist, at man måtte afvise de belgiske myndigheders påstand om, at det oprindelige kapitalindskud på 150 mio. EUR til SA Ducroire i 2004 udelukkende udgør den kapitaltilførsel, der allerede understøttede aktiviteten med kortfristede risici, som ONDD varetog. Kommissionens konklusion er da også, at den kapital, som allerede understøttede aktiviteten med kortfristede risici hos ONDD før overførslen heraf til SA Ducroire, androg [45-75] mio. EUR, og at der derfor eksisterede en yderligere kapital på [75-100] mio. EUR for denne aktivitets vedkommende.

| (121) | Herefter skal anvendelsen af de to udelukkelseskriterier, som er beskrevet i indledningsbeslutningen, undersøges. Først behandles det andet udelukkelseskriterium, derefter det første. |
| --- | --- |

(121)

Herefter skal anvendelsen af de to udelukkelseskriterier, som er beskrevet i indledningsbeslutningen, undersøges. Først behandles det andet udelukkelseskriterium, derefter det første.

Den del af kapitalen, der hos ONDD allerede understøtter aktiviteten med ordinære risici, og som helt enkelt blev overført til SA Ducroire sammen med de tilhørende aktiviteter (andet udelukkelseskriterium i indledningsbeslutningen)

| (122) | I betragtning (111) konkluderede Kommissionen, at en kapital på [45-75] mio. EUR hos ONDD var blevet afsat til aktiviteten med kortfristede risici pr. 31. december 2004. For at anvende det andet udelukkelseskriterium må man derfor vurdere andelen af kapitalen til ordinære risici (64) af de [45-75] mio. EUR, der var afsat til aktiviteten med kortfristede risici ultimo 2004. Som tidligere beskrevet bestod disse ordinære risici udelukkende af risici på debitorer i de ti stater, der tilsluttede sig Den Europæiske Union i maj 2004. |
| --- | --- |

(122)

I betragtning (111) konkluderede Kommissionen, at en kapital på [45-75] mio. EUR hos ONDD var blevet afsat til aktiviteten med kortfristede risici pr. 31. december 2004. For at anvende det andet udelukkelseskriterium må man derfor vurdere andelen af kapitalen til ordinære risici (64) af de [45-75] mio. EUR, der var afsat til aktiviteten med kortfristede risici ultimo 2004. Som tidligere beskrevet bestod disse ordinære risici udelukkende af risici på debitorer i de ti stater, der tilsluttede sig Den Europæiske Union i maj 2004.

| (123) | Som ligeledes beskrevet tidligere omfattede den kommercielle konto, der havde fået et indskud på [45-75] mio. EUR ultimo 2004, ikke særskilte konti, der tillod præcist at identificere den kapital, der alene understøttede den aktivitet, der vedrørte de ordinære risici. Det gælder derfor om at anslå den del af de [45-75] mio. EUR, hvorom man med rimelighed kan mene, at den understøttede aktiviteten med ordinære risici. |
| --- | --- |

(123)

Som ligeledes beskrevet tidligere omfattede den kommercielle konto, der havde fået et indskud på [45-75] mio. EUR ultimo 2004, ikke særskilte konti, der tillod præcist at identificere den kapital, der alene understøttede den aktivitet, der vedrørte de ordinære risici. Det gælder derfor om at anslå den del af de [45-75] mio. EUR, hvorom man med rimelighed kan mene, at den understøttede aktiviteten med ordinære risici.

| (124) | Ifølge oplysninger fremsendt til tilsynsmyndigheden i 2004 var nettoudeståendet 141,6 mio. EUR for risici knyttet til de ti nye medlemsstater og 661,4 mio. EUR for samtlige kortfristede eksportpolicer ultimo 2004 (65). På baggrund af en forholdsmæssig fordeling af de [45-75] mio. EUR i forhold til nettoudeståendet kan [10-25] mio. EUR derfor betragtes som udgørende den kapital, der er knyttet til de risici, der vedrører de ti nye medlemsstater før overførslen heraf fra den kommercielle konto hos ONDD til SA Ducroire. |
| --- | --- |

(124)

Ifølge oplysninger fremsendt til tilsynsmyndigheden i 2004 var nettoudeståendet 141,6 mio. EUR for risici knyttet til de ti nye medlemsstater og 661,4 mio. EUR for samtlige kortfristede eksportpolicer ultimo 2004 (65). På baggrund af en forholdsmæssig fordeling af de [45-75] mio. EUR i forhold til nettoudeståendet kan [10-25] mio. EUR derfor betragtes som udgørende den kapital, der er knyttet til de risici, der vedrører de ti nye medlemsstater før overførslen heraf fra den kommercielle konto hos ONDD til SA Ducroire.

| (125) | Kommissionen konstaterer, at en sådan fordeling af kapitalen efter nettoudeståendet falder i tråd med den tilgang, som ONDD selv havde valgt i 2004 (66). |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen konstaterer, at en sådan fordeling af kapitalen efter nettoudeståendet falder i tråd med den tilgang, som ONDD selv havde valgt i 2004 (66).

| (126) | Kommissionen bemærker ligeledes, at de belgiske myndigheder og ONDD/SA Ducroire under hele proceduren har hævdet, at den ekstraordinære risiko krævede mere kapital end de ordinære risici for en given forsikringssum. Derfor udgør beløbet [10-25] mio. EUR snarere en øvre end en nedre grænse. Kommissionen finder det ikke desto mindre rimeligt at fastholde dette tal, da det er i tråd med den tilgang, som ONDD selv valgte i 2004. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen bemærker ligeledes, at de belgiske myndigheder og ONDD/SA Ducroire under hele proceduren har hævdet, at den ekstraordinære risiko krævede mere kapital end de ordinære risici for en given forsikringssum. Derfor udgør beløbet [10-25] mio. EUR snarere en øvre end en nedre grænse. Kommissionen finder det ikke desto mindre rimeligt at fastholde dette tal, da det er i tråd med den tilgang, som ONDD selv valgte i 2004.

| (127) | Kommissionen konkluderer heraf, at man kan mene, at beløbet på [10-25] mio. EUR ud af den oprindelige kapital på 150 mio. EUR ikke udgør en fordel for aktiviteten med ordinære risici, for det understøttede allerede denne aktivitet hos ONDD (67). Det drejer sig i dette tilfælde udelukkende om ændringen af den juridiske form af en og samme økonomiske aktivitet og den kapital, som denne havde fået tilført. Overførslen til SA Ducroire af denne kapital sammen med den pågældende aktivitet kan derfor ikke udgøre støtte. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen konkluderer heraf, at man kan mene, at beløbet på [10-25] mio. EUR ud af den oprindelige kapital på 150 mio. EUR ikke udgør en fordel for aktiviteten med ordinære risici, for det understøttede allerede denne aktivitet hos ONDD (67). Det drejer sig i dette tilfælde udelukkende om ændringen af den juridiske form af en og samme økonomiske aktivitet og den kapital, som denne havde fået tilført. Overførslen til SA Ducroire af denne kapital sammen med den pågældende aktivitet kan derfor ikke udgøre støtte.

| (128) | Samme ræsonnement skal bruges på den kapital, der vedrører de risici, som knytter sig til debitorer i Rumænien og Bulgarien. I 2007 foregik der da også en omkategorisering af ekstraordinære risici ved debitorer i Rumænien og Bulgarien til kategorien af ordinære risici på grund af disse staters tiltrædelse af Den Europæiske Union. Den kapital, der allerede understøttede disse risici, da de var ordinære, kan derfor ikke udgøre en ny fordel, blot fordi disse risici efterfølgende er blevet ordinære. Denne kapital skal derfor også udelukkes fra betegnelsen støtte. |
| --- | --- |

(128)

Samme ræsonnement skal bruges på den kapital, der vedrører de risici, som knytter sig til debitorer i Rumænien og Bulgarien. I 2007 foregik der da også en omkategorisering af ekstraordinære risici ved debitorer i Rumænien og Bulgarien til kategorien af ordinære risici på grund af disse staters tiltrædelse af Den Europæiske Union. Den kapital, der allerede understøttede disse risici, da de var ordinære, kan derfor ikke udgøre en ny fordel, blot fordi disse risici efterfølgende er blevet ordinære. Denne kapital skal derfor også udelukkes fra betegnelsen støtte.

| (129) | Den kapital, der vedrører ekstraordinære risici, som er blevet ordinære, udelukkes således fra analysen af, om der forekommer en fordel. I de belgiske myndigheder bemærkninger af 16. maj 2012 vurderede de kapitalen vedrørende de risici, der knytter sig til debitorer i Rumænien og Bulgarien, til [0-2] mio. EUR på grundlag af den hypotese, at disse risici var ordinære i 2005. Derimod gav de intet skøn over den kapital, der knyttede sig til disse risici pr. 31. december 2006. Da de pågældende risici netop ikke var ordinære i 2005, ser de belgiske myndigheders skøn over den kapital, der var afsat til disse risici, derfor ud til at være undervurderet. Af de særskilte regnskaber, der retrospektivt blev rekonstrueret af ONDD i forbindelse med nærværende procedure (bemærkningerne af 16. maj 2012), fremgår det, at den kapital, der blev afsat til ekstraordinære risici, mindskes med [0-5] mio. EUR i 2007 i forhold til 2006. Denne formindskelse skyldes ændringen af kategoriseringen af de risici, der var knyttet til Rumænien og Bulgarien (betragtet som ordinære risici fra 2007), men også andre faktorer såsom ændring af genforsikringspolitikken. På grundlag af samtlige tilgængelige oplysninger kan man med rimelighed anslå den kapital, som risiciene ved Bulgarien og Rumænien var understøttet af, før de blev ordinære, til [0-5] mio. EUR. |
| --- | --- |

(129)

Den kapital, der vedrører ekstraordinære risici, som er blevet ordinære, udelukkes således fra analysen af, om der forekommer en fordel. I de belgiske myndigheder bemærkninger af 16. maj 2012 vurderede de kapitalen vedrørende de risici, der knytter sig til debitorer i Rumænien og Bulgarien, til [0-2] mio. EUR på grundlag af den hypotese, at disse risici var ordinære i 2005. Derimod gav de intet skøn over den kapital, der knyttede sig til disse risici pr. 31. december 2006. Da de pågældende risici netop ikke var ordinære i 2005, ser de belgiske myndigheders skøn over den kapital, der var afsat til disse risici, derfor ud til at være undervurderet. Af de særskilte regnskaber, der retrospektivt blev rekonstrueret af ONDD i forbindelse med nærværende procedure (bemærkningerne af 16. maj 2012), fremgår det, at den kapital, der blev afsat til ekstraordinære risici, mindskes med [0-5] mio. EUR i 2007 i forhold til 2006. Denne formindskelse skyldes ændringen af kategoriseringen af de risici, der var knyttet til Rumænien og Bulgarien (betragtet som ordinære risici fra 2007), men også andre faktorer såsom ændring af genforsikringspolitikken. På grundlag af samtlige tilgængelige oplysninger kan man med rimelighed anslå den kapital, som risiciene ved Bulgarien og Rumænien var understøttet af, før de blev ordinære, til [0-5] mio. EUR.

| (130) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at et beløb på [10-25] mio. EUR allerede understøttede de ordinære risici før den 1. januar 2005, og at overførslen af denne kapital med de pågældende aktiviteter derfor ikke kan udgøre en fordel. Ligeledes understøttede et beløb på [0-5] mio. EUR allerede de risici, der blev ordinære den 1. januar 2007 (Rumænien og Bulgarien), førend de blev ordinære. |
| --- | --- |

(130)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at et beløb på [10-25] mio. EUR allerede understøttede de ordinære risici før den 1. januar 2005, og at overførslen af denne kapital med de pågældende aktiviteter derfor ikke kan udgøre en fordel. Ligeledes understøttede et beløb på [0-5] mio. EUR allerede de risici, der blev ordinære den 1. januar 2007 (Rumænien og Bulgarien), førend de blev ordinære.

Den del af kapitalen, der understøtter aktiviteten med ekstraordinære risici (første udelukkelseskriterium beskrevet i indledningsbeslutningen)

| (131) | Som beskrevet ovenfor understøttede en kapital på [45-75] mio. EUR allerede de kortfristede risici før overførslen af disse til ONDD (se betragtning (120)). Det blev for nylig konkluderet, at man med rimelighed ud af disse [45-75] mio. EUR kunne anse andelen af ordinære risici for at være [10-25] mio. EUR. Derfor kan man med rimelighed anslå andelen af ekstraordinære risici til [35-50] mio. EUR (hvoraf de [0-5] mio. EUR vedrørende risici ved Bulgarien og Rumænien blev ordinære i 2007). |
| --- | --- |

(131)

Som beskrevet ovenfor understøttede en kapital på [45-75] mio. EUR allerede de kortfristede risici før overførslen af disse til ONDD (se betragtning (120)). Det blev for nylig konkluderet, at man med rimelighed ud af disse [45-75] mio. EUR kunne anse andelen af ordinære risici for at være [10-25] mio. EUR. Derfor kan man med rimelighed anslå andelen af ekstraordinære risici til [35-50] mio. EUR (hvoraf de [0-5] mio. EUR vedrørende risici ved Bulgarien og Rumænien blev ordinære i 2007).

| (132) | Af de samme grunde som angivet i betragtning (127) udelukkes overførslen af alle [45-75] mio. EUR (herunder andelen af ekstraordinære risici anslået til [35-50] mio. EUR), der ikke udgjorde en fordel, fra analysen af forekomsten af støtte. |
| --- | --- |

(132)

Af de samme grunde som angivet i betragtning (127) udelukkes overførslen af alle [45-75] mio. EUR (herunder andelen af ekstraordinære risici anslået til [35-50] mio. EUR), der ikke udgjorde en fordel, fra analysen af forekomsten af støtte.

| (133) | Kommissionen konkluderer, at kun [75-100] mio. EUR ud af den oprindelige kapital på 150 mio. EUR tildelt SA Ducroire udgør en yderligere kapital, dvs. ny kapital. Kun bevillingen på disse [75-100] mio. EUR kunne derfor udgøre en fordel (se betragtning (120)). |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen konkluderer, at kun [75-100] mio. EUR ud af den oprindelige kapital på 150 mio. EUR tildelt SA Ducroire udgør en yderligere kapital, dvs. ny kapital. Kun bevillingen på disse [75-100] mio. EUR kunne derfor udgøre en fordel (se betragtning (120)).

| (134) | Som der mindes om i betragtning (65) i indledningsbeslutningen, står det medlemsstaterne frit for at støtte forsikring af ekstraordinære risici, idet Kommissionen mener, at der ikke findes et marked for disse risici. Der kan derfor ikke forekomme konkurrenceforvridning i forhold til andre forsikringsselskaber. Imidlertid bemærker Kommissionen, at man i regnskaberne ikke sondrede mellem forretningsområderne ordinære henholdsvis ekstraordinære risici hos SA Ducroire. Formelt set fik aktiviteten med ekstraordinære risici ikke tildelt kapital. Der blev ikke isoleret en del af kapitalen på 150 mio. EUR til finansiering af aktiviteten med ekstraordinære risici. En rent formel tilgang kunne derfor føre til, at ingen del af den yderligere kapital på [75-100] mio. EUR skulle udelukkes. En sådan tilgang ville være desto mere velbegrundet, hvis pligten til at indføre særskilte regnskaber udtrykkeligt fastlægges i punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring, som havde været gældende siden 1998. Imidlertid ligger det fast, at en vigtig del af SA Ducroires aktiviteter vedrører forsikring af ekstraordinære risici. SA Ducroire havde ikke kunnet forsikre disse risici uden den rette kapital. Derfor kan Kommissionen ud over de [45-75] mio. EUR (hvoraf de [35-50] mio. EUR for de ekstraordinære risici) acceptere ligeledes at udelukke den del af kapitalen, hvorom det med rimelighed kan påvises, at den har været brugt til at understøtte forsikringen af de ekstraordinære risici, fra at blive betegnet som statsstøtte. |
| --- | --- |

(134)

Som der mindes om i betragtning (65) i indledningsbeslutningen, står det medlemsstaterne frit for at støtte forsikring af ekstraordinære risici, idet Kommissionen mener, at der ikke findes et marked for disse risici. Der kan derfor ikke forekomme konkurrenceforvridning i forhold til andre forsikringsselskaber. Imidlertid bemærker Kommissionen, at man i regnskaberne ikke sondrede mellem forretningsområderne ordinære henholdsvis ekstraordinære risici hos SA Ducroire. Formelt set fik aktiviteten med ekstraordinære risici ikke tildelt kapital. Der blev ikke isoleret en del af kapitalen på 150 mio. EUR til finansiering af aktiviteten med ekstraordinære risici. En rent formel tilgang kunne derfor føre til, at ingen del af den yderligere kapital på [75-100] mio. EUR skulle udelukkes. En sådan tilgang ville være desto mere velbegrundet, hvis pligten til at indføre særskilte regnskaber udtrykkeligt fastlægges i punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring, som havde været gældende siden 1998. Imidlertid ligger det fast, at en vigtig del af SA Ducroires aktiviteter vedrører forsikring af ekstraordinære risici. SA Ducroire havde ikke kunnet forsikre disse risici uden den rette kapital. Derfor kan Kommissionen ud over de [45-75] mio. EUR (hvoraf de [35-50] mio. EUR for de ekstraordinære risici) acceptere ligeledes at udelukke den del af kapitalen, hvorom det med rimelighed kan påvises, at den har været brugt til at understøtte forsikringen af de ekstraordinære risici, fra at blive betegnet som statsstøtte.

| (135) | I indledningsbeslutningen blev Belgien opfordret til at færdiggøre en metode til at fastslå den del af SA Ducroires kapital, der kunne anses for at understøtte aktiviteten med henholdsvis ordinære risici og ekstraordinære risici. Som svar på Kommissionens anmodning fremsendte de belgiske myndigheder for perioden 2005-2011 en særskilt balance og resultatopgørelse for aktiviteterne ordinære henholdsvis ekstraordinære risici. Status over de ekstraordinære risici pr. 31. december 2011 omfatter en kapital på [70-110] mio. EUR og for de ordinære risici en kapital på [40-80] mio. EUR. Selv om adskillelsen af regnskaberne bygger på visse hypoteser eller data, som delvis kan verificeres i forbindelse med den retrospektive rekonstruktion, finder Kommissionen kapitalniveauerne for aktiviteten med henholdsvis de ordinære og ekstraordinære risici pr. 31. december 2011 rimelige. |
| --- | --- |

(135)

I indledningsbeslutningen blev Belgien opfordret til at færdiggøre en metode til at fastslå den del af SA Ducroires kapital, der kunne anses for at understøtte aktiviteten med henholdsvis ordinære risici og ekstraordinære risici. Som svar på Kommissionens anmodning fremsendte de belgiske myndigheder for perioden 2005-2011 en særskilt balance og resultatopgørelse for aktiviteterne ordinære henholdsvis ekstraordinære risici. Status over de ekstraordinære risici pr. 31. december 2011 omfatter en kapital på [70-110] mio. EUR og for de ordinære risici en kapital på [40-80] mio. EUR. Selv om adskillelsen af regnskaberne bygger på visse hypoteser eller data, som delvis kan verificeres i forbindelse med den retrospektive rekonstruktion, finder Kommissionen kapitalniveauerne for aktiviteten med henholdsvis de ordinære og ekstraordinære risici pr. 31. december 2011 rimelige.

| (136) | Kommissionen accepterer derfor at udelukke de [70-110] mio. EUR fra betegnelsen støtte, fordi de de facto understøtter en aktivitet, der ikke er genstand for konkurrence ifølge meddelelsen om eksportkreditforsikring. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen accepterer derfor at udelukke de [70-110] mio. EUR fra betegnelsen støtte, fordi de de facto understøtter en aktivitet, der ikke er genstand for konkurrence ifølge meddelelsen om eksportkreditforsikring.

| (137) | Kapitalen til understøttelse af de kortfristede ekstraordinære risici steg derfor fra [35-50] mio. EUR i slutningen af 2004 til [70-110] mio. EUR ultimo december 2011, en stigning på [35-60] mio. EUR. Da beløbet på [35-50] mio. EUR i kapital vedrørende aktiviteten med ekstraordinære risici indeholder de [0-5] mio. EUR til de risici, der var knyttet til Rumænien og Bulgarien, som blev omkategoriseret til ordinære i 2007, er bruttostigningen i kapitalen til understøttelse af ekstraordinære risici på [35-65] mio. EUR. Med andre ord understøttede de [35-65] mio. EUR ud af den yderligere kapital på [75-100] mio. EUR de facto aktiviteten med ekstraordinære risici. |
| --- | --- |

(137)

Kapitalen til understøttelse af de kortfristede ekstraordinære risici steg derfor fra [35-50] mio. EUR i slutningen af 2004 til [70-110] mio. EUR ultimo december 2011, en stigning på [35-60] mio. EUR. Da beløbet på [35-50] mio. EUR i kapital vedrørende aktiviteten med ekstraordinære risici indeholder de [0-5] mio. EUR til de risici, der var knyttet til Rumænien og Bulgarien, som blev omkategoriseret til ordinære i 2007, er bruttostigningen i kapitalen til understøttelse af ekstraordinære risici på [35-65] mio. EUR. Med andre ord understøttede de [35-65] mio. EUR ud af den yderligere kapital på [75-100] mio. EUR de facto aktiviteten med ekstraordinære risici.

Konklusion på anvendelsen af de to udelukkelseskriterier og den supplerende kapitals størrelse

| (138) | Et beløb på [70-110] mio. EUR blev udelukket fra betegnelsen som statsstøtte, idet beløbet kunne betragtes som understøttende aktiviteten med ekstraordinære risici pr. 31. december 2011 (første udelukkelseskriterium). Et beløb på [10-25] mio. EUR blev ligeledes udelukket fra betegnelsen som statsstøtte, idet det ikke kunne betragtes som en fordel, da det allerede understøttede de ordinære risici før overførslen heraf til SA Ducroire den 31. december 2004 (andet udelukkelseskriterium). I øvrigt skal et beløb på [0-5] mio. EUR ligeledes udelukkes, idet det allerede understøttede de risici, der var knyttet til Bulgarien og Rumænien, før disse blev ordinære den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

(138)

Et beløb på [70-110] mio. EUR blev udelukket fra betegnelsen som statsstøtte, idet beløbet kunne betragtes som understøttende aktiviteten med ekstraordinære risici pr. 31. december 2011 (første udelukkelseskriterium). Et beløb på [10-25] mio. EUR blev ligeledes udelukket fra betegnelsen som statsstøtte, idet det ikke kunne betragtes som en fordel, da det allerede understøttede de ordinære risici før overførslen heraf til SA Ducroire den 31. december 2004 (andet udelukkelseskriterium). I øvrigt skal et beløb på [0-5] mio. EUR ligeledes udelukkes, idet det allerede understøttede de risici, der var knyttet til Bulgarien og Rumænien, før disse blev ordinære den 1. januar 2007.

| (139) | Kommissionen konkluderer, at kun 36,6 mio. EUR af det oprindelige kapitalindskud på 150 mio. EUR kunne udgøre en fordel og være statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen konkluderer, at kun 36,6 mio. EUR af det oprindelige kapitalindskud på 150 mio. EUR kunne udgøre en fordel og være statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

| (140) | En anden måde at præsentere resultatet 36,6 mio. EUR på består i at trække 1) de [45-75] mio. EUR, som området med de kortfristede risici allerede blev understøttet af før overførslen heraf til SA Ducroire (herunder de [0-5] mio. EUR vedrørende de risici, der var knyttet til debitorer i Rumænien og Bulgarien, som blev ordinære den 1. januar 2007) og 2) de yderligere [35-65] mio. EUR, som de facto understøttede de ekstraordinære risici, fra den oprindelige kapital på 150 mio. EUR. Resultatet bliver 36,6 mio. EUR. |
| --- | --- |

(140)

En anden måde at præsentere resultatet 36,6 mio. EUR på består i at trække 1) de [45-75] mio. EUR, som området med de kortfristede risici allerede blev understøttet af før overførslen heraf til SA Ducroire (herunder de [0-5] mio. EUR vedrørende de risici, der var knyttet til debitorer i Rumænien og Bulgarien, som blev ordinære den 1. januar 2007) og 2) de yderligere [35-65] mio. EUR, som de facto understøttede de ekstraordinære risici, fra den oprindelige kapital på 150 mio. EUR. Resultatet bliver 36,6 mio. EUR.

| (141) | Denne analyse af fordelingen af kapitalen vises i følgende diagram: |
| --- | --- |

(141)

Denne analyse af fordelingen af kapitalen vises i følgende diagram:

Image

| (142) | Subsidiært bemærker Kommissionen følgende: De belgiske myndigheder hævder, at hele kapitalen på 150 mio. EUR med undtagelse af 7-13 mio. EUR (se tabel 2) implicit blev tildelt de ekstraordinære risici i 2004. På baggrund af denne indledende påstand hævder Belgien videre, at det først var senere (i 2007 og 2008), at en del af den kapital, der oprindeligt blev tildelt de ekstraordinære risici, blev overført til de ordinære risici. Belgien hævder derfor, at kun disse kapitaloverførsler kunne udgøre støtte, og at det markedsøkonomiske investorprincip skal anvendes på disse beløb på tidspunktet for deres interne overførsel og ikke ved det oprindelige kapitalindskud i 2004. Dette ræsonnement kan ikke accepteres. |
| --- | --- |

(142)

Subsidiært bemærker Kommissionen følgende: De belgiske myndigheder hævder, at hele kapitalen på 150 mio. EUR med undtagelse af 7-13 mio. EUR (se tabel 2) implicit blev tildelt de ekstraordinære risici i 2004. På baggrund af denne indledende påstand hævder Belgien videre, at det først var senere (i 2007 og 2008), at en del af den kapital, der oprindeligt blev tildelt de ekstraordinære risici, blev overført til de ordinære risici. Belgien hævder derfor, at kun disse kapitaloverførsler kunne udgøre støtte, og at det markedsøkonomiske investorprincip skal anvendes på disse beløb på tidspunktet for deres interne overførsel og ikke ved det oprindelige kapitalindskud i 2004. Dette ræsonnement kan ikke accepteres.

| (143) | Ved stiftelsen af SA Ducroire og i de følgende år blev kapitalen på 150 mio. EUR aldrig formelt tildelt aktiviteten med ordinære risici henholdsvis ekstraordinære risici. Denne kapital kunne bruges frit til at understøtte aktiviteten med ordinære eller ekstraordinære risici (fordelt på udefinerede andele) ifølge markedets muligheder og SA Ducroires strategiske valg. Fordelingen af kapitalen på aktiviteten med ordinære henholdsvis ekstraordinære risici blev først genskabt retrospektivt i forbindelse med nærværende procedure. Af dokumenterne fra 2004 som fremsendt af de belgiske myndigheder fremgår fordelingen af kapitalen mellem de forskellige aktiviteter ikke Kommissionen kan derfor ikke acceptere at udelukke en del af SA Ducroires [75-100] mio. EUR i yderligere kapital fra analysen af forekomsten af støtte, alene på grundlag af at dette beløb på det pågældende tidspunkt kunne have tjent til at understøtte aktiviteten med de ekstraordinære risici. Som tidligere angivet kan kun den del af den yderligere kapital på [75-100] mio. EUR, hvorom det kan påvises, at den faktisk understøttede aktiviteten med ekstraordinære risici, udelukkes af analysen af forekomsten af statsstøtte. |
| --- | --- |

(143)

Ved stiftelsen af SA Ducroire og i de følgende år blev kapitalen på 150 mio. EUR aldrig formelt tildelt aktiviteten med ordinære risici henholdsvis ekstraordinære risici. Denne kapital kunne bruges frit til at understøtte aktiviteten med ordinære eller ekstraordinære risici (fordelt på udefinerede andele) ifølge markedets muligheder og SA Ducroires strategiske valg. Fordelingen af kapitalen på aktiviteten med ordinære henholdsvis ekstraordinære risici blev først genskabt retrospektivt i forbindelse med nærværende procedure. Af dokumenterne fra 2004 som fremsendt af de belgiske myndigheder fremgår fordelingen af kapitalen mellem de forskellige aktiviteter ikke Kommissionen kan derfor ikke acceptere at udelukke en del af SA Ducroires [75-100] mio. EUR i yderligere kapital fra analysen af forekomsten af støtte, alene på grundlag af at dette beløb på det pågældende tidspunkt kunne have tjent til at understøtte aktiviteten med de ekstraordinære risici. Som tidligere angivet kan kun den del af den yderligere kapital på [75-100] mio. EUR, hvorom det kan påvises, at den faktisk understøttede aktiviteten med ekstraordinære risici, udelukkes af analysen af forekomsten af statsstøtte.

| (144) | Helt subsidiært bemærker Kommissionen, at selv om man accepterede Belgiens argument om, at en del af SA Ducroires oprindelige kapital blev afsat til de ekstraordinære risici og derfor ikke kunne falde ind under artikel 107, stk. 1, i TEUF, ville dette argument kun finde anvendelse på beløbet 36,6 mio. EUR, hvis det lykkedes Belgien at påvise, at den kapital, der var tildelt de ekstraordinære risici, var på mere end [70-110] mio. EUR. (For at beregne de 36,6 mio. EUR er der da også allerede fra de 150 mio. EUR trukket et beløb på [70-110] mio. EUR til aktiviteten med ekstraordinære risici.) Men det er klart, at et sådant beløb aldrig er blevet tildelt de ekstraordinære risici i 2004, eftersom de interne dokumenter viser, at en kapital på 100 mio. EUR var tilstrækkelig til at dække alle de kortfristede risici (ekstraordinære såvel som ordinære) indtil 2007. |
| --- | --- |

(144)

Helt subsidiært bemærker Kommissionen, at selv om man accepterede Belgiens argument om, at en del af SA Ducroires oprindelige kapital blev afsat til de ekstraordinære risici og derfor ikke kunne falde ind under artikel 107, stk. 1, i TEUF, ville dette argument kun finde anvendelse på beløbet 36,6 mio. EUR, hvis det lykkedes Belgien at påvise, at den kapital, der var tildelt de ekstraordinære risici, var på mere end [70-110] mio. EUR. (For at beregne de 36,6 mio. EUR er der da også allerede fra de 150 mio. EUR trukket et beløb på [70-110] mio. EUR til aktiviteten med ekstraordinære risici.) Men det er klart, at et sådant beløb aldrig er blevet tildelt de ekstraordinære risici i 2004, eftersom de interne dokumenter viser, at en kapital på 100 mio. EUR var tilstrækkelig til at dække alle de kortfristede risici (ekstraordinære såvel som ordinære) indtil 2007.

Anvendelsen af det markedsøkonomiske investorprincip

| (145) | For at fastslå, om en foranstaltning giver en økonomisk fordel, skal det ifølge fast retspraksis vurderes, om en privat investor under sammenlignelige omstændigheder i en markedsøkonomi af en sammenlignelig størrelse som den, hvori den pågældende virksomhed drives, ville have indskudt en kapital af samme størrelse (68), især i lyset af den tilgængelige information og prognoserne på investeringstidspunktet. |
| --- | --- |

(145)

For at fastslå, om en foranstaltning giver en økonomisk fordel, skal det ifølge fast retspraksis vurderes, om en privat investor under sammenlignelige omstændigheder i en markedsøkonomi af en sammenlignelig størrelse som den, hvori den pågældende virksomhed drives, ville have indskudt en kapital af samme størrelse (68), især i lyset af den tilgængelige information og prognoserne på investeringstidspunktet.

| (146) | I den foreliggende sag skal det analyseres, om den supplerende kapital på 36,6 mio. EUR tildelt i 2004 gav en tilstrækkelig rentabilitet til at overholde det markedsøkonomiske investorprincip. Imidlertid kan den supplerende kapitals rentabilitet ikke analyseres separat fra den samlede kapital, for denne supplerende kapital hidrører fra en kunstig deling af kapitalindskuddet på 150 mio. EUR i 2004. Der kan ikke identificeres en præcis indtægt fra disse 36,6 mio. EUR. Med andre ord var fortjenesten ved en specifik aktivitet ikke tilskrevet disse 36,6 mio. EUR, da der ikke fandtes særskilte regnskaber. Kommissionen mener derfor, at det for at anvende testen med den private investor korrekt er nødvendigt at kontrollere, om hele kapitalen på 150 mio. EUR havde en tilstrækkelig forventet rentabilitet. Hvis dette ikke er tilfældet, må det konkluderes, at de 36,6 mio. EUR udgør en fordel. |
| --- | --- |

(146)

I den foreliggende sag skal det analyseres, om den supplerende kapital på 36,6 mio. EUR tildelt i 2004 gav en tilstrækkelig rentabilitet til at overholde det markedsøkonomiske investorprincip. Imidlertid kan den supplerende kapitals rentabilitet ikke analyseres separat fra den samlede kapital, for denne supplerende kapital hidrører fra en kunstig deling af kapitalindskuddet på 150 mio. EUR i 2004. Der kan ikke identificeres en præcis indtægt fra disse 36,6 mio. EUR. Med andre ord var fortjenesten ved en specifik aktivitet ikke tilskrevet disse 36,6 mio. EUR, da der ikke fandtes særskilte regnskaber. Kommissionen mener derfor, at det for at anvende testen med den private investor korrekt er nødvendigt at kontrollere, om hele kapitalen på 150 mio. EUR havde en tilstrækkelig forventet rentabilitet. Hvis dette ikke er tilfældet, må det konkluderes, at de 36,6 mio. EUR udgør en fordel.

| (147) | Helt subsidiært ville en anden mulighed være at anvende en forholdsmæssig metode på det genererede resultat, hvilket ville give samme resultat. |
| --- | --- |

(147)

Helt subsidiært ville en anden mulighed være at anvende en forholdsmæssig metode på det genererede resultat, hvilket ville give samme resultat.

| (148) | Kommissionen mener heller ikke, at det er nødvendigt kun at analysere rentabiliteten af den yderligere kapital på [75-100] mio. EUR og udelukke de [45-75] mio. EUR tildelt aktiviteten med kortfristede risici før overførslen heraf til SA Ducroire. ONDD kunne da også have besluttet at standse sin aktivitet med kortfristede risici og indkræve det kapitalbeløb, der var tildelt denne aktivitet dengang, dvs. [45-75] mio. EUR (69). Disse [45-75] mio. EUR kan derfor ikke betragtes som en omkostning, der er afholdt i fortiden og ikke kan inddrives (»sunk cost«). |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen mener heller ikke, at det er nødvendigt kun at analysere rentabiliteten af den yderligere kapital på [75-100] mio. EUR og udelukke de [45-75] mio. EUR tildelt aktiviteten med kortfristede risici før overførslen heraf til SA Ducroire. ONDD kunne da også have besluttet at standse sin aktivitet med kortfristede risici og indkræve det kapitalbeløb, der var tildelt denne aktivitet dengang, dvs. [45-75] mio. EUR (69). Disse [45-75] mio. EUR kan derfor ikke betragtes som en omkostning, der er afholdt i fortiden og ikke kan inddrives (»sunk cost«).

| (149) | I de følgende betragtninger vil Kommissionen påvise, at den forventede rentabilitet af de 150 mio. EUR var utilstrækkelig til at overbevise en privat investor om at foretage en sådan investering. Subsidiært vil den vise, at selv om man mener, at aktiviteten med ordinære risici virtuelt var understøttet af en kapital på [45-65] mio. EUR (36,6 mio. EUR plus [10-25] mio. EUR) og forventede fortjenester knyttet til netop denne aktivitet, var den forventede rentabilitet på denne aktivitet ligeledes utilstrækkelig. |
| --- | --- |

(149)

I de følgende betragtninger vil Kommissionen påvise, at den forventede rentabilitet af de 150 mio. EUR var utilstrækkelig til at overbevise en privat investor om at foretage en sådan investering. Subsidiært vil den vise, at selv om man mener, at aktiviteten med ordinære risici virtuelt var understøttet af en kapital på [45-65] mio. EUR (36,6 mio. EUR plus [10-25] mio. EUR) og forventede fortjenester knyttet til netop denne aktivitet, var den forventede rentabilitet på denne aktivitet ligeledes utilstrækkelig.

| (150) | Det markedsøkonomiske investorprincip skal anvendes på forhånd. Det er på det tidspunkt, hvor kapitalindskuddet bevilges, at det skal vurderes, om en privat investor også ville have ydet et sådant indskud. Ved vurderingen af kriteriet om den private investor skal der ikke tages hensyn til udviklingen efter kapitalindskuddet. I øvrigt kan overholdelsen af det markedsøkonomiske investorprincip påvises i kraft af en forudgående forretningsplan, som har dannet grundlag for investeringsbeslutningen (70). Ifølge nylig retspraksis (71) kan en medlemsstat kun påberåbe sig objektiv og verificerbar dokumentation, som den har taget i betragtning på forhånd eller samtidig med beslutningen om at foretage en investering. I denne henseende kan det være påkrævet med især dokumentation for, at denne beslutning bygger på økonomiske vurderinger, der er sammenlignelige med dem, som en fornuftig privat investor i en sammenlignelig situation ville have fundet frem til, førend vedkommende foretog nævnte investering, med henblik på at fastslå den fremtidige rentabilitet. Til gengæld vil økonomiske vurderinger, der er foretaget efter ydelsen af den nævnte fordel, den efterfølgende konstatering af, at den realiserede investering faktisk var rentabel, eller det efterfølgende belæg for valget af den faktisk valgte fremgangsmåde ikke kunne danne tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at en medlemsstat traf investeringsbeslutningen efter det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

(150)

Det markedsøkonomiske investorprincip skal anvendes på forhånd. Det er på det tidspunkt, hvor kapitalindskuddet bevilges, at det skal vurderes, om en privat investor også ville have ydet et sådant indskud. Ved vurderingen af kriteriet om den private investor skal der ikke tages hensyn til udviklingen efter kapitalindskuddet. I øvrigt kan overholdelsen af det markedsøkonomiske investorprincip påvises i kraft af en forudgående forretningsplan, som har dannet grundlag for investeringsbeslutningen (70). Ifølge nylig retspraksis (71) kan en medlemsstat kun påberåbe sig objektiv og verificerbar dokumentation, som den har taget i betragtning på forhånd eller samtidig med beslutningen om at foretage en investering. I denne henseende kan det være påkrævet med især dokumentation for, at denne beslutning bygger på økonomiske vurderinger, der er sammenlignelige med dem, som en fornuftig privat investor i en sammenlignelig situation ville have fundet frem til, førend vedkommende foretog nævnte investering, med henblik på at fastslå den fremtidige rentabilitet. Til gengæld vil økonomiske vurderinger, der er foretaget efter ydelsen af den nævnte fordel, den efterfølgende konstatering af, at den realiserede investering faktisk var rentabel, eller det efterfølgende belæg for valget af den faktisk valgte fremgangsmåde ikke kunne danne tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at en medlemsstat traf investeringsbeslutningen efter det markedsøkonomiske investorprincip.

| (151) | Da en privat investor ikke har været en del af den omhandlede foranstaltning, og SA Ducroire ikke er børsnoteret, er den parameter, hvis gyldighed skal vurderes, den forventede rentabilitet af investeringen, sådan som den kunne beregnes på baggrund af den tilgængelige information og den på det tidspunkt forventede udvikling (som den i princippet figurerer i forretningsplanen, som ONDD havde udarbejdet i 2004). Ifølge Domstolens retspraksis (72) og Kommissionens beslutningspraksis (73) giver det forhold, at kapitalindskuddet skal have været nødvendigt for at videreføre virksomhedens aktivitet eller for at sikre en tilstrækkelig kapitalisering af aktiviteten ifølge tilsynsreglerne eller et skøn over risikoen derved, da heller ikke grundlag for at mene, at det markedsøkonomiske investorprincip er opfyldt. En privat investor ville på markedsøkonomiske vilkår kun have foretaget en sådan kapitaltilførsel, hvis den forventede rentabilitet var tilstrækkelig på tidspunktet for det pågældende indskud i lyset af den tilgængelige information og den udvikling, der kunne forudsiges på netop dette tidspunkt (74). Kommissionen bemærker derfor, at Belgiens argumenter om, at et kapitalniveau på 150 mio. EUR var økonomisk »nødvendigt« og/eller ud fra tilsynsreglerne, ikke er egnede til at påvise, at denne investering havde en tilstrækkelig rentabilitet for en markedsinvestor. |
| --- | --- |

(151)

Da en privat investor ikke har været en del af den omhandlede foranstaltning, og SA Ducroire ikke er børsnoteret, er den parameter, hvis gyldighed skal vurderes, den forventede rentabilitet af investeringen, sådan som den kunne beregnes på baggrund af den tilgængelige information og den på det tidspunkt forventede udvikling (som den i princippet figurerer i forretningsplanen, som ONDD havde udarbejdet i 2004). Ifølge Domstolens retspraksis (72) og Kommissionens beslutningspraksis (73) giver det forhold, at kapitalindskuddet skal have været nødvendigt for at videreføre virksomhedens aktivitet eller for at sikre en tilstrækkelig kapitalisering af aktiviteten ifølge tilsynsreglerne eller et skøn over risikoen derved, da heller ikke grundlag for at mene, at det markedsøkonomiske investorprincip er opfyldt. En privat investor ville på markedsøkonomiske vilkår kun have foretaget en sådan kapitaltilførsel, hvis den forventede rentabilitet var tilstrækkelig på tidspunktet for det pågældende indskud i lyset af den tilgængelige information og den udvikling, der kunne forudsiges på netop dette tidspunkt (74). Kommissionen bemærker derfor, at Belgiens argumenter om, at et kapitalniveau på 150 mio. EUR var økonomisk »nødvendigt« og/eller ud fra tilsynsreglerne, ikke er egnede til at påvise, at denne investering havde en tilstrækkelig rentabilitet for en markedsinvestor.

| (152) | De belgiske myndigheder bygger deres rentabilitetsanalyse på forretningsplanen af 28. september 2004. Men stiftelsen af SA Ducroire skete den 23. september 2004. Den påbegyndte dog ikke reelt sine økonomiske aktiviteter førend den 1. januar 2005, idet porteføljen med kortfristede risici fortsat varetoges af ONDD indtil den 31. december 2004, hvor den blev overført. Man kan derfor mene, at ONDD indtil denne dato kunne have omgjort sin beslutning om at investere i denne aktivitet ved ikke at overføre de pågældende risici og ved at afvikle den nyoprettede juridiske enhed. Det er derfor acceptabelt at tage ONDD's forretningsplan af 28. september 2004 i betragtning, sådan som de belgiske myndigheder anmoder om. |
| --- | --- |

(152)

De belgiske myndigheder bygger deres rentabilitetsanalyse på forretningsplanen af 28. september 2004. Men stiftelsen af SA Ducroire skete den 23. september 2004. Den påbegyndte dog ikke reelt sine økonomiske aktiviteter førend den 1. januar 2005, idet porteføljen med kortfristede risici fortsat varetoges af ONDD indtil den 31. december 2004, hvor den blev overført. Man kan derfor mene, at ONDD indtil denne dato kunne have omgjort sin beslutning om at investere i denne aktivitet ved ikke at overføre de pågældende risici og ved at afvikle den nyoprettede juridiske enhed. Det er derfor acceptabelt at tage ONDD's forretningsplan af 28. september 2004 i betragtning, sådan som de belgiske myndigheder anmoder om.

| (153) | Det fremgår af notater og protokoller fra 2004, at ONDD's beslutning om at give SA Ducroire en kapital på 150 mio. EUR i alt væsentligt modsvarede ONDD's vilje til at give sit datterselskab en startkapital, som skønnedes »tilstrækkelig« til at sikre udviklingen af dets aktiviteter og til [...] — en indbetalt kapital på 100 mio. EUR er tilstrækkelig til udøvelsen af virksomheden med kortfristede globale eksportkreditforsikringspolicer indtil 2007, men bør revideres efter denne periode
   (75), uden at det reelt og præcist blev påvist, at den fremtidige forventede rentabilitet var tilfredsstillende set med private investorøjne. Med hensyn til analysen af den forventede rentabilitet synes et forventet positivt resultat for samtlige aktiviteter de tre første år at have været tilstrækkeligt til at overbevise ONDD om at foretage investeringen. |
| --- | --- |

(153)

Det fremgår af notater og protokoller fra 2004, at ONDD's beslutning om at give SA Ducroire en kapital på 150 mio. EUR i alt væsentligt modsvarede ONDD's vilje til at give sit datterselskab en startkapital, som skønnedes »tilstrækkelig« til at sikre udviklingen af dets aktiviteter og til [...] — en indbetalt kapital på 100 mio. EUR er tilstrækkelig til udøvelsen af virksomheden med kortfristede globale eksportkreditforsikringspolicer indtil 2007, men bør revideres efter denne periode
   (75), uden at det reelt og præcist blev påvist, at den fremtidige forventede rentabilitet var tilfredsstillende set med private investorøjne. Med hensyn til analysen af den forventede rentabilitet synes et forventet positivt resultat for samtlige aktiviteter de tre første år at have været tilstrækkeligt til at overbevise ONDD om at foretage investeringen.

| (154) | Ifølge fremskrivningerne i scenario B i forretningsplanen af 28. september 2004 regnede ONDD med en ROE af de samlede aktiviteter på 1,3-1,9 % for 2005, 2006 og 2007 ifølge samme forretningsplans dynamiske scenario med en vækst på 6 % (ROE før udligningshensættelser var 2,8-4,3 %) (se tabel 4). Det skal præciseres, at denne rentabilitet beregnes på grundlag af en kapital på 100 mio. EUR uden hensyntagen til de ikkeindbetalte 50 mio. EUR, hvilket gør rentabilitetsberegningen mere gunstig, end den er i virkeligheden. Den forventede rentabilitet ifølge de finansielle fremskrivninger af 20. april 2004 var ikke højere (se tabel 3). |
| --- | --- |

(154)

Ifølge fremskrivningerne i scenario B i forretningsplanen af 28. september 2004 regnede ONDD med en ROE af de samlede aktiviteter på 1,3-1,9 % for 2005, 2006 og 2007 ifølge samme forretningsplans dynamiske scenario med en vækst på 6 % (ROE før udligningshensættelser var 2,8-4,3 %) (se tabel 4). Det skal præciseres, at denne rentabilitet beregnes på grundlag af en kapital på 100 mio. EUR uden hensyntagen til de ikkeindbetalte 50 mio. EUR, hvilket gør rentabilitetsberegningen mere gunstig, end den er i virkeligheden. Den forventede rentabilitet ifølge de finansielle fremskrivninger af 20. april 2004 var ikke højere (se tabel 3).

| (155) | Af ovenstående fremgår det, at den forventede rentabilitet i det kommende selskab SA Ducroire var utilstrækkelig til at overbevise en privat investor om på markedsøkonomiske vilkår at foretage en sådan investering. Den forventede rentabilitet var da også lavere end den risikofrie rente (afkastet på langsigtede belgiske statsobligationer) for de tre første år (den gennemsnitlige rente på den belgiske statsobligation var i 2004 4,15 % (76)). Selv under hensyntagen til udligningsreserven nåede den forventede rentabilitet kun op på niveau med den risikofrie rente. |
| --- | --- |

(155)

Af ovenstående fremgår det, at den forventede rentabilitet i det kommende selskab SA Ducroire var utilstrækkelig til at overbevise en privat investor om på markedsøkonomiske vilkår at foretage en sådan investering. Den forventede rentabilitet var da også lavere end den risikofrie rente (afkastet på langsigtede belgiske statsobligationer) for de tre første år (den gennemsnitlige rente på den belgiske statsobligation var i 2004 4,15 % (76)). Selv under hensyntagen til udligningsreserven nåede den forventede rentabilitet kun op på niveau med den risikofrie rente.

| (156) | En privat investor ville på markedsøkonomiske vilkår kun acceptere så beskeden en rentabilitet i de første år, hvis han med rimelighed kunne regne med en senere kompensation i kraft af klart højere fortjeneste end sektorens gennemsnit, således at investeringens samlede afkast (efter anvendelse af en passende kalkulationsrente) blev tilstrækkeligt (77). |
| --- | --- |

(156)

En privat investor ville på markedsøkonomiske vilkår kun acceptere så beskeden en rentabilitet i de første år, hvis han med rimelighed kunne regne med en senere kompensation i kraft af klart højere fortjeneste end sektorens gennemsnit, således at investeringens samlede afkast (efter anvendelse af en passende kalkulationsrente) blev tilstrækkeligt (77).

| (157) | Men der fandtes i 2004 ingen seriøs undersøgelse, der gjorde det muligt at regne med, at denne oprindeligt beskedne rentabilitet ville blive kompenseret med en meget højere rentabilitet i de følgende år. Kommissionen bemærker ligeledes, at de finansielle fremskrivninger, der var tilgængelige på det pågældende tidspunkt, udviste en vis linearitet i resultaterne fra 2005 til 2007 eller i det mindste en langsom vækst (se tabel 4), og at der derfor intet belæg var for at formode en meget hurtig forbedring af resultaterne for årene efter 2007. I denne henseende skal det bemærkes, at oprettelsen af datterselskabet SA Ducroire ikke kan anses for at være igangsætning af en ny virksomhed (i betydning »opstart«), idet det dengang var meningen, at det skulle fortsætte de aktiviteter, der ellers var blevet varetaget af moderselskabet, og at de tilhørende aktiver og passiver helt enkelt blev overført fra ONDD til SA Ducroire i dette øjemed. Denne konklusion bygger ligeledes på den måde, hvorpå de finansielle fremskrivninger dengang blev udarbejdet. Det fremgår heraf, at ONDD i 2004 byggede sine finansielle fremskrivninger af SA Ducroires kommende forretning på den pågældende forretnings hidtidige resultater (kortfristede risici, herunder ordinære risici) hos ONDD. Hypoteserne med præmier og omkostninger blev primært baseret på gennemsnittet af de historiske tal fra de foregående fem år undtagen nogle justeringer i tilknytning til de forandrede markedsvilkår, f.eks. en reduktion af præmierne for de risici, der blev ordinære i 2004 som følge af de ti nye medlemsstaters tiltrædelse af EU. |
| --- | --- |

(157)

Men der fandtes i 2004 ingen seriøs undersøgelse, der gjorde det muligt at regne med, at denne oprindeligt beskedne rentabilitet ville blive kompenseret med en meget højere rentabilitet i de følgende år. Kommissionen bemærker ligeledes, at de finansielle fremskrivninger, der var tilgængelige på det pågældende tidspunkt, udviste en vis linearitet i resultaterne fra 2005 til 2007 eller i det mindste en langsom vækst (se tabel 4), og at der derfor intet belæg var for at formode en meget hurtig forbedring af resultaterne for årene efter 2007. I denne henseende skal det bemærkes, at oprettelsen af datterselskabet SA Ducroire ikke kan anses for at være igangsætning af en ny virksomhed (i betydning »opstart«), idet det dengang var meningen, at det skulle fortsætte de aktiviteter, der ellers var blevet varetaget af moderselskabet, og at de tilhørende aktiver og passiver helt enkelt blev overført fra ONDD til SA Ducroire i dette øjemed. Denne konklusion bygger ligeledes på den måde, hvorpå de finansielle fremskrivninger dengang blev udarbejdet. Det fremgår heraf, at ONDD i 2004 byggede sine finansielle fremskrivninger af SA Ducroires kommende forretning på den pågældende forretnings hidtidige resultater (kortfristede risici, herunder ordinære risici) hos ONDD. Hypoteserne med præmier og omkostninger blev primært baseret på gennemsnittet af de historiske tal fra de foregående fem år undtagen nogle justeringer i tilknytning til de forandrede markedsvilkår, f.eks. en reduktion af præmierne for de risici, der blev ordinære i 2004 som følge af de ti nye medlemsstaters tiltrædelse af EU.

| (158) | I øvrigt fremgår det af de interne notater, at det var meningen, at den samlede indbetalte kapital på 100 mio. EUR primært skulle gå til den progressive vækst i de aktiviteter, der førhen blev varetaget af ONDD, og indtil ultimo 2007 (se betragtning (61)). Det drejede sig derfor om organisk vækst i de eksisterende aktiviteter (der var i 2004 ingen planer om at ekspandere i retning af andre, mere rentable aktiviteter). |
| --- | --- |

(158)

I øvrigt fremgår det af de interne notater, at det var meningen, at den samlede indbetalte kapital på 100 mio. EUR primært skulle gå til den progressive vækst i de aktiviteter, der førhen blev varetaget af ONDD, og indtil ultimo 2007 (se betragtning (61)). Det drejede sig derfor om organisk vækst i de eksisterende aktiviteter (der var i 2004 ingen planer om at ekspandere i retning af andre, mere rentable aktiviteter).

| (159) | For så vidt angår det ikkeindbetalte kapitalindskud (på 50 mio. EUR), var der ikke udarbejdet noget præcist forslag til udnyttelse af denne kapital på daværende tidspunkt og derfor heller ikke en fremskrivning af den forventede rentabilitet af dette indskud. I øvrigt blev der hverken taget hensyn til erhvervelsen af KUP eller mere generelt til opkøbsstrategien ved bevillingen af kapitalen til SA Ducroire. |
| --- | --- |

(159)

For så vidt angår det ikkeindbetalte kapitalindskud (på 50 mio. EUR), var der ikke udarbejdet noget præcist forslag til udnyttelse af denne kapital på daværende tidspunkt og derfor heller ikke en fremskrivning af den forventede rentabilitet af dette indskud. I øvrigt blev der hverken taget hensyn til erhvervelsen af KUP eller mere generelt til opkøbsstrategien ved bevillingen af kapitalen til SA Ducroire.

| (160) | Det skal ligeledes understreges, at fremskrivningerne for perioden 2005-2014 først blev udarbejdet efterfølgende, da Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure. De finansielle fremskrivninger, som ONDD foretog på forhånd, var da også begrænset til en periode på tre år (de første tre år af det kommende selskab SA Ducroires aktivitet, nemlig 2005-2007), som er en forholdsvis kort periode til opfyldelse af kriteriet om den private investor. |
| --- | --- |

(160)

Det skal ligeledes understreges, at fremskrivningerne for perioden 2005-2014 først blev udarbejdet efterfølgende, da Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure. De finansielle fremskrivninger, som ONDD foretog på forhånd, var da også begrænset til en periode på tre år (de første tre år af det kommende selskab SA Ducroires aktivitet, nemlig 2005-2007), som er en forholdsvis kort periode til opfyldelse af kriteriet om den private investor.

| (161) | Kommissionen konkluderer, at den forventede rentabilitet af kapitalen var utilstrækkelig, hvorfor de 36,6, mio. EUR udgør en fordel for SA Ducroires aktivitet med ordinære risici. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen konkluderer, at den forventede rentabilitet af kapitalen var utilstrækkelig, hvorfor de 36,6, mio. EUR udgør en fordel for SA Ducroires aktivitet med ordinære risici.

| (162) | Subsidiært analyserer Kommissionen i de følgende betragtninger den forventede rentabilitet af aktiviteten med ordinære risici. |
| --- | --- |

(162)

Subsidiært analyserer Kommissionen i de følgende betragtninger den forventede rentabilitet af aktiviteten med ordinære risici.

| (163) | Kommissionen bemærker, at de finansielle fremskrivninger som udarbejdet af ONDD ifølge de strategiske retningslinjer af 28. september 2004 viste et negativt resultat af forsikringsforretningen med ordinære risici (dvs. for lande med ordinære risici ifølge meddelelsen om kortfristet eksportkreditforsikring) (78) for hele fremskrivningsperioden 2005-2007, hvormed aktiviteten med ekstraordinære risici understøttede området med de ordinære risici. Man udledte derfor heraf, at den skønnede rentabilitet af de ordinære risici var mindre end den, der var anslået for samtlige aktiviteter, der i sig selv var utilstrækkelig for en privat investor. Kommissionen konkluderer derfor, at selv om den forventede rentabilitet af aktiviteten med ordinære risici blev analyseret separat på basis af de eksisterende finansielle fremskrivninger fra 2004 (79), må det konkluderes, at den forventede rentabilitet var negativ og dermed tydeligvis utilstrækkelig til at overbevise en privat investor om det fornuftige i at foretage en sådan investering. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen bemærker, at de finansielle fremskrivninger som udarbejdet af ONDD ifølge de strategiske retningslinjer af 28. september 2004 viste et negativt resultat af forsikringsforretningen med ordinære risici (dvs. for lande med ordinære risici ifølge meddelelsen om kortfristet eksportkreditforsikring) (78) for hele fremskrivningsperioden 2005-2007, hvormed aktiviteten med ekstraordinære risici understøttede området med de ordinære risici. Man udledte derfor heraf, at den skønnede rentabilitet af de ordinære risici var mindre end den, der var anslået for samtlige aktiviteter, der i sig selv var utilstrækkelig for en privat investor. Kommissionen konkluderer derfor, at selv om den forventede rentabilitet af aktiviteten med ordinære risici blev analyseret separat på basis af de eksisterende finansielle fremskrivninger fra 2004 (79), må det konkluderes, at den forventede rentabilitet var negativ og dermed tydeligvis utilstrækkelig til at overbevise en privat investor om det fornuftige i at foretage en sådan investering.

| (164) | Af de grunde, der fremgår af betragtning (74), hævder de belgiske myndigheder, at fremskrivningerne fra september 2004 ikke skal tages i betragtning ved analysen af rentabiliteten af de ordinære og de ekstraordinære risici, idet »de giver afvigende resultater«. De belgiske myndigheder hævder, at metoden, der blev udviklet i 2011 til opdeling af ordinære og ekstraordinære risici, bedre afspejler det ræsonnement, som en privat investor kunne have fulgt på tidspunktet for beslutningen i 2004. De belgiske myndigheder synes dermed at anføre efterfølgende, at fremskrivningerne fra 2004 for de ordinære risicis vedkommende (80) byggede på fejlagtige hypoteser. Den forventede skadeshyppighed var da også høj, men konstant, mens det forventede præmieniveau (der skulle honorere de risici, der blev løbet) var stærkt nedsat. Dermed blev skadesprocenten (»loss ratio«) på 94 %. Kommissionen kan ikke acceptere en efterfølgende ændring af den rentabilitet, der blev fremskrevet for aktiviteten (se betragtning (150)). Subsidiært bemærker Kommissionen, at dette argument fra de belgiske myndigheders side bekræfter, at der ikke blev foretaget en separat seriøs analyse af den forventede rentabilitet af de ordinære risici, og at det derfor er nødvendigt for at opnå en korrekt anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip at analysere rentabiliteten af den samlede kapital, der blev ydet til SA Ducroire. |
| --- | --- |

(164)

Af de grunde, der fremgår af betragtning (74), hævder de belgiske myndigheder, at fremskrivningerne fra september 2004 ikke skal tages i betragtning ved analysen af rentabiliteten af de ordinære og de ekstraordinære risici, idet »de giver afvigende resultater«. De belgiske myndigheder hævder, at metoden, der blev udviklet i 2011 til opdeling af ordinære og ekstraordinære risici, bedre afspejler det ræsonnement, som en privat investor kunne have fulgt på tidspunktet for beslutningen i 2004. De belgiske myndigheder synes dermed at anføre efterfølgende, at fremskrivningerne fra 2004 for de ordinære risicis vedkommende (80) byggede på fejlagtige hypoteser. Den forventede skadeshyppighed var da også høj, men konstant, mens det forventede præmieniveau (der skulle honorere de risici, der blev løbet) var stærkt nedsat. Dermed blev skadesprocenten (»loss ratio«) på 94 %. Kommissionen kan ikke acceptere en efterfølgende ændring af den rentabilitet, der blev fremskrevet for aktiviteten (se betragtning (150)). Subsidiært bemærker Kommissionen, at dette argument fra de belgiske myndigheders side bekræfter, at der ikke blev foretaget en separat seriøs analyse af den forventede rentabilitet af de ordinære risici, og at det derfor er nødvendigt for at opnå en korrekt anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip at analysere rentabiliteten af den samlede kapital, der blev ydet til SA Ducroire.

| (165) | Kommissionen bemærker helt subsidiært, at selv om man tog fremskrivningerne af resultatet af aktiviteten med ordinære risici i betragtning, sådan som disse blev gennemgået og fremlagt af de belgiske myndigheder i 2011 (81) — hvilket Kommissionen ikke accepterer, eftersom de ikke fandtes på investeringstidspunktet — og selv om man dividerede dette resultat med kapitalen vedrørende de ordinære risici som anslået af Kommissionen (dvs. [45-65] mio. EUR), ligger det anslåede ROE for 2005-2007 fortsat under den risikofrie rente. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen bemærker helt subsidiært, at selv om man tog fremskrivningerne af resultatet af aktiviteten med ordinære risici i betragtning, sådan som disse blev gennemgået og fremlagt af de belgiske myndigheder i 2011 (81) — hvilket Kommissionen ikke accepterer, eftersom de ikke fandtes på investeringstidspunktet — og selv om man dividerede dette resultat med kapitalen vedrørende de ordinære risici som anslået af Kommissionen (dvs. [45-65] mio. EUR), ligger det anslåede ROE for 2005-2007 fortsat under den risikofrie rente.

| (166) | Skønnet over den forventede rentabilitet som angivet i foregående betragtning bygger på hele kapitalen vurderet i forhold til de ordinære risici, herunder den del af kapitalen, der ikke blev indbetalt, i modsætning til ONDD's beregninger af rentabiliteten. De belgiske myndigheders argument (se betragtning (79)) om, at den del af kapitalindskuddet fra 2004, der først blev indbetalt i 2009, ikke bør tages i betragtning i beregningen af den anslåede rentabilitet før 2009, kan ikke accepteres. Selv om denne kapital ikke blev indbetalt i 2004, kunne den dog til enhver tid blive opkrævet, idet den indgik i kapitalindskuddet fra stiftelsen af SA Ducroire. En privat investor ville derfor på markedsøkonomiske vilkår kræve honorering af de risici, der var knyttet til denne investering, idet vedkommende kunne risikere at miste hele eller dele af sin investering i tilfælde af konkurs. De belgiske myndigheders beregninger kan derfor ikke accepteres. |
| --- | --- |

(166)

Skønnet over den forventede rentabilitet som angivet i foregående betragtning bygger på hele kapitalen vurderet i forhold til de ordinære risici, herunder den del af kapitalen, der ikke blev indbetalt, i modsætning til ONDD's beregninger af rentabiliteten. De belgiske myndigheders argument (se betragtning (79)) om, at den del af kapitalindskuddet fra 2004, der først blev indbetalt i 2009, ikke bør tages i betragtning i beregningen af den anslåede rentabilitet før 2009, kan ikke accepteres. Selv om denne kapital ikke blev indbetalt i 2004, kunne den dog til enhver tid blive opkrævet, idet den indgik i kapitalindskuddet fra stiftelsen af SA Ducroire. En privat investor ville derfor på markedsøkonomiske vilkår kræve honorering af de risici, der var knyttet til denne investering, idet vedkommende kunne risikere at miste hele eller dele af sin investering i tilfælde af konkurs. De belgiske myndigheders beregninger kan derfor ikke accepteres.

| (167) | Imidlertid skal det anerkendes, at denne investor kan placere beløbet svarende til den ikkeindbetalte kapital af sin investering, og at dette gælder, så længe denne kapital ikke er blevet opkrævet, i risikofrie kort- eller mellemlangfristede papirer og dermed opnå den rente, der gælder for denne type investering. Heraf kan udledes, at en sådan investor ville regne med et afkast af sin investering af ikkeindbetalt kapital svarende alene til risikopræmien i det selskab, hvori han investerer (dvs. forskellen mellem den forventede rentabilitet af en kapitalinvestering i en lignende virksomhed og rentabiliteten af risikofrie kort- eller mellemlangfristede investeringer) (82). |
| --- | --- |

(167)

Imidlertid skal det anerkendes, at denne investor kan placere beløbet svarende til den ikkeindbetalte kapital af sin investering, og at dette gælder, så længe denne kapital ikke er blevet opkrævet, i risikofrie kort- eller mellemlangfristede papirer og dermed opnå den rente, der gælder for denne type investering. Heraf kan udledes, at en sådan investor ville regne med et afkast af sin investering af ikkeindbetalt kapital svarende alene til risikopræmien i det selskab, hvori han investerer (dvs. forskellen mellem den forventede rentabilitet af en kapitalinvestering i en lignende virksomhed og rentabiliteten af risikofrie kort- eller mellemlangfristede investeringer) (82).

| (168) | Derfor skal den forventede rentabilitet af en kapitalinvestering, som er delvis indbetalt, vurderes under hensyntagen til hele kapitalindskuddet, men justeret for resultatet af det forventede afkast af den ikkeindbetalte del af kapitalen. Kommissionen har simuleret forskellige scenario r, hvoraf det gunstigste for den forventede rentabilitet, dvs. den, som består i at acceptere, at kun [10-25] mio. EUR ud af de [45-65] mio. EUR, der skulle understøtte aktiviteten med ordinære risici, blev indbetalt i 2004 (dvs. den kapital, der allerede understøttede aktiviteten med ordinære risici hos ONDD), og overskuddet på 36,6 mio. EUR blev betragtet som ikkeindbetalt kapital og derfor kun krævede en risikopræmie. Denne simulering blev udført ved til den forventede rentabilitet af de ordinære aktiviteter at føje fortjenesten svarende til afkastet af en risikofri mellemlangfristet investering af et beløb på 36,6 mio. EUR. Nærmere bestemt lægges den del af kapitalen, der ikke er indbetalt, ganget med den forventede rentabilitet på det pågældende tidspunkt for de risikofrie mellemlangfristede investeringer (83) til det forventede resultat af de ordinære aktiviteter (84). Derefter divideres denne sum med den gennemsnitlige kapital, der har understøttet aktiviteten med ordinære risici. Således opnås en forventet rentabilitet af den gennemsnitlige egenkapital (»return on average equity« eller ROAE) vurderet for investeringen på ca. 4 % i perioden 2005-2007. Den således beregnede forventede rentabilitet er knap på niveau med gennemsnitsrenten på langfristede belgiske statsobligationer i 2004 (se betragtning (155)). |
| --- | --- |

(168)

Derfor skal den forventede rentabilitet af en kapitalinvestering, som er delvis indbetalt, vurderes under hensyntagen til hele kapitalindskuddet, men justeret for resultatet af det forventede afkast af den ikkeindbetalte del af kapitalen. Kommissionen har simuleret forskellige scenario r, hvoraf det gunstigste for den forventede rentabilitet, dvs. den, som består i at acceptere, at kun [10-25] mio. EUR ud af de [45-65] mio. EUR, der skulle understøtte aktiviteten med ordinære risici, blev indbetalt i 2004 (dvs. den kapital, der allerede understøttede aktiviteten med ordinære risici hos ONDD), og overskuddet på 36,6 mio. EUR blev betragtet som ikkeindbetalt kapital og derfor kun krævede en risikopræmie. Denne simulering blev udført ved til den forventede rentabilitet af de ordinære aktiviteter at føje fortjenesten svarende til afkastet af en risikofri mellemlangfristet investering af et beløb på 36,6 mio. EUR. Nærmere bestemt lægges den del af kapitalen, der ikke er indbetalt, ganget med den forventede rentabilitet på det pågældende tidspunkt for de risikofrie mellemlangfristede investeringer (83) til det forventede resultat af de ordinære aktiviteter (84). Derefter divideres denne sum med den gennemsnitlige kapital, der har understøttet aktiviteten med ordinære risici. Således opnås en forventet rentabilitet af den gennemsnitlige egenkapital (»return on average equity« eller ROAE) vurderet for investeringen på ca. 4 % i perioden 2005-2007. Den således beregnede forventede rentabilitet er knap på niveau med gennemsnitsrenten på langfristede belgiske statsobligationer i 2004 (se betragtning (155)).

| (169) | Selv ved anvendelse af en investeringsrente på 3,5 % som foreslået af Belgien (se betragtning (80)) ville den forventede rente ikke ændre sig betydeligt og ville ikke nå op på den kapitalomkostning, som Belgien selv har anslået. |
| --- | --- |

(169)

Selv ved anvendelse af en investeringsrente på 3,5 % som foreslået af Belgien (se betragtning (80)) ville den forventede rente ikke ændre sig betydeligt og ville ikke nå op på den kapitalomkostning, som Belgien selv har anslået.

| (170) | Den anslåede rentabilitet (nævnt i betragtning (168)) tager hensyn til hensættelserne til udligningsreserven i modsætning til, hvad de belgiske myndigheder anbefaler. Eftersom opbygningen af denne reserve påbudt af de belgiske tilsynsmyndigheder skal udligne resultaterne over tid og dække eventuelle fremtidige tab som følge af den fremtidige aktivitet, er det hensigtsmæssigt at tage hensyn hertil ved beregningen af rentabiliteten. Kommissionens tilgang er i overensstemmelse med den regnskabspraksis, hvorefter man betragter denne reserve som en omkostning, der nedbringer fortjenesten. Selv om den ikke blev taget i betragtning (som et fradrag i vurderingen af fortjenesten), ville den forventede rentabilitet ikke nå op på den kapitalomkostning, som de belgiske myndigheder selv har anslået (i nærværende afgørelse udtaler Kommissionen sig ikke om gyldigheden af den vurdering, som de belgiske myndigheder har foretaget af kapitalomkostningen, idet ræsonnementet i nærværende afgørelse ikke bygger på dette tal). |
| --- | --- |

(170)

Den anslåede rentabilitet (nævnt i betragtning (168)) tager hensyn til hensættelserne til udligningsreserven i modsætning til, hvad de belgiske myndigheder anbefaler. Eftersom opbygningen af denne reserve påbudt af de belgiske tilsynsmyndigheder skal udligne resultaterne over tid og dække eventuelle fremtidige tab som følge af den fremtidige aktivitet, er det hensigtsmæssigt at tage hensyn hertil ved beregningen af rentabiliteten. Kommissionens tilgang er i overensstemmelse med den regnskabspraksis, hvorefter man betragter denne reserve som en omkostning, der nedbringer fortjenesten. Selv om den ikke blev taget i betragtning (som et fradrag i vurderingen af fortjenesten), ville den forventede rentabilitet ikke nå op på den kapitalomkostning, som de belgiske myndigheder selv har anslået (i nærværende afgørelse udtaler Kommissionen sig ikke om gyldigheden af den vurdering, som de belgiske myndigheder har foretaget af kapitalomkostningen, idet ræsonnementet i nærværende afgørelse ikke bygger på dette tal).

| (171) | Det ser således ud til, at den forventede rentabilitet af aktiviteten med ordinære risici — selv ved brug af de af de belgiske myndigheder fremsendte oplysninger, som Kommissionen betragter som fejlagtige — var utilstrækkelig til at overbevise en privat investor om på markedsøkonomiske vilkår at foretage en sådan investering. |
| --- | --- |

(171)

Det ser således ud til, at den forventede rentabilitet af aktiviteten med ordinære risici — selv ved brug af de af de belgiske myndigheder fremsendte oplysninger, som Kommissionen betragter som fejlagtige — var utilstrækkelig til at overbevise en privat investor om på markedsøkonomiske vilkår at foretage en sådan investering.

| (172) | Subsidiært anfører Kommissionen angående den metode, som de belgiske myndigheder anbefalede i forbindelse med deres svar på anmodningen fra Kommissionen fra december 2007 om oplysninger til vurdering af rentabiliteten, nemlig ROR ratio, at dette nøgletal ikke blev anvendt i ONDD's forudgående finansielle fremskrivninger (forretningsplan). Desuden afdækker et sådant nøgletal det tekniske resultat af omsætningen, tager ikke hensyn til den investerede kapital og angiver ikke rentabiliteten i forhold til denne. Det tager heller ikke hensyn til resultatet af de rent finansielle aktiviteter, som jo ellers indgår i den fortjeneste, der bogføres og udloddes til aktionærerne. En investor, der investerer i egenkapital (som en aktionær), ville derfor ikke have benyttet sig af denne ene sats — som ikke angiver rentabiliteten af egenkapitalen eller de investerede beløb — til at vurdere rentabiliteten af den investering, han overvejede at foretage. |
| --- | --- |

(172)

Subsidiært anfører Kommissionen angående den metode, som de belgiske myndigheder anbefalede i forbindelse med deres svar på anmodningen fra Kommissionen fra december 2007 om oplysninger til vurdering af rentabiliteten, nemlig ROR ratio, at dette nøgletal ikke blev anvendt i ONDD's forudgående finansielle fremskrivninger (forretningsplan). Desuden afdækker et sådant nøgletal det tekniske resultat af omsætningen, tager ikke hensyn til den investerede kapital og angiver ikke rentabiliteten i forhold til denne. Det tager heller ikke hensyn til resultatet af de rent finansielle aktiviteter, som jo ellers indgår i den fortjeneste, der bogføres og udloddes til aktionærerne. En investor, der investerer i egenkapital (som en aktionær), ville derfor ikke have benyttet sig af denne ene sats — som ikke angiver rentabiliteten af egenkapitalen eller de investerede beløb — til at vurdere rentabiliteten af den investering, han overvejede at foretage.

| (173) | Kommissionen konkluderer, at de 36,6 mio. EUR udgør en fordel, som ONDD gav SA Ducroire i form af kapital, som selskabet ikke ville have kunnet finde på markedet på samme vilkår. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen konkluderer, at de 36,6 mio. EUR udgør en fordel, som ONDD gav SA Ducroire i form af kapital, som selskabet ikke ville have kunnet finde på markedet på samme vilkår.

V.1.2.   Tilregnelse til staten og statsmidler

| (174) | Tildelingen af kapital til SA Ducroire er en beslutning truffet af ONDD, som kan tilregnes den belgiske stat, eftersom ONDD er en »selvstændig offentlig institution« ifølge belgiske offentligretlige bestemmelser indført ved en forfatningslov af 31. august 1939. Medlemmerne af institutionens bestyrelse udnævnes (ved anordning vedtaget i et ministermøde) og kan afsættes af Belgiernes Konge (som ligeledes fastsætter deres godtgørelser og vederlag) for de flestes vedkommende på forslag fra den ansvarlige føderale minister og regionalregeringen i de tre belgiske regioner (85). Med titel af »ministerielt delegeret« kan medlemmerne af bestyrelsen, som udnævnes på forslag fra de ansvarlige ministre, på bestyrelsesmøderne omgøre de beslutninger, som de måtte finde i strid med statens interesser. I så fald skal den ministerielt delegerede, som har omgjort beslutningen, straks underrette den minister, som har givet vedkommende mandat, herom. Endelig nyder ONDD godt af den belgiske stats garanti og kan handle på den belgiske stats vegne. |
| --- | --- |

(174)

Tildelingen af kapital til SA Ducroire er en beslutning truffet af ONDD, som kan tilregnes den belgiske stat, eftersom ONDD er en »selvstændig offentlig institution« ifølge belgiske offentligretlige bestemmelser indført ved en forfatningslov af 31. august 1939. Medlemmerne af institutionens bestyrelse udnævnes (ved anordning vedtaget i et ministermøde) og kan afsættes af Belgiernes Konge (som ligeledes fastsætter deres godtgørelser og vederlag) for de flestes vedkommende på forslag fra den ansvarlige føderale minister og regionalregeringen i de tre belgiske regioner (85). Med titel af »ministerielt delegeret« kan medlemmerne af bestyrelsen, som udnævnes på forslag fra de ansvarlige ministre, på bestyrelsesmøderne omgøre de beslutninger, som de måtte finde i strid med statens interesser. I så fald skal den ministerielt delegerede, som har omgjort beslutningen, straks underrette den minister, som har givet vedkommende mandat, herom. Endelig nyder ONDD godt af den belgiske stats garanti og kan handle på den belgiske stats vegne.

| (175) | Den belgiske stat, som er repræsenteret ved ONDD's bestyrelse og bekendt med de beslutninger, der træffes der, har derfor været direkte involveret i foranstaltningen med tildeling af kapital fra ONDD til SA Ducroire. De belgiske myndigheder har ikke bestridt, at foranstaltningen med kapitaltilførsel kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(175)

Den belgiske stat, som er repræsenteret ved ONDD's bestyrelse og bekendt med de beslutninger, der træffes der, har derfor været direkte involveret i foranstaltningen med tildeling af kapital fra ONDD til SA Ducroire. De belgiske myndigheder har ikke bestridt, at foranstaltningen med kapitaltilførsel kan tilregnes staten.

| (176) | Kapitalen, der er tilført SA Ducroire fra ONDD, som er et offentligt organ, hvis handlinger kan tilregnes den belgiske stat, udgør derfor statsmidler i henhold til artikel 107 i TEUF. |
| --- | --- |

(176)

Kapitalen, der er tilført SA Ducroire fra ONDD, som er et offentligt organ, hvis handlinger kan tilregnes den belgiske stat, udgør derfor statsmidler i henhold til artikel 107 i TEUF.

V.1.3.   Selektivitet

| (177) | Kapitaltilførslen i 2004 er selektiv, fordi den direkte og udelukkende gavner SA Ducroire. |
| --- | --- |

(177)

Kapitaltilførslen i 2004 er selektiv, fordi den direkte og udelukkende gavner SA Ducroire.

V.1.4.   Konkurrencefordrejning

| (178) | Fordi ONDD har foretaget den omhandlede kapitaltilførsel uden at beregne en tilstrækkelig rentabilitet, har SA Ducroire opnået en konkurrencefordel i forhold til de private kreditforsikringsselskaber, hvis aktionærer forventer et afkast på deres investering, som er på niveau med det afkast, de kunne have opnået gennem sammenlignelige investeringer. |
| --- | --- |

(178)

Fordi ONDD har foretaget den omhandlede kapitaltilførsel uden at beregne en tilstrækkelig rentabilitet, har SA Ducroire opnået en konkurrencefordel i forhold til de private kreditforsikringsselskaber, hvis aktionærer forventer et afkast på deres investering, som er på niveau med det afkast, de kunne have opnået gennem sammenlignelige investeringer.

| (179) | Især ville SA Ducroire ikke have kunnet skaffe sig en sådan kapital på markedet, så længe rentabiliteten af investeringen var utilstrækkelig. Det betyder, at SA Ducroire uden tilførslen af kapital fra staten via ONDD ikke ville have kunnet udvide sine aktiviteter på markedet, sådan som det skete. |
| --- | --- |

(179)

Især ville SA Ducroire ikke have kunnet skaffe sig en sådan kapital på markedet, så længe rentabiliteten af investeringen var utilstrækkelig. Det betyder, at SA Ducroire uden tilførslen af kapital fra staten via ONDD ikke ville have kunnet udvide sine aktiviteter på markedet, sådan som det skete.

| (180) | I den henseende præciseres det i punkt 3.2 i meddelelsen om eksportkreditforsikring, at tilførsel af kapital fra staten til bestemte virksomheder, som rummer et element af statsstøtte, hvis staten ikke handler som en privat investor på markedsøkonomiske vilkår, fordrejer konkurrencen. |
| --- | --- |

(180)

I den henseende præciseres det i punkt 3.2 i meddelelsen om eksportkreditforsikring, at tilførsel af kapital fra staten til bestemte virksomheder, som rummer et element af statsstøtte, hvis staten ikke handler som en privat investor på markedsøkonomiske vilkår, fordrejer konkurrencen.

| (181) | I overensstemmelse med Domstolens retspraksis udgør en forbedring af en virksomheds konkurrencemæssige stilling som følge af statsstøtte generelt et bevis for, at konkurrencesituationen for de øvrige virksomheder, der ikke har fået en lignende støtte, er fordrejet (86). |
| --- | --- |

(181)

I overensstemmelse med Domstolens retspraksis udgør en forbedring af en virksomheds konkurrencemæssige stilling som følge af statsstøtte generelt et bevis for, at konkurrencesituationen for de øvrige virksomheder, der ikke har fået en lignende støtte, er fordrejet (86).

| (182) | Den støtte, som staten har ydet til ONDD i form af tilførsel af kapital til fordel for ordinære risici, fordrejer eller truer derfor med at fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(182)

Den støtte, som staten har ydet til ONDD i form af tilførsel af kapital til fordel for ordinære risici, fordrejer eller truer derfor med at fordreje konkurrencen.

V.1.5.   Påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne

| (183) | SA Ducroire er i konkurrence med andre af EU's virksomheder på markedet for kreditforsikring. Det samme gjaldt ONDD, for så vidt angår de ordinære risici, førend SA Ducroire fik overført kreditforsikringsaktiviteterne fra ONDD vedrørende de kortfristede risici, herunder de ordinære risici. |
| --- | --- |

(183)

SA Ducroire er i konkurrence med andre af EU's virksomheder på markedet for kreditforsikring. Det samme gjaldt ONDD, for så vidt angår de ordinære risici, førend SA Ducroire fik overført kreditforsikringsaktiviteterne fra ONDD vedrørende de kortfristede risici, herunder de ordinære risici.

| (184) | Endvidere driver ONDD og SA Ducroire virksomhed i de øvrige medlemsstater, bl.a. gennem erhvervelsen af KUP, den kommercielle afdeling af det nationale tjekkiske eksportkreditforsikringsselskab. |
| --- | --- |

(184)

Endvidere driver ONDD og SA Ducroire virksomhed i de øvrige medlemsstater, bl.a. gennem erhvervelsen af KUP, den kommercielle afdeling af det nationale tjekkiske eksportkreditforsikringsselskab.

| (185) | I punkt 3.2 i meddelelsen om eksportkreditforsikring angives det, at når staten giver et eksportkreditforsikringsselskab en garanti eller kapital vedrørende ordinære risici uden at handle ifølge det markedsøkonomiske investorprincip, udgør en sådan garanti eller en sådan kapitaltilførsel en støtte, som fordrejer samhandelen i det indre marked. |
| --- | --- |

(185)

I punkt 3.2 i meddelelsen om eksportkreditforsikring angives det, at når staten giver et eksportkreditforsikringsselskab en garanti eller kapital vedrørende ordinære risici uden at handle ifølge det markedsøkonomiske investorprincip, udgør en sådan garanti eller en sådan kapitaltilførsel en støtte, som fordrejer samhandelen i det indre marked.

| (186) | Ifølge fast retspraksis påvirkes samhandelen mellem medlemsstaterne, når den eller de virksomheder, der får støtte, udøver deres aktiviteter på et område med fri konkurrence, som er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne (87). |
| --- | --- |

(186)

Ifølge fast retspraksis påvirkes samhandelen mellem medlemsstaterne, når den eller de virksomheder, der får støtte, udøver deres aktiviteter på et område med fri konkurrence, som er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne (87).

| (187) | Det forhold, at denne procedure er igangsat af en konkurrent i en anden medlemsstat end Belgien, som har klaget over den konkurrencefordrejning, som skyldes SA Ducroires aktivitet i en tredje medlemsstat (Den Tjekkiske Republik), bekræfter blot, at SA Ducroire driver virksomheder i en sektor, der er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(187)

Det forhold, at denne procedure er igangsat af en konkurrent i en anden medlemsstat end Belgien, som har klaget over den konkurrencefordrejning, som skyldes SA Ducroires aktivitet i en tredje medlemsstat (Den Tjekkiske Republik), bekræfter blot, at SA Ducroire driver virksomheder i en sektor, der er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne.

| (188) | Samhandelen mellem medlemsstaterne er derfor påvirket i tilstrækkelig grad af foranstaltning 3. |
| --- | --- |

(188)

Samhandelen mellem medlemsstaterne er derfor påvirket i tilstrækkelig grad af foranstaltning 3.

V.2.   DEN EVENTUELLE STØTTES ULOVLIGHED

| (189) | På baggrund af ovenstående udgør foranstaltning 3 statsstøtte. |
| --- | --- |

(189)

På baggrund af ovenstående udgør foranstaltning 3 statsstøtte.

| (190) | Kommissionen vurderer, at denne støtte er en ny støtte, som den ikke på forhånd har fået meddelelse om, hvorfor den er ulovlig. |
| --- | --- |

(190)

Kommissionen vurderer, at denne støtte er en ny støtte, som den ikke på forhånd har fået meddelelse om, hvorfor den er ulovlig.

| (191) | ONDD har bevilget den omhandlede kapital i september 2004, og SA Ducroire fik overført aktiviteten med kortfristede risici (herunder de ordinære risici) den 1. januar 2005. |
| --- | --- |

(191)

ONDD har bevilget den omhandlede kapital i september 2004, og SA Ducroire fik overført aktiviteten med kortfristede risici (herunder de ordinære risici) den 1. januar 2005.

| (192) | Denne foranstaltning:






  — | ligger derfor efter den 17. september 1998, fra hvilken dato Belgien i kraft af sin accept af meddelelsen om eksportkreditforsikring ikke har lov til at tildele ny støtte, og |
| --- | --- | --- |

(192)

Denne foranstaltning:

—

ligger derfor efter den 17. september 1998, fra hvilken dato Belgien i kraft af sin accept af meddelelsen om eksportkreditforsikring ikke har lov til at tildele ny støtte, og

| — | er ikke omfattet af den forskrift, der er fastlagt i artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93, eftersom den er vedtaget for under 10 år siden. |
| --- | --- |

—

er ikke omfattet af den forskrift, der er fastlagt i artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93, eftersom den er vedtaget for under 10 år siden.

| (193) | Den del af kapitalen, nemlig 36,6 mio. EUR, som ONDD tildelte SA Ducroire, som ikke blev meddelt Kommissionen på forhånd, udgør derfor fra begyndelsen ulovlig ny støtte. |
| --- | --- |

(193)

Den del af kapitalen, nemlig 36,6 mio. EUR, som ONDD tildelte SA Ducroire, som ikke blev meddelt Kommissionen på forhånd, udgør derfor fra begyndelsen ulovlig ny støtte.

V.3.   VURDERING AF DEN EVENTUELLE STØTTES FORENELIGHED MED DET INDRE MARKED

| (194) | Kommissionen kontrollerer foranstaltning 3's forenelighed ifølge bestemmelserne i meddelelsen om eksportkreditforsikring, som finder anvendelse på denne periode. Den nye meddelelse til medlemsstaterne om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kortfristet eksportkreditforsikring (herefter »den nye meddelelse om eksportkreditforsikring«) offentliggjort den 19. december 2012 finder anvendelse fra den 1. januar 2013. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen kontrollerer foranstaltning 3's forenelighed ifølge bestemmelserne i meddelelsen om eksportkreditforsikring, som finder anvendelse på denne periode. Den nye meddelelse til medlemsstaterne om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kortfristet eksportkreditforsikring (herefter »den nye meddelelse om eksportkreditforsikring«) offentliggjort den 19. december 2012 finder anvendelse fra den 1. januar 2013.

| (195) | Ifølge punkt 3.2. og 4.1. i meddelelsen om eksportkreditforsikring finder undtagelserne vedrørende statsstøtte ifølge traktatens bestemmelser principielt ikke anvendelse på den støtte, der er bevilget til forsikring af de ordinære risici. Denne støtte fordrejer da også ganske vist konkurrencen mellem forsikringsselskaberne, men fører endvidere til »en differentiering af den forsikringsmæssige dækning af markedsmæssige risici i de forskellige medlemsstater, hvorved konkurrencen fordrejes mellem selskaberne i medlemsstaterne, hvilket har en sekundær indvirkning på samhandelen inden for EF, hvad enten der er tale om eksport inden for eller uden for EF. De i EF-traktatens artikel 92 hjemlede undtagelser kan ikke bringes i anvendelse på støtte i forbindelse med forsikring af markedsmæssige risici. De konkurrencefordrejende virkninger af sådan støtte inden for EU er så kraftige, at hverken medlemsstaterne eller EF vil kunne være interesseret i at støtte eksporten«
   (88). Med andre ord er denne støtte i princippet ikke berettiget til at være omfattet af nogen af undtagelserne i artikel 107, stk. 3, i TEUF, navnlig litra c), fordi den udgør en for stor fordrejning af konkurrencen i det indre marked. |
| --- | --- |

(195)

Ifølge punkt 3.2. og 4.1. i meddelelsen om eksportkreditforsikring finder undtagelserne vedrørende statsstøtte ifølge traktatens bestemmelser principielt ikke anvendelse på den støtte, der er bevilget til forsikring af de ordinære risici. Denne støtte fordrejer da også ganske vist konkurrencen mellem forsikringsselskaberne, men fører endvidere til »en differentiering af den forsikringsmæssige dækning af markedsmæssige risici i de forskellige medlemsstater, hvorved konkurrencen fordrejes mellem selskaberne i medlemsstaterne, hvilket har en sekundær indvirkning på samhandelen inden for EF, hvad enten der er tale om eksport inden for eller uden for EF. De i EF-traktatens artikel 92 hjemlede undtagelser kan ikke bringes i anvendelse på støtte i forbindelse med forsikring af markedsmæssige risici. De konkurrencefordrejende virkninger af sådan støtte inden for EU er så kraftige, at hverken medlemsstaterne eller EF vil kunne være interesseret i at støtte eksporten«
   (88). Med andre ord er denne støtte i princippet ikke berettiget til at være omfattet af nogen af undtagelserne i artikel 107, stk. 3, i TEUF, navnlig litra c), fordi den udgør en for stor fordrejning af konkurrencen i det indre marked.

| (196) | Endvidere opfylder den omhandlede støtte ikke betingelserne for at være berettiget til en eller flere af undtagelserne i artikel 107, stk. 3, i TEUF. Som angivet i indledningsbeslutningen kan navnlig den pågældende støtte ikke udgøre rednings- eller omstruktureringsstøtte ifølge Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (89), især af følgende grunde:






  1) | De belgiske myndigheder har ikke bevist, at SA Ducroire var berettiget til en sådan støtte, f.eks. at det var i krise ifølge betydningen heraf i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Det skal ligeledes bemærkes, at virksomheder, der betragtes som nyoprettede ifølge punkt 12 i rammebestemmelserne, ikke er berettiget til statsstøtte til redning eller omstrukturering. |
| --- | --- | --- |

(196)

Endvidere opfylder den omhandlede støtte ikke betingelserne for at være berettiget til en eller flere af undtagelserne i artikel 107, stk. 3, i TEUF. Som angivet i indledningsbeslutningen kan navnlig den pågældende støtte ikke udgøre rednings- eller omstruktureringsstøtte ifølge Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (89), især af følgende grunde:

1)

De belgiske myndigheder har ikke bevist, at SA Ducroire var berettiget til en sådan støtte, f.eks. at det var i krise ifølge betydningen heraf i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Det skal ligeledes bemærkes, at virksomheder, der betragtes som nyoprettede ifølge punkt 12 i rammebestemmelserne, ikke er berettiget til statsstøtte til redning eller omstrukturering.

| 2) | Støtten var ikke begrænset til det nødvendige minimum. Især var kapitaltilførslen til SA Ducroire tilstrækkelig stor til at give selskabet mulighed for opkøb. Forretningsplanen rummede ikke noget om støttemodtagerens eget bidrag, sådan som den forelå i 2004 i form af interne notater. |
| --- | --- |

2)

Støtten var ikke begrænset til det nødvendige minimum. Især var kapitaltilførslen til SA Ducroire tilstrækkelig stor til at give selskabet mulighed for opkøb. Forretningsplanen rummede ikke noget om støttemodtagerens eget bidrag, sådan som den forelå i 2004 i form af interne notater.

| 3) | Forretningsplanen for SA Ducroire rummede ingen foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

3)

Forretningsplanen for SA Ducroire rummede ingen foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.

| (197) | Bestemmelserne i den nye meddelelse om eksportkreditforsikring kan ikke ændre Kommissionens vurdering. |
| --- | --- |

(197)

Bestemmelserne i den nye meddelelse om eksportkreditforsikring kan ikke ændre Kommissionens vurdering.

| (198) | Derfor kan den omhandlede foranstaltning ikke erklæres forenelig med det indre marked i medfør af artikel 107, stk. 3, i TEUF. |
| --- | --- |

(198)

Derfor kan den omhandlede foranstaltning ikke erklæres forenelig med det indre marked i medfør af artikel 107, stk. 3, i TEUF.

V.4.   PLIGTEN TIL AT INDFØRE EN SÆRSKILT FORVALTNING OG FØRE SÆRSKILTE REGNSKABER

| (199) | Ifølge punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring skal selskabet, i det omfang aktiviteten med ekstraordinære risici får statsstøtte, i det mindste have en særskilt forvaltning og føre særskilte regnskaber for forsikringsområderne ordinære henholdsvis ekstraordinære risici for at sikre, at kapitalen, der er tildelt aktiviteten med ekstraordinære risici, ikke understøtter aktiviteten med ordinære risici og således fordrejer konkurrencen. |
| --- | --- |

(199)

Ifølge punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring skal selskabet, i det omfang aktiviteten med ekstraordinære risici får statsstøtte, i det mindste have en særskilt forvaltning og føre særskilte regnskaber for forsikringsområderne ordinære henholdsvis ekstraordinære risici for at sikre, at kapitalen, der er tildelt aktiviteten med ekstraordinære risici, ikke understøtter aktiviteten med ordinære risici og således fordrejer konkurrencen.

| (200) | Ifølge de belgiske myndigheder er de kortfristede aktiviteter siden 1. januar 2005 blevet udøvet i SA Ducroire i forbindelse med overførslen af en eksisterende aktivitet med dens eksisterende kapital (uden tildeling af supplerende kapital). Subsidiært mener Belgien, at kapitalen blev tildelt på vilkår, der ville være acceptable for en privat investor. Da SA Ducroire ifølge de belgiske myndigheder ikke får statsstøtte — ikke engang til aktiviteten med ekstraordinære risici, som den udøver — ville det ikke være nødvendigt med særskilte regnskaber. |
| --- | --- |

(200)

Ifølge de belgiske myndigheder er de kortfristede aktiviteter siden 1. januar 2005 blevet udøvet i SA Ducroire i forbindelse med overførslen af en eksisterende aktivitet med dens eksisterende kapital (uden tildeling af supplerende kapital). Subsidiært mener Belgien, at kapitalen blev tildelt på vilkår, der ville være acceptable for en privat investor. Da SA Ducroire ifølge de belgiske myndigheder ikke får statsstøtte — ikke engang til aktiviteten med ekstraordinære risici, som den udøver — ville det ikke være nødvendigt med særskilte regnskaber.

| (201) | I afsnit V.1.1.2. blev det konkluderet, at kapitaltilførslen til den overførte aktivitet beløb sig til [45-75] mio. EUR, og at der derfor var en yderligere kapital på [75-100] mio. EUR, hvoraf [35-65] mio. EUR de facto understøttede aktiviteten med ekstraordinære risici. Disse [35-65] mio. EUR blev derfor ikke betegnet som støtte. De belgiske myndigheders argument om, at aktiviteten med ekstraordinære risici ikke får statsstøtte, skal derfor afvises, da det har kunnet påvises, at der eksisterer en yderligere kapital, som aktiviteten med ekstraordinære risici er blevet understøttet af. Endvidere angav de finansielle fremskrivninger fra 2004 af hele SA Ducroires aktivitet en forventet rentabilitet på under den risikofrie rente i den pågældende periode (90). Den forventede rentabilitet var derfor utilstrækkelig til at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip. Det kan derfor konkluderes, at aktiviteten med ekstraordinære risici fortsat modtog statsstøtte. |
| --- | --- |

(201)

I afsnit V.1.1.2. blev det konkluderet, at kapitaltilførslen til den overførte aktivitet beløb sig til [45-75] mio. EUR, og at der derfor var en yderligere kapital på [75-100] mio. EUR, hvoraf [35-65] mio. EUR de facto understøttede aktiviteten med ekstraordinære risici. Disse [35-65] mio. EUR blev derfor ikke betegnet som støtte. De belgiske myndigheders argument om, at aktiviteten med ekstraordinære risici ikke får statsstøtte, skal derfor afvises, da det har kunnet påvises, at der eksisterer en yderligere kapital, som aktiviteten med ekstraordinære risici er blevet understøttet af. Endvidere angav de finansielle fremskrivninger fra 2004 af hele SA Ducroires aktivitet en forventet rentabilitet på under den risikofrie rente i den pågældende periode (90). Den forventede rentabilitet var derfor utilstrækkelig til at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip. Det kan derfor konkluderes, at aktiviteten med ekstraordinære risici fortsat modtog statsstøtte.

| (202) | Da aktiviteten med ekstraordinære risici har fået og stadig får statsstøtte, ville SA Ducroire helt fra stiftelsen have skullet overholde punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring om indførelse af særskilt forvaltning og særskilte regnskaber, så det var muligt at skelne mellem aktiviteterne med henholdsvis ordinære og ekstraordinære risici, også selv om selskabet kun driver virksomhed på området for ordinære risici. Ifølge bestemmelserne i den nye meddelelse om eksportkreditforsikring fastholdes denne pligt (jf. punkt 15 i den nye meddelelse om eksportkreditforsikring). |
| --- | --- |

(202)

Da aktiviteten med ekstraordinære risici har fået og stadig får statsstøtte, ville SA Ducroire helt fra stiftelsen have skullet overholde punkt 4.3 i meddelelsen om eksportkreditforsikring om indførelse af særskilt forvaltning og særskilte regnskaber, så det var muligt at skelne mellem aktiviteterne med henholdsvis ordinære og ekstraordinære risici, også selv om selskabet kun driver virksomhed på området for ordinære risici. Ifølge bestemmelserne i den nye meddelelse om eksportkreditforsikring fastholdes denne pligt (jf. punkt 15 i den nye meddelelse om eksportkreditforsikring).

| (203) | SA Ducroire var og forbliver derfor pålagt denne pligt. Der skal derfor straks indføres særskilt forvaltning og særskilte regnskaber for aktiviteten med ekstraordinære risici henholdsvis ordinære risici. I modsat fald vil støtten på [35-65] mio. EUR tildelt aktiviteten med ekstraordinære risici ikke længere kunne undgå at blive betegnet som statsstøtte. Konklusionen på nærværende afgørelse, ifølge hvilken dette beløb på [35-65] mio. EUR understøtter aktiviteten med ekstraordinære risici, bygger da også på visse hypoteser, der delvis ikke kan verificeres på baggrund af den retrospektive rekonstruktion af de særskilte regnskaber (der eksisterer nemlig formelt set ikke særskilte regnskaber hos SA Ducroire). Kommissionen vil ikke godtage en sådan retrospektiv rekonstruktion, hvis den igen skal se på anvendelsen af SA Ducroires kapital i fremtiden. Pligten til særskilt forvaltning og særskilte regnskaber skal netop forebygge et sådant retrospektivt arbejde, der nødvendigvis må bygge på et vist antal hypoteser, der til dels ikke kan verificeres. |
| --- | --- |

(203)

SA Ducroire var og forbliver derfor pålagt denne pligt. Der skal derfor straks indføres særskilt forvaltning og særskilte regnskaber for aktiviteten med ekstraordinære risici henholdsvis ordinære risici. I modsat fald vil støtten på [35-65] mio. EUR tildelt aktiviteten med ekstraordinære risici ikke længere kunne undgå at blive betegnet som statsstøtte. Konklusionen på nærværende afgørelse, ifølge hvilken dette beløb på [35-65] mio. EUR understøtter aktiviteten med ekstraordinære risici, bygger da også på visse hypoteser, der delvis ikke kan verificeres på baggrund af den retrospektive rekonstruktion af de særskilte regnskaber (der eksisterer nemlig formelt set ikke særskilte regnskaber hos SA Ducroire). Kommissionen vil ikke godtage en sådan retrospektiv rekonstruktion, hvis den igen skal se på anvendelsen af SA Ducroires kapital i fremtiden. Pligten til særskilt forvaltning og særskilte regnskaber skal netop forebygge et sådant retrospektivt arbejde, der nødvendigvis må bygge på et vist antal hypoteser, der til dels ikke kan verificeres.

| (204) | Nærværende afgørelse og især beregningen af beløbet på 36,6 mio. EUR bygger på særskilte regnskaber (balance og resultatopgørelse) for henholdsvis ordinære og ekstraordinære risici pr. 31. december 2011 som fremsendt af de belgiske myndigheder i maj 2012. Det ville derfor ikke være acceptabelt, at indførelsen af en sådan særskilt forvaltning og særskilte regnskaber foregår på grundlag af hypoteser og metoder som dem, der er blevet brugt til at fastslå de beløb, der er fremsendt oplysninger om i forbindelse med nærværende procedure. Især ville det ikke være acceptabelt at tildele aktiviteten med ekstraordinære risici mindre kapital — og dermed give mere kapital til aktiviteten med ordinære risici — end det beløb, der er nævnt i den særskilte balance pr. 31. december 2011 fremsendt af de belgiske myndigheder i maj 2012. |
| --- | --- |

(204)

Nærværende afgørelse og især beregningen af beløbet på 36,6 mio. EUR bygger på særskilte regnskaber (balance og resultatopgørelse) for henholdsvis ordinære og ekstraordinære risici pr. 31. december 2011 som fremsendt af de belgiske myndigheder i maj 2012. Det ville derfor ikke være acceptabelt, at indførelsen af en sådan særskilt forvaltning og særskilte regnskaber foregår på grundlag af hypoteser og metoder som dem, der er blevet brugt til at fastslå de beløb, der er fremsendt oplysninger om i forbindelse med nærværende procedure. Især ville det ikke være acceptabelt at tildele aktiviteten med ekstraordinære risici mindre kapital — og dermed give mere kapital til aktiviteten med ordinære risici — end det beløb, der er nævnt i den særskilte balance pr. 31. december 2011 fremsendt af de belgiske myndigheder i maj 2012.

| (205) | Subsidiært understreger Kommissionen, at fraværet af særskilte regnskaber siden stiftelsen af SA Ducroire har vanskeliggjort analysen af foranstaltning 3 i betydelig grad og tvunget Kommissionen til at foretage sin analyse på grundlag af bestemte hypoteser. På grund af SA Ducroires pligt til at føre særskilte regnskaber kan selskabet ikke bebrejde Kommissionen, at den har benyttet bestemte hypoteser eller valgt en kompleks tilgang i sin analyse. I mangel af denne komplekse tilgang kunne Kommissionen faktisk blot have vurderet, at samtlige [75-100] mio. EUR udgjorde en fordel i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(205)

Subsidiært understreger Kommissionen, at fraværet af særskilte regnskaber siden stiftelsen af SA Ducroire har vanskeliggjort analysen af foranstaltning 3 i betydelig grad og tvunget Kommissionen til at foretage sin analyse på grundlag af bestemte hypoteser. På grund af SA Ducroires pligt til at føre særskilte regnskaber kan selskabet ikke bebrejde Kommissionen, at den har benyttet bestemte hypoteser eller valgt en kompleks tilgang i sin analyse. I mangel af denne komplekse tilgang kunne Kommissionen faktisk blot have vurderet, at samtlige [75-100] mio. EUR udgjorde en fordel i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

V.5.   PLIGTEN TIL, AT AKTIVITETEN MED DE EKSTRAORDINÆRE RISICI IKKE BIDRAGER TIL TILBAGEBETALINGEN AF STØTTEN

| (206) | I nærværende afgørelse har Kommissionen undladt at betegne den del af kapitalen som statsstøtte, der de facto understøttede aktiviteten med ekstraordinære risici, selv om denne del af kapitalen udgjorde en støtte, som ikke opfyldte det markedsøkonomiske investorprincip. Beløbet for den uforenelige støtte omfatter derfor ikke det beløb, der understøttede aktiviteten med de ekstraordinære risici. Det følger derfor logisk af nærværende afgørelse, at tilbagebetalingen af den uforenelige støtte præcist finansieres af aktiviteten med ordinære risici og den kapital, der hører dertil, hvilket er det eneste middel til at genskabe konkurrencesituationen på markedet for ordinære risici, som fandtes før ydelsen af den uforenelige støtte. Som tidligere nævnt skal denne tilbagesøgning ske på baggrund af særskilte regnskaber og i sammenhæng med de belgiske myndigheders bemærkninger fra maj 2012. |
| --- | --- |

(206)

I nærværende afgørelse har Kommissionen undladt at betegne den del af kapitalen som statsstøtte, der de facto understøttede aktiviteten med ekstraordinære risici, selv om denne del af kapitalen udgjorde en støtte, som ikke opfyldte det markedsøkonomiske investorprincip. Beløbet for den uforenelige støtte omfatter derfor ikke det beløb, der understøttede aktiviteten med de ekstraordinære risici. Det følger derfor logisk af nærværende afgørelse, at tilbagebetalingen af den uforenelige støtte præcist finansieres af aktiviteten med ordinære risici og den kapital, der hører dertil, hvilket er det eneste middel til at genskabe konkurrencesituationen på markedet for ordinære risici, som fandtes før ydelsen af den uforenelige støtte. Som tidligere nævnt skal denne tilbagesøgning ske på baggrund af særskilte regnskaber og i sammenhæng med de belgiske myndigheders bemærkninger fra maj 2012.

VI.   KONKLUSIONER

| (207) | Kommissionen konstaterer, at blandt de tre foranstaltninger, som den formelle undersøgelsesprocedure omhandlede, udgør foranstaltning 1 og 2 (statsgarantien og eventuelle interne overførsler af midler til fordel for ONDD's ordinære risici) ikke støtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. Derimod gør analysen af foranstaltning 3 det muligt at konkludere, at der forekom støtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF på 36,6 mio. EUR. Da ONDD (for den belgiske stats regning) ulovligt har iværksat foranstaltning 3 i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF, og denne støtte er uforenelig med det indre marked, skal den tilbagesøges. Tilbagebetalingen af denne støtte skal finansieres af SA Ducroires aktivitet med ordinære risici — |
| --- | --- |

(207)

Kommissionen konstaterer, at blandt de tre foranstaltninger, som den formelle undersøgelsesprocedure omhandlede, udgør foranstaltning 1 og 2 (statsgarantien og eventuelle interne overførsler af midler til fordel for ONDD's ordinære risici) ikke støtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. Derimod gør analysen af foranstaltning 3 det muligt at konkludere, at der forekom støtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF på 36,6 mio. EUR. Da ONDD (for den belgiske stats regning) ulovligt har iværksat foranstaltning 3 i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF, og denne støtte er uforenelig med det indre marked, skal den tilbagesøges. Tilbagebetalingen af denne støtte skal finansieres af SA Ducroires aktivitet med ordinære risici —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Da garantien, som Belgien ydede til ONDD, ikke har understøttet aktiviteten med ordinære risici hos ONDD, udgør den ikke støtte.

Artikel 2

De eventuelle interne overførsler af midler til fordel for aktiviteten med ordinære risici hos ONDD, hvis eksistens ikke er påvist, udgør ikke støtte.

Artikel 3

Den oprindelige kapitaltilførsel fra ONDD til SA Ducroire på 113,4 mio. EUR udgør ikke støtte.

Artikel 4

Den oprindelige kapitaltilførsel fra ONDD til SA Ducroire på 36,6 mio. EUR, der blev iværksat den 23. september 2004 i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, udgør ulovlig støtte, der er uforenelig med det indre marked ifølge nævnte traktat.

Artikel 5

1.   Belgien har pligt til gennem ONDD at tilbagesøge den støtte, der er omhandlet i artikel 4, fra SA Ducroire. Belgien har pligt til at fremlægge detaljerede oplysninger, herunder en attest fra et uafhængigt revisionsselskab, som kontrollerer disse regnskaber, som bevis for, at tilbagebetalingen alene er finansieret af SA Ducroires aktivitet med ordinære risici.

2.   Den sum, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra den dato, på hvilken den blev stillet til SA Ducroires rådighed (den 1. januar 2005), og indtil den er tilbagebetalt.

3.   Renterne beregnes på et grundlag, der fastlægges efter bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (91).

4.   Tilbagesøgningen af støtten iværksættes omgående og effektivt.

Artikel 6

Der skal uden ophør indføres særskilt forvaltning og særskilte regnskaber for aktiviteten med ekstraordinære henholdsvis ordinære risici, og dette skal opretholdes, så længe der ydes statsstøtte til aktiviteten med ekstraordinære risici. I de særskilte regnskaber skal der tages hensyn til de finansielle oplysninger, som de belgiske myndigheder fremsendte i maj 2012. Navnlig skal den heraf følgende fordeling af kapitalen foretages på samme måde, som den blev i maj 2012.

Artikel 7

1.   Inden to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse forelægger Belgien følgende oplysninger for Kommissionen:

| a) | det samlede beløb (hovedstol og renter), som skal tilbagesøges hos SA Ducroire |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb (hovedstol og renter), som skal tilbagesøges hos SA Ducroire

| b) | en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen |
| --- | --- |

b)

en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen

| c) | dokumentation for, at SA Ducroire har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at SA Ducroire har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Belgien holder løbende Kommissionen orienteret om de nationale foranstaltninger, der træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 4 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt. Belgien indsender på Kommissionens anmodning straks oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen. Belgien fremsender endvidere detaljerede oplysninger om de støttebeløb og de renter, der allerede er tilbagebetalt af SA Ducroire.

Artikel 8

Belgien træffer de fornødne foranstaltninger til at efterkomme nærværende afgørelse senest fire måneder efter meddelelsen af afgørelsen.

Artikel 9

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. marts 2013

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Med virkning fra den 1. december 2009 er EF-traktatens artikel 87 og 88 blevet til henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«). De to sæt bestemmelser er i det væsentlige identiske. I nærværende afgørelse skal henvisninger til artikel 107 og 108 i TEUF efter omstændighederne forstås som henvisninger til EF-traktatens artikel 87 og 88. Med TEUF er der også indført visse terminologiske ændringer, f.eks. er »Fællesskab« erstattet med »Union«, »fællesmarkedet« med »det indre marked« og »Retten i Første Instans« med »Retten«. Det er TEUF-terminologien, der anvendes i denne afgørelse.

1

(2)  EUT C 163 af 1.6.2011, s. 1.

2

(3)  Fortrolige oplysninger.

3

(4)  EUT C 163 af 1.6.2011, s. 1.

4

(5)  EFT C 281 af 17.9.1997, s. 4. Fra den 1. januar 2013 anvender Kommissionen den nye meddelelse til medlemsstaterne om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kortfristet eksportkreditforsikring, offentliggjort den 19. december 2012 (EUT C 392 af 19.12.2012, s. 1).

5

(6)  Uanset om skyldnerne er offentligretlige eller ikke.

6

(7)  Se bilaget til meddelelsen om eksportkreditforsikring.

7

(8)  Se s. 60 og 69 i bilag 8 til Belgiens bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 24. februar 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 1. juni 2011.

8

(9)  Se afsnit 4.1.2.2.1 i indledningsbeslutningen.

9

(10)  Denne kapital vedrørende ekstraordinære risici omfatter den kapital i SA Ducroire, som på tidspunktet for overdragelsen af forsikringsaktiviteterne vedrørende kortfristede risici til SA Ducroire understøttede forsikring af risici forbundet med skyldnere etableret i Rumænien og Bulgarien, idet disse risici på daværende tidspunkt var ekstraordinære, i og med at disse lande havde tiltrådt Den Europæiske Union den 1. januar 2007, hvilket vil sige efter overdragelsen af aktiviteterne til SA Ducroire.

10

(11)  Se Kommissionens beslutning af 21. december 2005 i sag N 531/2005, »Foranstaltninger i forbindelse med oprettelse og drift af Banque Postale«, betragtning 54 (EUT C 21 af 28.1.2006, s. 2), som kan læses på nettet: http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf.

11

(12)  Ifølge de belgiske myndigheder dækkede ONDD risiciene på debitorer i zone 1 indtil 1993 ([...] se fodnote 24) og holdt siden op med at tilbyde denne dækning. Selv før 1993 har ONDD aldrig haft en stor portefølje af ordinære risici.

12

(13)  Se eksemplet s. 13-14 i Belgiens bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 24. februar 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 1. juni 2011.

13

(14)  CBFA (bank-, finans- og forsikringskommissionen) er resultatet af integrationen af OCA (tilsynsmyndigheden for forsikringsselskaber) og CBF (bank- og finanskommissionen) den 1. januar 2004.

14

(15)  Kommissionens tilføjelse: De belgiske myndigheder henviser til de minimis-reglen. Ifølge artikel 108, stk. 3, i TEUF er der pligt til at underrette Kommissionen om statsstøtte med henblik på at fastslå foreneligheden heraf med det indre marked ifølge kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF. De minimis-reglen angiver, at støtte, der er tildelt i en periode på tre år, og som ikke overskrider et bestemt loft, er undtaget fra denne forpligtelse. På tidspunktet for anvendelsen af foranstaltning 1 og 2 var det gældende loft fastsat til 100 000 EUR ved Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (EFT L 10 af 13.1.2001, s. 30).

15

de minimis

De minimis

(16)  Se fodnote 14.

16

(17)  Se s. 7 i Belgiens bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 7. december 2007, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 12. februar 2008 (de belgiske myndigheder henviser hertil på s. 14 i deres bemærkninger af 1. juni 2011).

17

(18)  Se s. 22-24 i Belgiens bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 24. februar 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 1. juni 2011.

18

(19)  De nærmere oplysninger om de overførte poster blev forelagt af de belgiske myndigheder den 14. februar 2007 på side 3 i disses svar på Kommissionens brev af 17. januar 2007 i sag CP 8/2007 (SA.22302) og gentaget i betragtning 70 i indledningsbeslutningen.

19

(20)  EFT L 77 af 20.3.2002, s. 17-22.

20

(21)  Se s. 9-11 i Belgiens svar på Europa-Kommissionens spørgsmål af 28. juli 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 5. december 2011 (de detaljerede beregninger blev fremsendt den 14. november 2011).

21

(22)  M.B. 4. oktober 1939 (Belgiens statstidende).

22

(23)  Vedrørende ONDD's virksomhed for egen regning med statsgaranti.

23

(24)  Se s. 16 i Belgiens svar på Europa-Kommissionens spørgsmål af 28. juli 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 5. december 2011.

24

(25)  Se bilag B14 til de belgiske myndigheders svar på Kommissionens spørgsmål af 28. juli 2011, som de fremsendte den 5. december 2011.

25

(26)  Se s. 10 i Belgiens bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 24. februar 2011, som de belgiske myndigheder fremsendte den 1. juni 2011, s. 10: Ifølge de kategorier, der blev anvendt af ONDD [...].

26

Ifølge de kategorier, der blev anvendt af ONDD

(27)  Se bilag 8 (s. 70) og bilag 13 til Belgiens bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 23. februar 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 1. juni 2011.

27

(28)  Se s. 28 i de strategiske retningslinjer for ONDD og datterselskabet af 28. september 2004 med titlen »Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA«, som blev forelagt ONDD's bestyrelse og figurerer i bilag 10 i Belgiens bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 23. februar 2011, som de belgiske myndigheder fremsendte den 1. juni 2011.

28

(29)  EUT L 335 af 17.12.2009, s. 1. Solvens II-direktivet trådte i kraft den 6. januar 2010.

29

(30)  Solvens II er en EU-regelreform på forsikringsområdet. I tråd med Basel II er formålet en bedre tilpasning af den egenkapital, som forsikrings- og genforsikringsselskaber har behov for til de risici, som disse løber ved udøvelsen af deres virksomhed. Efter Solvens I, som foreskrev en solvensmargen, der var fastlagt i henhold til procentdele af præmier og skader, går reguleringen af forsikringerne over til mere komplekse regler med integrering af risikoen ved enten anvendelse af en standardformel eller brug af en intern model. Metoden med standardformlen er i øjeblikket ved at blive defineret og kalibreret via Quantitative Impact Studies (herefter »QIS«). Det er høringerne, som gør det muligt for Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors eller »CEIOPS« at teste de planlagte formler og kalibreringer. Selskaber, der ønsker at bruge den interne model, skal godkendes hertil af tilsynsmyndigheden, før Solvency Capital Requirement eller »SCR« faktisk bestemmes ifølge denne interne model.

30

(31)  Se s. 16 i Belgiens svar på Europa-Kommissionens spørgsmål af 28. juli 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 5. december 2011.

31

(32)  Se s. 32 i Belgiens svar på Europa-Kommissionens spørgsmål af 28. juli 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 5. december 2011.

32

(33)  Parentes: årlig vækstrate for den forventede aktivitet i det pågældende scenario.

33

(34)  Kapitalbehovet til ordinære og ekstraordinære risici giver ikke tilsammen den totale sum, for der er en absolut minimumstærskel på 3 mio. EUR for årene 2004-2006 og 3,2 mio. EUR for årene 2007-2009.

34

(35)  Se de dokumenter, som de belgiske myndigheder fremsendte den 14. november 2011 (Excel-fil, siden »Capital«). Det fremgår, at QIS 2005-metoden sammen med intern modellering er blevet brugt udelukkende til at fastslå den kapital, der er tildelt ordinære og ekstraordinære risici i 2005. For årene efter 2005 blev kapitalen fastslået i [...]. Det skal bemærkes, at [...], hvorfor resultaterne for scenario 1A og 1B er identiske i 2005. De belgiske myndigheder tog først hensyn til den ikkeindbetalte kapital på 50 mio. EUR fra 2009. Det er disse tal, der er indgået i beregningerne af ROE (»return on equity«) i følgende afsnit.

35

(36)  Kommissionen har konstateret regnefejl i de finansielle fremskrivninger. Navnlig adskiller summen af resultaterne fra forsikringsaktiviteten for de forskellige områder sig fra det samlede resultat af SA Ducroires forsikringsaktivitet. Der er sket sammentællingsfejl ved beregningen af resultatet af forsikringsaktiviteten for hele SA Ducroire. Disse differencer har dog ingen væsentlig indvirkning på vurderingen af ROE.

36

(37)  Se bilag 10 til Belgiens bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 23. februar 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 1. juni 2011.

37

(38)  Se s. 33 i Belgiens svar på Europa-Kommissionens spørgsmål af 28. juli 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 5. december 2011.

38

(39)  Belgien har foretaget følgende beregning for de ordinære risici: 8 mio. EUR + [(100 mio. EUR — 82 mio. EUR) × (8 mio. EUR/82 mio. EUR)]. Det samme gælder for de ekstraordinære risici.

39

(40)  Se de belgiske myndigheders bemærkninger af 14. november 2011 (Excel-filer: »201105 P&L et Bilan Business Plan Scenario 1B«, siderne P&L_cessibles og PL_non_cessibles).

40

(41)  Det fremgår, at QIS 2005-metoden sammen med intern modellering er blevet brugt udelukkende til at fastslå den kapital, der er tildelt ordinære og ekstraordinære risici i 2005. Kapitalen i årene 2006 og 2007 blev fastslået på grundlag af kapitalen i 2005 plus periodens kumulerede forventede indtjening.

41

(42)  Se s. 38-39 i Belgiens svar på Europa-Kommissionens spørgsmål af 28. juli 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 5. december 2011.

42

(43)  Se s. 38 i Belgiens bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 24. februar 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 1. juni 2011.

43

(44)  MEDAF = Modèle d'évaluation des actifs financiers: model til vurdering af finansielle aktiver.

44

(45)  Kun erhvervsdrivende med en skønnet primær forretning inden for ordinære risici (dvs. over 50 % i præmier eller samlet eksponering alt efter tilgængelig information) er valgt.

45

(46)  Justeret med udligningsreserven.

46

(47)  På grundlag af fremsendt geografisk information, f.eks. eksponeringer, præmier (varierer med virksomheden).

47

(48)  Internationale kreditforsikringssammenslutninger.

48

(49)  Nettopræmier.

49

(50)  Ikkevægtet gennemsnit.

50

(51)  I 2004 eller den nærmeste fremtid.

51

(52)  Se fodnote 21.

52

(53)  Se s. 13-14 i Belgiens bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 24. februar 2011, som blev fremsendt af de belgiske myndigheder den 1. juni 2011.

53

(54)  På grundlag af artikel 2, stk. 2, litra d), i Rådets direktiv 73/239/EØF (i kraft på daværende tidspunkt) skulle ONDD ikke godkendes af OCA, idet dens virksomhed var dækket af en garanti fra den belgiske stat. ONDD's udøvelse af aktiviteter, der ikke var garanteret af den belgiske stat, gennem sin såkaldte kommercielle konto var fra da af ikke længere omfattet af den undtagelse, der var fastlagt i artikel 2, stk. 2, litra d), og skulle godkendes af OCA.

54

(55)  Se s. 15 i de belgiske myndigheders skrivelse af 1. juni 2011.

55

(56)  Se Kommissionens beslutning af 21. december 2005 i sag N 531/2005 »Foranstaltninger i forbindelse med oprettelse og drift af Banque Postale«, EUT C 21 af 28. januar 2006, s. 2, som kan læses på nettet: http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf.

56

(57)  Se fodnote 29.

57

(58)  Se fodnote 10.

58

(59)  Se bilag 4 til de belgiske myndigheders bemærkninger af 1. juni 2011.

59

(60)  Se s. 62 og 70 i nævnte skrivelse (fremsendt som bilag 8 til de belgiske myndigheders bemærkninger af 1. juni 2011).

60

(61)  I CBFA's rapport om Solvens II QIS 5 (marts 2011) angives på side 17, at meget få deltagere var i stand til at levere oplysninger om anvendelsen af og karakteristika ved de interne modeller, hvilket skyldtes, at de endnu var under udvikling. CBFA besluttede i øvrigt endda at undlade at drage konklusioner på dette stadium. Sådanne udtalelser antyder, at selv private forsikringsselskaber stadig i dag har svært ved at udvikle interne modeller for beregning af kapital til dækning af visse risici.

61

(62)  Se s. 11 og 13-16 i bilag 4 til de belgiske myndigheders bemærkninger af 1. juni 2011.

62

(63)  Beregnet efter den metode, der blev anvendt i 2004 på grundlag af det forventede nettoudestående for ultimo 2004. Dataene, der blev anvendt til beregningen, står på s. 16 i bilag 13 til de belgiske myndigheders bemærkninger af 1. juni 2011.

63

(64)  Som forklaret i betragtning (140) ville en alternativ fremstilling bestå i at udelukke hele beløbet på [45-75] mio. EUR. For imidlertid at kunne beregne den del af kapitalen, der understøttede aktiviteten med ordinære risici, af den yderligere kapital på [75-100] mio. EUR, er det nødvendigt at fordele den på forhånd eksisterende kapital på ordinære henholdsvis ekstraordinære risici. Dette skyldes, at adskillelsen af den kapital, der understøtter aktiviteten med ordinære og ekstraordinære risici, foretages af den samlede kapital (se tabel 2 og betragtning (135)).

64

(65)  Tallene blev fundet ved at gange udeståendet ultimo 2004 med tilbageholdelsesgraden (eller 100 % minus genforsikringsgraden). Dataene stammer fra bilag 13 (finansieringsplan for 2005, 2006 og 2007 forelagt CBFA) til det dokument, som de belgiske myndigheder fremsendte den 1. juni 2011 med deres bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 23. februar 2011.

65

(66)  Som tidligere angivet var den metode, som ONDD brugte i 2004 til at vurdere kapitalbehovet hos SA Ducroire med, baseret på nettoudeståendet gange med en bestemt procentsats (Cooke ratio). Ved ONDD's anvendelse af denne metode blev der ikke foretaget en sondring mellem nettoudeståendet vedrørende risici på debitorer i de ti lande, der tiltrådte Unionen i 2004, og det nettoudstående, der vedrørte andre ekstraordinære risici. Derfor er anvendelsen af metoden med beregning af en forholdsmæssig andel af nettoudeståendet (efter afhændelse) i tråd med den tilgang, som ONDD valgte.

66

(67)  Som det fremgår af tabel 1 og betragtning (96)-(98) understøttede denne kapital kun de risici, der knyttede sig til debitorer i de ti lande, som tilsluttede sig EU den 1. maj 2004, og andre risici på det forretningsområde, der kunne betragtes som ekstraordinære risici.

67

(68)  Dom af 3.10.1991 i sag C 261/89, Italien mod Kommissionen, Sml. I 1991, p. 4437, præmis 8, dom af 14.9.1994 i forenede sager C-278/92 til C-280/92, Spanien mod Kommissionen, Sml. I 1994, s. 4013, præmis 21, dom af 14.9.1994 i sag C-42/93, Spanien mod Kommissionen, Sml. I 1994, s. 4175, præmis 13.

68

(69)  Med undtagelse af de begrænsede omkostninger, der er knyttet til ophøret af denne aktivitet, som f.eks. [...]. Sådanne omkostningers potentielle størrelsesorden berører ikke Kommissionens konklusioner.

69

(70)  Se Kommissionens beslutning 2000/600/EF af 10. november 1999 om betinget godkendelse af Italiens støtte til de offentlige sicilianske banker Banco di Sicilia og Sicilcassa (meddelt under nummer K(1999) 3865. EFT L 256 af 10.10.2000, s. 21), betragtning 58-61.

70

Se Kommissionens beslutninger fra 2005 om rekapitalisering af de tyske banker »Landesbanken«, NN 71/2005, HSH Nordbank (EUT C 241 af 6.10.2006, s. 12) og NN 72/2005, Bayern LB (EUT C 42 af 7.10.2006, s. 18).

Se ligeledes Kommissionens beslutning i sagen Shetland Shellfish (Kommissionens beslutning 2006/226, EUT L 81 af 18.3.2006, s. 36), hvor Kommissionen forkastede to rapporter udarbejdet af den offentlige myndighed på Shetlandsøerne med henblik på investering, som indeholdt en anslået resultatopgørelse, en anslået statusopgørelse og et anslået likviditetsregnskab for 2000, 2001 og 2002. Det Forenede Kongerige påberåbte sig undersøgelsernes forudgående karakter og de forsigtige hypoteser, som dannede grundlag for dem, men Kommissionen konkluderede, at de ville være blevet anset for utilstrækkelige af en privat investor på markedsøkonomiske vilkår trods de forholdsvis beskedne beløb, der var involveret.

(71)  Dom i sag C-124/10 P af 5.6.2012, Kommissionen mod EDF, Sml. 2012 I, s. 0000, præmis 82-86 og 105.

71

(72)  Se f.eks. dom i forenede sager T-228/99 og T-223/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale mod Kommissionen, »WestLB«, af 6.3.2003, Sml. II 2003, s. 435, præmis 255.

72

(73)  Se f.eks. Kommissionens afgørelse om omstrukturering af banken Dexia (afgørelse i sag C 9/2009 af 26.2.2010, EUT L 274 af 19.10.2010, s. 54, betragtning 127), hvor Kommissionen tilbageviste de berørte medlemsstaters argument om, at det markedsøkonomiske investorprincip skulle anvendes mindre strengt, fordi de offentlige enheder, der havde tilført Dexia ny kapital, var bankens »historiske« aktionærer.

73

(74)  Se dom i sag T-16/96 af 30.4.1998, Cityflyer Express mod Kommissionen, Sml. II 1998, s. 757, præmis 76.

74

(75)  Se s. 28 i de strategiske retningslinjer af 28. september 2004 med titlen »Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA«, som blev forelagt ONDD's bestyrelse og figurerer i bilag 10 i Belgiens bemærkninger til Europa-Kommissionens beslutning af 23. februar 2011, som de belgiske myndigheder fremsendte den 1. juni 2011.

75

Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA

(76)  Kilde: Eurostat.

76

(77)  I sin dom i forenede sager T-129/95, T-2/96 og T-97/96 af 21.1.1999, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH og Lech-Stahlwerke GmbH mod Kommissionen, Sml. II 1999, s. 17, præmis116-121, præciserede Retten, at hvis et moderselskab i den private sektor kan påtage sig sit datterselskabs tab, er det tilstrækkelig sandsynligt, at datterselskabet igen bliver rentabelt. En privat investor ville da heller ikke indskyde supplerende kapital efter flere år med fortsatte tab, hvis dette indskud blev dyrere end at afvikle datterselskabet.

77

Se ligeledes førnævnte beslutning om Banco di Sicilia og Sicilcassa, betragtning 63-66.

(78)  Se fodnote 24.

78

(79)  Det fremgår af protokollen fra ONDD's bestyrelsesmøde den 20. april 2004, at bestyrelsen udbad sig at se bidraget fra hver af de to aktiviteter til det samlede resultat (se s. 4 i bilag 9 til den fremsendte skrivelse af 1. juni 2011).

79

(80)  Specifikt de risici, der vedrører de ti nye medlemslande.

80

(81)  For de ordinære risici blev præmien sat op (indledningsvis med 0,2 % til 0,3 % af forsikringssummerne), hvilket forøgede virksomhedens forsikringsindtægter med en tredjedel. Fremskrivningerne af skadeshyppigheden blev til gengæld sat ned.

81

(82)  Et lignende eksempel på en sådan opdeling af honoreringen kan findes i Kommissionens øvrige afgørelser om statsstøtte. Se f.eks. Kommissionens beslutning af 11.2.2009 i sag NN 3/2009 »Amendments to the Public support measures to JSC Parex Banka«, betragtning 36-40, EUT C 147 af 27. juni 2009, s. 2. Det skal bemærkes, at risikopræmien afhænger af risikoen ved investeringen.

82

(83)  For at tvivlen skal komme Belgien til gode, mener Kommissionen, at den forventede rentabilitet på det pågældende tidspunkt for de mellemlangfristede risikofrie investeringer svarede til gennemsnitsafkastet i 2004 på det sekundære marked af statsobligationer med en restløbetid på 4-6 år, dvs. 3,5 %, Se

83

(84)  http://www.nbb.be/belgostat/GlobalDispatcher?TARGET=/TreeviewLinker&rowID=2685&prop=treeview&action=open&Lang=F#2685.

84

Efter at have opjusteret det finansielle resultat, idet den anslåede indbetalte kapital til de ordinære risici er en anelse højere end den, der blev anslået af de belgiske myndigheder ([10-25] mio. EUR mod 9,8 mio. EUR).

(85)  Hovedstadsregionen Bruxelles samt Flandern og Wallonien.

85

(86)  Domstolens dom i sag C-730/79 af 17.9.1980, Philip Morris, Sml. 1980, s. 2671), præmis 11 og 12.

86

Philip Morris,

(87)  Domstolens dom i sag C-102/87 af 13.7.1988, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 4067, præmis 19.

87

Frankrig mod Kommission

(88)  Se andet og tredje punktum i stk. 3 i punkt 3.2. i meddelelsen om eksportkreditforsikring. Se ligeledes punkt 4.1. i meddelelsen om eksportkreditforsikring, ifølge hvilket »Statsstøtte af den art, der er nævnt under punkt 3.1, [...] kan ikke fritages fra det i EF-traktatens indeholdte forbud mod statsstøtte«.

88

Statsstøtte af den art, der er nævnt under punkt 3.1, [...] kan ikke fritages fra det i EF-traktatens indeholdte forbud mod statsstøtte«.

(89)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

89

(90)  Selv om man isoleret så på aktiviteten med ekstraordinære risici, ville rentabiliteten fortsat ligge langt under kapitalomkostningen, som de belgiske myndigheder selv vurderede denne.

90

(91)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

91

---

BILAG

OPLYSNINGER OM DE BELØB, DER ER MODTAGET, SOM SKAL TILBAGESØGES, OG SOM ALLEREDE ER TILBAGEBETALT

| Virksomhedens navn | Samlet støttebeløb modtaget i medfør af ordning (1) | Samlet støttebeløb, der skal tilbagesøges (1)

  (Hovedstol) | Samlet, allerede tilbagebetalt beløb (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hovedstol | Renter |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Virksomhedens navn

Samlet støttebeløb modtaget i medfør af ordning (1)

Samlet støttebeløb, der skal tilbagesøges (1)

(Hovedstol)

Samlet, allerede tilbagebetalt beløb (1)

Hovedstol

Renter

---

(1)  I mio. i den nationale valuta

---

III Andre retsaktern

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 15.5.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/70

---

Offentlig udgave af (1)

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

nr. 244/12/KOL

af 27. juni 2012

om omstruktureringsstøtte til Íslandsbanki (Island)

EFTA-Tilsynsmyndigheden (i det følgende benævnt »Tilsynsmyndigheden«) har —

UNDER HENVISNING til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-aftalen«), særlig artikel 61 og protokol 26 hertil,

UNDER HENVISNING til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (i det følgende benævnt »tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 24,

UNDER HENVISNING til protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen (i det følgende benævnt »protokol 3«), navnlig artikel 1, stk. 3, i del I, artikel 7, stk. 3, i del II og artikel 13 i del II, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFREMSTILLING

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Efter en uformel brevveksling i oktober 2008 og Islands Altings vedtagelse den 6. oktober af lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv. (i det følgende benævnt »nødloven«), som gav den islandske stat vide beføjelser til at gribe ind i banksektoren, skrev Tilsynsmyndighedens formand den 10. oktober til de islandske myndigheder og anmodede om at få anmeldt de statsstøtteforanstaltninger, som blev indført med nødloven, til Tilsynsmyndigheden. Derefter var der regelmæssigt yderligere kontakt og brevveksling, bl.a. med brev fra Tilsynsmyndigheden af 18. juni 2009 med en påmindelse til de islandske myndigheder om, at det var nødvendigt at anmelde eventuelle statsstøtteforanstaltninger, og om spærreklausulen i artikel 3 i protokol 3. Efter yderligere brevveksling anmeldte de islandske myndigheder endelig med tilbagevirkende kraft statsstøtte ydet i forbindelse med visse af Glitnirs aktiviteter og oprettelsen og kapitaliseringen af en ny Glitnir Bank (dengang »Íslandsbanki«) (2). |
| --- | --- |

(1)

Efter en uformel brevveksling i oktober 2008 og Islands Altings vedtagelse den 6. oktober af lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv. (i det følgende benævnt »nødloven«), som gav den islandske stat vide beføjelser til at gribe ind i banksektoren, skrev Tilsynsmyndighedens formand den 10. oktober til de islandske myndigheder og anmodede om at få anmeldt de statsstøtteforanstaltninger, som blev indført med nødloven, til Tilsynsmyndigheden. Derefter var der regelmæssigt yderligere kontakt og brevveksling, bl.a. med brev fra Tilsynsmyndigheden af 18. juni 2009 med en påmindelse til de islandske myndigheder om, at det var nødvendigt at anmelde eventuelle statsstøtteforanstaltninger, og om spærreklausulen i artikel 3 i protokol 3. Efter yderligere brevveksling anmeldte de islandske myndigheder endelig med tilbagevirkende kraft statsstøtte ydet i forbindelse med visse af Glitnirs aktiviteter og oprettelsen og kapitaliseringen af en ny Glitnir Bank (dengang »Íslandsbanki«) (2).

| (2) | Ved brev af 16. december 2010 (3) meddelte EFTA-Tilsynsmyndigheden (»Tilsynsmyndigheden«) de islandske myndigheder, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3, for så vidt angår den islandske stats foranstaltninger til genoprettelsen af visse af (gamle) Kaupthing Banks aktiviteter og oprettelsen og kapitaliseringen af New Kaupthing Bank, nu omdøbt til Íslandsbanki (beslutningen om at indlede proceduren) (4). Tilsynsmyndigheden anmodede ligeledes om at få tilsendt en detaljeret omstruktureringsplan for Arion Bank inden for de følgende seks måneder. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 16. december 2010 (3) meddelte EFTA-Tilsynsmyndigheden (»Tilsynsmyndigheden«) de islandske myndigheder, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3, for så vidt angår den islandske stats foranstaltninger til genoprettelsen af visse af (gamle) Kaupthing Banks aktiviteter og oprettelsen og kapitaliseringen af New Kaupthing Bank, nu omdøbt til Íslandsbanki (beslutningen om at indlede proceduren) (4). Tilsynsmyndigheden anmodede ligeledes om at få tilsendt en detaljeret omstruktureringsplan for Arion Bank inden for de følgende seks måneder.

| (3) | Ved brev af 24. marts 2011 (5) modtog Tilsynsmyndigheden en bemærkning fra interesserede parter, som blev sendt til de islandske myndigheder den 25. maj 2011. De islandske myndigheder har ikke fremsat kommentarer til denne bemærkning. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 24. marts 2011 (5) modtog Tilsynsmyndigheden en bemærkning fra interesserede parter, som blev sendt til de islandske myndigheder den 25. maj 2011. De islandske myndigheder har ikke fremsat kommentarer til denne bemærkning.

| (4) | Ved brev af 31. marts 2011 fremsendte de islandske myndigheder en omstruktureringsplan for Íslandsbanki. Efter erhvervelsen af Byr i november 2011 fremsendte de islandske myndigheder en ny omstruktureringsplan for Íslandsbanki den 22. februar 2012 (6). |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 31. marts 2011 fremsendte de islandske myndigheder en omstruktureringsplan for Íslandsbanki. Efter erhvervelsen af Byr i november 2011 fremsendte de islandske myndigheder en ny omstruktureringsplan for Íslandsbanki den 22. februar 2012 (6).

| (5) | Tilsynsmyndigheden anmodede om oplysninger om omstruktureringsplanen den 11. juli 2011 og den 13. februar 2012. De islandske myndigheders svar på disse anmodninger indgik den 17. oktober 2011 og den 13. marts 2012. De endelige udgaver af forpligtelserne blev indsendt den 6. maj 2012 og den 16. juni 1212 (7). |
| --- | --- |

(5)

Tilsynsmyndigheden anmodede om oplysninger om omstruktureringsplanen den 11. juli 2011 og den 13. februar 2012. De islandske myndigheders svar på disse anmodninger indgik den 17. oktober 2011 og den 13. marts 2012. De endelige udgaver af forpligtelserne blev indsendt den 6. maj 2012 og den 16. juni 1212 (7).

| (6) | Derudover mødtes Tilsynsmyndigheden med de islandske myndigheder den 7. juni 2011 og den 27. og 28. februar 2012. |
| --- | --- |

(6)

Derudover mødtes Tilsynsmyndigheden med de islandske myndigheder den 7. juni 2011 og den 27. og 28. februar 2012.

2.   SAGSFORLØB

| (7) | Tilsynsmyndigheden vil i dette afsnit beskrive de begivenheder og fakta samt den økonomiske, politiske og lovgivningsmæssige udvikling i forbindelse med sammenbruddet og omstruktureringen af det islandske finanssystem fra oktober 2008 til dato, som er nødvendige for at fastslå baggrunden for vurderingen af støtteforanstaltningerne. Inden da gives en gennemgang af kronologien bag Glitnirs sammenbrud. |
| --- | --- |

(7)

Tilsynsmyndigheden vil i dette afsnit beskrive de begivenheder og fakta samt den økonomiske, politiske og lovgivningsmæssige udvikling i forbindelse med sammenbruddet og omstruktureringen af det islandske finanssystem fra oktober 2008 til dato, som er nødvendige for at fastslå baggrunden for vurderingen af støtteforanstaltningerne. Inden da gives en gennemgang af kronologien bag Glitnirs sammenbrud.

2.1   Glitnir Banks sammenbrud

| (8) | I september 2008 begyndte en række store globale finansinstitutioner at få store problemer. I de turbulente tider for de globale finansmarkeder og efter Lehman Brothers' sammenbrud i september 2009 fik Islands tre største kommercielle banker, der havde oplevet en usædvanlig vækst gennem de foregående år, problemer med at refinansiere deres kortfristede gæld og var ude for et stormløb mod deres indskud. Lehman Brothers anmodede om konkursbeskyttelse den 15. september, og samme dag blev det meddelt, at Bank of America ville overtage Merrill Lynch. |
| --- | --- |

(8)

I september 2008 begyndte en række store globale finansinstitutioner at få store problemer. I de turbulente tider for de globale finansmarkeder og efter Lehman Brothers' sammenbrud i september 2009 fik Islands tre største kommercielle banker, der havde oplevet en usædvanlig vækst gennem de foregående år, problemer med at refinansiere deres kortfristede gæld og var ude for et stormløb mod deres indskud. Lehman Brothers anmodede om konkursbeskyttelse den 15. september, og samme dag blev det meddelt, at Bank of America ville overtage Merrill Lynch.

| (9) | Samtidig blev en af Det Forenede Kongeriges største banker, HBOS, overtaget af Lloyds TSB. I mellemtiden havde Glitnir store problemer med at finansiere sine aktiviteter. En obligationsudstedelse måtte aflyses på grund af mangel på interesse, et salg af aktiver blev ikke gennemført, og en tysk bank afslog at forlænge to lån på anslået 150 mio. EUR. Markedsbetingelserne blev også forværret kraftigt efter Lehman Brothers' sammenbrud. |
| --- | --- |

(9)

Samtidig blev en af Det Forenede Kongeriges største banker, HBOS, overtaget af Lloyds TSB. I mellemtiden havde Glitnir store problemer med at finansiere sine aktiviteter. En obligationsudstedelse måtte aflyses på grund af mangel på interesse, et salg af aktiver blev ikke gennemført, og en tysk bank afslog at forlænge to lån på anslået 150 mio. EUR. Markedsbetingelserne blev også forværret kraftigt efter Lehman Brothers' sammenbrud.

| (10) | Den 25. september 2008 kontaktede formanden for Glitnirs bestyrelse Islands Centralbank (CBI) og meddelte, at banken som følge af lån, der skulle være tilbagebetalt i oktober, akut manglede 600 mio. EUR. Den 29. september blev det meddelt, at den islandske regering ville stille 600 mio. EUR til rådighed for Glitnir til gengæld for 75 % af bankens egenkapital. At de 600 mio. EUR udgjorde næsten en fjerdedel af Islands reserver i udenlandsk valuta, og at Glitnir gennem et stykke tid havde haft refinansieringsproblemer og havde en anslået gæld på 1,4 mia. EUR, som ifølge offentligt tilgængelige oplysninger skulle tilbagebetales inden for de følgende seks måneder tydede dog på, at forslaget ikke var troværdigt (8). Og det viste sig også, at værdien af Glitnir-aktierne faldt fra over 200 mia. ISK til 26 mia. ISK på bare en enkelt dag. |
| --- | --- |

(10)

Den 25. september 2008 kontaktede formanden for Glitnirs bestyrelse Islands Centralbank (CBI) og meddelte, at banken som følge af lån, der skulle være tilbagebetalt i oktober, akut manglede 600 mio. EUR. Den 29. september blev det meddelt, at den islandske regering ville stille 600 mio. EUR til rådighed for Glitnir til gengæld for 75 % af bankens egenkapital. At de 600 mio. EUR udgjorde næsten en fjerdedel af Islands reserver i udenlandsk valuta, og at Glitnir gennem et stykke tid havde haft refinansieringsproblemer og havde en anslået gæld på 1,4 mia. EUR, som ifølge offentligt tilgængelige oplysninger skulle tilbagebetales inden for de følgende seks måneder tydede dog på, at forslaget ikke var troværdigt (8). Og det viste sig også, at værdien af Glitnir-aktierne faldt fra over 200 mia. ISK til 26 mia. ISK på bare en enkelt dag.

| (11) | Islandske banker oplevede massive hævninger af indskud, ikke kun i udlandet, men også i selve Island. Hævningerne i Island blev så store, at de islandske banker og CBI på et tidspunkt var tæt ved at løbe tør for kontanter. Den 30. september 2008 sænkede kreditvurderingsbureauet Moody's Glitnirs kreditvurdering, hvilket medførte, at andre lån også skulle tilbagebetales. Margenopkrævninger på over 1 mia. EUR fulgte også. Den 7. oktober 2008 blev der fremsat krav om, at Glitnir anmodede om at blive sat under administration af det islandske finanstilsyn (FME) (9). |
| --- | --- |

(11)

Islandske banker oplevede massive hævninger af indskud, ikke kun i udlandet, men også i selve Island. Hævningerne i Island blev så store, at de islandske banker og CBI på et tidspunkt var tæt ved at løbe tør for kontanter. Den 30. september 2008 sænkede kreditvurderingsbureauet Moody's Glitnirs kreditvurdering, hvilket medførte, at andre lån også skulle tilbagebetales. Margenopkrævninger på over 1 mia. EUR fulgte også. Den 7. oktober 2008 blev der fremsat krav om, at Glitnir anmodede om at blive sat under administration af det islandske finanstilsyn (FME) (9).

2.2   Finanskrisen og hovedårsagerne til de islandske bankers konkurs

| (12) | I de islandske myndigheders anmeldelse af statsstøtten til New Glitnir Bank (senere Íslandsbanki) forklarede de, at årsagerne til sammenbruddet i den islandske banksektor og nødvendigheden af deres indgreb var detaljeret beskrevet i en rapport udarbejdet af en særlig undersøgelseskommission nedsat af Islands Alting (10), hvis mandat var at undersøge og analysere de processer, der førte til de tre hovedbankers sammenbrud. Tilsynsmyndigheden opsummerer nedenfor undersøgelseskommissionens konklusioner vedrørende de mest relevante årsager til Glitnir Banks konkurs. Oplysningerne stammer fra kapitel 2 (sammendrag) og 21 (årsager til de islandske bankers kollaps — ansvar, fejltagelser og uagtsomhed) i undersøgelseskommissionens rapport. |
| --- | --- |

(12)

I de islandske myndigheders anmeldelse af statsstøtten til New Glitnir Bank (senere Íslandsbanki) forklarede de, at årsagerne til sammenbruddet i den islandske banksektor og nødvendigheden af deres indgreb var detaljeret beskrevet i en rapport udarbejdet af en særlig undersøgelseskommission nedsat af Islands Alting (10), hvis mandat var at undersøge og analysere de processer, der førte til de tre hovedbankers sammenbrud. Tilsynsmyndigheden opsummerer nedenfor undersøgelseskommissionens konklusioner vedrørende de mest relevante årsager til Glitnir Banks konkurs. Oplysningerne stammer fra kapitel 2 (sammendrag) og 21 (årsager til de islandske bankers kollaps — ansvar, fejltagelser og uagtsomhed) i undersøgelseskommissionens rapport.

| (13) | Den globale likviditetsbegrænsning på finansmarkederne, som begyndte i 2007, førte i sidste instans til kollapset i de tre største islandske banker, hvis forretningsaktiviteter i stigende grad var blevet afhængige af at skaffe finansiering gennem internationale markeder. Der var dog mange og komplekse årsager til de islandske bankers sammenbrud. Undersøgelseskommissionen afdækkede de årsager, der førte til de største bankers kollaps, og det er interessant, at de fleste af konklusionerne gjaldt for alle tre banker, og at mange af dem er indbyrdes forbundne. Årsagerne til konkurserne i tilknytning til bankernes aktiviteter gengives kortfattet nedenfor. |
| --- | --- |

(13)

Den globale likviditetsbegrænsning på finansmarkederne, som begyndte i 2007, førte i sidste instans til kollapset i de tre største islandske banker, hvis forretningsaktiviteter i stigende grad var blevet afhængige af at skaffe finansiering gennem internationale markeder. Der var dog mange og komplekse årsager til de islandske bankers sammenbrud. Undersøgelseskommissionen afdækkede de årsager, der førte til de største bankers kollaps, og det er interessant, at de fleste af konklusionerne gjaldt for alle tre banker, og at mange af dem er indbyrdes forbundne. Årsagerne til konkurserne i tilknytning til bankernes aktiviteter gengives kortfattet nedenfor.

Uforholdsmæssig stor og ikkebæredygtig ekspansion

| (14) | Undersøgelseskommissionen konkluderede, at bankerne i årene op til kollapset havde udvidet deres balancer og låneporteføljer ud over deres egen driftsmæssige og ledelsesmæssige kapacitet. De tre bankers samlede aktiver var steget eksponentielt fra 1 400 mia. ISK (11) i 2003 til 14 400 mia. ISK ved udgangen af andet kvartal af 2008. Interessant er det, at en stor del af de tre bankers vækst var inden for udlån til udenlandske parter, og dette udlån steg betydeligt i løbet af 2007 (12), især efter at den internationale likviditetskrise var sat ind. Undersøgelseskommissionen konkluderede derfor, at en stor del af stigningen i udlån stammede fra lån til virksomheder, som havde fået afslag på kredit andre steder. Rapportens konklusion var også, at stedse mere risikable investeringsbankydelser var blevet en stadig vigtigere del af bankernes aktiviteter, og at væksten havde bidraget til problemerne. |
| --- | --- |

(14)

Undersøgelseskommissionen konkluderede, at bankerne i årene op til kollapset havde udvidet deres balancer og låneporteføljer ud over deres egen driftsmæssige og ledelsesmæssige kapacitet. De tre bankers samlede aktiver var steget eksponentielt fra 1 400 mia. ISK (11) i 2003 til 14 400 mia. ISK ved udgangen af andet kvartal af 2008. Interessant er det, at en stor del af de tre bankers vækst var inden for udlån til udenlandske parter, og dette udlån steg betydeligt i løbet af 2007 (12), især efter at den internationale likviditetskrise var sat ind. Undersøgelseskommissionen konkluderede derfor, at en stor del af stigningen i udlån stammede fra lån til virksomheder, som havde fået afslag på kredit andre steder. Rapportens konklusion var også, at stedse mere risikable investeringsbankydelser var blevet en stadig vigtigere del af bankernes aktiviteter, og at væksten havde bidraget til problemerne.

Begrænset adgang til finansiering på de internationale markeder

| (15) | En stor del af bankernes vækst kan tilskrives adgangen til internationale finansmarkeder, eftersom de nød godt af gode kreditvurderinger og adgang til europæiske markeder gennem EØS-aftalen. De islandske banker lånte 14 mia. EUR på udenlandske obligationsmarkeder i 2005 på relativt favorable vilkår. Da adgangen til de europæiske obligationsmarkeder blev begrænset, finansierede bankerne deres aktiviteter på amerikanske markeder, hvor islandske obligationer blev pakket til strukturerede kreditobligationer. I tiden op til sammenbruddet blev bankerne i stigende grad afhængige af kortfristede lån, hvilket førte til store og — ifølge undersøgelseskommissionen — forventelige refinansieringsrisici. |
| --- | --- |

(15)

En stor del af bankernes vækst kan tilskrives adgangen til internationale finansmarkeder, eftersom de nød godt af gode kreditvurderinger og adgang til europæiske markeder gennem EØS-aftalen. De islandske banker lånte 14 mia. EUR på udenlandske obligationsmarkeder i 2005 på relativt favorable vilkår. Da adgangen til de europæiske obligationsmarkeder blev begrænset, finansierede bankerne deres aktiviteter på amerikanske markeder, hvor islandske obligationer blev pakket til strukturerede kreditobligationer. I tiden op til sammenbruddet blev bankerne i stigende grad afhængige af kortfristede lån, hvilket førte til store og — ifølge undersøgelseskommissionen — forventelige refinansieringsrisici.

Bankejernes gearing

| (16) | For alle de store islandske banker gjaldt det, at de vigtigste ejere var at finde blandt de største debitorer (13). Glitnir havde ydet store lån til storaktionærer i Baugur Group og forbundne ejere, navnlig FL Group. I foråret 2007 blev der udpeget en ny bestyrelse for Glitnir, efter at Baugur Group og FL Group havde øget deres aktiepost i banken betydeligt. I sidste del af 2007 og begyndelsen af 2008 blev lånene til Baugur og dermed forbundne selskaber næsten fordoblet, og da det var på sit højeste, udgjorde lån til denne koncern 80 % af bankens egenkapital (14). Denne stigning i udlån til de største aktionærer indtraf, til trods for at Glitnir begyndte at få problemer med likviditet og refinansiering. Det var undersøgelseskommissionens opfattelse, at visse aktionærer i deres egenskab af ejere havde unormalt let adgang til at låne fra bankerne. Den konkluderede også, at der var tydelige tegn på, at Baugur Group og FL Group havde forsøgt at udøve utilbørlig indflydelse på bankens ledelse, og at grænserne mellem de største aktionærers og bankens interesser var uklare. Fokuseringen på de store aktionærer skete derfor på bekostning af andre aktionærer og kreditorer. Da banken brød sammen, udgjorde dens udestående lån til Baugur Group og dermed forbundne selskaber omkring 2 mia. EUR eller omkring 70 % af dens egenkapital. Undersøgelseskommissionen satte også spørgsmålstegn ved de pengemarkedsfonde, som bankernes datterselskaber varetog, eftersom de i høj grad var baseret på værdipapirer, der var forbundet med bankens ejere. Glitnir Funds, et datterselskab til Glitnir, lånte omkring 300 mio. EUR til Baugur Group og FL Group ved at investere omkring 20 % af sin samlede kapital i deres værdipapirer. |
| --- | --- |

(16)

For alle de store islandske banker gjaldt det, at de vigtigste ejere var at finde blandt de største debitorer (13). Glitnir havde ydet store lån til storaktionærer i Baugur Group og forbundne ejere, navnlig FL Group. I foråret 2007 blev der udpeget en ny bestyrelse for Glitnir, efter at Baugur Group og FL Group havde øget deres aktiepost i banken betydeligt. I sidste del af 2007 og begyndelsen af 2008 blev lånene til Baugur og dermed forbundne selskaber næsten fordoblet, og da det var på sit højeste, udgjorde lån til denne koncern 80 % af bankens egenkapital (14). Denne stigning i udlån til de største aktionærer indtraf, til trods for at Glitnir begyndte at få problemer med likviditet og refinansiering. Det var undersøgelseskommissionens opfattelse, at visse aktionærer i deres egenskab af ejere havde unormalt let adgang til at låne fra bankerne. Den konkluderede også, at der var tydelige tegn på, at Baugur Group og FL Group havde forsøgt at udøve utilbørlig indflydelse på bankens ledelse, og at grænserne mellem de største aktionærers og bankens interesser var uklare. Fokuseringen på de store aktionærer skete derfor på bekostning af andre aktionærer og kreditorer. Da banken brød sammen, udgjorde dens udestående lån til Baugur Group og dermed forbundne selskaber omkring 2 mia. EUR eller omkring 70 % af dens egenkapital. Undersøgelseskommissionen satte også spørgsmålstegn ved de pengemarkedsfonde, som bankernes datterselskaber varetog, eftersom de i høj grad var baseret på værdipapirer, der var forbundet med bankens ejere. Glitnir Funds, et datterselskab til Glitnir, lånte omkring 300 mio. EUR til Baugur Group og FL Group ved at investere omkring 20 % af sin samlede kapital i deres værdipapirer.

Koncentration af risici

| (17) | Med hensyn til spørgsmålet om unormal eksponering for store aktionærer var undersøgelseskommissionens konklusion, at der ikke var tilstrækkeligt stor spredning i bankernes aktivporteføljer. Undersøgelseskommissionen var af den opfattelse, at de europæiske bestemmelser om stor eksponering blev fortolket meget stramt, især for så vidt angår aktionærerne, og at bankerne havde søgt at omgå reglerne. |
| --- | --- |

(17)

Med hensyn til spørgsmålet om unormal eksponering for store aktionærer var undersøgelseskommissionens konklusion, at der ikke var tilstrækkeligt stor spredning i bankernes aktivporteføljer. Undersøgelseskommissionen var af den opfattelse, at de europæiske bestemmelser om stor eksponering blev fortolket meget stramt, især for så vidt angår aktionærerne, og at bankerne havde søgt at omgå reglerne.

Svag egenkapital

| (18) | Skønt Glitnirs og andre af de store islandske bankers kapitalkoefficient altid blev angivet som en anelse højere end det ved lov fastsatte minimum, konkluderede undersøgelseskommissionen, at disse koefficienter ikke gav et retvisende billede af bankernes finansielle styrke. Dette skyldtes risikoeksponeringen af bankernes egne aktier gennem primær sikkerhedsstillelse og terminsforretninger på aktierne. Egenkapital finansieret af selskaberne selv, som undersøgelseskommissionen betegnede som »svag egenkapital« (15), udgjorde over 25 % af bankernes kapitalgrundlag (eller over 50 %, hvis den vurderes i forhold til kapitalens kerneelement, dvs. egenkapital minus immaterielle aktiver). Hertil kom problemer, der skyldes den risiko, som bankerne var eksponeret for, fordi de ejede aktier i hinanden. Medio 2008 udgjorde bankernes direkte finansiering af deres egne aktier og krydsfinansiering af de to andre bankers aktier omkring 400 mia. ISK, ca. 70 % af kapitalens kerneelement. Undersøgelseskommissionen fandt, at det udgjorde en trussel mod systemets sikkerhed, at egenkapitalen i så høj grad blev finansieret ved at låne fra systemet selv. Bankerne havde en betydelig andel af deres egne aktier som sikkerhed for deres udlån, og i takt med at aktiekurserne faldt, mindskedes værdien af deres låneporteføljer. Dette påvirkede bankernes resultater og lagde et yderligere pres i nedadgående retning på deres aktiekurser. Bankernes reaktioner herpå (vurderede undersøgelseskommissionen på baggrund af de foreliggende oplysninger) var at forsøge kunstigt at skabe en unormal efterspørgsel på deres egne aktier. |
| --- | --- |

(18)

Skønt Glitnirs og andre af de store islandske bankers kapitalkoefficient altid blev angivet som en anelse højere end det ved lov fastsatte minimum, konkluderede undersøgelseskommissionen, at disse koefficienter ikke gav et retvisende billede af bankernes finansielle styrke. Dette skyldtes risikoeksponeringen af bankernes egne aktier gennem primær sikkerhedsstillelse og terminsforretninger på aktierne. Egenkapital finansieret af selskaberne selv, som undersøgelseskommissionen betegnede som »svag egenkapital« (15), udgjorde over 25 % af bankernes kapitalgrundlag (eller over 50 %, hvis den vurderes i forhold til kapitalens kerneelement, dvs. egenkapital minus immaterielle aktiver). Hertil kom problemer, der skyldes den risiko, som bankerne var eksponeret for, fordi de ejede aktier i hinanden. Medio 2008 udgjorde bankernes direkte finansiering af deres egne aktier og krydsfinansiering af de to andre bankers aktier omkring 400 mia. ISK, ca. 70 % af kapitalens kerneelement. Undersøgelseskommissionen fandt, at det udgjorde en trussel mod systemets sikkerhed, at egenkapitalen i så høj grad blev finansieret ved at låne fra systemet selv. Bankerne havde en betydelig andel af deres egne aktier som sikkerhed for deres udlån, og i takt med at aktiekurserne faldt, mindskedes værdien af deres låneporteføljer. Dette påvirkede bankernes resultater og lagde et yderligere pres i nedadgående retning på deres aktiekurser. Bankernes reaktioner herpå (vurderede undersøgelseskommissionen på baggrund af de foreliggende oplysninger) var at forsøge kunstigt at skabe en unormal efterspørgsel på deres egne aktier.

Bankernes størrelse

| (19) | I 2001 udgjorde de tre største bankers (samlede) balance, hvad der svarede til lidt over et års bruttonationalprodukt (BNP) i Island. Ved udgangen af 2007 var bankerne blevet internationale og havde aktiver til en værdi, der svarede til ni gange Islands BNP. Det fremgår af undersøgelseskommissionens rapport, at observatører i 2006 bemærkede, at banksystemets kapacitet var større end CBI's, og at de nærede tvivl om, hvorvidt den kunne udfylde sin funktion som sidste lånemulighed. Ved udgangen af 2007 var Islands kortfristede gæld (der især stammede fra finansiering af bankerne) 15 gange højere end valutareserverne, og de udenlandske indskud i de tre banker var også otte gange højere end valutareserverne. Indskyder- og investorgarantifonden lå inde med minimale ressourcer sammenlignet med de bankindskud, de formodedes at sikre. Undersøgelseskommissionen konkluderer, at disse forhold udsatte Island for en risiko for stormløb mod landets banker. |
| --- | --- |

(19)

I 2001 udgjorde de tre største bankers (samlede) balance, hvad der svarede til lidt over et års bruttonationalprodukt (BNP) i Island. Ved udgangen af 2007 var bankerne blevet internationale og havde aktiver til en værdi, der svarede til ni gange Islands BNP. Det fremgår af undersøgelseskommissionens rapport, at observatører i 2006 bemærkede, at banksystemets kapacitet var større end CBI's, og at de nærede tvivl om, hvorvidt den kunne udfylde sin funktion som sidste lånemulighed. Ved udgangen af 2007 var Islands kortfristede gæld (der især stammede fra finansiering af bankerne) 15 gange højere end valutareserverne, og de udenlandske indskud i de tre banker var også otte gange højere end valutareserverne. Indskyder- og investorgarantifonden lå inde med minimale ressourcer sammenlignet med de bankindskud, de formodedes at sikre. Undersøgelseskommissionen konkluderer, at disse forhold udsatte Island for en risiko for stormløb mod landets banker.

Bankernes pludselige vækst sammenholdt med den lovgivningsmæssige og finansielle infrastruktur

| (20) | Undersøgelseskommissionen konkluderede, at de relevante tilsynsorganer i Island manglede den fornødne troværdighed i en situation, hvor den sidste lånemulighed ikke rådede over tilstrækkelige ressourcer. Rapporten konkluderer, at FME og CBI manglede ekspertise og erfaring til at regulere bankerne i økonomisk vanskelige tider, men at de kunne have gjort noget for at reducere bankernes risikoniveau. FME voksede f.eks. ikke i samme takt som bankerne, og tilsynsmyndighedernes praksis fulgte ikke med bankaktiviteternes hastige udvikling. Rapporten er også kritisk over for regeringen og konkluderer, at myndighederne burde have grebet ind for at mindske bankernes potentielle indvirkning på økonomien ved at reducere deres størrelse eller kræve, at en eller flere banker flyttede deres hovedsæde til udlandet (16). |
| --- | --- |

(20)

Undersøgelseskommissionen konkluderede, at de relevante tilsynsorganer i Island manglede den fornødne troværdighed i en situation, hvor den sidste lånemulighed ikke rådede over tilstrækkelige ressourcer. Rapporten konkluderer, at FME og CBI manglede ekspertise og erfaring til at regulere bankerne i økonomisk vanskelige tider, men at de kunne have gjort noget for at reducere bankernes risikoniveau. FME voksede f.eks. ikke i samme takt som bankerne, og tilsynsmyndighedernes praksis fulgte ikke med bankaktiviteternes hastige udvikling. Rapporten er også kritisk over for regeringen og konkluderer, at myndighederne burde have grebet ind for at mindske bankernes potentielle indvirkning på økonomien ved at reducere deres størrelse eller kræve, at en eller flere banker flyttede deres hovedsæde til udlandet (16).

Ubalance i og uforholdsmæssig ekspansion af den islandske økonomi som helhed

| (21) | Undersøgelseskommissionen henviser i sin rapport til begivenheder vedrørende økonomien i bredere forstand, som også indvirkede på bankernes hurtige vækst og bidrog til ubalancen i størrelse og påvirkning mellem finanssektoren og den resterende økonomi. I rapporten konkluderer man, at regeringens politikker (især finanspolitikken) sandsynligvis bidrog til overeksponeringen og ubalancen, og at CBI's pengepolitik ikke var tilstrækkeligt restriktiv. Undersøgelseskommissionen beskriver også lempelsen i den islandske boligfinansieringsfonds udlånsregler som »en af de største fejltagelser i den penge- og finanspolitiske forvaltning i perioden op til bankernes sammenbrud« (17). Rapporten er også kritisk over for den lethed, hvormed bankerne kunne låne af CBI. CBI's beholdning af kortfristede lån med sikkerhedsstillelse steg således fra 30 mia. ISK i efteråret 2005 til 500 mia. ISK i begyndelsen af oktober 2008. |
| --- | --- |

(21)

Undersøgelseskommissionen henviser i sin rapport til begivenheder vedrørende økonomien i bredere forstand, som også indvirkede på bankernes hurtige vækst og bidrog til ubalancen i størrelse og påvirkning mellem finanssektoren og den resterende økonomi. I rapporten konkluderer man, at regeringens politikker (især finanspolitikken) sandsynligvis bidrog til overeksponeringen og ubalancen, og at CBI's pengepolitik ikke var tilstrækkeligt restriktiv. Undersøgelseskommissionen beskriver også lempelsen i den islandske boligfinansieringsfonds udlånsregler som »en af de største fejltagelser i den penge- og finanspolitiske forvaltning i perioden op til bankernes sammenbrud« (17). Rapporten er også kritisk over for den lethed, hvormed bankerne kunne låne af CBI. CBI's beholdning af kortfristede lån med sikkerhedsstillelse steg således fra 30 mia. ISK i efteråret 2005 til 500 mia. ISK i begyndelsen af oktober 2008.

Den islandske króna, underskud over for udlandet og CDS spreads

| (22) | Det fremgår af rapporten, at værdien af den islandske króna var uforsvarligt høj i 2006, Islands underskud på de løbende poster var over 16 % af BNP, og passiver i udenlandsk valuta minus aktiver nærmede sig det samlede årlige BNP. Forudsætningerne for en finanskrise var på plads. Ved udgangen af 2007 faldt kronens værdi, og credit default swap spreads (CDS) på Island og bankerne steg eksponentielt. |
| --- | --- |

(22)

Det fremgår af rapporten, at værdien af den islandske króna var uforsvarligt høj i 2006, Islands underskud på de løbende poster var over 16 % af BNP, og passiver i udenlandsk valuta minus aktiver nærmede sig det samlede årlige BNP. Forudsætningerne for en finanskrise var på plads. Ved udgangen af 2007 faldt kronens værdi, og credit default swap spreads (CDS) på Island og bankerne steg eksponentielt.

2.3   Foranstaltninger til genopbygning af banksektoren

| (23) | Efter de tre største kommercielle bankers (herunder Glitnir) sammenbrud i oktober 2008 stod de islandske myndigheder over for en hidtil uset udfordring, nemlig at sikre fortsatte bankaktiviteter i Island (18). Den islandske regerings politik er primært fastlagt i nødloven (19), som Islands Alting vedtog den 6. oktober 2008. Loven giver ekstraordinære beføjelser til FME til at overtage kontrollen med finansvirksomheder og disponere over deres aktiver og passiver efter behov. Finansministeren fik beføjelse til på finansministeriets vegne at bruge midler til at etablere nye finansvirksomheder. Under konkursbehandlingen af finansvirksomheder fik indskud forrang frem for andre fordringer. Regeringen erklærede, at indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser og deres afdelinger i Island ville blive fuldt beskyttet. |
| --- | --- |

(23)

Efter de tre største kommercielle bankers (herunder Glitnir) sammenbrud i oktober 2008 stod de islandske myndigheder over for en hidtil uset udfordring, nemlig at sikre fortsatte bankaktiviteter i Island (18). Den islandske regerings politik er primært fastlagt i nødloven (19), som Islands Alting vedtog den 6. oktober 2008. Loven giver ekstraordinære beføjelser til FME til at overtage kontrollen med finansvirksomheder og disponere over deres aktiver og passiver efter behov. Finansministeren fik beføjelse til på finansministeriets vegne at bruge midler til at etablere nye finansvirksomheder. Under konkursbehandlingen af finansvirksomheder fik indskud forrang frem for andre fordringer. Regeringen erklærede, at indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser og deres afdelinger i Island ville blive fuldt beskyttet.

| (24) | De politiske prioriteringer var som udgangspunkt fokuseret på de nationale bank-, betalings- og afviklingssystemers grundfunktioner. I de første uger efter sammenbruddet udarbejdede den islandske regering også et økonomisk program i samarbejde med Den Internationale Valutafond (»IMF«), som den 20. november 2008 førte til godkendelsen af Islands anmodning om en toårig standbyordning fra IMF, der omfattede et lån på 2,1 mia. USD fra IMF med henblik på at styrke Islands valutareserver. Yderligere lån på op til 3 mia. USD blev sikret fra andre nordiske lande og visse andre samhandelspartnere. Af lånet fra IMF blev 827 mio. USD stillet til rådighed med det samme, mens det resterende beløb blev udbetalt i otte lige store rater, betinget af kvartalsvise vurderinger af programmet. |
| --- | --- |

(24)

De politiske prioriteringer var som udgangspunkt fokuseret på de nationale bank-, betalings- og afviklingssystemers grundfunktioner. I de første uger efter sammenbruddet udarbejdede den islandske regering også et økonomisk program i samarbejde med Den Internationale Valutafond (»IMF«), som den 20. november 2008 førte til godkendelsen af Islands anmodning om en toårig standbyordning fra IMF, der omfattede et lån på 2,1 mia. USD fra IMF med henblik på at styrke Islands valutareserver. Yderligere lån på op til 3 mia. USD blev sikret fra andre nordiske lande og visse andre samhandelspartnere. Af lånet fra IMF blev 827 mio. USD stillet til rådighed med det samme, mens det resterende beløb blev udbetalt i otte lige store rater, betinget af kvartalsvise vurderinger af programmet.

| (25) | IMF's program var et bredt baseret stabiliseringsprogram med fokus på tre hovedmålsætninger. For det første for at stabilisere og genoprette tilliden til kronen og dermed begrænse krisens negative indvirkninger på økonomien. Foranstaltningerne omfattede indførelse af kapitalkontrol for at sætte en stopper for kapitalflugten. For det andet indebar programmet en omfattende bankomstruktureringsstrategi, hvis endemål var at genoprette et levedygtigt finanssystem i Island og sikre landets internationale finansielle forbindelser. Blandt delmålene var at sikre en rimelig vurdering af bankernes aktiver, maksimere inddrivelse af aktiver og styrke tilsynspraksis. For det tredje sigtede programmet mod at sikre bæredygtige offentlige finanser ved at begrænse socialiseringen af tab i de konkursramte banker og gennemføre et mellemlangsigtet finanspolitisk konsolideringsprogram. |
| --- | --- |

(25)

IMF's program var et bredt baseret stabiliseringsprogram med fokus på tre hovedmålsætninger. For det første for at stabilisere og genoprette tilliden til kronen og dermed begrænse krisens negative indvirkninger på økonomien. Foranstaltningerne omfattede indførelse af kapitalkontrol for at sætte en stopper for kapitalflugten. For det andet indebar programmet en omfattende bankomstruktureringsstrategi, hvis endemål var at genoprette et levedygtigt finanssystem i Island og sikre landets internationale finansielle forbindelser. Blandt delmålene var at sikre en rimelig vurdering af bankernes aktiver, maksimere inddrivelse af aktiver og styrke tilsynspraksis. For det tredje sigtede programmet mod at sikre bæredygtige offentlige finanser ved at begrænse socialiseringen af tab i de konkursramte banker og gennemføre et mellemlangsigtet finanspolitisk konsolideringsprogram.

| (26) | De islandske myndigheder har understreget, at de rent politisk havde begrænsede muligheder på grund af de ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med banksystemets størrelse i forhold til finansministeriets kapacitet. Løsningerne var derfor på mange måder forskellige fra de foranstaltninger, som andre landes regeringer traf imod trusler mod deres finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(26)

De islandske myndigheder har understreget, at de rent politisk havde begrænsede muligheder på grund af de ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med banksystemets størrelse i forhold til finansministeriets kapacitet. Løsningerne var derfor på mange måder forskellige fra de foranstaltninger, som andre landes regeringer traf imod trusler mod deres finansielle stabilitet.

| (27) | På grundlag af nødloven blev de tre store kommercielle banker Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank opdelt i »gamle« og »nye« banker. Finansministeren etablerede tre aktieselskaber, som skulle overtage de gamle bankers nationale aktiviteter og udnævnte disses bestyrelser. FME overtog kontrollen med de gamle banker, allokerede i det store og hele deres nationale aktiver og passiver (indskud) til de nye banker, der videreførte bankaktiviteterne i Island, mens de gamle banker blev sat under tilsyn af deres respektive likvidationskomité (20). Udenlandske aktiver og passiver blev i det store og hele placeret i de gamle banker, som senere blev omfattet af afviklingsprocedurer, og i sidste instans ophørte alle udenlandske aktiviteter (21). |
| --- | --- |

(27)

På grundlag af nødloven blev de tre store kommercielle banker Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank opdelt i »gamle« og »nye« banker. Finansministeren etablerede tre aktieselskaber, som skulle overtage de gamle bankers nationale aktiviteter og udnævnte disses bestyrelser. FME overtog kontrollen med de gamle banker, allokerede i det store og hele deres nationale aktiver og passiver (indskud) til de nye banker, der videreførte bankaktiviteterne i Island, mens de gamle banker blev sat under tilsyn af deres respektive likvidationskomité (20). Udenlandske aktiver og passiver blev i det store og hele placeret i de gamle banker, som senere blev omfattet af afviklingsprocedurer, og i sidste instans ophørte alle udenlandske aktiviteter (21).

| (28) | I de foreløbige primobalancer for de tre nye banker pr. 14. november 2008 blev det anslået, at bankernes samlede, kombinerede aktiver ville udgøre 2 886 mia. ISK, og at staten skulle tilvejebringe en egenkapital på 385 mia. ISK. Den samlede værdi af de obligationer, som de nye banker skulle udstede til de gamle banker som betaling for den værdi af de overførte aktiver, der oversteg passiverne, blev anslået til 1 153 mia. ISK. FME udnævnte Deloitte LLP til at foretage vurderingen af de overførte aktivers og passivers værdi. I denne proces viste det sig, at den uvildige vurdering ikke ville munde ud i faste værdier for de overførte nettoaktiver, men at de ville blive værdiansat inden for visse intervaller. Desuden gjorde bankernes kreditorer indvendinger mod værdiansættelsesprocessen, som de ikke fandt upartisk, og de klagede over, at de ikke havde mulighed for at beskytte deres interesser. Disse komplikationer medførte en ændring i politikken for afregningen mellem de nye og de gamle banker, hvilket betød, at parterne i stedet for en værdiansættelse foretaget af en uvildig ekspert ville forsøge at forhandle sig frem til aftaler om værdien af de overførte nettoaktiver. |
| --- | --- |

(28)

I de foreløbige primobalancer for de tre nye banker pr. 14. november 2008 blev det anslået, at bankernes samlede, kombinerede aktiver ville udgøre 2 886 mia. ISK, og at staten skulle tilvejebringe en egenkapital på 385 mia. ISK. Den samlede værdi af de obligationer, som de nye banker skulle udstede til de gamle banker som betaling for den værdi af de overførte aktiver, der oversteg passiverne, blev anslået til 1 153 mia. ISK. FME udnævnte Deloitte LLP til at foretage vurderingen af de overførte aktivers og passivers værdi. I denne proces viste det sig, at den uvildige vurdering ikke ville munde ud i faste værdier for de overførte nettoaktiver, men at de ville blive værdiansat inden for visse intervaller. Desuden gjorde bankernes kreditorer indvendinger mod værdiansættelsesprocessen, som de ikke fandt upartisk, og de klagede over, at de ikke havde mulighed for at beskytte deres interesser. Disse komplikationer medførte en ændring i politikken for afregningen mellem de nye og de gamle banker, hvilket betød, at parterne i stedet for en værdiansættelse foretaget af en uvildig ekspert ville forsøge at forhandle sig frem til aftaler om værdien af de overførte nettoaktiver.

| (29) | Det stod klart, at parterne ville få svært ved at nå til enighed om værdiansættelsen, da den nødvendigvis afhang af forskellige skøn, som parterne sandsynligvis ikke var enige om. Statens mål var at nå til enighed om grundevalueringer, som skulle udgøre et solidt grundlag for den indledende kapitalisering af de nye banker. Priser på aktiver, der lå over grundevalueringen, kunne tildeles kreditorerne i form af betingede obligationer eller opskrivninger af værdien af bankernes egenkapital, da det under forhandlingerne kom frem, at likvidationskomitéerne for Glitnir og Kaupthing og et flertal af deres kreditorer ville være interesserede i at erhverve kapitalandele i de nye banker, og dette ville gøre det muligt for dem at få del i potentielle stigninger i værdien af de overførte aktiver. |
| --- | --- |

(29)

Det stod klart, at parterne ville få svært ved at nå til enighed om værdiansættelsen, da den nødvendigvis afhang af forskellige skøn, som parterne sandsynligvis ikke var enige om. Statens mål var at nå til enighed om grundevalueringer, som skulle udgøre et solidt grundlag for den indledende kapitalisering af de nye banker. Priser på aktiver, der lå over grundevalueringen, kunne tildeles kreditorerne i form af betingede obligationer eller opskrivninger af værdien af bankernes egenkapital, da det under forhandlingerne kom frem, at likvidationskomitéerne for Glitnir og Kaupthing og et flertal af deres kreditorer ville være interesserede i at erhverve kapitalandele i de nye banker, og dette ville gøre det muligt for dem at få del i potentielle stigninger i værdien af de overførte aktiver.

| (30) | Den fulde kapitalisering af de tre nye banker og grundlaget for aftalerne med kreditorerne i de gamle banker blev offentliggjort den 20. juli 2009. Regeringen indgik i sin egenskab af eneejer af de tre nye banker aftaler med likvidationskomitéerne for de gamle banker med hensyn til, hvordan kompensationen for overførslen af nettoaktiverne til de nye banker skulle beregnes og betales. For så vidt angår to af de nye banker, Íslandsbanki og New Kaupthing (senere omdøbt til Arion Bank), omfattede dette betingede aftaler om, at de gamle banker skulle tegne størsteparten af egenkapitalinteresserne i de nye banker. |
| --- | --- |

(30)

Den fulde kapitalisering af de tre nye banker og grundlaget for aftalerne med kreditorerne i de gamle banker blev offentliggjort den 20. juli 2009. Regeringen indgik i sin egenskab af eneejer af de tre nye banker aftaler med likvidationskomitéerne for de gamle banker med hensyn til, hvordan kompensationen for overførslen af nettoaktiverne til de nye banker skulle beregnes og betales. For så vidt angår to af de nye banker, Íslandsbanki og New Kaupthing (senere omdøbt til Arion Bank), omfattede dette betingede aftaler om, at de gamle banker skulle tegne størsteparten af egenkapitalinteresserne i de nye banker.

| (31) | På grundlag af ovenstående tentative aftaler besluttede de gamle bankers likvidationskomité i oktober 2009 (Glitnir) og december 2009 (Kaupthing Bank og Landsbanki Islands) at benytte sig af de aftalte muligheder og tegne aktier i de nye banker. Den 18. december 2009 meddelte regeringen, at bankomstruktureringen var gennemført, og at der var indgået aftale mellem de islandske myndigheder og de nye banker på den ene side og likvidationskomitéerne for Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank på vegne af deres kreditorer på den anden om afvikling vedrørende aktiver, der var overført fra de gamle banker til de nye, og at de nye banker nu var 100 % finansierede. |
| --- | --- |

(31)

På grundlag af ovenstående tentative aftaler besluttede de gamle bankers likvidationskomité i oktober 2009 (Glitnir) og december 2009 (Kaupthing Bank og Landsbanki Islands) at benytte sig af de aftalte muligheder og tegne aktier i de nye banker. Den 18. december 2009 meddelte regeringen, at bankomstruktureringen var gennemført, og at der var indgået aftale mellem de islandske myndigheder og de nye banker på den ene side og likvidationskomitéerne for Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank på vegne af deres kreditorer på den anden om afvikling vedrørende aktiver, der var overført fra de gamle banker til de nye, og at de nye banker nu var 100 % finansierede.

| (32) | Det viste sig senere, at finansministeriets bidrag til de nye bankers egenkapital blev reduceret betydeligt, fra de oprindeligt forventede 385 mia. ISK til 135 mia. ISK i form af aktiekapital og — for to af de tre banker, Íslandsbanki og Arion Bank — omkring 55 mia. ISK som tier II-kapital i form af efterstillede lån eller i alt 190 mia. ISK. Derudover gav finansministeriet Íslandsbanki og Arion Bank adgang til visse likviditetsfaciliteter. Aktiekapitalen fra de gamle banker til de nye udgjorde i alt omkring 156 mia. ISK. De nye bankers samlede kapitalisering udgjorde derfor ca. 346 mia. ISK. I stedet for at bevare fuldt ejerskab over de tre banker betød aftalerne derfor, at statens andel blev reduceret med ca. 5 % for Íslandsbanki, 13 % for Arion Bank og 81 % for Landsbankinn. |
| --- | --- |

(32)

Det viste sig senere, at finansministeriets bidrag til de nye bankers egenkapital blev reduceret betydeligt, fra de oprindeligt forventede 385 mia. ISK til 135 mia. ISK i form af aktiekapital og — for to af de tre banker, Íslandsbanki og Arion Bank — omkring 55 mia. ISK som tier II-kapital i form af efterstillede lån eller i alt 190 mia. ISK. Derudover gav finansministeriet Íslandsbanki og Arion Bank adgang til visse likviditetsfaciliteter. Aktiekapitalen fra de gamle banker til de nye udgjorde i alt omkring 156 mia. ISK. De nye bankers samlede kapitalisering udgjorde derfor ca. 346 mia. ISK. I stedet for at bevare fuldt ejerskab over de tre banker betød aftalerne derfor, at statens andel blev reduceret med ca. 5 % for Íslandsbanki, 13 % for Arion Bank og 81 % for Landsbankinn.

| (33) | De gamle bankers kreditorers overtagelse af to af de tre banker løste store problemer i forbindelse med genopbygningen af finanssektoren og skabte et mere solidt kapitalgrundlag for de nye banker, men der var stadig mange svagheder, som ikke var blevet afhjulpet. Siden efteråret 2009 har bankerne koncentreret deres indsats om interne spørgsmål, fastlagt deres overordnede strategi for deres aktiviteter og især omstruktureret deres låneporteføljer, som udgør den største risikofaktor for deres aktiviteter og langsigtede levedygtighed. Omstruktureringsprocessen har været kompleks på grund af mange komplicerende faktorer, herunder Højesterets afgørelser om, at lån, der er ydet i ISK, men indekseret i forhold til udenlandske valutaer, er ulovlige. For Íslandsbankis vedkommende vil disse spørgsmål blive diskuteret yderligere nedenfor i det omfang, det er relevant for omstruktureringen af denne bank. |
| --- | --- |

(33)

De gamle bankers kreditorers overtagelse af to af de tre banker løste store problemer i forbindelse med genopbygningen af finanssektoren og skabte et mere solidt kapitalgrundlag for de nye banker, men der var stadig mange svagheder, som ikke var blevet afhjulpet. Siden efteråret 2009 har bankerne koncentreret deres indsats om interne spørgsmål, fastlagt deres overordnede strategi for deres aktiviteter og især omstruktureret deres låneporteføljer, som udgør den største risikofaktor for deres aktiviteter og langsigtede levedygtighed. Omstruktureringsprocessen har været kompleks på grund af mange komplicerende faktorer, herunder Højesterets afgørelser om, at lån, der er ydet i ISK, men indekseret i forhold til udenlandske valutaer, er ulovlige. For Íslandsbankis vedkommende vil disse spørgsmål blive diskuteret yderligere nedenfor i det omfang, det er relevant for omstruktureringen af denne bank.

Makroøkonomisk situation

| (34) | Der fulgte store økonomiske problemer i kølvandet på banksystemets kollaps i oktober 2008. Vanskelighederne i Islands finanssystem blev forstærket af mistilliden til landets valuta. Kronens værdi faldt stærkt i første kvartal af 2008 og igen i efteråret, før og efter de tre kommercielle bankers konkurs. Trods den kapitalkontrol, der blev indført i efteråret 2008, var der fortsat store kursudsving i løbet af 2009 (22). Denne økonomiske uro førte til en alvorlig recession i Islands økonomi og et BNP, der faldt med 6,8 % i 2009 og 4 % i 2010. |
| --- | --- |

(34)

Der fulgte store økonomiske problemer i kølvandet på banksystemets kollaps i oktober 2008. Vanskelighederne i Islands finanssystem blev forstærket af mistilliden til landets valuta. Kronens værdi faldt stærkt i første kvartal af 2008 og igen i efteråret, før og efter de tre kommercielle bankers konkurs. Trods den kapitalkontrol, der blev indført i efteråret 2008, var der fortsat store kursudsving i løbet af 2009 (22). Denne økonomiske uro førte til en alvorlig recession i Islands økonomi og et BNP, der faldt med 6,8 % i 2009 og 4 % i 2010.

| (35) | Blandt følgerne af den økonomiske krise kan nævnes en pludselig stigning i arbejdsløsheden fra 1,6 % til 8 % i 2009, en stigende inflation og en faldende realløn. Derudover var der en kraftig stigning i virksomheders og privatpersoners gæld og i andelen af misligholdte lån i bankernes låneporteføljer, og de nye banker overtog mange virksomheder i økonomiske problemer. Samtidig førte de høje finanspolitiske omkostninger ved omstruktureringen af banksystemet til en kraftig stigning i budgetunderskuddet og i den offentlige sektors gæld. |
| --- | --- |

(35)

Blandt følgerne af den økonomiske krise kan nævnes en pludselig stigning i arbejdsløsheden fra 1,6 % til 8 % i 2009, en stigende inflation og en faldende realløn. Derudover var der en kraftig stigning i virksomheders og privatpersoners gæld og i andelen af misligholdte lån i bankernes låneporteføljer, og de nye banker overtog mange virksomheder i økonomiske problemer. Samtidig førte de høje finanspolitiske omkostninger ved omstruktureringen af banksystemet til en kraftig stigning i budgetunderskuddet og i den offentlige sektors gæld.

| (36) | Efter den dybe recession viser foreløbige tal fra Islands statistikkontor, at situationen vendte i anden halvdel af 2011, og for hele året var der en vækst i BNP på 3,1 % sammenholdt med det foregående år. |
| --- | --- |

(36)

Efter den dybe recession viser foreløbige tal fra Islands statistikkontor, at situationen vendte i anden halvdel af 2011, og for hele året var der en vækst i BNP på 3,1 % sammenholdt med det foregående år.

| (37) | Den økonomiske vækst i 2011 skyldtes især en fremgang i den indenlandske efterspørgsel, navnlig en stigning på 4 % i de private husholdningers forbrug. Væksten blev underbygget af højere lønninger og sociale ydelser og visse politiske initiativer, der skulle lette husholdningernes tilbagebetaling af deres gæld, herunder midlertidig rentestøtte, fastfrysning af afdrag på lån og fremskyndet udbetaling af private pensionsopsparinger. Foreløbige tal for 2011 viser også, at der skete en langsom stigning i investeringerne, om end udgangspunktet dog var særdeles lavt (23). Det offentlige forbrug har været konstant lavt i de sidste tre år. |
| --- | --- |

(37)

Den økonomiske vækst i 2011 skyldtes især en fremgang i den indenlandske efterspørgsel, navnlig en stigning på 4 % i de private husholdningers forbrug. Væksten blev underbygget af højere lønninger og sociale ydelser og visse politiske initiativer, der skulle lette husholdningernes tilbagebetaling af deres gæld, herunder midlertidig rentestøtte, fastfrysning af afdrag på lån og fremskyndet udbetaling af private pensionsopsparinger. Foreløbige tal for 2011 viser også, at der skete en langsom stigning i investeringerne, om end udgangspunktet dog var særdeles lavt (23). Det offentlige forbrug har været konstant lavt i de sidste tre år.

| (38) | De overordnede makroøkonomiske tal skjuler større forskelle mellem sektorerne. Ud over sammenbruddet i finanssektoren har der været et kraftigt faldende aktivitetsniveau i byggesektoren og mange andre indenlandske produktions- og serviceaktiviteter. På den anden side har der været vækst i visse eksportsektorer. På grund af den lave kronekurs og de relativt stabile priser i udenlandsk valuta for både fiskeri- og aluminiumsprodukter, steg eksportindtægterne i begyndelsen af den økonomiske krise, også med hensyn til turisme og anden serviceeksport. Samtidig skete der en kraftig nedgang i importen, hvilket betød, at handelsbalancen (24) midlertidigt havde et overskud på omkring 10 % af BNP i 2010. Med den stigende indenlandske efterspørgsel i 2011 er importen dog steget igen, hvilket overordnet set har ført til et mindre handelsoverskud på 8,2 % af BNP. |
| --- | --- |

(38)

De overordnede makroøkonomiske tal skjuler større forskelle mellem sektorerne. Ud over sammenbruddet i finanssektoren har der været et kraftigt faldende aktivitetsniveau i byggesektoren og mange andre indenlandske produktions- og serviceaktiviteter. På den anden side har der været vækst i visse eksportsektorer. På grund af den lave kronekurs og de relativt stabile priser i udenlandsk valuta for både fiskeri- og aluminiumsprodukter, steg eksportindtægterne i begyndelsen af den økonomiske krise, også med hensyn til turisme og anden serviceeksport. Samtidig skete der en kraftig nedgang i importen, hvilket betød, at handelsbalancen (24) midlertidigt havde et overskud på omkring 10 % af BNP i 2010. Med den stigende indenlandske efterspørgsel i 2011 er importen dog steget igen, hvilket overordnet set har ført til et mindre handelsoverskud på 8,2 % af BNP.

| (39) | Islands statistiske kontors prognose for 2012-2017 viser, at det gradvise økonomiske genopsving vil fortsætte med en vækst på 2,6 % i 2012. En lignende vækst forventes i hele prognoseperioden. Denne prognose er dog behæftet med en vis usikkerhed. Planlagte omfattende industriinvesteringer kan blive yderligere forsinket. Islands bytteforhold vil blive negativt påvirket af en langvarig recession hos de vigtigste samhandelspartnere, hvilket vil medføre en lavere vækst i Island. Langsommere fremskridt end forventet med hensyn til at håndtere husholdningernes og virksomhedernes gældsbyrde vil yderligere belaste den indenlandske efterspørgsel og udsigterne til økonomisk vækst. Væksten kan også trues af en fortsat manglende prisstabilitet i tilknytning til valutaudsving i forbindelse med ophævelse af kapitalkontrollen. |
| --- | --- |

(39)

Islands statistiske kontors prognose for 2012-2017 viser, at det gradvise økonomiske genopsving vil fortsætte med en vækst på 2,6 % i 2012. En lignende vækst forventes i hele prognoseperioden. Denne prognose er dog behæftet med en vis usikkerhed. Planlagte omfattende industriinvesteringer kan blive yderligere forsinket. Islands bytteforhold vil blive negativt påvirket af en langvarig recession hos de vigtigste samhandelspartnere, hvilket vil medføre en lavere vækst i Island. Langsommere fremskridt end forventet med hensyn til at håndtere husholdningernes og virksomhedernes gældsbyrde vil yderligere belaste den indenlandske efterspørgsel og udsigterne til økonomisk vækst. Væksten kan også trues af en fortsat manglende prisstabilitet i tilknytning til valutaudsving i forbindelse med ophævelse af kapitalkontrollen.

2.4   Finanstilsyn og forbedringer af de lovgivningsmæssige rammer

| (40) | Efter FME's indledende arbejde med at skabe et grundlag for de nye banker og vurdere værdien af de nettoaktiver, der blev overført fra de gamle, gennemførte FME i foråret 2009 en revision af de nye banker og deres forretningsplaner, finansielle styrke og kapitalkrav i et såkaldt afslutningsprojekt. Dette skete med bistand fra det internationale managementkonsulentfirma Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(40)

Efter FME's indledende arbejde med at skabe et grundlag for de nye banker og vurdere værdien af de nettoaktiver, der blev overført fra de gamle, gennemførte FME i foråret 2009 en revision af de nye banker og deres forretningsplaner, finansielle styrke og kapitalkrav i et såkaldt afslutningsprojekt. Dette skete med bistand fra det internationale managementkonsulentfirma Oliver Wyman.

| (41) | Efter denne proces meddelte FME bankerne driftslicenser på forskellige betingelser. I lyset af kvaliteten af aktivporteføljerne og den forventede økonomiske usikkerhed fandt man det nødvendigt at stille højere kapitalkrav til de tre banker end det ved lov fastsatte minimum. FME indførte derfor et minimumskapitalkrav for de tre banker på 16 %, heraf mindst 12 % som tier 1-kapital. Kravene var gældende i mindst tre år, medmindre FME ændrede dem. Likviditetsvilkårene blev også specificeret med krav om, at tilgængelige likvide midler til ethvert tidspunkt skulle udgøre mindst 20 % af indskuddene, og at kontantbeholdninger er eller tilsvarende likvide midler skulle udgøre mindst 5 % af indskuddene. Desuden blev der stillet krav vedrørende andre forhold såsom omstrukturering af låneporteføljer, risikovurdering, virksomhedsledelse og ejerskab. FME indførte tilsvarende kapitalkrav vedrørende andre finansvirksomheder. |
| --- | --- |

(41)

Efter denne proces meddelte FME bankerne driftslicenser på forskellige betingelser. I lyset af kvaliteten af aktivporteføljerne og den forventede økonomiske usikkerhed fandt man det nødvendigt at stille højere kapitalkrav til de tre banker end det ved lov fastsatte minimum. FME indførte derfor et minimumskapitalkrav for de tre banker på 16 %, heraf mindst 12 % som tier 1-kapital. Kravene var gældende i mindst tre år, medmindre FME ændrede dem. Likviditetsvilkårene blev også specificeret med krav om, at tilgængelige likvide midler til ethvert tidspunkt skulle udgøre mindst 20 % af indskuddene, og at kontantbeholdninger er eller tilsvarende likvide midler skulle udgøre mindst 5 % af indskuddene. Desuden blev der stillet krav vedrørende andre forhold såsom omstrukturering af låneporteføljer, risikovurdering, virksomhedsledelse og ejerskab. FME indførte tilsvarende kapitalkrav vedrørende andre finansvirksomheder.

| (42) | Det økonomiske stabiliseringsprogram, der blev udviklet i samråd med IMF, omfattede en gennemgang af de lovgivningsmæssige rammer for finansielle tjenesteydelser og tilsyn med henblik på at forbedre forsvaret mod fremtidige finanskriser. Regeringen bad den tidligere generaldirektør for det finske finanstilsyn, Kaarlo Jännäri, foretage en vurdering af de eksisterende lovgivningsmæssige rammer og tilsynspraksis. Blandt de forbedringer, han foreslog, var oprettelsen af et nationalt kreditregister hos FME med henblik på at mindske kreditrisici i systemet. Han foreslog også i sin rapport at indføre strammere regler og en strengere praksis for store eksponeringer og dertil knyttet långivning og at foretage flere tilsyn på stedet for at kontrollere tilsyn og rapporter uden for bankerne, især af kreditrisici, likviditetsrisici og valutarisici. Det blev også anbefalet at revidere og forbedre indskudsgarantisystemet og følge udviklingen i EU tæt. |
| --- | --- |

(42)

Det økonomiske stabiliseringsprogram, der blev udviklet i samråd med IMF, omfattede en gennemgang af de lovgivningsmæssige rammer for finansielle tjenesteydelser og tilsyn med henblik på at forbedre forsvaret mod fremtidige finanskriser. Regeringen bad den tidligere generaldirektør for det finske finanstilsyn, Kaarlo Jännäri, foretage en vurdering af de eksisterende lovgivningsmæssige rammer og tilsynspraksis. Blandt de forbedringer, han foreslog, var oprettelsen af et nationalt kreditregister hos FME med henblik på at mindske kreditrisici i systemet. Han foreslog også i sin rapport at indføre strammere regler og en strengere praksis for store eksponeringer og dertil knyttet långivning og at foretage flere tilsyn på stedet for at kontrollere tilsyn og rapporter uden for bankerne, især af kreditrisici, likviditetsrisici og valutarisici. Det blev også anbefalet at revidere og forbedre indskudsgarantisystemet og følge udviklingen i EU tæt.

| (43) | Regeringen fremsatte derefter et lovforslag i Altinget, baseret på bl.a. forslag fra Jännäri, og ændringsforslag til EØS-loven om finansielle aktiviteter fra og med 2009, som blev vedtaget og trådte i kraft 1. juli 2010 som lov nr. 75/2010. Med den nye lov blev der indført omfattende ændringer af loven om finansielle virksomheder. Senere blev der foretaget mange ændringer af loven om finansielle virksomheder og om tilsyn med og overvågning af finansielle tjenesteydelser. Disse lovændringer er beskrevet mere detaljeret i bilaget. |
| --- | --- |

(43)

Regeringen fremsatte derefter et lovforslag i Altinget, baseret på bl.a. forslag fra Jännäri, og ændringsforslag til EØS-loven om finansielle aktiviteter fra og med 2009, som blev vedtaget og trådte i kraft 1. juli 2010 som lov nr. 75/2010. Med den nye lov blev der indført omfattende ændringer af loven om finansielle virksomheder. Senere blev der foretaget mange ændringer af loven om finansielle virksomheder og om tilsyn med og overvågning af finansielle tjenesteydelser. Disse lovændringer er beskrevet mere detaljeret i bilaget.

2.5   Største udfordringer for fremtiden (25)

| (44) | Trods gode resultater med at genopbygge en finanssektor kæmper Island stadig med følgerne af finans- og valutakrisen i efteråret 2008. Finanskrisen har afsløret forskellige fejl og mangler i finanssystemet, som skal afhjælpes, hvis offentlighedens tillid skal genetableres. Det virker indlysende, at Island — som mange andre lande, der er hårdt ramt af finanskrisen — står over for mange udfordringer med hensyn til at tilpasse det retlige og driftsmæssige miljø for finansielle tjenesteydelser med henblik på at skabe et levedygtigt, effektivt finanssystem for fremtiden og mindske risikoen for yderligere systemiske chok mest muligt. |
| --- | --- |

(44)

Trods gode resultater med at genopbygge en finanssektor kæmper Island stadig med følgerne af finans- og valutakrisen i efteråret 2008. Finanskrisen har afsløret forskellige fejl og mangler i finanssystemet, som skal afhjælpes, hvis offentlighedens tillid skal genetableres. Det virker indlysende, at Island — som mange andre lande, der er hårdt ramt af finanskrisen — står over for mange udfordringer med hensyn til at tilpasse det retlige og driftsmæssige miljø for finansielle tjenesteydelser med henblik på at skabe et levedygtigt, effektivt finanssystem for fremtiden og mindske risikoen for yderligere systemiske chok mest muligt.

| (45) | De mest umiddelbare udfordringer for islandske finansvirksomheder hænger sammen med det forhold, at bankerne opererer i et beskyttet miljø med kapitalkontrol og en generel indskudsgaranti. Nu skal bankerne forberede sig til at operere i et mere eksponeret miljø, når kapitalkontrollen fjernes, og indskudsgarantierne vender tilbage til den ordning, der er omfattet af de relevante EU-/EØS-direktiver (26). De islandske myndigheder har understreget, at der skal udvises den største forsigtighed, når der skal indføres nye regler på dette område. |
| --- | --- |

(45)

De mest umiddelbare udfordringer for islandske finansvirksomheder hænger sammen med det forhold, at bankerne opererer i et beskyttet miljø med kapitalkontrol og en generel indskudsgaranti. Nu skal bankerne forberede sig til at operere i et mere eksponeret miljø, når kapitalkontrollen fjernes, og indskudsgarantierne vender tilbage til den ordning, der er omfattet af de relevante EU-/EØS-direktiver (26). De islandske myndigheder har understreget, at der skal udvises den største forsigtighed, når der skal indføres nye regler på dette område.

| (46) | En anden stor udfordring er behovet for en yderligere tilpasning af rets- og tilsynsrammerne, som skal støtte et solidt, effektivt finanssystem, som ligeledes skal være i overensstemmelse med udviklingen af lovgivningen i EØS og på internationalt plan (27). |
| --- | --- |

(46)

En anden stor udfordring er behovet for en yderligere tilpasning af rets- og tilsynsrammerne, som skal støtte et solidt, effektivt finanssystem, som ligeledes skal være i overensstemmelse med udviklingen af lovgivningen i EØS og på internationalt plan (27).

2.6   Konkurrencesituationen i Islands finanssektor

| (47) | Ifølge de seneste oplysninger fra de islandske myndigheder (28) har konkurrencen på finansmarkedet ændret sig radikalt siden bankernes kollaps. Antallet af finansvirksomheder er faldet, da flere sparekasser, forretningsbanker og specialiserede långivere enten er under likvidation eller har sluttet sig sammen med andre virksomheder (29). Antallet af finansvirksomheder falder stadig, her senest med sammenlægningen af Landsbankinn og SpKef i marts 2011, af Íslandsbanki og Byr i december 2011 og af Landsbankinn og Svarfdaelir Savings Bank, godkendt af Tilsynsmyndigheden den 20. juni 2012 i beslutning nr. 226/12/KOL. Med det faldende antal finansvirksomheder og de store banker, der overtager indskud fra de banker, der lukker ned, er koncentrationen på det indenlandske marked steget. På den anden side er de nye banker på EØS' finansmarkeder langt mindre end deres forgængere, da de internationale bankforretninger er blevet lukket ned. |
| --- | --- |

(47)

Ifølge de seneste oplysninger fra de islandske myndigheder (28) har konkurrencen på finansmarkedet ændret sig radikalt siden bankernes kollaps. Antallet af finansvirksomheder er faldet, da flere sparekasser, forretningsbanker og specialiserede långivere enten er under likvidation eller har sluttet sig sammen med andre virksomheder (29). Antallet af finansvirksomheder falder stadig, her senest med sammenlægningen af Landsbankinn og SpKef i marts 2011, af Íslandsbanki og Byr i december 2011 og af Landsbankinn og Svarfdaelir Savings Bank, godkendt af Tilsynsmyndigheden den 20. juni 2012 i beslutning nr. 226/12/KOL. Med det faldende antal finansvirksomheder og de store banker, der overtager indskud fra de banker, der lukker ned, er koncentrationen på det indenlandske marked steget. På den anden side er de nye banker på EØS' finansmarkeder langt mindre end deres forgængere, da de internationale bankforretninger er blevet lukket ned.

| (48) | Dertil kommer, at de indenlandske markeder er blevet meget mindre, fordi visse delmarkeder er forsvundet hele eller næsten. Med aktiemarkedets næsten fuldstændige forsvinden og indførelsen af kapitalkontrol er operationerne på aktie- og valutamarkederne blevet reduceret, hvilket har begrænset investeringsmulighederne. Med et historisk lavt investeringsniveau i økonomien og husholdninger og virksomheder med store lån er efterspørgslen efter kredit lav. Siden kollapset har bankerne koncentreret deres indsats om interne anliggender og om omstruktureringen af deres låneporteføljer og nogle af deres større erhvervskunder. |
| --- | --- |

(48)

Dertil kommer, at de indenlandske markeder er blevet meget mindre, fordi visse delmarkeder er forsvundet hele eller næsten. Med aktiemarkedets næsten fuldstændige forsvinden og indførelsen af kapitalkontrol er operationerne på aktie- og valutamarkederne blevet reduceret, hvilket har begrænset investeringsmulighederne. Med et historisk lavt investeringsniveau i økonomien og husholdninger og virksomheder med store lån er efterspørgslen efter kredit lav. Siden kollapset har bankerne koncentreret deres indsats om interne anliggender og om omstruktureringen af deres låneporteføljer og nogle af deres større erhvervskunder.

| (49) | Før finanskrisen tegnede sparekasserne sig samlet set for en markedsandel på ca. 20-25 % i indskud. Den er nu svundet ind til omkring 2-4 %. De markedsandele, som sparekasserne og forretningsbankerne, der ikke længere er på markedet, har mistet, er blevet overtaget af de tre store forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbanki. Samlet set tegner de tre store banker sig nu for omtrent 90-95 % af markedet i stedet for 60-75 % tidligere, idet Landsbankinns markedsandel er marginalt den største. Ud over de 10 regionale sparekasser, der for indeværende tegner sig for ca. 2-4 % af markedet, er den eneste anden markedsdeltager den omstrukturerede MP Bank (30), der har en markedsandel på omkring 1-5 %. |
| --- | --- |

(49)

Før finanskrisen tegnede sparekasserne sig samlet set for en markedsandel på ca. 20-25 % i indskud. Den er nu svundet ind til omkring 2-4 %. De markedsandele, som sparekasserne og forretningsbankerne, der ikke længere er på markedet, har mistet, er blevet overtaget af de tre store forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbanki. Samlet set tegner de tre store banker sig nu for omtrent 90-95 % af markedet i stedet for 60-75 % tidligere, idet Landsbankinns markedsandel er marginalt den største. Ud over de 10 regionale sparekasser, der for indeværende tegner sig for ca. 2-4 % af markedet, er den eneste anden markedsdeltager den omstrukturerede MP Bank (30), der har en markedsandel på omkring 1-5 %.

| (50) | Det islandske finansmarked er således tydeligvis oligopolistisk, og de tre største selskaber kunne derfor kollektivt opnå en dominerende stilling på markedet. Ifølge Islands konkurrencemyndighed, som Tilsynsmyndigheden havde bedt fremlægge sit syn på konkurrencesituationen i Island og mulighederne for at rette op på denne, er der store forhindringer for at komme ind på det islandske bankmarked. Det skader konkurrencen. Det kan også være vanskeligt for forbrugerne at skifte bank. De islandske myndigheder har desuden erkendt, at kursrisici i tilknytning til Islands lille, ikkehandlede valuta, kronen, har hæmmet konkurrencen yderligere og hindret udenlandske banker og selskaber i at komme ind på det islandske marked. |
| --- | --- |

(50)

Det islandske finansmarked er således tydeligvis oligopolistisk, og de tre største selskaber kunne derfor kollektivt opnå en dominerende stilling på markedet. Ifølge Islands konkurrencemyndighed, som Tilsynsmyndigheden havde bedt fremlægge sit syn på konkurrencesituationen i Island og mulighederne for at rette op på denne, er der store forhindringer for at komme ind på det islandske bankmarked. Det skader konkurrencen. Det kan også være vanskeligt for forbrugerne at skifte bank. De islandske myndigheder har desuden erkendt, at kursrisici i tilknytning til Islands lille, ikkehandlede valuta, kronen, har hæmmet konkurrencen yderligere og hindret udenlandske banker og selskaber i at komme ind på det islandske marked.

| (51) | Konkurrencemyndigheden har på det seneste koncentreret sig om et specifikt aspekt vedrørende IT-infrastrukturen for bankernes aktiviteter og deres samarbejde i den henseende. Dette vedrører finansinstitutionernes IT-serviceudbyder, Reiknistofa bankanna (de islandske banker datacenter, RB), som de ejer i fællesskab. Dette er relevant for vurderingen af den foreliggende sag og også noget, som Tilsynsmyndigheden drøftede med de islandske myndigheder og bankerne. |
| --- | --- |

(51)

Konkurrencemyndigheden har på det seneste koncentreret sig om et specifikt aspekt vedrørende IT-infrastrukturen for bankernes aktiviteter og deres samarbejde i den henseende. Dette vedrører finansinstitutionernes IT-serviceudbyder, Reiknistofa bankanna (de islandske banker datacenter, RB), som de ejer i fællesskab. Dette er relevant for vurderingen af den foreliggende sag og også noget, som Tilsynsmyndigheden drøftede med de islandske myndigheder og bankerne.

| (52) | RB ejes i fællesskab af de tre store islandske banker, to sparekasser, den islandske sparekassesammenslutning og de tre store betalingskortformidlere i Island. Landsbankinn ejer 36,84 % af aktierne i RB, Íslandsbanki 29,48 % og Arion Bank 18,7 %. I alt ejer de tre forretningsbanker derfor 85,02 % af aktierne i RB. RB's kunder er ejerne, Islands centralbank og andre finansinstitutioner samt regeringen og offentlige enheder. Bankerne har et omfattende samarbejde på dette område, da RB har udviklet clearing- og betalingsafviklingssystemet i Island. Det leverer også en række centrale bankløsninger, som er multi-tenancyløsninger (opsætning med flere organisationer på samme server), og som benyttes af de fleste islandske banker. RB administrerer desuden et e-fakturerings- og e-betalingssystem for virksomheder og forbrugere. |
| --- | --- |

(52)

RB ejes i fællesskab af de tre store islandske banker, to sparekasser, den islandske sparekassesammenslutning og de tre store betalingskortformidlere i Island. Landsbankinn ejer 36,84 % af aktierne i RB, Íslandsbanki 29,48 % og Arion Bank 18,7 %. I alt ejer de tre forretningsbanker derfor 85,02 % af aktierne i RB. RB's kunder er ejerne, Islands centralbank og andre finansinstitutioner samt regeringen og offentlige enheder. Bankerne har et omfattende samarbejde på dette område, da RB har udviklet clearing- og betalingsafviklingssystemet i Island. Det leverer også en række centrale bankløsninger, som er multi-tenancyløsninger (opsætning med flere organisationer på samme server), og som benyttes af de fleste islandske banker. RB administrerer desuden et e-fakturerings- og e-betalingssystem for virksomheder og forbrugere.

| (53) | Ifølge konkurrencemyndigheden har sammenbruddet i 2008 gjort de mindre banker og sparekasser særligt sårbare. For de mindre finansvirksomheder var de nødvendige IT-ydelser af afgørende vigtighed, da de kan opfattes som en af hindringerne for, at nye markedsaktører kan komme ind på markedet. IT-platformen til de større finansvirksomheder leveres i vid udstrækning af RB, mens den leveres af Teris til sparekasser og mindre markedsaktører. Efter de senere års lukning af mange mindre finansvirksomheder mistede Teris en stor del af sine indtægter, hvilket i januar 2012 førte til, at de solgte nogle af deres IT-løsninger til RB. Ifølge RB og Teris var formålet med denne transaktion bl.a. at sikre fortsat levering af IT-ydelser til mindre finansvirksomheder. |
| --- | --- |

(53)

Ifølge konkurrencemyndigheden har sammenbruddet i 2008 gjort de mindre banker og sparekasser særligt sårbare. For de mindre finansvirksomheder var de nødvendige IT-ydelser af afgørende vigtighed, da de kan opfattes som en af hindringerne for, at nye markedsaktører kan komme ind på markedet. IT-platformen til de større finansvirksomheder leveres i vid udstrækning af RB, mens den leveres af Teris til sparekasser og mindre markedsaktører. Efter de senere års lukning af mange mindre finansvirksomheder mistede Teris en stor del af sine indtægter, hvilket i januar 2012 førte til, at de solgte nogle af deres IT-løsninger til RB. Ifølge RB og Teris var formålet med denne transaktion bl.a. at sikre fortsat levering af IT-ydelser til mindre finansvirksomheder.

| (54) | Konkurrencemyndigheden har set på to spørgsmål vedrørende RB. For det første om det fælles ejerskab af og samarbejde mellem bankerne og andre finansvirksomheder i RB-forummet skal betragtes som en overtrædelse af forbuddet mod restriktiv praksis i henhold til artikel 10 i den islandske konkurrencelov. For det andet bedømmes foreneligheden af RB's køb af Teris' største aktiver efter samme lovs bestemmelser om virksomhedssammenslutninger. I maj 2012 blev disse to sager dog afsluttet med et forlig mellem RB og dens ejere på den ene side og konkurrencemyndigheden på den anden (31). |
| --- | --- |

(54)

Konkurrencemyndigheden har set på to spørgsmål vedrørende RB. For det første om det fælles ejerskab af og samarbejde mellem bankerne og andre finansvirksomheder i RB-forummet skal betragtes som en overtrædelse af forbuddet mod restriktiv praksis i henhold til artikel 10 i den islandske konkurrencelov. For det andet bedømmes foreneligheden af RB's køb af Teris' største aktiver efter samme lovs bestemmelser om virksomhedssammenslutninger. I maj 2012 blev disse to sager dog afsluttet med et forlig mellem RB og dens ejere på den ene side og konkurrencemyndigheden på den anden (31).

| (55) | Ud over ovennævnte bekymringer, som er direkte relateret til Islands finansmarked, har konkurrencemyndigheden navnlig påpeget behovet for salg og omstrukturering af erhvervsaktive selskaber (32), som skal være gennemført uden unødige forsinkelser. Mange driftsselskaber er blevet overtaget af bankerne (der er disse virksomheders kreditorer) på grund af gældsætning, som er en følge af det økonomiske sammenbrud i 2008. Ifølge konkurrencemyndigheden kan det skabe en interessekonflikt, når bankerne leverer finansielle tjenesteydelser til og samtidig ejer disse virksomheder. Det er konkurrencemyndighedens opfattelse, at bankernes direkte og indirekte ejerskab (33) er det mest udbredte og farligste konkurrenceproblem i kølvandet på finanskrisen, da det har betydning for næsten alle virksomheder og industrier i Island. Konkurrencemyndigheden mener, at en hurtigere omstrukturering af virksomheder vil forbedre konkurrencen på finansmarkedet. Når bankernes deltagelse i omstruktureringen af deres erhvervskunder har været genstand for anmeldelseskravene i forbindelse med den nationale kontrol med sammenslutninger, har konkurrencemyndigheden ofte fastsat betingelserne for bankernes ejerskab. Men det forekommer vanskeligt at finde en overordnet løsning på problemet, da det i alt væsentligt hænger sammen med det høje låneniveau i den islandske erhvervssektor. |
| --- | --- |

(55)

Ud over ovennævnte bekymringer, som er direkte relateret til Islands finansmarked, har konkurrencemyndigheden navnlig påpeget behovet for salg og omstrukturering af erhvervsaktive selskaber (32), som skal være gennemført uden unødige forsinkelser. Mange driftsselskaber er blevet overtaget af bankerne (der er disse virksomheders kreditorer) på grund af gældsætning, som er en følge af det økonomiske sammenbrud i 2008. Ifølge konkurrencemyndigheden kan det skabe en interessekonflikt, når bankerne leverer finansielle tjenesteydelser til og samtidig ejer disse virksomheder. Det er konkurrencemyndighedens opfattelse, at bankernes direkte og indirekte ejerskab (33) er det mest udbredte og farligste konkurrenceproblem i kølvandet på finanskrisen, da det har betydning for næsten alle virksomheder og industrier i Island. Konkurrencemyndigheden mener, at en hurtigere omstrukturering af virksomheder vil forbedre konkurrencen på finansmarkedet. Når bankernes deltagelse i omstruktureringen af deres erhvervskunder har været genstand for anmeldelseskravene i forbindelse med den nationale kontrol med sammenslutninger, har konkurrencemyndigheden ofte fastsat betingelserne for bankernes ejerskab. Men det forekommer vanskeligt at finde en overordnet løsning på problemet, da det i alt væsentligt hænger sammen med det høje låneniveau i den islandske erhvervssektor.

| (56) | Over for Tilsynsmyndigheden har de tre forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbankinn alle oplyst, at der ikke er sket væsentlige ændringer i konkurrencebetingelserne på Islands finansmarked siden efteråret 2008, som kunne give anledning til bekymring. Markedet var præget af effektiv konkurrence, og der var ingen tegn på hemmelige aftaler mellem de tre største aktører. Konkurrencemyndigheden har overset visse vigtige faktorer i sin undersøgelse af konkurrencevilkårene på markedet, såsom at udenlandske banker længe har været og stadig konkurrerer aktivt med islandske banker om levering af finansielle tjenesteydelser til de største kunder såsom virksomheder inden for eksportbaserede aktiviteter (fiskeri, energiintensive industrier osv.) samt statslige og kommunale aktiviteter. |
| --- | --- |

(56)

Over for Tilsynsmyndigheden har de tre forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbankinn alle oplyst, at der ikke er sket væsentlige ændringer i konkurrencebetingelserne på Islands finansmarked siden efteråret 2008, som kunne give anledning til bekymring. Markedet var præget af effektiv konkurrence, og der var ingen tegn på hemmelige aftaler mellem de tre største aktører. Konkurrencemyndigheden har overset visse vigtige faktorer i sin undersøgelse af konkurrencevilkårene på markedet, såsom at udenlandske banker længe har været og stadig konkurrerer aktivt med islandske banker om levering af finansielle tjenesteydelser til de største kunder såsom virksomheder inden for eksportbaserede aktiviteter (fiskeri, energiintensive industrier osv.) samt statslige og kommunale aktiviteter.

| (57) | Denne holdning strider imidlertid mod den holdning, som de islandske myndigheder har givet udtryk for i ovennævnte rapport fra Økonomiministeren til Altinget, og mod konkurrencemyndighedens holdning. Som beskrevet nedenfor har Íslandsbanki desuden trods visse forbehold over for analysen af konkurrencevilkårene besluttet at indgå visse forpligtelser for at begrænse konkurrencefordrejning, der skyldes de pågældende støtteforanstaltninger. Disse forpligtelser er beskrevet i bilaget. |
| --- | --- |

(57)

Denne holdning strider imidlertid mod den holdning, som de islandske myndigheder har givet udtryk for i ovennævnte rapport fra Økonomiministeren til Altinget, og mod konkurrencemyndighedens holdning. Som beskrevet nedenfor har Íslandsbanki desuden trods visse forbehold over for analysen af konkurrencevilkårene besluttet at indgå visse forpligtelser for at begrænse konkurrencefordrejning, der skyldes de pågældende støtteforanstaltninger. Disse forpligtelser er beskrevet i bilaget.

3.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

3.1   Støttemodtageren

| (58) | Som beskrevet ovenfor gik Glitnir Bank konkurs i 2008 ligesom de to andre store islandske forretningsbanker. For at sikre kontinuerlig aktivitet i den nationale banksektor gennemførte de islandske myndigheder visse foranstaltninger for at genetablere visse af (gamle) Glitnir Bank hf's aktiviteter, bl.a. oprettelse og kapitalisering af New Glitnir Bank hf (nu omdøbt til Íslandsbanki). |
| --- | --- |

(58)

Som beskrevet ovenfor gik Glitnir Bank konkurs i 2008 ligesom de to andre store islandske forretningsbanker. For at sikre kontinuerlig aktivitet i den nationale banksektor gennemførte de islandske myndigheder visse foranstaltninger for at genetablere visse af (gamle) Glitnir Bank hf's aktiviteter, bl.a. oprettelse og kapitalisering af New Glitnir Bank hf (nu omdøbt til Íslandsbanki).

3.1.1   Glitnir Bank

| (59) | Før finanskrisen i 2008 var Glitnir Bank Islands tredjestørste bank. Lige før sammenbruddet, ved udgangen af juni 2008, udgjorde dens balance 3 862 mia. ISK. Bankens vigtigste markeder fandtes i Island og Norge, hvor den tilbød en bred vifte af finansielle tjenesteydelser, herunder bankydelser til erhvervskunder, investeringsbankvirksomhed, kapitalmarkeder, investeringsforvaltning og engrosbankvirksomhed. Glitnir havde også aktiviteter i Finland, Sverige, Danmark, Det Forenede Kongerige, Luxembourg, USA, Canada, Kina og Rusland. Den havde en række datterselskaber, hvoraf de vigtigste var Glitnir AB (Sverige), Glitnir Bank Oyi (Finland), Glitnir Bank ASA (Norge), Glitnir Bank Luxembourg SA og Gltinir Asset Management Luxembourg. Bankens internationale ekspansion var baseret på to specialiserede industrisektorer, fiskeprodukter og vedvarende energi (34). Aktier i banken var noteret på Islands OMX. |
| --- | --- |

(59)

Før finanskrisen i 2008 var Glitnir Bank Islands tredjestørste bank. Lige før sammenbruddet, ved udgangen af juni 2008, udgjorde dens balance 3 862 mia. ISK. Bankens vigtigste markeder fandtes i Island og Norge, hvor den tilbød en bred vifte af finansielle tjenesteydelser, herunder bankydelser til erhvervskunder, investeringsbankvirksomhed, kapitalmarkeder, investeringsforvaltning og engrosbankvirksomhed. Glitnir havde også aktiviteter i Finland, Sverige, Danmark, Det Forenede Kongerige, Luxembourg, USA, Canada, Kina og Rusland. Den havde en række datterselskaber, hvoraf de vigtigste var Glitnir AB (Sverige), Glitnir Bank Oyi (Finland), Glitnir Bank ASA (Norge), Glitnir Bank Luxembourg SA og Gltinir Asset Management Luxembourg. Bankens internationale ekspansion var baseret på to specialiserede industrisektorer, fiskeprodukter og vedvarende energi (34). Aktier i banken var noteret på Islands OMX.

3.1.2   Íslandsbanki

| (60) | Glitnirs efterfølger Íslandsbanki er en bank, der tilbyder en lang række finansielle tjenesteydelser til enkeltpersoner, husholdninger, virksomheder og professionelle investorer i Island og har specialiseret sig i to industrisektorer, nemlig fiskerivarer og geotermisk energi. Efter sammenlægningen med Byr udgør bankens aktiver nu omkring 800 mia. ISK. Den har omkring 1 100 ansatte og er Islands tredjestørste bank målt i samlede aktiver. Bankens produkter og ydelser kan inddeles i fire grupper: detailbankvirksomhed, erhvervskunder, markeder og formueforvaltning. Ifølge Íslandsbanki har banken en markedsandel på mellem [20] og [40] % i alle disse forretningssegmenter. |
| --- | --- |

(60)

Glitnirs efterfølger Íslandsbanki er en bank, der tilbyder en lang række finansielle tjenesteydelser til enkeltpersoner, husholdninger, virksomheder og professionelle investorer i Island og har specialiseret sig i to industrisektorer, nemlig fiskerivarer og geotermisk energi. Efter sammenlægningen med Byr udgør bankens aktiver nu omkring 800 mia. ISK. Den har omkring 1 100 ansatte og er Islands tredjestørste bank målt i samlede aktiver. Bankens produkter og ydelser kan inddeles i fire grupper: detailbankvirksomhed, erhvervskunder, markeder og formueforvaltning. Ifølge Íslandsbanki har banken en markedsandel på mellem [20] og [40] % i alle disse forretningssegmenter.

3.1.2.1   Detailbankvirksomhed — Island

| (61) | Afdelingen for detailbankvirksomhed består af bankydelser til private, husholdninger samt små og mellemstore virksomheder. Afdelingen består af Íslandsbankis afdelingsnet, bankens aktivbaserede finansafdeling og et uafhængigt drevet datterselskab, Kreditkort, en førende kreditkortudsteder i Island. |
| --- | --- |

(61)

Afdelingen for detailbankvirksomhed består af bankydelser til private, husholdninger samt små og mellemstore virksomheder. Afdelingen består af Íslandsbankis afdelingsnet, bankens aktivbaserede finansafdeling og et uafhængigt drevet datterselskab, Kreditkort, en førende kreditkortudsteder i Island.

| (62) | De nyeste tilgængelige tal viser, at Íslandsbanki har en markedsandel på [> 30] % i detailsektoren. |
| --- | --- |

(62)

De nyeste tilgængelige tal viser, at Íslandsbanki har en markedsandel på [> 30] % i detailsektoren.

3.1.2.2   Erhvervsbankvirksomhed — Island

| (63) | Afdelingen for erhvervskunder består af udlån og andre kreditydelser til mellemstore og store virksomheder i Island, normalt betegnet »de største 300«. Dertil kommer virksomhedsløsninger, en afdeling inden for erhvervsbankvirksomhed, som forvalter og forestår omstruktureringen af den nødlidende portefølje af store erhvervskunder. |
| --- | --- |

(63)

Afdelingen for erhvervskunder består af udlån og andre kreditydelser til mellemstore og store virksomheder i Island, normalt betegnet »de største 300«. Dertil kommer virksomhedsløsninger, en afdeling inden for erhvervsbankvirksomhed, som forvalter og forestår omstruktureringen af den nødlidende portefølje af store erhvervskunder.

| (64) | De nyeste tilgængelige tal viser, at Íslandsbanki har en markedsandel på [> 30] % inden for bankydelser til store erhvervskunder. |
| --- | --- |

(64)

De nyeste tilgængelige tal viser, at Íslandsbanki har en markedsandel på [> 30] % inden for bankydelser til store erhvervskunder.

3.1.2.3   Markeder

| (65) | Markedsafdelingen tilbyder alle former for ydelser inden for virksomhedsfinansiering, værdipapirer og valutaveksling og pengemarkedsprodukter i Island samt finansrådgivning til virksomheder inden for geotermisk energi og fiskerivarer i USA. |
| --- | --- |

(65)

Markedsafdelingen tilbyder alle former for ydelser inden for virksomhedsfinansiering, værdipapirer og valutaveksling og pengemarkedsprodukter i Island samt finansrådgivning til virksomheder inden for geotermisk energi og fiskerivarer i USA.

| (66) | De nyeste tilgængelige tal viser, at Íslandsbanki har en markedsandel på [> 5] % af aktiemarkedet (35), [> 20] % af obligationsmarkedet, [> 30] % af valutamarkedet og omkring [35-45] % af markedet for virksomhedsfinansiering (36). |
| --- | --- |

(66)

De nyeste tilgængelige tal viser, at Íslandsbanki har en markedsandel på [> 5] % af aktiemarkedet (35), [> 20] % af obligationsmarkedet, [> 30] % af valutamarkedet og omkring [35-45] % af markedet for virksomhedsfinansiering (36).

3.1.2.4   Formueforvaltning — VÍB

| (67) | Afdelingen for formueforvaltning betjener kunder af alle størrelser med institutionelt salg, private banking (velhavere) samt private investeringstjenesteydelser (engros) og tredjepartsfonde. VÍB tilbyder desuden fondsforvaltning og -administration gennem sit uafhængigt forvaltede og drevne datterselskab Íslandssjóðir hf. |
| --- | --- |

(67)

Afdelingen for formueforvaltning betjener kunder af alle størrelser med institutionelt salg, private banking (velhavere) samt private investeringstjenesteydelser (engros) og tredjepartsfonde. VÍB tilbyder desuden fondsforvaltning og -administration gennem sit uafhængigt forvaltede og drevne datterselskab Íslandssjóðir hf.

| (68) | De nyeste tilgængelige tal viser, at Íslandsbanki har en markedsandel på [> 30] % af omsætningen på virksomheder og institutioner, [> 30] % af detailinvesteringsydelser, [> 25] % af private banking-markeder, [> 35] % af markeder for forvaltning af gensidige fonde og [> 15] % af markedet for private pensionsydelser (37). |
| --- | --- |

(68)

De nyeste tilgængelige tal viser, at Íslandsbanki har en markedsandel på [> 30] % af omsætningen på virksomheder og institutioner, [> 30] % af detailinvesteringsydelser, [> 25] % af private banking-markeder, [> 35] % af markeder for forvaltning af gensidige fonde og [> 15] % af markedet for private pensionsydelser (37).

3.2   Sammenligning af den gamle og den nye bank

3.2.1   En sammenligning af Glitnir og Íslandsbanki (2008)

| | |
| --- | --- |

(69)

| (69) | Der er store forskelle mellem den nye og den gamle bank, både i henseende til deres aktiviteter og størrelse. Íslandsbanki er i alt væsentligt en national bank uden licens til udenlandske bankaktiviteter, mens Glitnir var en international bank med aktiviteter i 11 lande. Íslandsbanki har fire forretningssegmenter, kommerciel/detailbankvirksomhed, forvaltning af aktiver, virksomheds- og investeringsbankvirksomhed samt likviditets- og kapitalmarkeder, som alle er koncentreret om hjemmemarkedet. Den største forskel er dog, at Íslandsbankis aktiviteter er betydeligt mindre end Glitnirs. Den gamle banks balance på 3 862 mia. ISK sammenlignet med den nye banks 631 mia. ISK svarer til en reduktion på 84 %. En sammenligning af den gamle banks balance pr. juni 2008 med den nye banks primobalance kan ses i ovenstående tabel 1. |
| --- | --- |

Der er store forskelle mellem den nye og den gamle bank, både i henseende til deres aktiviteter og størrelse. Íslandsbanki er i alt væsentligt en national bank uden licens til udenlandske bankaktiviteter, mens Glitnir var en international bank med aktiviteter i 11 lande. Íslandsbanki har fire forretningssegmenter, kommerciel/detailbankvirksomhed, forvaltning af aktiver, virksomheds- og investeringsbankvirksomhed samt likviditets- og kapitalmarkeder, som alle er koncentreret om hjemmemarkedet. Den største forskel er dog, at Íslandsbankis aktiviteter er betydeligt mindre end Glitnirs. Den gamle banks balance på 3 862 mia. ISK sammenlignet med den nye banks 631 mia. ISK svarer til en reduktion på 84 %. En sammenligning af den gamle banks balance pr. juni 2008 med den nye banks primobalance kan ses i ovenstående tabel 1.

| (70) | Glitnir havde et bredt finansieringsmix og var en stor udsteder af obligationer på verdensplan. Íslandsbankis finansiering sker derimod især i form af indskud. Dette begrænser sammen med det forhold, at banken sandsynligvis ikke kan få adgang til samme slags finansieringskilder som den tidligere bank (i hvert tilfælde på kort sigt) bankens evne til at vokse. Sammenligningen i diagram 1 af nøgleindikatorer for de to banker viser store forskelle (38):

  Diagram 1


  Íslandsbanki ved oprettelsen, sammenlignet med Glitnir 2008 (Q2), udvalgte tal |
| --- | --- |

(70)

Glitnir havde et bredt finansieringsmix og var en stor udsteder af obligationer på verdensplan. Íslandsbankis finansiering sker derimod især i form af indskud. Dette begrænser sammen med det forhold, at banken sandsynligvis ikke kan få adgang til samme slags finansieringskilder som den tidligere bank (i hvert tilfælde på kort sigt) bankens evne til at vokse. Sammenligningen i diagram 1 af nøgleindikatorer for de to banker viser store forskelle (38):

Diagram 1

Íslandsbanki ved oprettelsen, sammenlignet med Glitnir 2008 (Q2), udvalgte tal

| (71) | Den nye bank har også langt færre ansatte. Det gennemsnitlige antal fuldtidsækvivalenter i Glitnir i første halvdel af 2008 var 2 174 sammenlignet med 1 110 for Íslandsbanki (inkl. datterselskaber) i første halvdel af 2009, en forskel på 49 %. Tallene for samme perioder for nationale aktiviteter viser kun, at den nye bank havde 242 færre ansatte end Glitnir. |
| --- | --- |

(71)

Den nye bank har også langt færre ansatte. Det gennemsnitlige antal fuldtidsækvivalenter i Glitnir i første halvdel af 2008 var 2 174 sammenlignet med 1 110 for Íslandsbanki (inkl. datterselskaber) i første halvdel af 2009, en forskel på 49 %. Tallene for samme perioder for nationale aktiviteter viser kun, at den nye bank havde 242 færre ansatte end Glitnir.

3.3   Nationalt retsgrundlag for støtteforanstaltningen

| — | Lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv., normalt betegnet nødloven |
| --- | --- |

—

Lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv., normalt betegnet nødloven

| (72) | Nødloven gav FME beføjelse til at gribe ind under »usædvanlige omstændigheder« og beføjelser i forbindelse med finansinstitutionernes generalforsamlinger og bestyrelsesmøder samt til at træffe beslutning om anvendelse af deres aktiver og passiver. FME fik også beføjelse til at nedsætte likvidationskomité for de finansvirksomheder, den havde overtaget, og som fik beføjelser med henblik på generalforsamlinger. I konkursbehandlingen af institutionerne gav loven prioritet til indskyderes krav og indskudsgarantiordninger. Loven gav også Islands finansministerium beføjelse til at oprette nye banker. Nødloven omfatter ændringer af lov om finansvirksomheder nr. 161/2002, lov om officielt tilsyn med finansaktiviteter nr. 87/1998, lov om indskudsgarantier og investorgarantiordning nr. 98/1999 og lov om boliganliggender nr. 44/1998.






  — | Tillægslov til statsbudget for 2008 (artikel 4) |
| --- | --- | --- |

(72)

Nødloven gav FME beføjelse til at gribe ind under »usædvanlige omstændigheder« og beføjelser i forbindelse med finansinstitutionernes generalforsamlinger og bestyrelsesmøder samt til at træffe beslutning om anvendelse af deres aktiver og passiver. FME fik også beføjelse til at nedsætte likvidationskomité for de finansvirksomheder, den havde overtaget, og som fik beføjelser med henblik på generalforsamlinger. I konkursbehandlingen af institutionerne gav loven prioritet til indskyderes krav og indskudsgarantiordninger. Loven gav også Islands finansministerium beføjelse til at oprette nye banker. Nødloven omfatter ændringer af lov om finansvirksomheder nr. 161/2002, lov om officielt tilsyn med finansaktiviteter nr. 87/1998, lov om indskudsgarantier og investorgarantiordning nr. 98/1999 og lov om boliganliggender nr. 44/1998.

—

Tillægslov til statsbudget for 2008 (artikel 4)

| — | Lov om statsbudget for 2009 (artikel 6) |
| --- | --- |

—

Lov om statsbudget for 2009 (artikel 6)

3.4   Støtteforanstaltningerne

| (73) | De islandske myndigheders indgreb efter Glitnir Banks konkurs er beskrevet ovenfor og fremgår mere detaljeret af beslutningen om at indlede proceduren. Indgrebene kan i hovedtræk opsummeres som følger: FME overtog kontrollen med Glitnir den 7. oktober 2008, og nationale passiver og (de fleste) indenlandske aktiver blev overført til New Glitnir. Den gamle banks bo skulle kompenseres for denne overførsel i form af udbetaling af forskellen mellem aktiver og passiver. Da det viste sig vanskeligt og tidkrævende at beregne denne forskel, stillede staten en vis startkapital til rådighed og forpligtede sig til at bidrage med yderligere kapital, hvis det skulle vise sig nødvendigt. Derefter kapitaliserede den banken, før der blev indgået en aftale mellem staten og den gamle banks kreditorer i oktober, som førte til, at statens andel i banken faldt fra 100 til 5 %. Tilsynsmyndigheden betragter denne dato — den 15. oktober 2009 — som startdatoen for den femårige omstruktureringsperiode, der følgelig varer indtil den 15. oktober 2014. |
| --- | --- |

(73)

De islandske myndigheders indgreb efter Glitnir Banks konkurs er beskrevet ovenfor og fremgår mere detaljeret af beslutningen om at indlede proceduren. Indgrebene kan i hovedtræk opsummeres som følger: FME overtog kontrollen med Glitnir den 7. oktober 2008, og nationale passiver og (de fleste) indenlandske aktiver blev overført til New Glitnir. Den gamle banks bo skulle kompenseres for denne overførsel i form af udbetaling af forskellen mellem aktiver og passiver. Da det viste sig vanskeligt og tidkrævende at beregne denne forskel, stillede staten en vis startkapital til rådighed og forpligtede sig til at bidrage med yderligere kapital, hvis det skulle vise sig nødvendigt. Derefter kapitaliserede den banken, før der blev indgået en aftale mellem staten og den gamle banks kreditorer i oktober, som førte til, at statens andel i banken faldt fra 100 til 5 %. Tilsynsmyndigheden betragter denne dato — den 15. oktober 2009 — som startdatoen for den femårige omstruktureringsperiode, der følgelig varer indtil den 15. oktober 2014.

| (74) | I nedenstående afsnit beskrives de aspekter af statens indgreb, der udgør foranstaltninger af relevans for vurderingen efter artikel 61 i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(74)

I nedenstående afsnit beskrives de aspekter af statens indgreb, der udgør foranstaltninger af relevans for vurderingen efter artikel 61 i EØS-aftalen.

3.4.1   Tier I-kapital

| (75) | Staten har to gange bidraget med tier I-kapital — første gang, da New Glitnir blev oprettet, anden gang, da staten kapitaliserede banken fuldt ud (og med tilbagevirkende kraft), efterfulgt af en aftale med den gamle banks kreditorer om, at staten skulle bevare en andel på 5 % i banken. |
| --- | --- |

(75)

Staten har to gange bidraget med tier I-kapital — første gang, da New Glitnir blev oprettet, anden gang, da staten kapitaliserede banken fuldt ud (og med tilbagevirkende kraft), efterfulgt af en aftale med den gamle banks kreditorer om, at staten skulle bevare en andel på 5 % i banken.

3.4.1.1   Startkapital

| (76) | Efter oprettelsen af den nye bank, Íslandsbanki, fik den nye bank tilført 775 mio. ISK som kontant startkapital, og derudover gav staten tilsagn om at bidrage med op til 110 mia. ISK til den nye bank til gengæld for hele egenkapitalen. Det første tal svarer til den ved islandsk lov fastsatte minimumskapital til oprettelse af en bank. Det andet tal blev beregnet som 10 % af en indledende vurdering af det sandsynlige omfang af bankens samlede risikovægtede aktiver og blev opført på statsbudgettet for 2009 som en tildeling af statsmidler til håndtering af usædvanlige omstændigheder på finansmarkederne. Denne tildeling af kapital sigtede mod at etablere en passende garanti for bankens drift, indtil forhold vedrørende dens endelige rekapitalisering kunne fastlægges, herunder størrelsen af dens primobalance baseret på en vurdering af den kompensation, som den gamle bank skulle have for de overførte aktiver. |
| --- | --- |

(76)

Efter oprettelsen af den nye bank, Íslandsbanki, fik den nye bank tilført 775 mio. ISK som kontant startkapital, og derudover gav staten tilsagn om at bidrage med op til 110 mia. ISK til den nye bank til gengæld for hele egenkapitalen. Det første tal svarer til den ved islandsk lov fastsatte minimumskapital til oprettelse af en bank. Det andet tal blev beregnet som 10 % af en indledende vurdering af det sandsynlige omfang af bankens samlede risikovægtede aktiver og blev opført på statsbudgettet for 2009 som en tildeling af statsmidler til håndtering af usædvanlige omstændigheder på finansmarkederne. Denne tildeling af kapital sigtede mod at etablere en passende garanti for bankens drift, indtil forhold vedrørende dens endelige rekapitalisering kunne fastlægges, herunder størrelsen af dens primobalance baseret på en vurdering af den kompensation, som den gamle bank skulle have for de overførte aktiver.

3.4.1.2   Kapitalindsprøjtning og bevaring af en andel på 5 % som led i forliget med den gamle banks kreditorer

| (77) | Den 20. juli 2009 indgik den islandske regering og Glitnirs likvidationskomité en aftale om den indledende kapitalisering af Íslandsbanki og grundlaget for den kompensation, der skulle betales til Glitnirs kreditorer til gengæld for overførslen af primært nationale aktiver og indskud fra Glitnir (39). På grundlag af aftalen forpligtede staten sig den 14. august 2009 til at forsyne Íslandsbanki med yderligere egenkapital, i alt 64,2 mia. ISK, hvilket bragte bankens samlede egenkapital op på 65 mia. ISK, hvilket opfylder FME's krav om at tier I-kapital skal udgøre 12 %. Aftalen indeholdt to muligheder vedrørende betaling af overførte nettoaktiver og deltagelse i egenkapital: Enten kunne Glitnir tegne sig for en majoritetsaktiepost i Íslandsbanki og få betaling for de overførte aktiver med aktier i banken eller, hvis tegningen ikke blev gennemført, ville regeringen opretholde sin kapitalisering og dermed fortsat eje Íslandsbanki. Glitnir fik indtil den 30. september 2009 til at beslutte, hvilken mulighed banken ville vælge. Denne frist blev senere forlænget til den 15. oktober 2009. Den 15. oktober 2009 blev det meddelt, at Glitnirs likvidationskomité på kreditorernes vegne havde besluttet at tage 95 % af aktiekapitalen i Íslandsbanki som kompensation for de aktier, der var blevet overført fra den gamle til den nye bank. Staten beholdt de resterende 5 %. |
| --- | --- |

(77)

Den 20. juli 2009 indgik den islandske regering og Glitnirs likvidationskomité en aftale om den indledende kapitalisering af Íslandsbanki og grundlaget for den kompensation, der skulle betales til Glitnirs kreditorer til gengæld for overførslen af primært nationale aktiver og indskud fra Glitnir (39). På grundlag af aftalen forpligtede staten sig den 14. august 2009 til at forsyne Íslandsbanki med yderligere egenkapital, i alt 64,2 mia. ISK, hvilket bragte bankens samlede egenkapital op på 65 mia. ISK, hvilket opfylder FME's krav om at tier I-kapital skal udgøre 12 %. Aftalen indeholdt to muligheder vedrørende betaling af overførte nettoaktiver og deltagelse i egenkapital: Enten kunne Glitnir tegne sig for en majoritetsaktiepost i Íslandsbanki og få betaling for de overførte aktiver med aktier i banken eller, hvis tegningen ikke blev gennemført, ville regeringen opretholde sin kapitalisering og dermed fortsat eje Íslandsbanki. Glitnir fik indtil den 30. september 2009 til at beslutte, hvilken mulighed banken ville vælge. Denne frist blev senere forlænget til den 15. oktober 2009. Den 15. oktober 2009 blev det meddelt, at Glitnirs likvidationskomité på kreditorernes vegne havde besluttet at tage 95 % af aktiekapitalen i Íslandsbanki som kompensation for de aktier, der var blevet overført fra den gamle til den nye bank. Staten beholdt de resterende 5 %.

| (78) | Som led i aftalen blev det besluttet, at likvidationskomitéen (kreditorer) skulle betale 8,3 mia. ISK til staten i renter af dens investering i banken over den samlede periode. Det svarede til et forrentning på 12,8 %, svarede til en årlig forrentning på 13,9 % og udgjorde den endelige betaling for de aktiver, der blev overført fra Glitnir til Íslandsbanki efter bankernes sammenbrud i oktober 2008. |
| --- | --- |

(78)

Som led i aftalen blev det besluttet, at likvidationskomitéen (kreditorer) skulle betale 8,3 mia. ISK til staten i renter af dens investering i banken over den samlede periode. Det svarede til et forrentning på 12,8 %, svarede til en årlig forrentning på 13,9 % og udgjorde den endelige betaling for de aktiver, der blev overført fra Glitnir til Íslandsbanki efter bankernes sammenbrud i oktober 2008.

3.4.2   Tier II-kapitalbidrag

| (79) | Den 15. oktober 2009 ydede staten også et efterstillet lån til banken for at styrke dennes egenkapital og likviditet og dermed overholde FME's kapitalkrav. Det efterstillede eurolån udgør 25 mia. ISK som tier II-kapital i form af et instrument, der gør det muligt for Íslandsbanki at udstede usikrede efterstillede værdipapirer. Værdipapirerne er et 10-årigt instrument startende 30. december 2009. Det har indbyggede udtrædelsesincitamenter i form af en renteforhøjelse efter fem år. I henhold til aftalen er den årlige rente for de første fem år 400 basispoint over EURIBOR (40), og i tiden fra fem til 10 år efter aftalens indgåelse er den årlige rente 500 basispoint over EURIBOR. |
| --- | --- |

(79)

Den 15. oktober 2009 ydede staten også et efterstillet lån til banken for at styrke dennes egenkapital og likviditet og dermed overholde FME's kapitalkrav. Det efterstillede eurolån udgør 25 mia. ISK som tier II-kapital i form af et instrument, der gør det muligt for Íslandsbanki at udstede usikrede efterstillede værdipapirer. Værdipapirerne er et 10-årigt instrument startende 30. december 2009. Det har indbyggede udtrædelsesincitamenter i form af en renteforhøjelse efter fem år. I henhold til aftalen er den årlige rente for de første fem år 400 basispoint over EURIBOR (40), og i tiden fra fem til 10 år efter aftalens indgåelse er den årlige rente 500 basispoint over EURIBOR.

| (80) | Sammen med ovennævnte tier I-kapitalforanstaltninger sikrede tier II-kapitalbidraget, at Íslandsbanki overholdt FME's krav til kapitalbehov på 16 % den 15. oktober 2009. |
| --- | --- |

(80)

Sammen med ovennævnte tier I-kapitalforanstaltninger sikrede tier II-kapitalbidraget, at Íslandsbanki overholdt FME's krav til kapitalbehov på 16 % den 15. oktober 2009.

3.4.3   Indskudsgaranti

| (81) | For at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (41) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF af 30. maj 1994 om indskudsgarantiordninger (42) vedtog Island lov nr. 98/1999 om indskudsgarantier og investorgarantiordninger og oprettede dermed den såkaldte garantifond for indskyder- og investorgarantier (»TIF«), som er blevet finansieret med årlige bidrag fra bankerne, beregnet i forhold til den pågældende banks samlede indskud. |
| --- | --- |

(81)

For at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (41) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF af 30. maj 1994 om indskudsgarantiordninger (42) vedtog Island lov nr. 98/1999 om indskudsgarantier og investorgarantiordninger og oprettede dermed den såkaldte garantifond for indskyder- og investorgarantier (»TIF«), som er blevet finansieret med årlige bidrag fra bankerne, beregnet i forhold til den pågældende banks samlede indskud.

| (82) | Ifølge de islandske myndigheder og for at tilvejebringe yderligere sikkerhed og tryghed for offentligheden med hensyn til deres indskuds sikkerhed, da krisen ramte landet, omfattede den islandske regerings redningsforanstaltninger for bankerne fra efteråret 2008 også yderligere statsgarantier for indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser, ud over lov nr. 98/1999 om gennemførelse af direktiv 94/19/EF om indskudsgaranti og direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger. |
| --- | --- |

(82)

Ifølge de islandske myndigheder og for at tilvejebringe yderligere sikkerhed og tryghed for offentligheden med hensyn til deres indskuds sikkerhed, da krisen ramte landet, omfattede den islandske regerings redningsforanstaltninger for bankerne fra efteråret 2008 også yderligere statsgarantier for indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser, ud over lov nr. 98/1999 om gennemførelse af direktiv 94/19/EF om indskudsgaranti og direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger.

| (83) | Det fremgår af en meddelelse fra premierministerens kontor af 6. oktober 2008, at »Islands regering understreger, at indskud i nationale forretningsbanker og sparekasser samt deres afdelinger i Island vil blive fuldt dækket« (43). Denne meddelelse er siden blevet gentaget af den nuværende premierminister i hhv. februar og december 2009 (44). Desuden nævntes en hensigtserklæring, som den islandske regering sendte til Den Internationale Valutafond (og offentliggjorde på økonomiministeriets og IMF's websteder) den 7. april 2010 (og gentaget i en anden hensigtserklæring dateret 13. september 2010). Det hedder i erklæringen (som var underskrevet af Islands statsminister, finansminister, økonomiminister og direktøren for CBI), at »for indeværende forpligter vi os til at beskytte indskydere fuldt ud, men når der atter er finansiel stabilitet, agter vi gradvist at ophæve denne generelle garanti.« (45). I den del af budgetloven for 2011, der vedrørte statsgarantier, nævnes desuden en fodnote til den islandske regerings erklæring om, at indskud i islandske banker er omfattet af en statsgaranti (46). |
| --- | --- |

(83)

Det fremgår af en meddelelse fra premierministerens kontor af 6. oktober 2008, at »Islands regering understreger, at indskud i nationale forretningsbanker og sparekasser samt deres afdelinger i Island vil blive fuldt dækket« (43). Denne meddelelse er siden blevet gentaget af den nuværende premierminister i hhv. februar og december 2009 (44). Desuden nævntes en hensigtserklæring, som den islandske regering sendte til Den Internationale Valutafond (og offentliggjorde på økonomiministeriets og IMF's websteder) den 7. april 2010 (og gentaget i en anden hensigtserklæring dateret 13. september 2010). Det hedder i erklæringen (som var underskrevet af Islands statsminister, finansminister, økonomiminister og direktøren for CBI), at »for indeværende forpligter vi os til at beskytte indskydere fuldt ud, men når der atter er finansiel stabilitet, agter vi gradvist at ophæve denne generelle garanti.« (45). I den del af budgetloven for 2011, der vedrørte statsgarantier, nævnes desuden en fodnote til den islandske regerings erklæring om, at indskud i islandske banker er omfattet af en statsgaranti (46).

| (84) | En nylig udtalelse fra den nuværende økonomiminister og forhenværende finansminister (2009-2011), Steingrímur Sigfússon, i en debat i Altinget om regeringens omkostninger ved Landsbankinns overtagelse af sparekassen SpKef illustrerer også ovenstående. Ifølge ministeren må man i denne sag ikke glemme statens erklæring fra efteråret 2008 om, at alle indskud i sparekasser og forretningsbanker ville være sikret og beskyttet. »Siden da har arbejdet i alle instanser været baseret på denne (erklæring), og det er desværre korrekt, at disse (betalinger til SpKef) bliver en af de større udgifter, som betales direkte af staten som omkostninger til sikring af indskud fra alle indbyggere i Suðurnes ... og alle SpKef's kunder i Vestfjorden og nordvestområdet... Jeg forventer ikke, at nogen har troet, at indskydere i disse områder ville blive behandlet anderledes end andre indbyggere, så staten havde ikke noget valg i denne sag« (47). |
| --- | --- |

(84)

En nylig udtalelse fra den nuværende økonomiminister og forhenværende finansminister (2009-2011), Steingrímur Sigfússon, i en debat i Altinget om regeringens omkostninger ved Landsbankinns overtagelse af sparekassen SpKef illustrerer også ovenstående. Ifølge ministeren må man i denne sag ikke glemme statens erklæring fra efteråret 2008 om, at alle indskud i sparekasser og forretningsbanker ville være sikret og beskyttet. »Siden da har arbejdet i alle instanser været baseret på denne (erklæring), og det er desværre korrekt, at disse (betalinger til SpKef) bliver en af de større udgifter, som betales direkte af staten som omkostninger til sikring af indskud fra alle indbyggere i Suðurnes ... og alle SpKef's kunder i Vestfjorden og nordvestområdet... Jeg forventer ikke, at nogen har troet, at indskydere i disse områder ville blive behandlet anderledes end andre indbyggere, så staten havde ikke noget valg i denne sag« (47).

| (85) | Ifølge den islandske regering vil den supplerende indskudsgaranti blive ophævet, før kapitalkontrollen helt ophæves, hvilket ifølge de islandske myndigheder forventes at ske ved udgangen af 2013. |
| --- | --- |

(85)

Ifølge den islandske regering vil den supplerende indskudsgaranti blive ophævet, før kapitalkontrollen helt ophæves, hvilket ifølge de islandske myndigheder forventes at ske ved udgangen af 2013.

3.4.4   Særlig likviditetsfacilitet

| (86) | Som en betingelse for kreditorernes overtagelse af egenkapitalen i den nye bank indgik den islandske regering endnu en kontrakt med Íslandsbanki den 11. september 2009, som ville træde i kraft, hvis Glitnirs likvidationskomité besluttede at benytte sig af sin mulighed for at erhverve aktiemajoriteten i banken (48). I henhold til aftalen forpligter finansministeriet sig til at udlåne repo-statsobligationer til gengæld for klart definerede aktiver på vilkår og betingelser fastlagt i aftalen til en værdi af 25 mia. ISK. |
| --- | --- |

(86)

Som en betingelse for kreditorernes overtagelse af egenkapitalen i den nye bank indgik den islandske regering endnu en kontrakt med Íslandsbanki den 11. september 2009, som ville træde i kraft, hvis Glitnirs likvidationskomité besluttede at benytte sig af sin mulighed for at erhverve aktiemajoriteten i banken (48). I henhold til aftalen forpligter finansministeriet sig til at udlåne repo-statsobligationer til gengæld for klart definerede aktiver på vilkår og betingelser fastlagt i aftalen til en værdi af 25 mia. ISK.

| (87) | Det vigtigste vilkår i aftalen om at tilvejebringe likviditet er følgende:






  Maks. Lånebeløb: | 25 mia. ISK |
| --- | --- | --- |
| Løbetid: | Til september 2012 |
| Afkast: | 3,0 % af de første 8 mia. ISK, 3,5 % af de næste 8 mia. ISK, 4,0 % for beløb over 16 mia. ISK |
| Gebyr: | Íslandsbanki skal betale 0,5 % af lånebeløbet, hver gang der stilles ny sikkerhed |
| Modsikkerhed: | Íslandsbanki skal stille modsikkerhed for lånet af finansministeriets værdipapirer i form af forskellige typer finansielle aktiver. |

(87)

Det vigtigste vilkår i aftalen om at tilvejebringe likviditet er følgende:

Maks. Lånebeløb:

25 mia. ISK

Løbetid:

Til september 2012

Afkast:

3,0 % af de første 8 mia. ISK, 3,5 % af de næste 8 mia. ISK, 4,0 % for beløb over 16 mia. ISK

Gebyr:

Íslandsbanki skal betale 0,5 % af lånebeløbet, hver gang der stilles ny sikkerhed

Modsikkerhed:

Íslandsbanki skal stille modsikkerhed for lånet af finansministeriets værdipapirer i form af forskellige typer finansielle aktiver.

| (88) | Ifølge de islandske myndigheder er denne likviditetsfacilitet nødvendig, fordi kreditorernes beslutning om at overtage ejerskabet af Íslandsbanki i betydelig grad mindskede bankens beholdning af repo-aktiver og truede dens evne til at overholde tilsynskravene vedrørende likviditetsreserver (49). Ifølge de islandske myndigheder er formålet med faciliteten at være en supplerende foranstaltning, der kun skal bruges, når andre likviditetskilder er utilstrækkelige. Prisen på og betingelserne for faciliteten indeholder incitamenter til ikke at anvende den, hvis der er andre muligheder. Til dato er der ikke foretaget træk på den. |
| --- | --- |

(88)

Ifølge de islandske myndigheder er denne likviditetsfacilitet nødvendig, fordi kreditorernes beslutning om at overtage ejerskabet af Íslandsbanki i betydelig grad mindskede bankens beholdning af repo-aktiver og truede dens evne til at overholde tilsynskravene vedrørende likviditetsreserver (49). Ifølge de islandske myndigheder er formålet med faciliteten at være en supplerende foranstaltning, der kun skal bruges, når andre likviditetskilder er utilstrækkelige. Prisen på og betingelserne for faciliteten indeholder incitamenter til ikke at anvende den, hvis der er andre muligheder. Til dato er der ikke foretaget træk på den.

3.4.5   Låneaftale vedrørende Straumur-værdipapirer

| (89) | Den 9. marts 2009 overtog FME i medfør af de beføjelser, det havde fået tillagt i nødloven, generalforsamlingen i Straumur-Burdaras Investment Bank hf's (»Straumur«) beføjelser og udpegede et afviklingsudvalg, der trådte i stedet for bankens bestyrelse (50). Efter høring af likvidationskomitéen, kreditorer, CBI og finansministeriet den 17. marts 2009 overførte FME passiver for Straumurs indskud til Íslandsbanki (51). Til gengæld udstedte Straumur en obligation med sikkerhed i dens aktiver som betaling for at påtage sig indskudsforpligtelserne. Obligationen blev udstedt den 3. april 2009 til et beløb af 43 679 014 232 ISK med en løbetid indtil 31. marts 2013. Obligationens rente er REIBOR (52) plus 190 basispoint i de første 12 måneder, hvorefter den skulle falde til REIBOR plus 100 basispoint indtil udløb. Samtidig indgik Íslandsbanki og finansministeriet en aftale om værdipapirlån, hvor regeringen stiller repo-statsobligationer som sikkerhed for fordringen på Straumur, og til gengæld herfor kan Íslandsbanki få likviditet fra CBI i det omfang, der er behov for likviditet som følge af, at Íslandsbanki overtager ansvaret for Straumurs indskud. |
| --- | --- |

(89)

Den 9. marts 2009 overtog FME i medfør af de beføjelser, det havde fået tillagt i nødloven, generalforsamlingen i Straumur-Burdaras Investment Bank hf's (»Straumur«) beføjelser og udpegede et afviklingsudvalg, der trådte i stedet for bankens bestyrelse (50). Efter høring af likvidationskomitéen, kreditorer, CBI og finansministeriet den 17. marts 2009 overførte FME passiver for Straumurs indskud til Íslandsbanki (51). Til gengæld udstedte Straumur en obligation med sikkerhed i dens aktiver som betaling for at påtage sig indskudsforpligtelserne. Obligationen blev udstedt den 3. april 2009 til et beløb af 43 679 014 232 ISK med en løbetid indtil 31. marts 2013. Obligationens rente er REIBOR (52) plus 190 basispoint i de første 12 måneder, hvorefter den skulle falde til REIBOR plus 100 basispoint indtil udløb. Samtidig indgik Íslandsbanki og finansministeriet en aftale om værdipapirlån, hvor regeringen stiller repo-statsobligationer som sikkerhed for fordringen på Straumur, og til gengæld herfor kan Íslandsbanki få likviditet fra CBI i det omfang, der er behov for likviditet som følge af, at Íslandsbanki overtager ansvaret for Straumurs indskud.

| (90) | I aftalen forpligter Íslandsbanki sig til at tilbagebetale et obligationsbeløb til staten, der svarer til de betalinger, banken modtager under den obligation, som er udstedt af Straumur. Parterne aftalte også, at Íslandsbanki, i tilfælde af at Íslandsbanki ikke modtager fuld betaling under obligationen, og hvis staten ikke havde betalt den resterende gæld, ville beholde de udestående statsobligationer. Grundlæggende overtog Íslandsbanki derfor Straumurs indskud til gengæld for et tilsvarende beløb af statsgaranterede aktiver. |
| --- | --- |

(90)

I aftalen forpligter Íslandsbanki sig til at tilbagebetale et obligationsbeløb til staten, der svarer til de betalinger, banken modtager under den obligation, som er udstedt af Straumur. Parterne aftalte også, at Íslandsbanki, i tilfælde af at Íslandsbanki ikke modtager fuld betaling under obligationen, og hvis staten ikke havde betalt den resterende gæld, ville beholde de udestående statsobligationer. Grundlæggende overtog Íslandsbanki derfor Straumurs indskud til gengæld for et tilsvarende beløb af statsgaranterede aktiver.

| (91) | Som det fremgår af ovenstående udløb Straumur-obligationen den 31. marts 2013. I mellemtiden er obligationen blevet fuldt indbetalt, uden at den islandske stat har skullet træde til. |
| --- | --- |

(91)

Som det fremgår af ovenstående udløb Straumur-obligationen den 31. marts 2013. I mellemtiden er obligationen blevet fuldt indbetalt, uden at den islandske stat har skullet træde til.

3.4.6   Kapitaliseringen og erhvervelsen af Byr og den underordnede lånefacilitet, som blev tildelt Byr

| (92) | Som beskrevet i beslutning nr. 126/11/KOL af 13. april 2011 (»Byr-beslutningen«) tildelte den islandske regering statsstøtte i form af kapital og en ansvarlig lånefacilitet til oprettelsen af Byr, som videreførte forgængerens (»Old Byr«), Byr sparekasses, aktiviteter. I denne proces blev Old Byrs kreditorer aktionærer i (New) Byr sammen med den islandske stat, som havde ydet kapital til etableringen af det nye selskab. |
| --- | --- |

(92)

Som beskrevet i beslutning nr. 126/11/KOL af 13. april 2011 (»Byr-beslutningen«) tildelte den islandske regering statsstøtte i form af kapital og en ansvarlig lånefacilitet til oprettelsen af Byr, som videreførte forgængerens (»Old Byr«), Byr sparekasses, aktiviteter. I denne proces blev Old Byrs kreditorer aktionærer i (New) Byr sammen med den islandske stat, som havde ydet kapital til etableringen af det nye selskab.

| (93) | Da Byr-beslutningen blev truffet den 13. april 2011, forelå årsregnskabet for 2010 endnu ikke. Men på det tidspunkt var ledelsen af Byr overbevist om, at de redningsforanstaltninger, som Tilsynsmyndigheden midlertidigt havde godkendt i Byr-beslutningen, var tilstrækkelige til at sikre bankens aktiviteter, i det mindste indtil en omstruktureringsplan for bankens langsigtede levedygtighed var indsendt til Tilsynsmyndigheden. Under revisionen af bankens regnskaber for første halvdel af 2011 blev det klart, at det var nødvendigt med yderligere nedskrivninger af Byrs aktiver, hvilket fik bankens kapitalprocent til at falde. |
| --- | --- |

(93)

Da Byr-beslutningen blev truffet den 13. april 2011, forelå årsregnskabet for 2010 endnu ikke. Men på det tidspunkt var ledelsen af Byr overbevist om, at de redningsforanstaltninger, som Tilsynsmyndigheden midlertidigt havde godkendt i Byr-beslutningen, var tilstrækkelige til at sikre bankens aktiviteter, i det mindste indtil en omstruktureringsplan for bankens langsigtede levedygtighed var indsendt til Tilsynsmyndigheden. Under revisionen af bankens regnskaber for første halvdel af 2011 blev det klart, at det var nødvendigt med yderligere nedskrivninger af Byrs aktiver, hvilket fik bankens kapitalprocent til at falde.

| (94) | Som beskrevet i beslutning nr. 325/11/KOL af 19. oktober 2011 (»den anden Byr-beslutning«) kunne den deraf følgende kapitalmangel ikke afhjælpes, og Byr blev sat til salg. Íslandsbankis efterfølgende erhvervelse, især den potentielle brug af statsstøtte hertil, blev godkendt af Tilsynsmyndigheden i den anden Byr-beslutning med forbehold af Tilsynsmyndighedens formelle undersøgelsesprocedure om, hvorvidt støtten til Íslandsbanki var forenelig med EØS-aftalen, der er genstand for den foreliggende beslutning. |
| --- | --- |

(94)

Som beskrevet i beslutning nr. 325/11/KOL af 19. oktober 2011 (»den anden Byr-beslutning«) kunne den deraf følgende kapitalmangel ikke afhjælpes, og Byr blev sat til salg. Íslandsbankis efterfølgende erhvervelse, især den potentielle brug af statsstøtte hertil, blev godkendt af Tilsynsmyndigheden i den anden Byr-beslutning med forbehold af Tilsynsmyndighedens formelle undersøgelsesprocedure om, hvorvidt støtten til Íslandsbanki var forenelig med EØS-aftalen, der er genstand for den foreliggende beslutning.

| (95) | Dertil kommer, at Tilsynsmyndigheden fandt, at den fortsatte adgang til den ansvarlige lånefacilitet i den mellemliggende periode indtil sammenlægningen af Byr og Íslandsbanki, dvs. så længe Byr var en uafhængig juridisk enhed under national lovgivning, var forenelig med EØS-aftalens funktion. Ifølge de islandske myndigheder har hverken Byr eller Íslandsbanki nogen sinde foretaget træk på den ansvarlige lånefacilitet. |
| --- | --- |

(95)

Dertil kommer, at Tilsynsmyndigheden fandt, at den fortsatte adgang til den ansvarlige lånefacilitet i den mellemliggende periode indtil sammenlægningen af Byr og Íslandsbanki, dvs. så længe Byr var en uafhængig juridisk enhed under national lovgivning, var forenelig med EØS-aftalens funktion. Ifølge de islandske myndigheder har hverken Byr eller Íslandsbanki nogen sinde foretaget træk på den ansvarlige lånefacilitet.

| (96) | Tilsynsmyndigheden anførte, at resultatet af den endelige vurdering af disse foranstaltninger afhang af oplysningerne i omstruktureringsplanen for den sammenlagte enhed, dvs. af Íslandsbanki og Byr, som den islandske regering havde forpligtet sig til at fremsende senest tre måneder efter gennemførelsen af den planlagte transaktion. Som beskrevet ovenfor blev der inden for fristen fremsendt en omstruktureringsplan for den sammenlagte enhed, som Tilsynsmyndigheden vurderer nedenfor. |
| --- | --- |

(96)

Tilsynsmyndigheden anførte, at resultatet af den endelige vurdering af disse foranstaltninger afhang af oplysningerne i omstruktureringsplanen for den sammenlagte enhed, dvs. af Íslandsbanki og Byr, som den islandske regering havde forpligtet sig til at fremsende senest tre måneder efter gennemførelsen af den planlagte transaktion. Som beskrevet ovenfor blev der inden for fristen fremsendt en omstruktureringsplan for den sammenlagte enhed, som Tilsynsmyndigheden vurderer nedenfor.

Omstruktureringsplanen

| (97) | De islandske myndigheder indsendte en omstruktureringsplan for Íslandsbanki den 31. marts 2011. Efter købet af Byr ændrede, ajourførte og genindsendte de islandske myndigheder planen den 22. februar 2012 (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«). Omstruktureringsplanen blev suppleret med en 5-årig forretningsplan dateret den 14. januar 2012 (53) og en rapport for processen til vurdering af den interne kapital (ICAAP) (der blev indsendt til FME den 1. april 2012). |
| --- | --- |

(97)

De islandske myndigheder indsendte en omstruktureringsplan for Íslandsbanki den 31. marts 2011. Efter købet af Byr ændrede, ajourførte og genindsendte de islandske myndigheder planen den 22. februar 2012 (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«). Omstruktureringsplanen blev suppleret med en 5-årig forretningsplan dateret den 14. januar 2012 (53) og en rapport for processen til vurdering af den interne kapital (ICAAP) (der blev indsendt til FME den 1. april 2012).

| (98) | I omstruktureringsplanen og i den 5-årige forretningsplan behandles centrale spørgsmål som levedygtighed, byrdefordeling og begrænsning af konkurrencefordrejning. Ifølge omstruktureringsplanen skal Íslandsbanki fokusere på sin kerneforretning samt omstrukturering af låneporteføljen til husholdninger og virksomheder. |
| --- | --- |

(98)

I omstruktureringsplanen og i den 5-årige forretningsplan behandles centrale spørgsmål som levedygtighed, byrdefordeling og begrænsning af konkurrencefordrejning. Ifølge omstruktureringsplanen skal Íslandsbanki fokusere på sin kerneforretning samt omstrukturering af låneporteføljen til husholdninger og virksomheder.

| (99) | Desuden har de islandske myndigheder indsendt en ICAAP-rapport for 2012 for at påvise Íslandsbankis evne til at modstå stress. |
| --- | --- |

(99)

Desuden har de islandske myndigheder indsendt en ICAAP-rapport for 2012 for at påvise Íslandsbankis evne til at modstå stress.

| (100) | Som anført ovenfor mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsperioden varer frem til den 15. oktober 2014. |
| --- | --- |

(100)

Som anført ovenfor mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsperioden varer frem til den 15. oktober 2014.

3.4.7   Beskrivelse af omstruktureringsplanen

| (101) | De islandske myndigheder og banken mener, at omstruktureringen af Íslandsbanki vil sikre, at den igen kan blive en solid, velfinansieret bank med sunde kapitalprocenter, således at den kan bevare sin rolle som leverandør af kredit til realøkonomien. De hævder, at dette skal opnås ved hjælp af følgende foranstaltninger:






  i) | fjernelse af gearing fra balancen ved at afvikle den gamle bank og etablere en ny bank |
| --- | --- | --- |

(101)

De islandske myndigheder og banken mener, at omstruktureringen af Íslandsbanki vil sikre, at den igen kan blive en solid, velfinansieret bank med sunde kapitalprocenter, således at den kan bevare sin rolle som leverandør af kredit til realøkonomien. De hævder, at dette skal opnås ved hjælp af følgende foranstaltninger:

i)

fjernelse af gearing fra balancen ved at afvikle den gamle bank og etablere en ny bank

| ii) | etablering og fastholdelse af en stærk kapitalkoefficient |
| --- | --- |

ii)

etablering og fastholdelse af en stærk kapitalkoefficient

| iii) | opnåelse af tilfredsstillende rentabilitet |
| --- | --- |

iii)

opnåelse af tilfredsstillende rentabilitet

| iv) | etablering og fastholdelse af en stærk likviditetsposition |
| --- | --- |

iv)

etablering og fastholdelse af en stærk likviditetsposition

| v) | omstrukturering af låneporteføljen, både for husholdninger og virksomheder |
| --- | --- |

v)

omstrukturering af låneporteføljen, både for husholdninger og virksomheder

| vi) | forbedring af finansieringsstrategien |
| --- | --- |

vi)

forbedring af finansieringsstrategien

| vii) | opnåelse af omkostningseffektivitet |
| --- | --- |

vii)

opnåelse af omkostningseffektivitet

| viii) | forbedret virksomhedsledelse |
| --- | --- |

viii)

forbedret virksomhedsledelse

| (102) | Inden de enkelte punkter ovenfor beskrives nærmere, er det på sin plads kort at fremlægge bankens syn på, hvordan de fejl, som bidrog til Glitnirs fald, afhjælpes i omstruktureringsplanen. Det understreges, at selv om Íslandsbanki er baseret på Glitnirs indenlandske transaktioner, er det en anden bank. Det anføres også, at der er foretaget betydelige ændringer for at rette op på svagheder, som menes at have bidraget til forgængerens sammenbrud. Nogle af de vigtigste ændringer vedrører reglerne for udlån til forbundne parter, afskaffelse af udlån med sikkerhed i værdipapirer og FX-udlån (54) til kunder uden FX-indtægter og generelt en strammere disciplin vedrørende lånegodkendelser. Selv om Íslandsbanki i lighed Glitnir har til hensigt at levere en bred vifte af finansielle tjenester på det islandske marked, er forskellen mellem bankdriften i Íslandsbanki før og efter krisen mere synlig med hensyn til, »hvordan« banken driver forretning (processer, procedurer, dokumentation, regler og regulering) snarere end »hvilke« tjenester og produkter, den tilbyder. Íslandsbankis synspunkter på denne sag sammenfattes i diagram 2 nedenfor:

  Diagram 2


  Tidligere svagheder og ændringer, der har til formål at afhjælpe disse svagheder |
| --- | --- |

(102)

Inden de enkelte punkter ovenfor beskrives nærmere, er det på sin plads kort at fremlægge bankens syn på, hvordan de fejl, som bidrog til Glitnirs fald, afhjælpes i omstruktureringsplanen. Det understreges, at selv om Íslandsbanki er baseret på Glitnirs indenlandske transaktioner, er det en anden bank. Det anføres også, at der er foretaget betydelige ændringer for at rette op på svagheder, som menes at have bidraget til forgængerens sammenbrud. Nogle af de vigtigste ændringer vedrører reglerne for udlån til forbundne parter, afskaffelse af udlån med sikkerhed i værdipapirer og FX-udlån (54) til kunder uden FX-indtægter og generelt en strammere disciplin vedrørende lånegodkendelser. Selv om Íslandsbanki i lighed Glitnir har til hensigt at levere en bred vifte af finansielle tjenester på det islandske marked, er forskellen mellem bankdriften i Íslandsbanki før og efter krisen mere synlig med hensyn til, »hvordan« banken driver forretning (processer, procedurer, dokumentation, regler og regulering) snarere end »hvilke« tjenester og produkter, den tilbyder. Íslandsbankis synspunkter på denne sag sammenfattes i diagram 2 nedenfor:

Diagram 2

Tidligere svagheder og ændringer, der har til formål at afhjælpe disse svagheder

| (103) | Omstruktureringsplanen og den 5-årige forretningsplan er baseret på et sæt generelle og økonomiske antagelser (55). Disse antagelser udgør det økonomiske grundlag for basisscenariet, som der henvises til nedenfor. |
| --- | --- |

(103)

Omstruktureringsplanen og den 5-årige forretningsplan er baseret på et sæt generelle og økonomiske antagelser (55). Disse antagelser udgør det økonomiske grundlag for basisscenariet, som der henvises til nedenfor.

| (104) | De generelle antagelser omfatter følgende:






  — | Omstruktureringen vil være afsluttet ved årets udgang [...] for så vidt angår erhvervskunder og [...] detailbankvirksomhed. Nulstillingen af realkreditrenterne vil være afsluttet ved årets udgang [...]. Tilbagebetalingen af rabatten, som beskrives nærmere nedenfor, på porteføljen, som blev erhvervet fra Glitnir, vil blive fordelt forholdsmæssigt |
| --- | --- | --- |

(104)

De generelle antagelser omfatter følgende:

—

Omstruktureringen vil være afsluttet ved årets udgang [...] for så vidt angår erhvervskunder og [...] detailbankvirksomhed. Nulstillingen af realkreditrenterne vil være afsluttet ved årets udgang [...]. Tilbagebetalingen af rabatten, som beskrives nærmere nedenfor, på porteføljen, som blev erhvervet fra Glitnir, vil blive fordelt forholdsmæssigt

| — | Banken vil få [...] mia. ISK i supplerende gevinst på [...]. |
| --- | --- |

—

Banken vil få [...] mia. ISK i supplerende gevinst på [...].

| — | Kapitalkontrollerne vil blive ophævet gradvis. |
| --- | --- |

—

Kapitalkontrollerne vil blive ophævet gradvis.

| — | Der bliver ingen grænser på udlånsbaseret finansiering i ISK. Man antager ikke, at udlånsbaseret finansiering i FX vil overstige tilbagebetalingerne af udestående lån i FX i 2012. Adgangen til FX-finansiering ventes at blive lettere tilgængelig fra 2012 og frem. |
| --- | --- |

—

Der bliver ingen grænser på udlånsbaseret finansiering i ISK. Man antager ikke, at udlånsbaseret finansiering i FX vil overstige tilbagebetalingerne af udestående lån i FX i 2012. Adgangen til FX-finansiering ventes at blive lettere tilgængelig fra 2012 og frem.

| (105) | Desuden har Íslandsbankis bestyrelse opstillet en række finansielle mål:






  — | forrentning af egenkapital: Risikofri sats + [...] %. Den risikofri sats anses for at være nationalbankens aktuelle diskonto (3,75 % i december 2011). Målet er baseret på en tier 1-procent på [...] % |
| --- | --- | --- |

(105)

Desuden har Íslandsbankis bestyrelse opstillet en række finansielle mål:

—

forrentning af egenkapital: Risikofri sats + [...] %. Den risikofri sats anses for at være nationalbankens aktuelle diskonto (3,75 % i december 2011). Målet er baseret på en tier 1-procent på [...] %

| — | Kapitalkrav: [...] % [...] |
| --- | --- |

—

Kapitalkrav: [...] % [...]

| — | tier 1-procent: [...] % [...] |
| --- | --- |

—

tier 1-procent: [...] % [...]

| (106) | De makroøkonomiske antagelser omfatter følgende:






  — | Den økonomiske vækst vil fortsætte i 2012 og derefter, dog i et lavere tempo end tidligere antaget. Husholdningernes økonomi vil være bedre, idet købekraften stiger med faldende arbejdsløshed. |
| --- | --- | --- |

(106)

De makroøkonomiske antagelser omfatter følgende:

—

Den økonomiske vækst vil fortsætte i 2012 og derefter, dog i et lavere tempo end tidligere antaget. Husholdningernes økonomi vil være bedre, idet købekraften stiger med faldende arbejdsløshed.

| — | Inflationen vil ligge lige over CBI's mål, dvs. lige under 3 % fra 2013 og frem. Dette er baseret på en stabil kurs for ISK (med en beskeden stigning i periodens begyndelse) og et arbejdsmarked i balance med moderate lønstigninger og gradvist stigende boligpriser.










  Ændring i gennemsnit for årene (%) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BNP-vækst | 2,2 | 2,1 | 3,4 | 2,3 | 3,0 |
| Arbejdsløshed | 6,6 | 6,0 | 5,4 | 5,0 | 4,4 |
| Inflation | 4,4 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| Lønninger | 6,7 | 4,7 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |

—

Inflationen vil ligge lige over CBI's mål, dvs. lige under 3 % fra 2013 og frem. Dette er baseret på en stabil kurs for ISK (med en beskeden stigning i periodens begyndelse) og et arbejdsmarked i balance med moderate lønstigninger og gradvist stigende boligpriser.

Ændring i gennemsnit for årene (%)

2012

2013

2014

2015

2016

BNP-vækst

2,2

2,1

3,4

2,3

3,0

Arbejdsløshed

6,6

6,0

5,4

5,0

4,4

Inflation

4,4

2,9

2,8

2,7

2,6

Lønninger

6,7

4,7

4,8

5,0

4,8

De kortsigtede rentesatser vil forblive uændrede på omkring 5 % (56) i 2012, men vil stige gradvist, når økonomien bedres.

| — | Selv om forholdene på arbejdsmarkedet bliver bedre, vil arbejdsløsheden stadig ligge noget højere end før finanskrisen. Der vil begynde at komme lønstigninger igen, når arbejdsløsheden falder. |
| --- | --- |

—

Selv om forholdene på arbejdsmarkedet bliver bedre, vil arbejdsløsheden stadig ligge noget højere end før finanskrisen. Der vil begynde at komme lønstigninger igen, når arbejdsløsheden falder.

| — | Endelig går man ud fra, at ISK fortsat vil være Islands valuta gennem hele omstruktureringsperioden. Valutakontrollerne vil blive ophævet gradvist fra 2012 og fremad. Nogle restriktioner på kapitalstrømme vil fortsat være gældende hele årtiet igennem. |
| --- | --- |

—

Endelig går man ud fra, at ISK fortsat vil være Islands valuta gennem hele omstruktureringsperioden. Valutakontrollerne vil blive ophævet gradvist fra 2012 og fremad. Nogle restriktioner på kapitalstrømme vil fortsat være gældende hele årtiet igennem.

i)   Fjernelse af gearing fra balancen ved at afvikle den gamle bank og etablere en ny bank

| (107) | Som nævnt ovenfor blev de fleste af Glitnirs indenlandske aktiver og passiver overført til Íslandsbanki i løbet af oktober 2008. Som et resultat af denne proces forblev størstedelen af engrosgælden i Glitnings bo, og derfor er Íslandsbanki aldrig blevet gearet på samme måde som Glitnir. Ifølge omstruktureringsplanen betyder dette, at problemet med fjernelse af gearing fra bankens balance i hovedsagen blev løst allerede i oktober 2008. |
| --- | --- |

(107)

Som nævnt ovenfor blev de fleste af Glitnirs indenlandske aktiver og passiver overført til Íslandsbanki i løbet af oktober 2008. Som et resultat af denne proces forblev størstedelen af engrosgælden i Glitnings bo, og derfor er Íslandsbanki aldrig blevet gearet på samme måde som Glitnir. Ifølge omstruktureringsplanen betyder dette, at problemet med fjernelse af gearing fra bankens balance i hovedsagen blev løst allerede i oktober 2008.

ii)   Etablering og fastholdelse af en stærk kapitalkoefficient

| (108) | Som et resultat af ovenfor beskrevne kapitaliseringsforanstaltninger og udviklingen siden bankens etablering, navnlig revurderingen af aktiver (beskrives nærmere nedenfor), har Íslandsbanki opnået en kapitalprocent, der ligger et godt stykke over FME's kapitalkrav, således som det fremgår af tabel 2:

  Tabel 2


  Kapitalprocenter i perioden 2008-2011, beløb i mio. ISK | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 (57) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tier 1-kapital | 68 030 | 91 996 | 120 993 | 120 530 |
| Tier 2-kapital | — | 24 843 | 21 251 | 21 937 |
| Samlet kapital | 68 030 | 116 839 | 142 244 | 142 234 |
| Risikovægtede aktiver | 656 713 | 589 819 | 534 431 | 629 419 |
| Tier 1-procent | 10,4 % | 15,6 % | 22,6 % | 19,1 % |
| Kapitalprocent | 10,4 % | 19,8 % | 26,6 % | 22,6 % |

(108)

Som et resultat af ovenfor beskrevne kapitaliseringsforanstaltninger og udviklingen siden bankens etablering, navnlig revurderingen af aktiver (beskrives nærmere nedenfor), har Íslandsbanki opnået en kapitalprocent, der ligger et godt stykke over FME's kapitalkrav, således som det fremgår af tabel 2:

Tabel 2

Kapitalprocenter i perioden 2008-2011, beløb i mio. ISK

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011 (57)

Tier 1-kapital

68 030

91 996

120 993

120 530

Tier 2-kapital

—

24 843

21 251

21 937

Samlet kapital

68 030

116 839

142 244

142 234

Risikovægtede aktiver

656 713

589 819

534 431

629 419

Tier 1-procent

10,4 %

15,6 %

22,6 %

19,1 %

Kapitalprocent

10,4 %

19,8 %

26,6 %

22,6 %

| (109) | I henhold til ICAAP-rapporten, der blev indsendt sammen med omstruktureringsplanen, forudser Íslandsbanki følgende kapitalprocenter for perioden 2012 til 2016, således som det fremgår af tabel 3:

  Tabel 3


  Forventede kapitalprocenter 2012-2016 og risikovægtede aktiver, beløb i mia. ISK | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Risikovægtede aktiver | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tier 1-procent: | [20-25] % | [15-20] % | [10-20] % | [10-15] % | [10-15] % |
| Kapitalprocent | [20-30] % | [15-25] % | [15-20] % | [10-20] % | [10-15] % |

(109)

I henhold til ICAAP-rapporten, der blev indsendt sammen med omstruktureringsplanen, forudser Íslandsbanki følgende kapitalprocenter for perioden 2012 til 2016, således som det fremgår af tabel 3:

Tabel 3

Forventede kapitalprocenter 2012-2016 og risikovægtede aktiver, beløb i mia. ISK

2012

2013

2014

2015

2016

Risikovægtede aktiver

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tier 1-procent:

[20-25] %

[15-20] %

[10-20] %

[10-15] %

[10-15] %

Kapitalprocent

[20-30] %

[15-25] %

[15-20] %

[10-20] %

[10-15] %

| (110) | I henhold til disse tal forventer Íslandsbanki at ligge et godt stykke over FME's kapitalkrav i omstruktureringsperioden og videre frem. [...] |
| --- | --- |

(110)

I henhold til disse tal forventer Íslandsbanki at ligge et godt stykke over FME's kapitalkrav i omstruktureringsperioden og videre frem. [...]

iii)   Opnåelse af tilfredsstillende rentabilitet

| (111) | Ifølge omstruktureringsplanen og som vist nedenfor i tabel 4 har forrentningen af egenkapitalen i Íslandsbanki været sund siden bankens oprettelse i 2008 (med undtagelse af 2011) (58).

  Tabel 4


  Tidligere forrentning af egenkapital










  (%) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Forrentning af egenkapital | 17,2 | 30,0 | 28,5 | 1,5 |

(111)

Ifølge omstruktureringsplanen og som vist nedenfor i tabel 4 har forrentningen af egenkapitalen i Íslandsbanki været sund siden bankens oprettelse i 2008 (med undtagelse af 2011) (58).

Tabel 4

Tidligere forrentning af egenkapital

(%)

2008

2009

2010

2011

Forrentning af egenkapital

17,2

30,0

28,5

1,5

Desuden forudser man i omstruktureringsplanen følgende forrentning af egenkapital i løbet af og efter omstruktureringsperioden (tabel 5).

Tabel 5

Prognose for forrentning af egenkapital

| (%) |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Forrentning af egenkapital | [5-15] | [10-20] | [5-15] | [5-15] | [5-15] |

(%)

2012

2013

2014

2015

2016

Forrentning af egenkapital

[5-15]

[10-20]

[5-15]

[5-15]

[5-15]

| (112) | Denne prognose er resultatet af en mere detaljeret finansiel planlægning i henhold til omstruktureringsplanen, hvor de mest relevante aspekter er følgende:






  — | Overskuddet fra de vigtigste forretningssegmenter ventes at [...]. Dette skyldes navnlig stigende finansieringsomkostninger og manglen på en »rabat-indtægt« fra 2014 og fremefter. |
| --- | --- | --- |

(112)

Denne prognose er resultatet af en mere detaljeret finansiel planlægning i henhold til omstruktureringsplanen, hvor de mest relevante aspekter er følgende:

—

Overskuddet fra de vigtigste forretningssegmenter ventes at [...]. Dette skyldes navnlig stigende finansieringsomkostninger og manglen på en »rabat-indtægt« fra 2014 og fremefter.

| — | Overskuddet i på forretningssegmentet markeder ventes at stige fra [...] til [...] ISK frem til 2016, hovedsagelig på grund af større indtægter fra gebyrer og provisioner. |
| --- | --- |

—

Overskuddet i på forretningssegmentet markeder ventes at stige fra [...] til [...] ISK frem til 2016, hovedsagelig på grund af større indtægter fra gebyrer og provisioner.

| — | Nettorentemarginalen ventes at være [...] i 2014 og ventes derefter at ligge stabilt. |
| --- | --- |

—

Nettorentemarginalen ventes at være [...] i 2014 og ventes derefter at ligge stabilt.

| — | Antallet af medarbejdere ventes at falde med [...] |
| --- | --- |

—

Antallet af medarbejdere ventes at falde med [...]

| — | Forholdet mellem omkostninger/indtægter ventes at falde fra 75 % i 2011 til [...] % i 2014. |
| --- | --- |

—

Forholdet mellem omkostninger/indtægter ventes at falde fra 75 % i 2011 til [...] % i 2014.

| (113) | Ifølge de islandske myndigheder skyldes Íslandsbankis meget solide resultater siden oprettelsen i en vis udstrækning, at de aktiver i låneporteføljen, som banken erhvervede fra Glitnir med en stor rabat (59). Rabatten har været og vil fortsat være en vigtig del af bankens indtægter, mens låneporteføljen omstruktureres. Men ifølge prognosen vil rabatten være nedskrevet fuldt ud, når omstruktureringen er afsluttet. |
| --- | --- |

(113)

Ifølge de islandske myndigheder skyldes Íslandsbankis meget solide resultater siden oprettelsen i en vis udstrækning, at de aktiver i låneporteføljen, som banken erhvervede fra Glitnir med en stor rabat (59). Rabatten har været og vil fortsat være en vigtig del af bankens indtægter, mens låneporteføljen omstruktureres. Men ifølge prognosen vil rabatten være nedskrevet fuldt ud, når omstruktureringen er afsluttet.

| (114) | Som støtte for dette synspunkt har de islandske myndigheder fremlagt en beregning (tabel 6), der viser, hvad de årlige resultater ville have været uden rabatten og andre »uregelmæssige poster«, som afskrivning af goodwill som følge af Byr-transaktionen.

  Tabel 6


  Overskud uden uregelmæssige poster









  (mio. ISK) |
| --- | --- |
| | Årets overskud | »Uregelmæssige poster« | Overskud uden »uregelmæssige poster« |
| 2008 | 2 366 | – 1 543 | 14 909 |
| 2009 | 23 982 | 801 | 23 181 |
| 2010 | 29 369 | 14 507 | 14 862 |
| 2011 | 9 613 | – 11 074 | 20 687 |
| 2012 | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] |
| 2014 | [...] | — | [...] |
| 2015 | [...] | — | [...] |
| 2016 | [...] | — | [...] |

(114)

Som støtte for dette synspunkt har de islandske myndigheder fremlagt en beregning (tabel 6), der viser, hvad de årlige resultater ville have været uden rabatten og andre »uregelmæssige poster«, som afskrivning af goodwill som følge af Byr-transaktionen.

Tabel 6

Overskud uden uregelmæssige poster

(mio. ISK)

Årets overskud

»Uregelmæssige poster«

Overskud uden »uregelmæssige poster«

2008

2 366

– 1 543

14 909

2009

23 982

801

23 181

2010

29 369

14 507

14 862

2011

9 613

– 11 074

20 687

2012

[...]

[...]

[...]

2013

[...]

[...]

[...]

2014

[...]

—

[...]

2015

[...]

—

[...]

2016

[...]

—

[...]

| (115) | I henhold til disse oplysninger ville banken stadig have haft overskud, også i omstruktureringsperioden, selv uden rabatten. (60) Det er imidlertid uklart, hvorvidt begge aspekter af den »store rabat«, der nævnes ovenfor, afspejles i disse tal. |
| --- | --- |

(115)

I henhold til disse oplysninger ville banken stadig have haft overskud, også i omstruktureringsperioden, selv uden rabatten. (60) Det er imidlertid uklart, hvorvidt begge aspekter af den »store rabat«, der nævnes ovenfor, afspejles i disse tal.

iv)   Etablering og fastholdelse af en stærk likviditetsposition

| (116) | I forbindelse med likviditet kræver FME, at kontantbeholdninger og kontantlignende aktiver skal udgøre 5 % af indskud på anfordring, og at banker bør kunne klare en øjeblikkelig udstrømning af indskud på 20 %. Desuden opstiller den islandske centralbank regler for kreditinstitutioners likviditet (61), hvor kreditinstitutioners likvide aktiver og passiver klassificeres efter type og løbetid og vægtes i henhold til risikoen. Kreditinstitutioner skal have likvide aktiver, der overstiger de kommende tre måneders passiver. Reglerne indebærer også en bestemt stresstest, hvor der indføres en rabat på forskellige egenkapitalposter, men hvor man på den ene side går ud fra, at alle forpligtelser skal være betalt ved forfald, og på den anden side, at en del af andre forpligtelser som f.eks. indlån skal betales med kort frist eller slet ikke. |
| --- | --- |

(116)

I forbindelse med likviditet kræver FME, at kontantbeholdninger og kontantlignende aktiver skal udgøre 5 % af indskud på anfordring, og at banker bør kunne klare en øjeblikkelig udstrømning af indskud på 20 %. Desuden opstiller den islandske centralbank regler for kreditinstitutioners likviditet (61), hvor kreditinstitutioners likvide aktiver og passiver klassificeres efter type og løbetid og vægtes i henhold til risikoen. Kreditinstitutioner skal have likvide aktiver, der overstiger de kommende tre måneders passiver. Reglerne indebærer også en bestemt stresstest, hvor der indføres en rabat på forskellige egenkapitalposter, men hvor man på den ene side går ud fra, at alle forpligtelser skal være betalt ved forfald, og på den anden side, at en del af andre forpligtelser som f.eks. indlån skal betales med kort frist eller slet ikke.

| (117) | Som det fremgår af figur A og B, har Íslandsbanki opretholdt likviditetsreserver inden for tilsynskravene i 2009, 2010 og 2011.

  Figur A og B


  Íslandsbankis overholdelse af de tilsynsmæssige likviditetskrav |
| --- | --- |

(117)

Som det fremgår af figur A og B, har Íslandsbanki opretholdt likviditetsreserver inden for tilsynskravene i 2009, 2010 og 2011.

Figur A og B

Íslandsbankis overholdelse af de tilsynsmæssige likviditetskrav

| (118) | Som det fremgår af figur C nedenfor har Íslandsbanki oplevet en forbedring af likviditetsprocenterne for passiver med forfald inden for de kommende 3 og 6 måneder i 2010 og 2011, mens 12-månedersindikatoren er mere stagnerende.
  [...]

  [Graf, der viser Íslandsbankis likviditetsprocenter

  Værdierne vises ikke af fortrolighedshensyn]

  Figur C


  Historiske likviditetsprocenter:







  — | Likviditetsprocent A viser dækningen af passiver med forfald inden for de næste tre måneder |
| --- | --- | --- |

(118)

Som det fremgår af figur C nedenfor har Íslandsbanki oplevet en forbedring af likviditetsprocenterne for passiver med forfald inden for de kommende 3 og 6 måneder i 2010 og 2011, mens 12-månedersindikatoren er mere stagnerende.

[...]

[Graf, der viser Íslandsbankis likviditetsprocenter

Værdierne vises ikke af fortrolighedshensyn]

Figur C

Historiske likviditetsprocenter:

—

Likviditetsprocent A viser dækningen af passiver med forfald inden for de næste tre måneder

| — | Likviditetsprocent B viser dækningen af passiver med forfald inden for de næste seks måneder |
| --- | --- |

—

Likviditetsprocent B viser dækningen af passiver med forfald inden for de næste seks måneder

| — | Likviditetsprocent C viser dækningen af passiver med forfald inden for de næste 12 måneder |
| --- | --- |

—

Likviditetsprocent C viser dækningen af passiver med forfald inden for de næste 12 måneder

| (119) | Den forventede udvikling af Íslandsbankis likviditetsposition, navnlig i tilfælde af en stressbegivenhed, behandles yderligere nedenfor. |
| --- | --- |

(119)

Den forventede udvikling af Íslandsbankis likviditetsposition, navnlig i tilfælde af en stressbegivenhed, behandles yderligere nedenfor.

v)   Færdiggørelse af omstruktureringen af låneporteføljen, både for private husholdninger og for virksomheder

| (120) | Forud for finanskrisen i 2008 påtog både bankens private kunder og erhvervskunder sig et højt gældsniveau. Da økonomien og navnlig ejendomspriserne faldt i kølvandet på krisen, kunne overgearede kunder pludselig ikke afdrage deres gæld og fik en negativ egenkapital. Bortset fra den generelle trussel mod Islands økonomiske velfærd blev den pludselige forværring af bankens udlånsportefølje en alvorlig risiko for bankens fremtidige levedygtighed. Derfor er omstruktureringen af den private låneportefølje og erhvervslåneporteføljen (fjernelse af gearing) i henhold til omstruktureringsplanen blevet en prioritering for Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(120)

Forud for finanskrisen i 2008 påtog både bankens private kunder og erhvervskunder sig et højt gældsniveau. Da økonomien og navnlig ejendomspriserne faldt i kølvandet på krisen, kunne overgearede kunder pludselig ikke afdrage deres gæld og fik en negativ egenkapital. Bortset fra den generelle trussel mod Islands økonomiske velfærd blev den pludselige forværring af bankens udlånsportefølje en alvorlig risiko for bankens fremtidige levedygtighed. Derfor er omstruktureringen af den private låneportefølje og erhvervslåneporteføljen (fjernelse af gearing) i henhold til omstruktureringsplanen blevet en prioritering for Íslandsbanki.

| (121) | Ifølge de islandske myndigheder har Íslandsbanki udviklet specifikke gældseftergivelsesprogrammer og samarbejder med staten og andre banker om generelle gældseftergivelsesforanstaltninger (f.eks. realkreditjusteringen på 110 %) (62). |
| --- | --- |

(121)

Ifølge de islandske myndigheder har Íslandsbanki udviklet specifikke gældseftergivelsesprogrammer og samarbejder med staten og andre banker om generelle gældseftergivelsesforanstaltninger (f.eks. realkreditjusteringen på 110 %) (62).

| (122) | Íslandsbanki har fremsendt en skitse over de omstruktureringsmetoder, den benytter, til Tilsynsmyndigheden, baseret på oplysninger indsamlet i november 2010. I metoderne skelner man mellem omstrukturering af gæld for virksomheder samt for husholdninger og private. Der er udformet skræddersyede løsninger til større virksomheder, mens SMV'er tilbydes en justering af hovedstolen og/eller tilpasning af den udestående gæld/rente til enten værdien af aktiverne i virksomheden eller den fri likviditet. |
| --- | --- |

(122)

Íslandsbanki har fremsendt en skitse over de omstruktureringsmetoder, den benytter, til Tilsynsmyndigheden, baseret på oplysninger indsamlet i november 2010. I metoderne skelner man mellem omstrukturering af gæld for virksomheder samt for husholdninger og private. Der er udformet skræddersyede løsninger til større virksomheder, mens SMV'er tilbydes en justering af hovedstolen og/eller tilpasning af den udestående gæld/rente til enten værdien af aktiverne i virksomheden eller den fri likviditet.

| (123) | Husholdninger og private tilbydes en række forskellige omstruktureringsmuligheder såsom betalingsfri perioder, forlængelse af betingelserne og fleksible betalingsordninger. |
| --- | --- |

(123)

Husholdninger og private tilbydes en række forskellige omstruktureringsmuligheder såsom betalingsfri perioder, forlængelse af betingelserne og fleksible betalingsordninger.

| (124) | Med henblik på at overvåge og sikre fremskridt med hensyn til omstruktureringen har Íslandsbanki også udviklet et såkaldt »omstruktureringsinstrumentbræt«, som er blevet forelagt for Tilsynsmyndigheden. |
| --- | --- |

(124)

Med henblik på at overvåge og sikre fremskridt med hensyn til omstruktureringen har Íslandsbanki også udviklet et såkaldt »omstruktureringsinstrumentbræt«, som er blevet forelagt for Tilsynsmyndigheden.

| (125) | Ifølge de islandske myndigheder og til trods for en række uventede begivenheder som den islandske højesterets dom for nylig om valutalån, vil Íslandsbanki gennemføre omstruktureringen af sin portefølje af erhvervslån inden årets udgang i 2012 og inden for detailbankdrift i 2013. Nulstillingen af realkreditrenterne vil være afsluttet ved årets udgang i 2014. |
| --- | --- |

(125)

Ifølge de islandske myndigheder og til trods for en række uventede begivenheder som den islandske højesterets dom for nylig om valutalån, vil Íslandsbanki gennemføre omstruktureringen af sin portefølje af erhvervslån inden årets udgang i 2012 og inden for detailbankdrift i 2013. Nulstillingen af realkreditrenterne vil være afsluttet ved årets udgang i 2014.

vi)   Forbedring af finansieringsstrategien

| (126) | Íslandsbankis indskudsgrundlag har ligget ret stabilt omkring 400 mia. ISK siden oprettelsen og steg til 535 mia. ISK ved udgangen af 2011 som følge af Íslandsbankis fusion med Byr. Indskuddene udgør i øjeblikket næsten 80 % af de samlede passiver. |
| --- | --- |

(126)

Íslandsbankis indskudsgrundlag har ligget ret stabilt omkring 400 mia. ISK siden oprettelsen og steg til 535 mia. ISK ved udgangen af 2011 som følge af Íslandsbankis fusion med Byr. Indskuddene udgør i øjeblikket næsten 80 % af de samlede passiver.

| (127) | Forholdet mellem indskud/lån for bankens har ligget omkring 80 % og derover i 2010 og 2011. Íslandsbanki antager, at de nuværende lave indlånsrenter vil tilskynde investorerne til at flytte nogle af deres midler til investeringer med højere afkast, efterhånden som økonomien bedres og risikovilligheden stiger. Som følge heraf forudser banken, at forholdet mellem indskud/lån vil falde til omkring [...] % i 2016. Desuden ventes indskud i fremmed valuta at [...]. Íslandsbanki sigter mod en gradvis diversificering af sit finansieringsmix. |
| --- | --- |

(127)

Forholdet mellem indskud/lån for bankens har ligget omkring 80 % og derover i 2010 og 2011. Íslandsbanki antager, at de nuværende lave indlånsrenter vil tilskynde investorerne til at flytte nogle af deres midler til investeringer med højere afkast, efterhånden som økonomien bedres og risikovilligheden stiger. Som følge heraf forudser banken, at forholdet mellem indskud/lån vil falde til omkring [...] % i 2016. Desuden ventes indskud i fremmed valuta at [...]. Íslandsbanki sigter mod en gradvis diversificering af sit finansieringsmix.

| (128) | [...] (63). |
| --- | --- |

(128)

[...] (63).

| (129) | Med hensyn til finansieringsbehovet i ISK [...]. På den anden side var Íslandsbanki den første islandske bank, der udstedte en sikret obligation. Den første udstedelse fandt sted i december 2011, en CPI (64)-baseret udstedelse på 4 mia. ISK. Udstedelsen blev godt modtaget af de institutionelle investorer og blev overtegnet. Íslandsbanki forventer at kunne udstede et kortfristet papir i 2012 samt at udvide den nuværende udstedelse af sikrede obligationer med 10 mia. ISK om året. [...]. |
| --- | --- |

(129)

Med hensyn til finansieringsbehovet i ISK [...]. På den anden side var Íslandsbanki den første islandske bank, der udstedte en sikret obligation. Den første udstedelse fandt sted i december 2011, en CPI (64)-baseret udstedelse på 4 mia. ISK. Udstedelsen blev godt modtaget af de institutionelle investorer og blev overtegnet. Íslandsbanki forventer at kunne udstede et kortfristet papir i 2012 samt at udvide den nuværende udstedelse af sikrede obligationer med 10 mia. ISK om året. [...].

| (130) | I henhold til omstruktureringsplanen vil ændringen af finansieringsmixet øge finansieringsomkostningerne gennem den planlagte periode. Omkostningerne ved låntagningen ventes at ligge omkring [...]bp over basissatsen for bankens mix af CPI-indekserede obligationer og [...]bp for ikkeindekserede obligationer, mens omkostningerne ved indlån ligger omkring [...]bp over basissatsen. |
| --- | --- |

(130)

I henhold til omstruktureringsplanen vil ændringen af finansieringsmixet øge finansieringsomkostningerne gennem den planlagte periode. Omkostningerne ved låntagningen ventes at ligge omkring [...]bp over basissatsen for bankens mix af CPI-indekserede obligationer og [...]bp for ikkeindekserede obligationer, mens omkostningerne ved indlån ligger omkring [...]bp over basissatsen.

vii)   Omkostningseffektivitet

| (131) | I henhold til omstruktureringsplanen fortsætter Íslandsbanki med at fokusere på effektive og strømlinede transaktioner for at imødegå stigende infrastrukturomkostninger, der er opstået som følge af en strammere lovgivningsmæssig kontrol og højere beskatning. Banken anfører, at man i 2011 afsluttede en stor indsats for at øge omkostningseffektiviteten, men understreger, at dette er et langsigtet projekt, der kræver ændringer af processer og løbende analyser. I henhold til omstruktureringsplanen vil man fortsat fokusere på omkostningsbevidsthed i 2012 samt på reduktion af omkostninger og omkostningsanalyser, hvor bankens interne procedurer vil blive revideret og om nødvendigt forbedret. Som anført ovenfor ventes disse foranstaltninger sammen med personalereduktioner at betyde, at forholdet mellem omkostninger/indtægter falder fra 75 % i 2011 til [...] % i 2014. |
| --- | --- |

(131)

I henhold til omstruktureringsplanen fortsætter Íslandsbanki med at fokusere på effektive og strømlinede transaktioner for at imødegå stigende infrastrukturomkostninger, der er opstået som følge af en strammere lovgivningsmæssig kontrol og højere beskatning. Banken anfører, at man i 2011 afsluttede en stor indsats for at øge omkostningseffektiviteten, men understreger, at dette er et langsigtet projekt, der kræver ændringer af processer og løbende analyser. I henhold til omstruktureringsplanen vil man fortsat fokusere på omkostningsbevidsthed i 2012 samt på reduktion af omkostninger og omkostningsanalyser, hvor bankens interne procedurer vil blive revideret og om nødvendigt forbedret. Som anført ovenfor ventes disse foranstaltninger sammen med personalereduktioner at betyde, at forholdet mellem omkostninger/indtægter falder fra 75 % i 2011 til [...] % i 2014.

viii)   Forbedringer af virksomhedsledelse og risikostyring

| (132) | Íslandsbanki har meddelt Tilsynsmyndigheden, at en af dens prioriteringer er at bringe sine virksomhedsledelsesstrukturer og -processer i overensstemmelse med bedste praksis på nationalt og internationalt plan. Med henblik på dette har Íslandsbanki oprettet en division for risikostyring og kreditkontrol. Divisionen holder øje med problemer vedrørende risikostyring og kreditkontrol, et arbejde, der hænger sammen med de daglige processer i alle divisioner i hele banken. I 2011 offentliggjorde Íslandsbanki for første gang en omfattende risikobog (65) sammen med årsberetningen. Risikobogen vil blive offentliggjort hver år og indeholder supplerende oplysninger om bankens risikostyringsrammer, kapitalstruktur og kapitalkrav, materielle risikoeksponeringer og risikovurderingsprocesser. |
| --- | --- |

(132)

Íslandsbanki har meddelt Tilsynsmyndigheden, at en af dens prioriteringer er at bringe sine virksomhedsledelsesstrukturer og -processer i overensstemmelse med bedste praksis på nationalt og internationalt plan. Med henblik på dette har Íslandsbanki oprettet en division for risikostyring og kreditkontrol. Divisionen holder øje med problemer vedrørende risikostyring og kreditkontrol, et arbejde, der hænger sammen med de daglige processer i alle divisioner i hele banken. I 2011 offentliggjorde Íslandsbanki for første gang en omfattende risikobog (65) sammen med årsberetningen. Risikobogen vil blive offentliggjort hver år og indeholder supplerende oplysninger om bankens risikostyringsrammer, kapitalstruktur og kapitalkrav, materielle risikoeksponeringer og risikovurderingsprocesser.

3.4.8   Evne til at opnå levedygtighed under et basis- og et stressscenario

| (133) | I omstruktureringsplanen har de islandske myndigheder med henvisning til ICAAP-rapporten fremlagt et stressscenario for Íslandsbanki med henblik på at påvise Íslandsbankis evne til at opnå langsigtet levedygtighed. |
| --- | --- |

(133)

I omstruktureringsplanen har de islandske myndigheder med henvisning til ICAAP-rapporten fremlagt et stressscenario for Íslandsbanki med henblik på at påvise Íslandsbankis evne til at opnå langsigtet levedygtighed.

3.4.8.1   Basisscenariet

| (134) | Omstruktureringsplanen som beskrevet ovenfor inklusive de antagelser, som den er baseret på, udgør basisscenariet. |
| --- | --- |

(134)

Omstruktureringsplanen som beskrevet ovenfor inklusive de antagelser, som den er baseret på, udgør basisscenariet.

3.4.8.2   Stressscenariet

| (135) | I kapitel 5.9.3 i omstruktureringsplanen henviser Íslandsbanki til et stressscenario i ICAAP-rapporten, som blev indsendt til det islandske finanstilsyn den 1. april 2012. |
| --- | --- |

(135)

I kapitel 5.9.3 i omstruktureringsplanen henviser Íslandsbanki til et stressscenario i ICAAP-rapporten, som blev indsendt til det islandske finanstilsyn den 1. april 2012.

| (136) | Hovedresultaterne i ICAAP-rapporten for 2012 er, at kapitaliseringen af Íslandsbanki ligger et godt stykke over både de interne og eksterne minimumskrav og over det, man kan betragte som et langsigtet mål for en bank, der fungerer på »normale« forretningsbetingelser. Ifølge rapporten viser det interne minimumskapitalkrav og resultaterne af stresstesterne i den aktuelle ICAAP, at de forudsete dividendebetalinger i den femårige forretningsplan forekommer fornuftige. |
| --- | --- |

(136)

Hovedresultaterne i ICAAP-rapporten for 2012 er, at kapitaliseringen af Íslandsbanki ligger et godt stykke over både de interne og eksterne minimumskrav og over det, man kan betragte som et langsigtet mål for en bank, der fungerer på »normale« forretningsbetingelser. Ifølge rapporten viser det interne minimumskapitalkrav og resultaterne af stresstesterne i den aktuelle ICAAP, at de forudsete dividendebetalinger i den femårige forretningsplan forekommer fornuftige.

| (137) | Ifølge ICAAP-rapporten bør beslutningerne om de enkelte års dividendebetaling baseres på en ajourført kapitalkravsanalyse og ligeledes tage hensyn til bankens likviditetsposition. |
| --- | --- |

(137)

Ifølge ICAAP-rapporten bør beslutningerne om de enkelte års dividendebetaling baseres på en ajourført kapitalkravsanalyse og ligeledes tage hensyn til bankens likviditetsposition.

| (138) | I henhold til ICAAP-rapporten ligger den minimale kapitalprocent for banken i intervallet [...] % — [...] % af risikovægtede aktiver. Ved udgangen af 2012 vurderes det minimale kapitalbehov at være [...] mia. ISK, hvoraf der er behov for [...]mia. ISK under søjle 2a, som følge af risikofaktorer, der ikke er omfattet af eller blev undervurderet under søjle 1. I virkeligheden var bankens kapitalprocent 22,6 % ved udgangen af 2011. Resultaterne af stresstester viser, at der er brug for en del af den overskydende kapital til at imødegå eventuelle negative indvirkninger på bankens drift, men en gradvis betaling af overskydende kapital i form af dividender er rimelig. Det skønnes, at der er behov for [...] mia. ISK til at imødegå stressbegivenheder i begyndelsen af 2012, og den overskydende kapital ved udgangen af 2012 er [...] mia. som vist nedenfor i tabel 7:

  Tabel 7


  Oversigt over ICAAP-rapporten










  (mia. ISK) |
| --- | --- |
| | Søjle 1 (66) | Søjle 2a (67) | Søjle 2b | Nødvendig kapitalprocent |
| | Mindstekrav | Tilføjelse | Stresstester | Alle niveauer under ét |
| Kreditrisiko | [...] | [...] | | [...] |
| Markedsrisiko | [...] | [...] | | [...] |
| Operationel risiko | [...] | | | [...] |
| Koncentrationsrisiko | | [...] | | [...] |
| Minimumskapitalkrav under Søjle (1 og 2a) | [...] | [...] | | [...] |
| Stresstester | | | [...] | [...] |
| Nødvendig kapitalprocent | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitalprocent pr. (ultimo 2012) | | | | [...] |
| Kapitaloverskud | | | | [...] |

(138)

I henhold til ICAAP-rapporten ligger den minimale kapitalprocent for banken i intervallet [...] % — [...] % af risikovægtede aktiver. Ved udgangen af 2012 vurderes det minimale kapitalbehov at være [...] mia. ISK, hvoraf der er behov for [...]mia. ISK under søjle 2a, som følge af risikofaktorer, der ikke er omfattet af eller blev undervurderet under søjle 1. I virkeligheden var bankens kapitalprocent 22,6 % ved udgangen af 2011. Resultaterne af stresstester viser, at der er brug for en del af den overskydende kapital til at imødegå eventuelle negative indvirkninger på bankens drift, men en gradvis betaling af overskydende kapital i form af dividender er rimelig. Det skønnes, at der er behov for [...] mia. ISK til at imødegå stressbegivenheder i begyndelsen af 2012, og den overskydende kapital ved udgangen af 2012 er [...] mia. som vist nedenfor i tabel 7:

Tabel 7

Oversigt over ICAAP-rapporten

(mia. ISK)

Søjle 1 (66)

Søjle 2a (67)

Søjle 2b

Nødvendig kapitalprocent

Mindstekrav

Tilføjelse

Stresstester

Alle niveauer under ét

Kreditrisiko

[...]

[...]

[...]

Markedsrisiko

[...]

[...]

[...]

Operationel risiko

[...]

[...]

Koncentrationsrisiko

[...]

[...]

Minimumskapitalkrav under Søjle (1 og 2a)

[...]

[...]

[...]

Stresstester

[...]

[...]

Nødvendig kapitalprocent

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitalprocent pr. (ultimo 2012)

[...]

Kapitaloverskud

[...]

| (139) | I ICAAP-rapporten behandlede Íslandsbanki de samlede mulige tab på grund af kreditrisiko, markedsrisiko (for handelsbeholdningen og porteføljebeholdningen), operationel risiko, forretningsrisiko (indvirkningen fra øgede finansieringsomkostninger og mindre reduktion af de operationelle omkostninger og virkningen af [...] % lavere vækst i markedsindtægter) samt den juridiske og politiske risiko (f.eks. virkningen af højesterettens dom for nylig om FX-lån, ingen supplerende genopretning for virksomhedsporteføljen (fiskeriprodukter) samt andre juridiske og politiske risikofaktorer. |
| --- | --- |

(139)

I ICAAP-rapporten behandlede Íslandsbanki de samlede mulige tab på grund af kreditrisiko, markedsrisiko (for handelsbeholdningen og porteføljebeholdningen), operationel risiko, forretningsrisiko (indvirkningen fra øgede finansieringsomkostninger og mindre reduktion af de operationelle omkostninger og virkningen af [...] % lavere vækst i markedsindtægter) samt den juridiske og politiske risiko (f.eks. virkningen af højesterettens dom for nylig om FX-lån, ingen supplerende genopretning for virksomhedsporteføljen (fiskeriprodukter) samt andre juridiske og politiske risikofaktorer.

| (140) | Desuden har Íslandsbanki gennemført stresstester af bankens likviditetsprocent. Her har Íslandsbanki opstillet et basisstressscenario (68) og et scenario med alvorligere stress, hvor de forskellige kilder til likviditetstilgang og likviditetstab stresses i forskellig grad. Resultatet viser, at banken står godt rustet til at klare uventede likviditetsafbrydelser. |
| --- | --- |

(140)

Desuden har Íslandsbanki gennemført stresstester af bankens likviditetsprocent. Her har Íslandsbanki opstillet et basisstressscenario (68) og et scenario med alvorligere stress, hvor de forskellige kilder til likviditetstilgang og likviditetstab stresses i forskellig grad. Resultatet viser, at banken står godt rustet til at klare uventede likviditetsafbrydelser.

3.4.9   Afviklingsstrategi/tilbagebetaling af staten

| (141) | Som beskrevet tidligere har tier II-kapitaltilførslen en varighed på 10 år fra den 30. december 2009. Med hensyn til afkastet er der indbygget en stigning efter 5 år (dvs. 2014), fra 400bp til 500bp over EURIBOR. Ifølge de islandske myndigheder skal denne stigning fungere som et incitament for banken til at tilbagebetale denne kapital fra dette tidspunkt. |
| --- | --- |

(141)

Som beskrevet tidligere har tier II-kapitaltilførslen en varighed på 10 år fra den 30. december 2009. Med hensyn til afkastet er der indbygget en stigning efter 5 år (dvs. 2014), fra 400bp til 500bp over EURIBOR. Ifølge de islandske myndigheder skal denne stigning fungere som et incitament for banken til at tilbagebetale denne kapital fra dette tidspunkt.

| (142) | Med hensyn til statens aktiepost på 5 % i Íslandsbanki forvaltes statens deltagelse i finansielle virksomheder af Bankasýsla ríkisins (den islandske stats kontor for finansielle investeringer) (69). Ifølge statsbudgettet for 2012 har staten ret til at sælge de andele, den har i sparekasser, men der er endnu ikke truffet beslutning vedrørende salg af statens aktier i de tre store handelsbanker. De ansvarlige ministre har imidlertid nedsat en arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne for at frasælge aktieandelene i handelsbankerne. Regeringen har erklæret, at selv om den ikke har til hensigt at nedbringe sin aktieandel i Landsbankinn til under to tredjedele af bankens aktiekapital, kan andele i Íslandsbanki og Arion Bank snart blive sat til salg eller solgt sammen med bankerne i deres helhed, hvis majoritetsaktionærerne beslutter at sælge, på betingelse af at visse forudsætninger er opfyldt (70). |
| --- | --- |

(142)

Med hensyn til statens aktiepost på 5 % i Íslandsbanki forvaltes statens deltagelse i finansielle virksomheder af Bankasýsla ríkisins (den islandske stats kontor for finansielle investeringer) (69). Ifølge statsbudgettet for 2012 har staten ret til at sælge de andele, den har i sparekasser, men der er endnu ikke truffet beslutning vedrørende salg af statens aktier i de tre store handelsbanker. De ansvarlige ministre har imidlertid nedsat en arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne for at frasælge aktieandelene i handelsbankerne. Regeringen har erklæret, at selv om den ikke har til hensigt at nedbringe sin aktieandel i Landsbankinn til under to tredjedele af bankens aktiekapital, kan andele i Íslandsbanki og Arion Bank snart blive sat til salg eller solgt sammen med bankerne i deres helhed, hvis majoritetsaktionærerne beslutter at sælge, på betingelse af at visse forudsætninger er opfyldt (70).

| (143) | Den særlige likviditetsfacilitet er kun til rådighed frem til september 2012 og har aldrig været benyttet. De islandske myndigheder påregner at fjerne regeringens erklæring om en generel indskudsgaranti i den nærmeste fremtid, inden kapitalkontrollerne ophæves. |
| --- | --- |

(143)

Den særlige likviditetsfacilitet er kun til rådighed frem til september 2012 og har aldrig været benyttet. De islandske myndigheder påregner at fjerne regeringens erklæring om en generel indskudsgaranti i den nærmeste fremtid, inden kapitalkontrollerne ophæves.

| (144) | Med hensyn til Straumur-aftalen skulle obligationen udløbe ved udgangen af marts 2013, men blev rent faktisk indbetalt fuldt ud af Straumur i begyndelsen af 2012. Fra det tidspunkt ophørte staten med at påtage sig risikoen for, at de underliggende aktiver var tilstrækkelige. |
| --- | --- |

(144)

Med hensyn til Straumur-aftalen skulle obligationen udløbe ved udgangen af marts 2013, men blev rent faktisk indbetalt fuldt ud af Straumur i begyndelsen af 2012. Fra det tidspunkt ophørte staten med at påtage sig risikoen for, at de underliggende aktiver var tilstrækkelige.

4.   BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE OG FORANSTALTNINGER, DER BLEV MIDLERTIDIGT GODKENDT I BESLUTNINGERNE OM BYR

| (145) | I beslutningen om at indlede proceduren konkluderede Tilsynsmyndigheden foreløbigt, at de foranstaltninger, som den islandske stat havde foretaget for at kapitalisere Íslandsbanki samt likviditetsfaciliteten, udgør statsstøtte i henhold til artikel 61 EØS. Man kunne desuden ikke udelukke, at indlånsgarantien og Straumur-aftalen også omfattede statsstøtte. Beslutningen om at indlede proceduren dækkede ikke støtteforanstaltninger vedrørende købet af Byr, som Tilsynsmyndigheden godkendte midlertidigt i beslutningerne vedrørende Byr. Tilsynsmyndigheden vil fremlægge sin endelige konklusion vedrørende disse foranstaltninger, som fortsat har indflydelse på den foreliggende vurdering, i denne beslutning. |
| --- | --- |

(145)

I beslutningen om at indlede proceduren konkluderede Tilsynsmyndigheden foreløbigt, at de foranstaltninger, som den islandske stat havde foretaget for at kapitalisere Íslandsbanki samt likviditetsfaciliteten, udgør statsstøtte i henhold til artikel 61 EØS. Man kunne desuden ikke udelukke, at indlånsgarantien og Straumur-aftalen også omfattede statsstøtte. Beslutningen om at indlede proceduren dækkede ikke støtteforanstaltninger vedrørende købet af Byr, som Tilsynsmyndigheden godkendte midlertidigt i beslutningerne vedrørende Byr. Tilsynsmyndigheden vil fremlægge sin endelige konklusion vedrørende disse foranstaltninger, som fortsat har indflydelse på den foreliggende vurdering, i denne beslutning.

| (146) | Hvad angår foreneligheden af de foranstaltninger, der vurderes i beslutningen om at indlede proceduren, fandt Tilsynsmyndigheden, at man kun kunne fremlægge en endelig vurdering på grundlag af en omstruktureringsplan, som ikke var indsendt, da Tilsynsmyndigheden indledte den formelle undersøgelsesprocedure den 15. december 2010. Dette skyldtes navnlig manglen på en omstruktureringsplan mere end et år efter oprettelsen af Íslandsbanki, at Tilsynsmyndigheden udtrykte tvivl om støttens forenelighed. |
| --- | --- |

(146)

Hvad angår foreneligheden af de foranstaltninger, der vurderes i beslutningen om at indlede proceduren, fandt Tilsynsmyndigheden, at man kun kunne fremlægge en endelig vurdering på grundlag af en omstruktureringsplan, som ikke var indsendt, da Tilsynsmyndigheden indledte den formelle undersøgelsesprocedure den 15. december 2010. Dette skyldtes navnlig manglen på en omstruktureringsplan mere end et år efter oprettelsen af Íslandsbanki, at Tilsynsmyndigheden udtrykte tvivl om støttens forenelighed.

4.1   Bemærkninger fra interesserede parter

| (147) | Myndigheden modtog en erklæring på vegne af kreditorerne i den gamle bank, hvor de understregede, at de skulle betragtes som interesserede parter, og gav udtryk for, at de muligvis ville indsende yderligere bemærkninger på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(147)

Myndigheden modtog en erklæring på vegne af kreditorerne i den gamle bank, hvor de understregede, at de skulle betragtes som interesserede parter, og gav udtryk for, at de muligvis ville indsende yderligere bemærkninger på et senere tidspunkt.

4.2   Bemærkninger fra de islandske myndigheder

| (148) | De islandske myndigheder anerkender, at foranstaltningerne i forbindelse med oprettelsen af New Glitnir Bank, nu Íslandsbanki, udgør statsstøtte. De islandske myndigheder mener imidlertid, at foranstaltninger er forenelige med EØS-aftalens funktion, jf. aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), eftersom de er nødvendige, forholdsmæssige og egnede til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af den islandske økonomi. De islandske myndigheder er af den opfattelse, at de gennemførte foranstaltninger i enhver henseende er i overensstemmelse med principperne i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og anfører også, at støtten er nødvendig og begrænset til det nødvendige minimum. |
| --- | --- |

(148)

De islandske myndigheder anerkender, at foranstaltningerne i forbindelse med oprettelsen af New Glitnir Bank, nu Íslandsbanki, udgør statsstøtte. De islandske myndigheder mener imidlertid, at foranstaltninger er forenelige med EØS-aftalens funktion, jf. aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), eftersom de er nødvendige, forholdsmæssige og egnede til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af den islandske økonomi. De islandske myndigheder er af den opfattelse, at de gennemførte foranstaltninger i enhver henseende er i overensstemmelse med principperne i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og anfører også, at støtten er nødvendig og begrænset til det nødvendige minimum.

| (149) | Desuden understreger de islandske myndigheder, at de tidligere aktionærer i Glitnir Bank har mistet alle deres aktier og ikke modtaget nogen kompensation fra staten, at støtten er beregnet på at minimere negative følgevirkninger for konkurrenter, og at lånebetingelserne (tier II-kapitalen) svarer til markedssatserne. |
| --- | --- |

(149)

Desuden understreger de islandske myndigheder, at de tidligere aktionærer i Glitnir Bank har mistet alle deres aktier og ikke modtaget nogen kompensation fra staten, at støtten er beregnet på at minimere negative følgevirkninger for konkurrenter, og at lånebetingelserne (tier II-kapitalen) svarer til markedssatserne.

| (150) | De islandske myndigheder mener ikke, at indskudsgarantien udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(150)

De islandske myndigheder mener ikke, at indskudsgarantien udgør statsstøtte.

4.3   De islandske myndigheders forpligtelser

| (151) | De islandske myndigheder har indsendt en række bemærkninger, hvoraf de fleste vedrører den konkurrencefordrejning, som forårsages af den støtte, der vurderes, og som beskrives i bilaget. |
| --- | --- |

(151)

De islandske myndigheder har indsendt en række bemærkninger, hvoraf de fleste vedrører den konkurrencefordrejning, som forårsages af den støtte, der vurderes, og som beskrives i bilaget.

II.   VURDERING

1.   STATSSTØTTE

| (152) | I EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, hedder det:
  »Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.« |
| --- | --- |

(152)

I EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, hedder det:

»Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.«

| (153) | Tilsynsmyndigheden vil vurdere følgende foranstaltninger (71) i det følgende:






  — | den oprindelige driftskapital, som den islandske stat stillede til rådighed for den nye bank |
| --- | --- | --- |

(153)

Tilsynsmyndigheden vil vurdere følgende foranstaltninger (71) i det følgende:

—

den oprindelige driftskapital, som den islandske stat stillede til rådighed for den nye bank

| — | den (midlertidige) fuldstændige statskapitalisering af den nye bank |
| --- | --- |

—

den (midlertidige) fuldstændige statskapitalisering af den nye bank

| — | statens fortsatte andel på 5 % af aktiekapitalen, efter af 95 % af aktiekapitalen i den nye bank blev overført til Glitnirs kreditorer og |
| --- | --- |

—

statens fortsatte andel på 5 % af aktiekapitalen, efter af 95 % af aktiekapitalen i den nye bank blev overført til Glitnirs kreditorer og

| — | statens tilrådighedsstillelse af tier II-kapital til den nye bank i form af efterstillet gæld. |
| --- | --- |

—

statens tilrådighedsstillelse af tier II-kapital til den nye bank i form af efterstillet gæld.

Ovennævnte foranstaltninger betegnes under ét »kapitaliseringsforanstaltningerne« i det følgende. Desuden vil Tilsynsmyndigheden vurdere:

| — | aftalen om den særlige likviditetsfacilitet |
| --- | --- |

—

aftalen om den særlige likviditetsfacilitet

| — | den islandske regerings erklæring om, at den vil garantere indenlandske indskud i alle islandske banker fuldt ud og |
| --- | --- |

—

den islandske regerings erklæring om, at den vil garantere indenlandske indskud i alle islandske banker fuldt ud og

| — | Straumur-aftalen. |
| --- | --- |

—

Straumur-aftalen.

| (154) | Tilsynsmyndigheden erindrer også om, at den har identificeret Íslandsbanki som en potentiel modtager af den støtte, der blev tildelt Byr, i den anden beslutning om Byr, navnlig under den underordnede lånefacilitet, der blev stillet til rådighed, indtil Byr kunne fusioneres med Íslandsbanki. Desuden gentager Tilsynsmyndigheden, at de midlertidigt godkendte redningsforanstaltninger for Byr, som nu er blevet sammenlagt med Íslandsbanki, udgør statsstøtte, og at den endelige forenelighed af denne statsstøtte afhænger af omstruktureringsplanen for den fusionerede enhed. |
| --- | --- |

(154)

Tilsynsmyndigheden erindrer også om, at den har identificeret Íslandsbanki som en potentiel modtager af den støtte, der blev tildelt Byr, i den anden beslutning om Byr, navnlig under den underordnede lånefacilitet, der blev stillet til rådighed, indtil Byr kunne fusioneres med Íslandsbanki. Desuden gentager Tilsynsmyndigheden, at de midlertidigt godkendte redningsforanstaltninger for Byr, som nu er blevet sammenlagt med Íslandsbanki, udgør statsstøtte, og at den endelige forenelighed af denne statsstøtte afhænger af omstruktureringsplanen for den fusionerede enhed.

1.1   Anvendelse af statsmidler

| (155) | Som Tilsynsmyndigheden allerede konkluderede foreløbigt i beslutningen om at indlede proceduren, er det klart, at kapitaliseringsforanstaltningerne finansieres med statsmidler, der stammer fra det islandske finansministerium. Det er også tydeligt, at likviditetsfaciliteten, som Íslandsbanki har adgang til, omfatter statsmidler. Med hensyn til Straumur-aftalen påtog staten sig risikoen for, at Straumurs aktiver ville være utilstrækkelige til at dække de overførte passiver (indskud) fra Straumur Bank. Den garanterede grundlæggende at kompensere for de manglende midler, hvilket indebærer en (potentiel) overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

(155)

Som Tilsynsmyndigheden allerede konkluderede foreløbigt i beslutningen om at indlede proceduren, er det klart, at kapitaliseringsforanstaltningerne finansieres med statsmidler, der stammer fra det islandske finansministerium. Det er også tydeligt, at likviditetsfaciliteten, som Íslandsbanki har adgang til, omfatter statsmidler. Med hensyn til Straumur-aftalen påtog staten sig risikoen for, at Straumurs aktiver ville være utilstrækkelige til at dække de overførte passiver (indskud) fra Straumur Bank. Den garanterede grundlæggende at kompensere for de manglende midler, hvilket indebærer en (potentiel) overførsel af statsmidler.

| (156) | Med hensyn til indskudsgarantien understreger Tilsynsmyndigheden indledningsvis, at dens vurdering er begrænset til den supplerende indskudsgaranti, som beskrives ovenfor, og som hovedsageligt består af erklæringer fra den islandske regering om, at indskud i indenlandske forretningsbanker og sparekasser og deres afdelinger i Island vil blive dækket fuldt ud. |
| --- | --- |

(156)

Med hensyn til indskudsgarantien understreger Tilsynsmyndigheden indledningsvis, at dens vurdering er begrænset til den supplerende indskudsgaranti, som beskrives ovenfor, og som hovedsageligt består af erklæringer fra den islandske regering om, at indskud i indenlandske forretningsbanker og sparekasser og deres afdelinger i Island vil blive dækket fuldt ud.

| (157) | Denne vurdering er med forbehold af Tilsynsmyndighedens syn på, hvorvidt lov nr. 98/1999 og den islandske regerings og TIF's handlinger under finanskrisen var forenelige med EØS-lovgivningen, navnlig direktiv 94/19/EF. For så vidt angår gennemførelsen af direktiv 97/9/EF og 94/19/EF mener Tilsynsmyndigheden, at i det omfang disse foranstaltninger udgør statsstøtte, vil brugen af statsmidler til at overholde forpligtelserne i henhold til EØS-lovgivningen generelt ikke give problemer i henhold til artikel 61 EØS. Denne afgørelse vedrører derfor ikke disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(157)

Denne vurdering er med forbehold af Tilsynsmyndighedens syn på, hvorvidt lov nr. 98/1999 og den islandske regerings og TIF's handlinger under finanskrisen var forenelige med EØS-lovgivningen, navnlig direktiv 94/19/EF. For så vidt angår gennemførelsen af direktiv 97/9/EF og 94/19/EF mener Tilsynsmyndigheden, at i det omfang disse foranstaltninger udgør statsstøtte, vil brugen af statsmidler til at overholde forpligtelserne i henhold til EØS-lovgivningen generelt ikke give problemer i henhold til artikel 61 EØS. Denne afgørelse vedrører derfor ikke disse foranstaltninger.

| (158) | Tilsynsmyndigheden erklærede i beslutningen om at indlede proceduren, at den ville foretage en yderligere undersøgelse af, hvorvidt ovenstående erklæringer fra den islandske stat er tilstrækkeligt præcise, faste, ubetingede og juridisk bindende til, at der er tale om forpligtelse af statslige midler (72). Ved vurderingen af, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, bemærker Tilsynsmyndigheden, at erklæringerne medførte en uigenkaldelig forpligtelse af offentlige midler, hvilket bevises af det forhold, at den islandske stat har gjort sit yderste for at beskytte indskyderne: Man har ikke blot ændret rækkefølgen af indskydere i insolvente bo (hvilket ikke ville indebære brug af statsmidler), men man har også gjort det klart, at man ikke vil tillade, at indskyderne lider tab af nogen art. Regeringens overordnede garanti for alle indskud i indenlandske forretningsbanker og sparekasser er desuden adskilt fra alle indskudsgarantiordninger baseret på EØS-retsakter, idet beskyttelsen er ubegrænset beløbsmæssigt, og der ikke er tale om noget økonomisk bidrag fra de banker, der er omfattet af foranstaltningen. |
| --- | --- |

(158)

Tilsynsmyndigheden erklærede i beslutningen om at indlede proceduren, at den ville foretage en yderligere undersøgelse af, hvorvidt ovenstående erklæringer fra den islandske stat er tilstrækkeligt præcise, faste, ubetingede og juridisk bindende til, at der er tale om forpligtelse af statslige midler (72). Ved vurderingen af, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, bemærker Tilsynsmyndigheden, at erklæringerne medførte en uigenkaldelig forpligtelse af offentlige midler, hvilket bevises af det forhold, at den islandske stat har gjort sit yderste for at beskytte indskyderne: Man har ikke blot ændret rækkefølgen af indskydere i insolvente bo (hvilket ikke ville indebære brug af statsmidler), men man har også gjort det klart, at man ikke vil tillade, at indskyderne lider tab af nogen art. Regeringens overordnede garanti for alle indskud i indenlandske forretningsbanker og sparekasser er desuden adskilt fra alle indskudsgarantiordninger baseret på EØS-retsakter, idet beskyttelsen er ubegrænset beløbsmæssigt, og der ikke er tale om noget økonomisk bidrag fra de banker, der er omfattet af foranstaltningen.

| (159) | Den islandske regerings forståelse af sin erklæring illustreres af de statslige indgreb i finanssektoren, der er fundet sted i sektoren siden oktober 2008, som har været motiveret af hensigten om at efterkomme denne erklæring. Disse indgreb har omfattet foranstaltninger til dækning af indskud i finansielle virksomheder, som oprettelsen af de tre forretningsbanker, overførslen af indskud fra SPRON til Arion Bank, overførslen af indskud fra Straumur til Íslandsbanki, CBI's overtagelse af indskuddene fra fem sparekasser i Sparisjódabanki Íslands, overførslen af indskuddene i Byr Savings Bank til Byr hf, overførslen af indskud fra Keflavík sparekasse til SpKef og statens ansvar for indskuddene i SpKef efter tvangssammenlægningen med Landsbankinn. |
| --- | --- |

(159)

Den islandske regerings forståelse af sin erklæring illustreres af de statslige indgreb i finanssektoren, der er fundet sted i sektoren siden oktober 2008, som har været motiveret af hensigten om at efterkomme denne erklæring. Disse indgreb har omfattet foranstaltninger til dækning af indskud i finansielle virksomheder, som oprettelsen af de tre forretningsbanker, overførslen af indskud fra SPRON til Arion Bank, overførslen af indskud fra Straumur til Íslandsbanki, CBI's overtagelse af indskuddene fra fem sparekasser i Sparisjódabanki Íslands, overførslen af indskuddene i Byr Savings Bank til Byr hf, overførslen af indskud fra Keflavík sparekasse til SpKef og statens ansvar for indskuddene i SpKef efter tvangssammenlægningen med Landsbankinn.

| (160) | De islandske myndigheder har i adskillige statsstøttesager, som Tilsynsmyndigheden undersøger i øjeblikket, og hvoraf nogle nævnes ovenfor, anført, at de respektive foranstaltninger, som man valgte, var de økonomisk mindst belastende for den islandske stat, når denne skal opfylde sit løfte om at beskytte indskyderne fuldt ud. |
| --- | --- |

(160)

De islandske myndigheder har i adskillige statsstøttesager, som Tilsynsmyndigheden undersøger i øjeblikket, og hvoraf nogle nævnes ovenfor, anført, at de respektive foranstaltninger, som man valgte, var de økonomisk mindst belastende for den islandske stat, når denne skal opfylde sit løfte om at beskytte indskyderne fuldt ud.

| (161) | I lyset af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at der er tale om en juridisk bindende, præcis, ubetinget og fast foranstaltning. På grundlag af dette konkluderer Tilsynsmyndigheden derfor, at den islandske stats erklæringer om, at indskud garanteres fuldt ud, udgør en forpligtelse af offentlige midler i henhold til artikel 61 EØS. |
| --- | --- |

(161)

I lyset af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at der er tale om en juridisk bindende, præcis, ubetinget og fast foranstaltning. På grundlag af dette konkluderer Tilsynsmyndigheden derfor, at den islandske stats erklæringer om, at indskud garanteres fuldt ud, udgør en forpligtelse af offentlige midler i henhold til artikel 61 EØS.

1.2   Begunstigelse af visse virksomheder eller visse produktioner

1.2.1   Fordel

| (162) | For det første skal støtteforanstaltningerne give den nye bank fordele, der fritager denne for udgifter, der normalt skal afholdes over dennes budget. I henhold til den foreløbige konklusion, som Tilsynsmyndigheden nåede frem til i sin beslutning om at indlede proceduren, mener den stadig, at de enkelte kapitaliseringsforanstaltninger giver den nye bank en fordel, som banken ikke ville have haft uden statslig indgriben. |
| --- | --- |

(162)

For det første skal støtteforanstaltningerne give den nye bank fordele, der fritager denne for udgifter, der normalt skal afholdes over dennes budget. I henhold til den foreløbige konklusion, som Tilsynsmyndigheden nåede frem til i sin beslutning om at indlede proceduren, mener den stadig, at de enkelte kapitaliseringsforanstaltninger giver den nye bank en fordel, som banken ikke ville have haft uden statslig indgriben.

| (163) | Når man skal undersøge, om en investering i en virksomhed, f.eks. i form af en kapitalindsprøjtning, medfører en fordel, anvender Tilsynsmyndigheden det markedsøkonomiske investorprincip og vurderer, hvorvidt en privat investor af samme størrelse som den offentlige instans, der fungerer på normale markedsbetingelser, ville have foretaget en sådan investering (73). For så vidt angår kapitaliseringsforanstaltninger til fordel for nødlidende banker har både Kommissionen (i talrige sager, siden finanskrisen begyndte (74) og Tilsynsmyndigheden (75), siden finanskrisen satte ind, anlagt den synsvinkel, at statens rekapitalisering af banker udgør statsstøtte i lyset af den turbulens og usikkerhed, der har kendetegnet finansmarkederne siden efteråret 2008. Denne generelle antagelse gælder navnlig for de islandske finansmarkeder i 2008 og 2009, hvor hele systemet brød sammen. Derfor anser Tilsynsmyndigheden kapitaliseringsforanstaltningerne for at give Íslandsbanki en fordel uanset den senere overførsel af 95 % af den nye banks kapital til kreditorerne (som hovedsagelig findes i den private sektor). Den private sektors deltagelse i kapitaliseringen af Íslandsbanki omfattede udelukkende kreditorer i den gamle bank, som blot søgte at minimere deres tab (76). |
| --- | --- |

(163)

Når man skal undersøge, om en investering i en virksomhed, f.eks. i form af en kapitalindsprøjtning, medfører en fordel, anvender Tilsynsmyndigheden det markedsøkonomiske investorprincip og vurderer, hvorvidt en privat investor af samme størrelse som den offentlige instans, der fungerer på normale markedsbetingelser, ville have foretaget en sådan investering (73). For så vidt angår kapitaliseringsforanstaltninger til fordel for nødlidende banker har både Kommissionen (i talrige sager, siden finanskrisen begyndte (74) og Tilsynsmyndigheden (75), siden finanskrisen satte ind, anlagt den synsvinkel, at statens rekapitalisering af banker udgør statsstøtte i lyset af den turbulens og usikkerhed, der har kendetegnet finansmarkederne siden efteråret 2008. Denne generelle antagelse gælder navnlig for de islandske finansmarkeder i 2008 og 2009, hvor hele systemet brød sammen. Derfor anser Tilsynsmyndigheden kapitaliseringsforanstaltningerne for at give Íslandsbanki en fordel uanset den senere overførsel af 95 % af den nye banks kapital til kreditorerne (som hovedsagelig findes i den private sektor). Den private sektors deltagelse i kapitaliseringen af Íslandsbanki omfattede udelukkende kreditorer i den gamle bank, som blot søgte at minimere deres tab (76).

| (164) | Tilsvarende overvejelser kan anvendes vedrørende den særlige likviditetsfacilitet, som blev forhandlet på plads som en del af pakken af statslige støtteforanstaltninger, der har til formål at genoprette transaktioner i en konkursramt bank i en nyoprettet bank og at tilskynde kreditorerne i den konkursramte bank til at deltage i aktiekapitalen i den nye bank. Det er tydeligt, at staten trådte til, da det var uklart, hvorvidt Íslandsbanki kunne skaffe tilstrækkelig likviditet på markedet. Så snarere end at optræde som en privat investor indtrådte staten i rollen som private markedsdeltagere, der ikke ønskede at låne til finansielle virksomheder. Derfor bekræfter Tilsynsmyndigheden den foreløbige konklusion, som den nåede frem til i beslutningen om at indlede proceduren, og anser den særlige likviditetsfacilitet for at udgør en fordel for Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(164)

Tilsvarende overvejelser kan anvendes vedrørende den særlige likviditetsfacilitet, som blev forhandlet på plads som en del af pakken af statslige støtteforanstaltninger, der har til formål at genoprette transaktioner i en konkursramt bank i en nyoprettet bank og at tilskynde kreditorerne i den konkursramte bank til at deltage i aktiekapitalen i den nye bank. Det er tydeligt, at staten trådte til, da det var uklart, hvorvidt Íslandsbanki kunne skaffe tilstrækkelig likviditet på markedet. Så snarere end at optræde som en privat investor indtrådte staten i rollen som private markedsdeltagere, der ikke ønskede at låne til finansielle virksomheder. Derfor bekræfter Tilsynsmyndigheden den foreløbige konklusion, som den nåede frem til i beslutningen om at indlede proceduren, og anser den særlige likviditetsfacilitet for at udgør en fordel for Íslandsbanki.

| (165) | Med hensyn til overførslen af Straumur Banks aktiver og passiver — Straumur-aftalen — bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed, at den samlede transaktion har til formål at yde Íslandsbanki en kompensation, der udelukkende svarer til værdien af de overførte passiver. Men hele risikoen, som skyldes, at Straumurs aktiver havde en lavere værdi end de overførte indlån, og forpligtelsen til at dække en eventuel difference, tillægges staten. Det virker derfor til, at Íslandsbanki ud over at modtage visse indtægter gennem rentebetalinger på obligationen, er i stand til at opnå goodwill og yderligere markedsandele uden at løbe nogen risiko. Tilsynsmyndigheden konkluderer, at dette udgør en fordel. |
| --- | --- |

(165)

Med hensyn til overførslen af Straumur Banks aktiver og passiver — Straumur-aftalen — bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed, at den samlede transaktion har til formål at yde Íslandsbanki en kompensation, der udelukkende svarer til værdien af de overførte passiver. Men hele risikoen, som skyldes, at Straumurs aktiver havde en lavere værdi end de overførte indlån, og forpligtelsen til at dække en eventuel difference, tillægges staten. Det virker derfor til, at Íslandsbanki ud over at modtage visse indtægter gennem rentebetalinger på obligationen, er i stand til at opnå goodwill og yderligere markedsandele uden at løbe nogen risiko. Tilsynsmyndigheden konkluderer, at dette udgør en fordel.

| (166) | Endelig skal Tilsynsmyndigheden også vurdere, hvorvidt den supplerende indskudsgaranti giver Íslandsbanki og islandske banker i almindelighed en fordel. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at da de islandske myndigheder første gang erklærede, at indskuddene ville blive sikret, stod det ikke helt klart, hvordan denne garanti ville fungere i praksis, navnlig hvilken virkning et sådant indgreb ville have for banken, der ikke længere kunne leve op til sine økonomiske forpligtelser over for indskyderne. I mellemtiden lader det til, at en sådan bank ville få lov til at gå konkurs, men at den islandske stat ville sikre — f.eks. ved at overføre indskuddene til en anden bank og kompensere for manglen på aktiver — at indskuddene ville blive betalt fuldt ud, og at indskyderne aldrig ville miste adgangen til deres indlån i deres fulde størrelse. |
| --- | --- |

(166)

Endelig skal Tilsynsmyndigheden også vurdere, hvorvidt den supplerende indskudsgaranti giver Íslandsbanki og islandske banker i almindelighed en fordel. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at da de islandske myndigheder første gang erklærede, at indskuddene ville blive sikret, stod det ikke helt klart, hvordan denne garanti ville fungere i praksis, navnlig hvilken virkning et sådant indgreb ville have for banken, der ikke længere kunne leve op til sine økonomiske forpligtelser over for indskyderne. I mellemtiden lader det til, at en sådan bank ville få lov til at gå konkurs, men at den islandske stat ville sikre — f.eks. ved at overføre indskuddene til en anden bank og kompensere for manglen på aktiver — at indskuddene ville blive betalt fuldt ud, og at indskyderne aldrig ville miste adgangen til deres indlån i deres fulde størrelse.

| (167) | Tilsynsmyndigheden finder, at det er mindre vigtigt, hvordan staten vil handle for at opfylde den ubegrænsede garanti på indenlandske indskud. Det centrale er, at den har påtaget sig forpligtelsen til at træde til, hvis en bank ikke kan udbetale sine indskud, med en ubegrænset dækning. |
| --- | --- |

(167)

Tilsynsmyndigheden finder, at det er mindre vigtigt, hvordan staten vil handle for at opfylde den ubegrænsede garanti på indenlandske indskud. Det centrale er, at den har påtaget sig forpligtelsen til at træde til, hvis en bank ikke kan udbetale sine indskud, med en ubegrænset dækning.

| (168) | Denne ubegrænsede garanti har efter Tilsynsmyndighedens mening favoriseret Íslandsbanki: For det første fordi den udgør en værdifuld konkurrencefordel — en ubegrænset statsgaranti og dermed et betydningsfuldt sikkerhedsnet — i forhold til alternative investeringsmuligheder og -udbydere. Dette illustreres f.eks. i en rapport fra det islandske økonomiministerium for nylig, hvori det hedder, at: »islandske finansielle virksomheder drives i øjeblikket i et beskyttet miljø med kapitalkontroller og en generel indskudsgaranti. Under sådanne forhold er indskud i banker praktisk taget den eneste sikre mulighed for islandske sparere« (77). |
| --- | --- |

(168)

Denne ubegrænsede garanti har efter Tilsynsmyndighedens mening favoriseret Íslandsbanki: For det første fordi den udgør en værdifuld konkurrencefordel — en ubegrænset statsgaranti og dermed et betydningsfuldt sikkerhedsnet — i forhold til alternative investeringsmuligheder og -udbydere. Dette illustreres f.eks. i en rapport fra det islandske økonomiministerium for nylig, hvori det hedder, at: »islandske finansielle virksomheder drives i øjeblikket i et beskyttet miljø med kapitalkontroller og en generel indskudsgaranti. Under sådanne forhold er indskud i banker praktisk taget den eneste sikre mulighed for islandske sparere« (77).

| (169) | For det andet er det klart, at Íslandsbanki uden garantien lettere kunne være blevet udsat for et stormløb på indskuddene i lighed med sin forgænger (78). Dermed vil banken efter al sandsynlighed skulle have betalt højere rentesatser (for at kompensere for risikoen) for at tiltrække eller blot opretholde det samme beløb i indskud, hvis det ikke havde været for den supplerende ubegrænsede indskudsgaranti, som den islandske stat har påtaget sig. Dermed konkluderer Tilsynsmyndigheden, at indskudsgarantien indebærer en fordel for banken. |
| --- | --- |

(169)

For det andet er det klart, at Íslandsbanki uden garantien lettere kunne være blevet udsat for et stormløb på indskuddene i lighed med sin forgænger (78). Dermed vil banken efter al sandsynlighed skulle have betalt højere rentesatser (for at kompensere for risikoen) for at tiltrække eller blot opretholde det samme beløb i indskud, hvis det ikke havde været for den supplerende ubegrænsede indskudsgaranti, som den islandske stat har påtaget sig. Dermed konkluderer Tilsynsmyndigheden, at indskudsgarantien indebærer en fordel for banken.

1.2.2   Selektivitet

| (170) | For det andet skal støtteforanstaltningen være selektiv, således at den begunstiger »visse virksomheder eller visse produktioner«. Kapitaliseringsforanstaltningerne, likviditetsfaciliteten og Straumur-aftalen er selektive, idet de kun begunstiger Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(170)

For det andet skal støtteforanstaltningen være selektiv, således at den begunstiger »visse virksomheder eller visse produktioner«. Kapitaliseringsforanstaltningerne, likviditetsfaciliteten og Straumur-aftalen er selektive, idet de kun begunstiger Íslandsbanki.

| (171) | Eftersom statsstøtte kan være selektiv selv i situationer, hvor en eller flere sektorer i økonomien begunstiges, mens andre ikke gør, betragter Tilsynsmyndigheden også statsgarantien på indskud, der begunstiger hele den islandske banksektor, som selektiv. Denne konklusion følger også af ovenstående betragtninger, ifølge hvilke banker begunstiges frem for andre virksomheder, der giver mulighed for at opspare og investere penge. |
| --- | --- |

(171)

Eftersom statsstøtte kan være selektiv selv i situationer, hvor en eller flere sektorer i økonomien begunstiges, mens andre ikke gør, betragter Tilsynsmyndigheden også statsgarantien på indskud, der begunstiger hele den islandske banksektor, som selektiv. Denne konklusion følger også af ovenstående betragtninger, ifølge hvilke banker begunstiges frem for andre virksomheder, der giver mulighed for at opspare og investere penge.

1.3   Konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem de kontraherende parter

| (172) | Foranstaltningerne styrker Íslandsbankis position i forhold til konkurrenter (eller potentielle konkurrenter) i Island og andre EØS-stater. Íslandsbanki er en virksomhed, der som beskrevet ovenfor er aktiv på finansielle markeder, der er åbne for international konkurrence i EØS. Selv om de islandske finansmarkeder i øjeblikket er ret isolerede, navnlig på grund af kapitalkontrollerne, findes der stadig (muligheder for) grænseoverskridende handel, som sandsynligvis vil blive øget, så snart kapitalkontrollerne lempes. Alle de vurderede foranstaltninger må derfor anses for at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem de medlemsstater, der er med i EØS-aftalen (79). |
| --- | --- |

(172)

Foranstaltningerne styrker Íslandsbankis position i forhold til konkurrenter (eller potentielle konkurrenter) i Island og andre EØS-stater. Íslandsbanki er en virksomhed, der som beskrevet ovenfor er aktiv på finansielle markeder, der er åbne for international konkurrence i EØS. Selv om de islandske finansmarkeder i øjeblikket er ret isolerede, navnlig på grund af kapitalkontrollerne, findes der stadig (muligheder for) grænseoverskridende handel, som sandsynligvis vil blive øget, så snart kapitalkontrollerne lempes. Alle de vurderede foranstaltninger må derfor anses for at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem de medlemsstater, der er med i EØS-aftalen (79).

1.4   Konklusion

| (173) | Tilsynsmyndigheden når derfor til den konklusion, at de foranstaltninger, som den islandske stat har taget for at kapitalisere den nye bank samt likviditetsfaciliteten, indskudsgarantien og Straumur-aftalerne udgør statsstøtte i betydningen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Tilsynsmyndigheden erindrer om, at den nåede frem til den samme konklusion vedrørende kapitaliseringsforanstaltninger, som Byr fik tilladelse til i beslutningerne om Byr. |
| --- | --- |

(173)

Tilsynsmyndigheden når derfor til den konklusion, at de foranstaltninger, som den islandske stat har taget for at kapitalisere den nye bank samt likviditetsfaciliteten, indskudsgarantien og Straumur-aftalerne udgør statsstøtte i betydningen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Tilsynsmyndigheden erindrer om, at den nåede frem til den samme konklusion vedrørende kapitaliseringsforanstaltninger, som Byr fik tilladelse til i beslutningerne om Byr.

2.   PROCEDUREKRAV

| (174) | Under henvisning til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 skal »EFTA-tilsynsmyndigheden underrettes i så god tid, at den kan fremsætte sine bemærkninger til eventuelle planer om tildeling eller ændring af støtte (...). Den pågældende medlemsstat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte fremgangsmåde har ført til endelig beslutning«. |
| --- | --- |

(174)

Under henvisning til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 skal »EFTA-tilsynsmyndigheden underrettes i så god tid, at den kan fremsætte sine bemærkninger til eventuelle planer om tildeling eller ændring af støtte (...). Den pågældende medlemsstat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte fremgangsmåde har ført til endelig beslutning«.

| (175) | De islandske myndigheder underrettede ikke Tilsynsmyndigheden om de støtteforanstaltninger, der er omfattet af beslutningen om at indlede proceduren, inden de blev gennemført. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de islandske myndigheder ikke har overholdt deres forpligtelser efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3. |
| --- | --- |

(175)

De islandske myndigheder underrettede ikke Tilsynsmyndigheden om de støtteforanstaltninger, der er omfattet af beslutningen om at indlede proceduren, inden de blev gennemført. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de islandske myndigheder ikke har overholdt deres forpligtelser efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3.

3.   STØTTENS FORENELIGHED

| (176) | Indledningsvis bemærker Tilsynsmyndigheden, at selv om Íslandsbanki er en ny juridisk enhed, der blev etableret i 2008, er den — for så vidt angår indenlandske transaktioner — tydeligvis Glitnirs økonomiske efterfølger, idet der er tale om økonomisk kontinuitet mellem disse to enheder. Eftersom de økonomiske transaktioner, der blev foretaget af Íslandsbanki fra efteråret 2008 og frem, ikke kunne være fortsat uden støtten, betragter Tilsynsmyndigheden banken som en kriseramt virksomhed. |
| --- | --- |

(176)

Indledningsvis bemærker Tilsynsmyndigheden, at selv om Íslandsbanki er en ny juridisk enhed, der blev etableret i 2008, er den — for så vidt angår indenlandske transaktioner — tydeligvis Glitnirs økonomiske efterfølger, idet der er tale om økonomisk kontinuitet mellem disse to enheder. Eftersom de økonomiske transaktioner, der blev foretaget af Íslandsbanki fra efteråret 2008 og frem, ikke kunne være fortsat uden støtten, betragter Tilsynsmyndigheden banken som en kriseramt virksomhed.

| (177) | Desuden udgør de foranstaltninger, der er til vurdering, både rednings- og omstruktureringsforanstaltninger. Som det hedder i beslutningen om at indlede proceduren ville Tilsynsmyndigheden formentlig have givet foranstaltningerne midlertidig godkendelse som tilladt redningsstøtte, hvis de var blevet anmeldt inden gennemførelsen, inden man foretog den samlede vurdering af dem på grundlag af en omstruktureringsplan. Men eftersom de ikke blev anmeldt i tide, indledte Tilsynsmyndigheden den formelle undersøgelsesprocedure og bad om at få tilsendt en omstruktureringsplan. Som angivet ovenfor afhænger den endelige vurdering af, hvorvidt disse foranstaltninger er i overensstemmelse med reglerne, af, hvorvidt omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i Tilsynsmyndighedens gældende retningslinjer for kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

(177)

Desuden udgør de foranstaltninger, der er til vurdering, både rednings- og omstruktureringsforanstaltninger. Som det hedder i beslutningen om at indlede proceduren ville Tilsynsmyndigheden formentlig have givet foranstaltningerne midlertidig godkendelse som tilladt redningsstøtte, hvis de var blevet anmeldt inden gennemførelsen, inden man foretog den samlede vurdering af dem på grundlag af en omstruktureringsplan. Men eftersom de ikke blev anmeldt i tide, indledte Tilsynsmyndigheden den formelle undersøgelsesprocedure og bad om at få tilsendt en omstruktureringsplan. Som angivet ovenfor afhænger den endelige vurdering af, hvorvidt disse foranstaltninger er i overensstemmelse med reglerne, af, hvorvidt omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i Tilsynsmyndighedens gældende retningslinjer for kriseramte virksomheder.

3.1   Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden: artikel 61, stk. 3, i EØS-aftalen og Tilsynsmyndighedens omstruktureringsretningslinjer

| (178) | Selv om statsstøtte til virksomheder i vanskeligheder som Íslandsbanki normalt vurderes i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen, kan Tilsynsmyndigheden i medfør af aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), tillade statsstøtte »for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af en EF-medlemsstats eller en EFTA-stats økonomi«. Som anført i punkt 8 i retningslinjerne for banker (80) bekræfter Tilsynsmyndigheden på ny, at i henhold til retspraksis og Europa-Kommissionens beslutningspraksis nødvendiggør EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), en restriktiv tolkning af, hvad der kan betragtes som en alvorlig forstyrrelse af et EFTA-lands økonomi. |
| --- | --- |

(178)

Selv om statsstøtte til virksomheder i vanskeligheder som Íslandsbanki normalt vurderes i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen, kan Tilsynsmyndigheden i medfør af aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), tillade statsstøtte »for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af en EF-medlemsstats eller en EFTA-stats økonomi«. Som anført i punkt 8 i retningslinjerne for banker (80) bekræfter Tilsynsmyndigheden på ny, at i henhold til retspraksis og Europa-Kommissionens beslutningspraksis nødvendiggør EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), en restriktiv tolkning af, hvad der kan betragtes som en alvorlig forstyrrelse af et EFTA-lands økonomi.

| (179) | De islandske myndigheder har som ovenfor beskrevet forklaret, at Islands finansielle system befandt sig i en systemisk krise i oktober 2008, hvilket førte til, at de største banker og de største sparekasser brød sammen inden for nogle få dage. Den samlede markedsandel for de sammenbrudte finansieringsinstitutter udgjorde mere end 90 % inden for de fleste segmenter af det islandske finansmarked. Problemerne hang sammen med et sammenbrud i tilliden til landets valuta. Islands realøkonomi er blevet ramt hårdt af finanskrisen. Selv om der er gået mere end tre år, siden krisen satte ind, befinder det islandske finansielle system sig stadig i en turbulent situation. Selv om situationen er blevet betydeligt bedre siden 2008, er det tydeligt, at foranstaltningerne havde til formål at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den islandske økonomi på det tidspunkt, hvor de blev gennemført. |
| --- | --- |

(179)

De islandske myndigheder har som ovenfor beskrevet forklaret, at Islands finansielle system befandt sig i en systemisk krise i oktober 2008, hvilket førte til, at de største banker og de største sparekasser brød sammen inden for nogle få dage. Den samlede markedsandel for de sammenbrudte finansieringsinstitutter udgjorde mere end 90 % inden for de fleste segmenter af det islandske finansmarked. Problemerne hang sammen med et sammenbrud i tilliden til landets valuta. Islands realøkonomi er blevet ramt hårdt af finanskrisen. Selv om der er gået mere end tre år, siden krisen satte ind, befinder det islandske finansielle system sig stadig i en turbulent situation. Selv om situationen er blevet betydeligt bedre siden 2008, er det tydeligt, at foranstaltningerne havde til formål at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den islandske økonomi på det tidspunkt, hvor de blev gennemført.

| (180) | Derfor anses EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), for at finde anvendelse i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(180)

Derfor anses EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), for at finde anvendelse i dette tilfælde.

Anvendelsen af omstruktureringsmeddelelsen

| (181) | I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte vedrørende tilbagevenden til bæredygtighed og vurderingen af omstruktureringsforanstaltningerne i finanssektoren i den nuværende krise i henhold til statsstøttereglerne (81) (»omstruktureringsretningslinjerne«) beskrives de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af finansieringsinstitutter i den nuværende krise. For at være forenelig med EF-traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), gælder ifølge omstruktureringsretningslinjerne følgende for omstruktureringen af et pengeinstitut under den nuværende finanskrise. Den skal:






  i) | føre til genoprettelse af bankens levedygtighed |
| --- | --- | --- |

(181)

I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte vedrørende tilbagevenden til bæredygtighed og vurderingen af omstruktureringsforanstaltningerne i finanssektoren i den nuværende krise i henhold til statsstøttereglerne (81) (»omstruktureringsretningslinjerne«) beskrives de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af finansieringsinstitutter i den nuværende krise. For at være forenelig med EF-traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), gælder ifølge omstruktureringsretningslinjerne følgende for omstruktureringen af et pengeinstitut under den nuværende finanskrise. Den skal:

i)

føre til genoprettelse af bankens levedygtighed

| ii) | omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling) |
| --- | --- |

ii)

omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling)

| iii) | ledsages af foranstaltninger, som mest muligt kan mindske konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

iii)

ledsages af foranstaltninger, som mest muligt kan mindske konkurrencefordrejninger.

| (182) | Tilsynsmyndigheden vil derfor i det følgende på grundlag af omstruktureringsplanen for Íslandsbanki, som også omfatter købet af Byr, vurdere, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, og dermed om ovenfor beskrevne støtteforanstaltninger samt de støtteforanstaltninger, som Tilsynsmyndigheden identificerede i beslutningen vedrørende Byr, udgør forenelig omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(182)

Tilsynsmyndigheden vil derfor i det følgende på grundlag af omstruktureringsplanen for Íslandsbanki, som også omfatter købet af Byr, vurdere, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, og dermed om ovenfor beskrevne støtteforanstaltninger samt de støtteforanstaltninger, som Tilsynsmyndigheden identificerede i beslutningen vedrørende Byr, udgør forenelig omstruktureringsstøtte.

3.2   Genoprettelse af levedygtigheden

| (183) | Genoprettelse af den langsigtede levedygtighed for en modtager af omstruktureringsstøtte er hovedformålet med denne støtte, og vurderingen af, hvorvidt omstruktureringsstøtten vil bidrage til dette, er et vigtigt aspekt ved vurderingen af støttens forenelighed. |
| --- | --- |

(183)

Genoprettelse af den langsigtede levedygtighed for en modtager af omstruktureringsstøtte er hovedformålet med denne støtte, og vurderingen af, hvorvidt omstruktureringsstøtten vil bidrage til dette, er et vigtigt aspekt ved vurderingen af støttens forenelighed.

| (184) | Som angivet ovenfor gør turbulensen inden for den islandske økonomi i kølvandet på efteråret 2008, tilstedeværelsen af ekstraordinære foranstaltninger som f.eks. kapitalkontrollerne, et regelsæt i stadig udvikling og makroøkonomiske udsigter, der til trods for den seneste stabilisering fortsat er noget usikre, især på grund af de fortsatte økonomiske problemer i euroområdet, det udfordrende at drive en bank rentabelt og sikre dens langsigtede levedygtighed. Tilsynsmyndigheden understreger som udgangspunkt, at man skal tage hensyn til denne overvejelse ved nedenstående vurdering. |
| --- | --- |

(184)

Som angivet ovenfor gør turbulensen inden for den islandske økonomi i kølvandet på efteråret 2008, tilstedeværelsen af ekstraordinære foranstaltninger som f.eks. kapitalkontrollerne, et regelsæt i stadig udvikling og makroøkonomiske udsigter, der til trods for den seneste stabilisering fortsat er noget usikre, især på grund af de fortsatte økonomiske problemer i euroområdet, det udfordrende at drive en bank rentabelt og sikre dens langsigtede levedygtighed. Tilsynsmyndigheden understreger som udgangspunkt, at man skal tage hensyn til denne overvejelse ved nedenstående vurdering.

| (185) | I afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at EØS-staten skal fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, der indeholder fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen, og som genopretter bankens langsigtede levedygtighed. I punkt 10 i omstruktureringsretningslinjerne kræves det, at man i omstruktureringsplanen identificerer årsagerne til bankens problemer og bankens egne svagheder, og at det skitseres, hvordan de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger retter op på bankens underliggende problemer. |
| --- | --- |

(185)

I afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at EØS-staten skal fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, der indeholder fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen, og som genopretter bankens langsigtede levedygtighed. I punkt 10 i omstruktureringsretningslinjerne kræves det, at man i omstruktureringsplanen identificerer årsagerne til bankens problemer og bankens egne svagheder, og at det skitseres, hvordan de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger retter op på bankens underliggende problemer.

| (186) | Årsagerne til Íslandsbankis problemer præciseres som beskrevet ovenfor i såvel omstruktureringsplanen som i rapporten fra den særlige undersøgelseskommission. Blandt hovedårsagerne, som identificeres i sidstnævnte for så vidt angår banken, var den uforholdsmæssige og uholdbare ekspansion, gearingen af bankens ejere, risikokoncentrationen, en svag egenkapital og bankens størrelse sammenlignet med den islandske økonomi. Desuden var Glitnir gået ind i kraftigt gearede opkøb (82) og kommercielle realkreditmarkeder uden for Island. Den benyttede sig også hovedsagelig af kortsigtede engrosforanstaltninger og påtog sig en stor risiko ved at udlåne til sine ejere, og banken havde store enkeltengagementer. |
| --- | --- |

(186)

Årsagerne til Íslandsbankis problemer præciseres som beskrevet ovenfor i såvel omstruktureringsplanen som i rapporten fra den særlige undersøgelseskommission. Blandt hovedårsagerne, som identificeres i sidstnævnte for så vidt angår banken, var den uforholdsmæssige og uholdbare ekspansion, gearingen af bankens ejere, risikokoncentrationen, en svag egenkapital og bankens størrelse sammenlignet med den islandske økonomi. Desuden var Glitnir gået ind i kraftigt gearede opkøb (82) og kommercielle realkreditmarkeder uden for Island. Den benyttede sig også hovedsagelig af kortsigtede engrosforanstaltninger og påtog sig en stor risiko ved at udlåne til sine ejere, og banken havde store enkeltengagementer.

Lovgivningsforanstaltninger vedrørende levedygtighed

| (187) | Selv om Íslandsbankis omstruktureringsplan afhjælper mange af bankens svagheder, som identificeres ovenfor, finder Tilsynsmyndigheden, at Glitnirs konkurs og den islandske finansindustris sammenbrud også skyldes en række faktorer, der var specifikke for Island og vedrørte landets begrænsede størrelse og det manglende tilsyn, som den særlige undersøgelseskommission påpegede. Íslandsbankis langsigtede levedygtighed, og det samme gælder alle andre islandske banker, afhænger således ikke udelukkende af de foranstaltninger, der træffes i selve banken, men også af, at disse tilsynsmæssige og lovgivningsmæssige mangler er blevet afhjulpet. |
| --- | --- |

(187)

Selv om Íslandsbankis omstruktureringsplan afhjælper mange af bankens svagheder, som identificeres ovenfor, finder Tilsynsmyndigheden, at Glitnirs konkurs og den islandske finansindustris sammenbrud også skyldes en række faktorer, der var specifikke for Island og vedrørte landets begrænsede størrelse og det manglende tilsyn, som den særlige undersøgelseskommission påpegede. Íslandsbankis langsigtede levedygtighed, og det samme gælder alle andre islandske banker, afhænger således ikke udelukkende af de foranstaltninger, der træffes i selve banken, men også af, at disse tilsynsmæssige og lovgivningsmæssige mangler er blevet afhjulpet.

| (188) | I denne henseende bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed de ændringer af de lovgivningsmæssige og tilsynsmæssige rammer, som de islandske myndigheder har foretaget, og som forklares i bilaget. |
| --- | --- |

(188)

I denne henseende bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed de ændringer af de lovgivningsmæssige og tilsynsmæssige rammer, som de islandske myndigheder har foretaget, og som forklares i bilaget.

| (189) | For det første er FME's beføjelser og kompetencer blevet styrket, bl.a. med nye ansvarsområder vedrørende store enkeltengagementer og risici i den forbindelse, som efter Tilsynsmyndighedens mening afhjælper en af de faktorer, der førte til finansmarkedets sammenbrud. |
| --- | --- |

(189)

For det første er FME's beføjelser og kompetencer blevet styrket, bl.a. med nye ansvarsområder vedrørende store enkeltengagementer og risici i den forbindelse, som efter Tilsynsmyndighedens mening afhjælper en af de faktorer, der førte til finansmarkedets sammenbrud.

| (190) | For det andet sigter de midlertidige høje krav til kapitalprocent og en række bestemmelser vedrørende sikkerhedsstillelsen, navnlig forbuddet mod at udvide kreditter mod sikkerhed i egne aktiver, mod at sikre, at islandske banker ikke igen kan opbygge en svag kapitalposition. Tilsynsmyndigheden finder, at disse foranstaltninger vil bidrage til at gøre de islandske banker mere modstandsdygtige. |
| --- | --- |

(190)

For det andet sigter de midlertidige høje krav til kapitalprocent og en række bestemmelser vedrørende sikkerhedsstillelsen, navnlig forbuddet mod at udvide kreditter mod sikkerhed i egne aktiver, mod at sikre, at islandske banker ikke igen kan opbygge en svag kapitalposition. Tilsynsmyndigheden finder, at disse foranstaltninger vil bidrage til at gøre de islandske banker mere modstandsdygtige.

| (191) | For det tredje har man gennemført en række foranstaltninger vedrørende kriterier for udpegelse af direktører og bestyrelsesmedlemmer samt vedrørende deres aflønning. Desuden er udlån til forbundne parter (såsom ejere) blevet underlagt strengere regler, og FME kan nu forbyde en bank at udføre bestemte aktiviteter, hvis dette anses for begrundet. De eksterne og interne regnskabsregler er også blevet ændret, f.eks. er perioden, hvor en ekstern revisor kan arbejde for den samme bank, blevet forkortet. Tilsynsmyndigheden bemærker med tilfredshed, at disse foranstaltninger har til formål at undgå en gentagelse af begivenhederne med hensyn til ejere og topledere. Foranstaltningerne styrker også den eksterne risikoovervågning, og begge disse forholdsregler mindsker truslen mod bankens levedygtighed. |
| --- | --- |

(191)

For det tredje har man gennemført en række foranstaltninger vedrørende kriterier for udpegelse af direktører og bestyrelsesmedlemmer samt vedrørende deres aflønning. Desuden er udlån til forbundne parter (såsom ejere) blevet underlagt strengere regler, og FME kan nu forbyde en bank at udføre bestemte aktiviteter, hvis dette anses for begrundet. De eksterne og interne regnskabsregler er også blevet ændret, f.eks. er perioden, hvor en ekstern revisor kan arbejde for den samme bank, blevet forkortet. Tilsynsmyndigheden bemærker med tilfredshed, at disse foranstaltninger har til formål at undgå en gentagelse af begivenhederne med hensyn til ejere og topledere. Foranstaltningerne styrker også den eksterne risikoovervågning, og begge disse forholdsregler mindsker truslen mod bankens levedygtighed.

| (192) | For det fjerde iværksættes FME's tidligere omtalte mulighed for at begrænse bankens aktiviteter ifølge de islandske myndigheder som følge af de store indskud, som de islandske forretningsbanker tog imod inden krisen, hvilket synes i det mindste at have fremskyndet deres fald. Desuden medfører de nye regler om likviditet og valutabalancen (83) efter Tilsynsmyndighedens mening tilsyneladende også visse restriktioner på bankens mulighed for at tiltrække uforholdsmæssigt store indskud fra udlandet, hvis dette ville gøre bankens forretning mere skrøbelig og sårbar over for valuta- og likviditetsrisici. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at de islandske myndigheder har reageret på dette aspekt af de lovgivningsmæssige mangler. |
| --- | --- |

(192)

For det fjerde iværksættes FME's tidligere omtalte mulighed for at begrænse bankens aktiviteter ifølge de islandske myndigheder som følge af de store indskud, som de islandske forretningsbanker tog imod inden krisen, hvilket synes i det mindste at have fremskyndet deres fald. Desuden medfører de nye regler om likviditet og valutabalancen (83) efter Tilsynsmyndighedens mening tilsyneladende også visse restriktioner på bankens mulighed for at tiltrække uforholdsmæssigt store indskud fra udlandet, hvis dette ville gøre bankens forretning mere skrøbelig og sårbar over for valuta- og likviditetsrisici. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at de islandske myndigheder har reageret på dette aspekt af de lovgivningsmæssige mangler.

Íslandsbankis omstruktureringsplan

| (193) | For så vidt angår omstruktureringsplanen og foranstaltninger inden for banken er Íslandsbanki i alt væsentligt vendt tilbage til en mere traditionel bankmodel, hvor man fokuserer på sine kerneforretninger (indenlandsk bankdrift, fisk og skaldyr samt geotermisk industri), som hovedsagelig vil blive finansieret gennem kundernes indskud. |
| --- | --- |

(193)

For så vidt angår omstruktureringsplanen og foranstaltninger inden for banken er Íslandsbanki i alt væsentligt vendt tilbage til en mere traditionel bankmodel, hvor man fokuserer på sine kerneforretninger (indenlandsk bankdrift, fisk og skaldyr samt geotermisk industri), som hovedsagelig vil blive finansieret gennem kundernes indskud.

| (194) | Forholdet mellem indskud og udlån vil falde yderligere fra omkring 80 % til [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden [...]. |
| --- | --- |

(194)

Forholdet mellem indskud og udlån vil falde yderligere fra omkring 80 % til [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden [...].

| (195) | Som nævnt ovenfor var Íslandsbanki — sammenlignet med Glitnir — betydeligt mindre gearet fra oprettelsestidspunktet, og størstedelen af engrosgælden forblev i Glitnirs bo og vil i henhold til omstruktureringsplanen kun i meget begrænset udstrækning skulle hente refinansiering af usikret gæld på de internationale markeder. |
| --- | --- |

(195)

Som nævnt ovenfor var Íslandsbanki — sammenlignet med Glitnir — betydeligt mindre gearet fra oprettelsestidspunktet, og størstedelen af engrosgælden forblev i Glitnirs bo og vil i henhold til omstruktureringsplanen kun i meget begrænset udstrækning skulle hente refinansiering af usikret gæld på de internationale markeder.

| (196) | Afhængigheden af engrosmarkeder til refinansiering viste sig rent faktisk at være en af hovedårsagerne til Glitnirs fald. Íslandsbankis finansiering har hidtil hovedsagelig været baseret på indskud og egenkapital, men i omstruktureringsplanen planlægges der en mindre reduktion af indskuddenes betydning fra 80 % til [...] % af de samlede passiver [...]. Íslandsbanki har til hensigt at rette op på dette ved at udstede sikrede obligationer på det indenlandske marked. Banken har allerede foretaget en vellykket udstedelse af sikrede obligationer for 4 mia. ISK i december 2011, og [...]. |
| --- | --- |

(196)

Afhængigheden af engrosmarkeder til refinansiering viste sig rent faktisk at være en af hovedårsagerne til Glitnirs fald. Íslandsbankis finansiering har hidtil hovedsagelig været baseret på indskud og egenkapital, men i omstruktureringsplanen planlægges der en mindre reduktion af indskuddenes betydning fra 80 % til [...] % af de samlede passiver [...]. Íslandsbanki har til hensigt at rette op på dette ved at udstede sikrede obligationer på det indenlandske marked. Banken har allerede foretaget en vellykket udstedelse af sikrede obligationer for 4 mia. ISK i december 2011, og [...].

| (197) | [...]. Íslandsbanki mener, at investorernes begrænsede appetit på ikkesikrede islandske papirer i øjeblikket kan stige, når den ubegrænsede indskudsgaranti ophæves. Tilsynsmyndigheden mener baseret på oplysningerne fra de islandske myndigheder, at bankens finansieringssituation tilsyneladende er sund frem til udgangen af omstruktureringsperioden. I lyset af usikkerhederne vedrørende indskudsgarantien og kapitalkontrollerne samt den tvetydige fremtidige udvikling på markederne for (stats-) gæld kan man ikke konkludere, hvorvidt Íslandsbankis finansieringsstrategi vil materialisere sig som forudset i det lange løb. Men i lyset af den stærke afhængighed af indskud og sikrede obligationer i løbet af omstruktureringsperioden og disse gældstypers store andel på balancen medgiver Tilsynsmyndigheden, at mindre ændringer af finansieringsstrategien, der kan blive nødvendige efterfølgende, ikke vil true bankens levedygtighed. |
| --- | --- |

(197)

[...]. Íslandsbanki mener, at investorernes begrænsede appetit på ikkesikrede islandske papirer i øjeblikket kan stige, når den ubegrænsede indskudsgaranti ophæves. Tilsynsmyndigheden mener baseret på oplysningerne fra de islandske myndigheder, at bankens finansieringssituation tilsyneladende er sund frem til udgangen af omstruktureringsperioden. I lyset af usikkerhederne vedrørende indskudsgarantien og kapitalkontrollerne samt den tvetydige fremtidige udvikling på markederne for (stats-) gæld kan man ikke konkludere, hvorvidt Íslandsbankis finansieringsstrategi vil materialisere sig som forudset i det lange løb. Men i lyset af den stærke afhængighed af indskud og sikrede obligationer i løbet af omstruktureringsperioden og disse gældstypers store andel på balancen medgiver Tilsynsmyndigheden, at mindre ændringer af finansieringsstrategien, der kan blive nødvendige efterfølgende, ikke vil true bankens levedygtighed.

| (198) | Hvad angår balancens aktivside forblev de mest risikable internationale aktiver — som f.eks. kommercielle udenlandske realkreditpapirer — også i Glitnirs bo. Dette har betydet, at balancen er reduceret med 85 %. En central svaghed ved Glitnirs forretningsmodel — afhængigheden af risikable internationale aktiver uden tilstrækkelig risikovurdering og uden tilstrækkeligt markedskendskab — er dermed afhjulpet. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at banken i henhold til omstruktureringsplanen ikke vil beskæftige sig med lignende forretninger fremover, men i stedet fokusere på sin traditionelle kerneforretning. |
| --- | --- |

(198)

Hvad angår balancens aktivside forblev de mest risikable internationale aktiver — som f.eks. kommercielle udenlandske realkreditpapirer — også i Glitnirs bo. Dette har betydet, at balancen er reduceret med 85 %. En central svaghed ved Glitnirs forretningsmodel — afhængigheden af risikable internationale aktiver uden tilstrækkelig risikovurdering og uden tilstrækkeligt markedskendskab — er dermed afhjulpet. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at banken i henhold til omstruktureringsplanen ikke vil beskæftige sig med lignende forretninger fremover, men i stedet fokusere på sin traditionelle kerneforretning.

| (199) | Det er tydeligt, at banken er vokset siden oprettelsen, navnlig gennem opkøbet af Byr. Men ifølge omstruktureringsplanen har dette ikke den store betydning for Íslandsbankis forretningsmodel, idet Byr hovedsagelig lå inde med indenlandske aktiver med de samme kendetegn som aktiverne i Íslandsbankis portefølje. Under alle omstændigheder finder Tilsynsmyndigheden, at de forpligtede frasalg, som beskrives nærmere nedenfor, vil bidrage til at lade Íslandsbanki fokusere på sin kerneforretning. |
| --- | --- |

(199)

Det er tydeligt, at banken er vokset siden oprettelsen, navnlig gennem opkøbet af Byr. Men ifølge omstruktureringsplanen har dette ikke den store betydning for Íslandsbankis forretningsmodel, idet Byr hovedsagelig lå inde med indenlandske aktiver med de samme kendetegn som aktiverne i Íslandsbankis portefølje. Under alle omstændigheder finder Tilsynsmyndigheden, at de forpligtede frasalg, som beskrives nærmere nedenfor, vil bidrage til at lade Íslandsbanki fokusere på sin kerneforretning.

| (200) | En betydelig udfordring for banken med hensyn til aktivporteføljen er fortsat omstruktureringen af de lån, der blev overført fra Glitnir. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed, at denne omstruktureringsproces er en prioritet for banken, hvilket fremgår af de mange generiske og skræddersyede forslag, som banken har fremsat over for sine overgearede kunder. Selv om processen ikke er gået så hurtigt som oprindeligt planlagt, har man allerede nået meget. F.eks. havde 2 680 virksomheder den 8. februar 2012 gennemgået en eller anden form for omstrukturering, og ifølge de islandske myndigheder var langt størstedelen af disse i stand til at tilbagebetale deres gæld efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

(200)

En betydelig udfordring for banken med hensyn til aktivporteføljen er fortsat omstruktureringen af de lån, der blev overført fra Glitnir. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed, at denne omstruktureringsproces er en prioritet for banken, hvilket fremgår af de mange generiske og skræddersyede forslag, som banken har fremsat over for sine overgearede kunder. Selv om processen ikke er gået så hurtigt som oprindeligt planlagt, har man allerede nået meget. F.eks. havde 2 680 virksomheder den 8. februar 2012 gennemgået en eller anden form for omstrukturering, og ifølge de islandske myndigheder var langt størstedelen af disse i stand til at tilbagebetale deres gæld efter omstruktureringen.

| (201) | Tilsynsmyndigheden anser dette for at være en indikator på, at Íslandsbankis omstruktureringsmetoder er sunde. I henhold til oplysningerne i bankens resultattavle for omstruktureringen virker det desuden realistisk, at banken kan nå sit mål om at færdiggøre omstruktureringen af sin låneportefølje for virksomheder ultimo 2012 og for husholdninger i 2013. Medmindre der forekommer uventede udviklinger i det makroøkonomiske klima i Island eller i udlandet, vil dette generelt betyde, at senest ved udgangen af omstruktureringsperioden vil Íslandsbanki efter Tilsynsmyndighedens mening have en forholdsvis sund balance og låneporteføljer, der klarer sig godt. |
| --- | --- |

(201)

Tilsynsmyndigheden anser dette for at være en indikator på, at Íslandsbankis omstruktureringsmetoder er sunde. I henhold til oplysningerne i bankens resultattavle for omstruktureringen virker det desuden realistisk, at banken kan nå sit mål om at færdiggøre omstruktureringen af sin låneportefølje for virksomheder ultimo 2012 og for husholdninger i 2013. Medmindre der forekommer uventede udviklinger i det makroøkonomiske klima i Island eller i udlandet, vil dette generelt betyde, at senest ved udgangen af omstruktureringsperioden vil Íslandsbanki efter Tilsynsmyndighedens mening have en forholdsvis sund balance og låneporteføljer, der klarer sig godt.

| (202) | Som anført ovenfor var den svage kapitalisering af Glitnir en af de faktorer, der førte til bankens fald. I Íslandsbankis omstruktureringsplan forudsiges det, at banken vil ligge et godt stykke over det minimale kapitalkrav på 16 %, som FME kræver gennem hele omstruktureringsperioden. Denne procentdel ligger et godt stykke over det fremtidige minimum i Basel III, som er på 10,5 %. Selv i henhold til stressscenariet, som Íslandsbanki har indsendt i forbindelse med dette års ICAAP-rapport sammen med omstruktureringsplanen, vil kapitalprocenten ikke falde under dette høje benchmark. I henhold til omstruktureringsplanen vil Íslandsbanki faktisk gradvist nedbringe sin kapitalprocent for at styrke sin rentabilitet ved at begynde at udbetale dividende (84). Tilsynsmyndigheden anser det for klogt og betryggende, at selv i henhold til det stressscenario, som Íslandsbanki har indsendt, og som synes at være baseret på fornuftige parametre, resterer der et kapitaloverskud på mere end [...] mia. ISK, hvilket i et driftsmiljø som ovenfor beskrevet giver Íslandsbanki en betydelig kapacitet til at håndtere uventet modgang. |
| --- | --- |

(202)

Som anført ovenfor var den svage kapitalisering af Glitnir en af de faktorer, der førte til bankens fald. I Íslandsbankis omstruktureringsplan forudsiges det, at banken vil ligge et godt stykke over det minimale kapitalkrav på 16 %, som FME kræver gennem hele omstruktureringsperioden. Denne procentdel ligger et godt stykke over det fremtidige minimum i Basel III, som er på 10,5 %. Selv i henhold til stressscenariet, som Íslandsbanki har indsendt i forbindelse med dette års ICAAP-rapport sammen med omstruktureringsplanen, vil kapitalprocenten ikke falde under dette høje benchmark. I henhold til omstruktureringsplanen vil Íslandsbanki faktisk gradvist nedbringe sin kapitalprocent for at styrke sin rentabilitet ved at begynde at udbetale dividende (84). Tilsynsmyndigheden anser det for klogt og betryggende, at selv i henhold til det stressscenario, som Íslandsbanki har indsendt, og som synes at være baseret på fornuftige parametre, resterer der et kapitaloverskud på mere end [...] mia. ISK, hvilket i et driftsmiljø som ovenfor beskrevet giver Íslandsbanki en betydelig kapacitet til at håndtere uventet modgang.

| (203) | Med hensyn til bankens likviditetsposition bemærker Tilsynsmyndigheden, at den nuværende situation, i henhold til omstruktureringsplanen, virker tilstrækkeligt robust, og at der ikke er tegn på, at situationen vil blive betydeligt forværret i løbet af omstruktureringsperioden. Desuden mener Tilsynsmyndigheden, at en stresstest af bankens likviditetsprocent i forbindelse med ICAAP-rapporten, hvori det hedder, at banken er godt forberedt på negative begivenheder, viser, at Íslandsbankis likviditetssituation er sund. |
| --- | --- |

(203)

Med hensyn til bankens likviditetsposition bemærker Tilsynsmyndigheden, at den nuværende situation, i henhold til omstruktureringsplanen, virker tilstrækkeligt robust, og at der ikke er tegn på, at situationen vil blive betydeligt forværret i løbet af omstruktureringsperioden. Desuden mener Tilsynsmyndigheden, at en stresstest af bankens likviditetsprocent i forbindelse med ICAAP-rapporten, hvori det hedder, at banken er godt forberedt på negative begivenheder, viser, at Íslandsbankis likviditetssituation er sund.

| (204) | Tilsynsmyndigheden glæder sig også over ændringerne af Íslandsbankis virksomhedsledelse og risikostyring, som beskrives ovenfor, og som retter op på en svaghed i Glitnirs forretning og vil bidrage til en mere objektiv og professionel risikovurdering i forbindelse med bankens drift. |
| --- | --- |

(204)

Tilsynsmyndigheden glæder sig også over ændringerne af Íslandsbankis virksomhedsledelse og risikostyring, som beskrives ovenfor, og som retter op på en svaghed i Glitnirs forretning og vil bidrage til en mere objektiv og professionel risikovurdering i forbindelse med bankens drift.

| (205) | Med hensyn til rentabiliteten hedder det også i omstruktureringsretningslinjerne, at omstruktureringsplanen skal vise, hvordan banken vil genoprette sin langsigtede levedygtighed uden statsstøtte så hurtigt som muligt. Banken bør navnlig kunne skabe en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen, idet den samtidig dækker alle omkostninger ved sin normale drift og overholder de relevante lovgivningskrav. Det hedder navnlig i punkt 13 i omstruktureringsretningslinjerne, at langsigtet levedygtighed opnås, når en bank kan afholde alle sine omkostninger, inklusive afskrivninger og finansielle afgifter, og sikre en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil. |
| --- | --- |

(205)

Med hensyn til rentabiliteten hedder det også i omstruktureringsretningslinjerne, at omstruktureringsplanen skal vise, hvordan banken vil genoprette sin langsigtede levedygtighed uden statsstøtte så hurtigt som muligt. Banken bør navnlig kunne skabe en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen, idet den samtidig dækker alle omkostninger ved sin normale drift og overholder de relevante lovgivningskrav. Det hedder navnlig i punkt 13 i omstruktureringsretningslinjerne, at langsigtet levedygtighed opnås, når en bank kan afholde alle sine omkostninger, inklusive afskrivninger og finansielle afgifter, og sikre en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil.

| (206) | Her erindrer Tilsynsmyndigheden om det, der allerede blev nævnt ovenfor, nemlig at det økonomiske klima, hvor Íslandsbanki opererer, ville være udfordrende for en hvilken som helst bank. Ud fra den betragtning er Tilsynsmyndigheden tilfreds med den forventede rentabilitet i omstruktureringsplanen, som trods den høje kapitalprocent vil være tilstrækkelig og for det meste ligge over Íslandsbankis egne rentabilitetsmål gennem størstedelen af omstruktureringsperioden og efterfølgende. Mellem 2009 og 2014 svinger forrentningen af egenkapitalen mellem [...] % og [...] %. Men som beskrevet ovenfor [...] skyldes udsvingene især uregelmæssige situationer og begivenheder, såsom værdiansættelsesgevinsterne på de aktiver, der blev overført fra Glitnir på den ene side, og nedskrivningerne som følge af højesterets dom for nylig om FX-lån og opkøbet af Byr på den anden. Ifølge omstruktureringsplanen ventes sådanne uregelmæssige begivenheder ikke at forekomme efter 2013, og fra 2014 til 2016 ventes forrentningen af egenkapitalen at stige fra [...] % til [...] %. Beregningsmetoden, som de islandske myndigheder har fremsendt, hvor resultatopgørelsen er renset for disse uregelmæssige poster, viser, at banken har haft og fortsat vil have et forholdsvis stabilt overskud fra 2008 til 2016. Rapporten fra den islandske stats kontor for finansielle investeringer, som omtales ovenfor, synes at understøtte denne konklusion. Selv om det ikke er klart, hvorvidt disse beregninger fuldt ud tager højde for gevinsterne ved den store rabat, bemærker Tilsynsmyndigheden, at efter 2013, hvor rabatten efter beregningerne er absorberet fuldt ud, vil banken have et overskud på mellem [...] og [...] mia. ISK om året i henhold til omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(206)

Her erindrer Tilsynsmyndigheden om det, der allerede blev nævnt ovenfor, nemlig at det økonomiske klima, hvor Íslandsbanki opererer, ville være udfordrende for en hvilken som helst bank. Ud fra den betragtning er Tilsynsmyndigheden tilfreds med den forventede rentabilitet i omstruktureringsplanen, som trods den høje kapitalprocent vil være tilstrækkelig og for det meste ligge over Íslandsbankis egne rentabilitetsmål gennem størstedelen af omstruktureringsperioden og efterfølgende. Mellem 2009 og 2014 svinger forrentningen af egenkapitalen mellem [...] % og [...] %. Men som beskrevet ovenfor [...] skyldes udsvingene især uregelmæssige situationer og begivenheder, såsom værdiansættelsesgevinsterne på de aktiver, der blev overført fra Glitnir på den ene side, og nedskrivningerne som følge af højesterets dom for nylig om FX-lån og opkøbet af Byr på den anden. Ifølge omstruktureringsplanen ventes sådanne uregelmæssige begivenheder ikke at forekomme efter 2013, og fra 2014 til 2016 ventes forrentningen af egenkapitalen at stige fra [...] % til [...] %. Beregningsmetoden, som de islandske myndigheder har fremsendt, hvor resultatopgørelsen er renset for disse uregelmæssige poster, viser, at banken har haft og fortsat vil have et forholdsvis stabilt overskud fra 2008 til 2016. Rapporten fra den islandske stats kontor for finansielle investeringer, som omtales ovenfor, synes at understøtte denne konklusion. Selv om det ikke er klart, hvorvidt disse beregninger fuldt ud tager højde for gevinsterne ved den store rabat, bemærker Tilsynsmyndigheden, at efter 2013, hvor rabatten efter beregningerne er absorberet fuldt ud, vil banken have et overskud på mellem [...] og [...] mia. ISK om året i henhold til omstruktureringsplanen.

| (207) | Nogle af de mest relevante og mere detaljerede aspekter af den finansielle planlægning, som omstruktureringsplanen er baseret på, blev nævnt ovenfor, f.eks. de faldende indtægter fra de centrale forretningssegmenter erhvervskunder og detailbankdrift, i omstruktureringsperioden. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at dette hovedsagelig skyldes, at rabatten er blevet absorberet, og afspejler de stigende finansieringsomkostninger (der skyldes en større diversificering på passivsiden, idet en større andel af gælden har længere løbetid) samt et fald i nettorentemarginalen fra de nuværende 4,4 % til [...] %. Tilsynsmyndigheden mener, at det er fornuftigt ikke at regne med stigende indtægter inden for disse segmenter. Det virker endda sandsynligt, at finansieringsomkostningerne vil stige en smule (i henhold til omstruktureringsplanen med op til [...] bp). For så vidt angår rentemarginalen bemærker Tilsynsmyndigheden, at den selv efter det forventede fald til [...] % vil ligge forholdsvist højt sammenlignet med niveauet på internationalt plan (85). Ifølge de islandske myndigheder har marginalen ligget på omtrent dette niveau eller højere gennem de seneste årtier, og dette skyldes bl.a. det generelt høje renteniveau i Island, den mindre andel af realkredit i låneporteføljen og bankernes mindre størrelse. Tilsynsmyndigheden anser disse forklaringer for rimelige og mener derfor, at dette aspekt af den finansielle planlægning er tilstrækkeligt plausibelt. |
| --- | --- |

(207)

Nogle af de mest relevante og mere detaljerede aspekter af den finansielle planlægning, som omstruktureringsplanen er baseret på, blev nævnt ovenfor, f.eks. de faldende indtægter fra de centrale forretningssegmenter erhvervskunder og detailbankdrift, i omstruktureringsperioden. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at dette hovedsagelig skyldes, at rabatten er blevet absorberet, og afspejler de stigende finansieringsomkostninger (der skyldes en større diversificering på passivsiden, idet en større andel af gælden har længere løbetid) samt et fald i nettorentemarginalen fra de nuværende 4,4 % til [...] %. Tilsynsmyndigheden mener, at det er fornuftigt ikke at regne med stigende indtægter inden for disse segmenter. Det virker endda sandsynligt, at finansieringsomkostningerne vil stige en smule (i henhold til omstruktureringsplanen med op til [...] bp). For så vidt angår rentemarginalen bemærker Tilsynsmyndigheden, at den selv efter det forventede fald til [...] % vil ligge forholdsvist højt sammenlignet med niveauet på internationalt plan (85). Ifølge de islandske myndigheder har marginalen ligget på omtrent dette niveau eller højere gennem de seneste årtier, og dette skyldes bl.a. det generelt høje renteniveau i Island, den mindre andel af realkredit i låneporteføljen og bankernes mindre størrelse. Tilsynsmyndigheden anser disse forklaringer for rimelige og mener derfor, at dette aspekt af den finansielle planlægning er tilstrækkeligt plausibelt.

| (208) | En anden vigtig drivkraft for den fremtidige rentabilitet ifølge omstruktureringsplanen er højere indtægter fra gebyrer og provision, som ventes at stige med [...] gennem planlægningsperioden [...]. Denne stigning vil så give overskud på [...] i 2016. De islandske myndigheder anfører, at disse prognoser er plausible, idet forretninger, der giver anledning til provision og gebyrer, som transaktioner på værdipapirmarkedet og valutahandel, stort set gik i stå efter sammenbruddet og som følge af kapitalkontrollerne. Men eftersom det ifølge de islandske myndigheder er realistisk at forvente en betydelig stigning i aktiviteten på børsen, og eftersom kapitalkontrollerne efter planen skal ophæves ved udgangen af 2013, stiller Tilsynsmyndigheden ikke spørgsmålstegn ved disse tal. |
| --- | --- |

(208)

En anden vigtig drivkraft for den fremtidige rentabilitet ifølge omstruktureringsplanen er højere indtægter fra gebyrer og provision, som ventes at stige med [...] gennem planlægningsperioden [...]. Denne stigning vil så give overskud på [...] i 2016. De islandske myndigheder anfører, at disse prognoser er plausible, idet forretninger, der giver anledning til provision og gebyrer, som transaktioner på værdipapirmarkedet og valutahandel, stort set gik i stå efter sammenbruddet og som følge af kapitalkontrollerne. Men eftersom det ifølge de islandske myndigheder er realistisk at forvente en betydelig stigning i aktiviteten på børsen, og eftersom kapitalkontrollerne efter planen skal ophæves ved udgangen af 2013, stiller Tilsynsmyndigheden ikke spørgsmålstegn ved disse tal.

| (209) | Bortset fra indtægtssiden i prognosen for driftsregnskabet har banken som beskrevet ovenfor taget en række initiativer for at styrke effektiviteten og nedbringe omkostningerne, bl.a. en reduktion af personalet med næsten 10 %, som samlet set burde bringe forholdet mellem omkostninger og indtægter ned fra 75 % til [...] % i 2014. Tilsynsmyndigheden hilser disse bestræbelser velkommen, idet det nuværende forhold synes at ligge ret højt sammenlignet med situationen internationalt. Tilsynsmyndigheden mener også, at det på grundlag af omstruktureringsplanen er sandsynligt, at dette mål kan nås, idet færdiggørelsen af omstruktureringen af porteføljen, som man har overtaget fra Glitnir, og den forventede reduktion af tilsynsarbejdet bør gøre det muligt at justere bankens medarbejdertal, og det lader stadig til at være muligt at opnå effektivitetsgevinster i bankens drift. |
| --- | --- |

(209)

Bortset fra indtægtssiden i prognosen for driftsregnskabet har banken som beskrevet ovenfor taget en række initiativer for at styrke effektiviteten og nedbringe omkostningerne, bl.a. en reduktion af personalet med næsten 10 %, som samlet set burde bringe forholdet mellem omkostninger og indtægter ned fra 75 % til [...] % i 2014. Tilsynsmyndigheden hilser disse bestræbelser velkommen, idet det nuværende forhold synes at ligge ret højt sammenlignet med situationen internationalt. Tilsynsmyndigheden mener også, at det på grundlag af omstruktureringsplanen er sandsynligt, at dette mål kan nås, idet færdiggørelsen af omstruktureringen af porteføljen, som man har overtaget fra Glitnir, og den forventede reduktion af tilsynsarbejdet bør gøre det muligt at justere bankens medarbejdertal, og det lader stadig til at være muligt at opnå effektivitetsgevinster i bankens drift.

| (210) | Ud over ovenstående er det klart, at omstruktureringsplanen er baseret på en lang række andre antagelser. Tilsynsmyndigheden har ønsket at undersøge de mest relevante og dem, der har størst betydning for Íslandsbankis fremtidige levedygtighed. De makroøkonomiske antagelser ligger i det store og hele på linje med prognoserne fra IMF og Islands statistikkontor, f.eks. vedrørende væksten i BNP og arbejdsløsheden. Generelt synes de antagelser, som omstruktureringsplanen er baseret på, at være tilstrækkeligt forsigtige til, at de sammen med de betragtninger, som Tilsynsmyndigheden giver udtryk for ovenfor, berettiger til den konklusion, at de omstruktureringsforanstaltninger, som banken har foretaget, er tilstrækkelige til at sikre dens langsigtede levedygtighed, medmindre der indtræffer uventede negative begivenheder af uforudset omfang og med uforudsete konsekvenser. |
| --- | --- |

(210)

Ud over ovenstående er det klart, at omstruktureringsplanen er baseret på en lang række andre antagelser. Tilsynsmyndigheden har ønsket at undersøge de mest relevante og dem, der har størst betydning for Íslandsbankis fremtidige levedygtighed. De makroøkonomiske antagelser ligger i det store og hele på linje med prognoserne fra IMF og Islands statistikkontor, f.eks. vedrørende væksten i BNP og arbejdsløsheden. Generelt synes de antagelser, som omstruktureringsplanen er baseret på, at være tilstrækkeligt forsigtige til, at de sammen med de betragtninger, som Tilsynsmyndigheden giver udtryk for ovenfor, berettiger til den konklusion, at de omstruktureringsforanstaltninger, som banken har foretaget, er tilstrækkelige til at sikre dens langsigtede levedygtighed, medmindre der indtræffer uventede negative begivenheder af uforudset omfang og med uforudsete konsekvenser.

| (211) | Under hensyntagen til ovenstående elementer mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen indeholder tilstrækkelige elementer, der bidrager til genoprettelse af bankens langsigtede levedygtighed, til, at Tilsynsmyndigheden kan konkludere, at bestemmelserne i afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne er overholdt. |
| --- | --- |

(211)

Under hensyntagen til ovenstående elementer mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen indeholder tilstrækkelige elementer, der bidrager til genoprettelse af bankens langsigtede levedygtighed, til, at Tilsynsmyndigheden kan konkludere, at bestemmelserne i afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne er overholdt.

3.3   Egetbidrag/byrdefordeling

| (212) | Punkt 22 i omstruktureringsretningslinjer lyder som følger: »Med henblik på at begrænse konkurrencefordrejning og afhjælpe den moralske risiko bør støtten begrænses til det nødvendige minimum, og støttemodtageren bør yde et passende egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne. Banken og kapitalindehaverne bør så vidt muligt bidrage til omstruktureringen med deres egne ressourcer. Dette er nødvendigt for at sikre, at de reddede banker bærer et passende ansvar for konsekvenserne af deres tidligere adfærd, og for at skabe passende incitamenter for deres fremtidige adfærd«. |
| --- | --- |

(212)

Punkt 22 i omstruktureringsretningslinjer lyder som følger: »Med henblik på at begrænse konkurrencefordrejning og afhjælpe den moralske risiko bør støtten begrænses til det nødvendige minimum, og støttemodtageren bør yde et passende egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne. Banken og kapitalindehaverne bør så vidt muligt bidrage til omstruktureringen med deres egne ressourcer. Dette er nødvendigt for at sikre, at de reddede banker bærer et passende ansvar for konsekvenserne af deres tidligere adfærd, og for at skabe passende incitamenter for deres fremtidige adfærd«.

| (213) | Tilsynsmyndigheden erindrer i denne forbindelse om et afgørende aspekt i den foreliggende sag. Da Íslandsbanki blev oprettet på grundlag af Glitnirs indenlandske transaktioner, blev Glitnir Banks aktionærer fuldstændig fjernet, og dette har således bidraget mest muligt til omstruktureringen af Íslandsbanki. Desuden måtte Glitnirs kreditorer lide betydelige tab (86) eller måtte i det mindste påtage sig risikoen ved, at deres investering afhang af rentabiliteten i Íslandsbanki. Så med hensyn til Glitnirs ejere og kreditorer er kriteriet om byrdefordeling opfyldt optimalt, og spørgsmålet om moralsk risiko afhjulpet. |
| --- | --- |

(213)

Tilsynsmyndigheden erindrer i denne forbindelse om et afgørende aspekt i den foreliggende sag. Da Íslandsbanki blev oprettet på grundlag af Glitnirs indenlandske transaktioner, blev Glitnir Banks aktionærer fuldstændig fjernet, og dette har således bidraget mest muligt til omstruktureringen af Íslandsbanki. Desuden måtte Glitnirs kreditorer lide betydelige tab (86) eller måtte i det mindste påtage sig risikoen ved, at deres investering afhang af rentabiliteten i Íslandsbanki. Så med hensyn til Glitnirs ejere og kreditorer er kriteriet om byrdefordeling opfyldt optimalt, og spørgsmålet om moralsk risiko afhjulpet.

| (214) | Ud over ovenstående skal Tilsynsmyndigheden vurdere, hvorvidt statsstøtten til Íslandsbanki var begrænset til det påkrævede minimum. |
| --- | --- |

(214)

Ud over ovenstående skal Tilsynsmyndigheden vurdere, hvorvidt statsstøtten til Íslandsbanki var begrænset til det påkrævede minimum.

| (215) | Med hensyn til kapitaliseringsforanstaltningerne var den oprindelige kapitalisering af Íslandsbanki, indtil aftalen med Glitnirs kreditorer nedbragte statens andel til 5 %, lige netop tilstrækkelig til at opfylde FME's kapitalkrav. I 2009, efter at aftalen om Glitnirs køb af Íslandsbanki var indgået, og der var stillet tier-II-kapital til rådighed for Íslandsbanki, nåede kapitalkravet omkring 19 %, 3 procentpoint mere end den minimumsprocent, som FME foreslog. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at kapitalprocenten især afhang af, hvorvidt værdiansættelsen af de aktiver, som var overført fra Glitnir til Íslandsbanki, havde været nøjagtig. Man skal desuden huske på, at på daværende tidspunkt var de økonomiske udsigter for Island temmelig usikre. I lyset af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at størrelsen af den kapital, som den islandske stat tilførte Íslandsbanki, var begrænset til det nødvendige minimum, idet den kun udgjorde det lovbestemte minimum plus en rimelig buffer. |
| --- | --- |

(215)

Med hensyn til kapitaliseringsforanstaltningerne var den oprindelige kapitalisering af Íslandsbanki, indtil aftalen med Glitnirs kreditorer nedbragte statens andel til 5 %, lige netop tilstrækkelig til at opfylde FME's kapitalkrav. I 2009, efter at aftalen om Glitnirs køb af Íslandsbanki var indgået, og der var stillet tier-II-kapital til rådighed for Íslandsbanki, nåede kapitalkravet omkring 19 %, 3 procentpoint mere end den minimumsprocent, som FME foreslog. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at kapitalprocenten især afhang af, hvorvidt værdiansættelsen af de aktiver, som var overført fra Glitnir til Íslandsbanki, havde været nøjagtig. Man skal desuden huske på, at på daværende tidspunkt var de økonomiske udsigter for Island temmelig usikre. I lyset af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at størrelsen af den kapital, som den islandske stat tilførte Íslandsbanki, var begrænset til det nødvendige minimum, idet den kun udgjorde det lovbestemte minimum plus en rimelig buffer.

| (216) | Det rokker ikke ved denne konklusion, at Íslandsbankis kapitalprocent efterfølgende blev stærk nok til at give banken mulighed for at absorbere den alvorligt underkapitaliserede bank — Byr — i 2011. Stigningen i kapitalprocenten skyldtes i vid udstrækning opskrivningen af den bogførte værdi af de aktiver, der var blevet overført fra Glitnir til Íslandsbanki. Man kunne ikke med nogen sikkerhed have forudset, at dette ville ske, og det forhold, at kapitalkravet udviklede sig så gunstigt senere hen, er efter Tilsynsmyndighedens mening ikke grund nok til at mene, at Íslandsbanki blev overkapitaliseret af staten i begyndelsen (87). |
| --- | --- |

(216)

Det rokker ikke ved denne konklusion, at Íslandsbankis kapitalprocent efterfølgende blev stærk nok til at give banken mulighed for at absorbere den alvorligt underkapitaliserede bank — Byr — i 2011. Stigningen i kapitalprocenten skyldtes i vid udstrækning opskrivningen af den bogførte værdi af de aktiver, der var blevet overført fra Glitnir til Íslandsbanki. Man kunne ikke med nogen sikkerhed have forudset, at dette ville ske, og det forhold, at kapitalkravet udviklede sig så gunstigt senere hen, er efter Tilsynsmyndighedens mening ikke grund nok til at mene, at Íslandsbanki blev overkapitaliseret af staten i begyndelsen (87).

| (217) | I punkt 26 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at banker, der modtager omstruktureringsstøtte »skal kunne forrente kapitalen, herunder i form af dividender og kuponer på udestående efterstillet gæld, med det overskud, som deres aktiviteter giver anledning til«. |
| --- | --- |

(217)

I punkt 26 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at banker, der modtager omstruktureringsstøtte »skal kunne forrente kapitalen, herunder i form af dividender og kuponer på udestående efterstillet gæld, med det overskud, som deres aktiviteter giver anledning til«.

| (218) | I denne forbindelse er det værd at erindre om, at staten årligt tilbagebetalte næsten 14 % af den kapital, der var forfaldet allerede i efteråret 2009. Udsigterne til et tilfredsstillende overskud på statens andel på 5 % virkede også lovende i lyset af Íslandsbankis overordnet set gode resultater siden oprettelsen. |
| --- | --- |

(218)

I denne forbindelse er det værd at erindre om, at staten årligt tilbagebetalte næsten 14 % af den kapital, der var forfaldet allerede i efteråret 2009. Udsigterne til et tilfredsstillende overskud på statens andel på 5 % virkede også lovende i lyset af Íslandsbankis overordnet set gode resultater siden oprettelsen.

| (219) | Men det skal også understreges, at forrentningen af tier-II-kapitalen afviger fra Tilsynsmyndighedens rekapitaliseringsretningslinjer (88). Som de islandske myndigheder korrekt anfører, udgør den krævede forrentning i henhold til rekapitaliseringsretningslinjerne omkring 15,7 % (som består af statens finansieringsomkostninger på 8 %, Glitnirs CDS-margen forud for krisen på 5,7 % og et tillægsgebyr på 2 %). Den rente, som Íslandsbanki betaler, EURIBOR plus et tillæg på 4 %, ligger et godt stykke under dette benchmark. Ifølge punkt 25 i omstruktureringsretningslinjerne kan en sådan afvigelse fra en hensigtsmæssig forudgående byrdefordeling (dvs. en passende forrentning) bl.a. begrundes med en mere vidtgående omstrukturering, inklusive foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejningen. Som det vil fremgå nedenfor, mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringen af Íslandsbanki er tilstrækkeligt vidtgående til, at denne betingelse er opfyldt. |
| --- | --- |

(219)

Men det skal også understreges, at forrentningen af tier-II-kapitalen afviger fra Tilsynsmyndighedens rekapitaliseringsretningslinjer (88). Som de islandske myndigheder korrekt anfører, udgør den krævede forrentning i henhold til rekapitaliseringsretningslinjerne omkring 15,7 % (som består af statens finansieringsomkostninger på 8 %, Glitnirs CDS-margen forud for krisen på 5,7 % og et tillægsgebyr på 2 %). Den rente, som Íslandsbanki betaler, EURIBOR plus et tillæg på 4 %, ligger et godt stykke under dette benchmark. Ifølge punkt 25 i omstruktureringsretningslinjerne kan en sådan afvigelse fra en hensigtsmæssig forudgående byrdefordeling (dvs. en passende forrentning) bl.a. begrundes med en mere vidtgående omstrukturering, inklusive foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejningen. Som det vil fremgå nedenfor, mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringen af Íslandsbanki er tilstrækkeligt vidtgående til, at denne betingelse er opfyldt.

| (220) | Mens Straumur-aftalen som ovenfor beskrevet indeholder elementer af statsstøtte, mener Tilsynsmyndigheden, at den er opbygget på en måde, der har til formål at begrænse om ikke udelukke en direkte økonomisk fordel for Íslandsbanki. Aftalen udgør i bund og grund en aftale om kompensation til Íslandsbanki til gengæld for overtagelsen af Straumurs indskudsforpligtelser, og det er sandsynligt, at Íslandsbanki får aktiver, der svarer til de overførte passiver. Tilsynsmyndigheden mener ikke, at denne støtte har stor betydning for dens vurdering af byrdefordelingen. |
| --- | --- |

(220)

Mens Straumur-aftalen som ovenfor beskrevet indeholder elementer af statsstøtte, mener Tilsynsmyndigheden, at den er opbygget på en måde, der har til formål at begrænse om ikke udelukke en direkte økonomisk fordel for Íslandsbanki. Aftalen udgør i bund og grund en aftale om kompensation til Íslandsbanki til gengæld for overtagelsen af Straumurs indskudsforpligtelser, og det er sandsynligt, at Íslandsbanki får aktiver, der svarer til de overførte passiver. Tilsynsmyndigheden mener ikke, at denne støtte har stor betydning for dens vurdering af byrdefordelingen.

| (221) | Endelig med hensyn til indskudsgarantien har Tilsynsmyndigheden allerede i beslutningen om at indlede proceduren givet udtryk for, at den — i lyset af de ekstraordinære omstændigheder på daværende tidspunkt — kan være et forholdsmæssigt middel til at sikre den finansielle stabilitet i Island. Det er imidlertid klart, at en sådan støtte ikke kan godkendes i det uendelige. |
| --- | --- |

(221)

Endelig med hensyn til indskudsgarantien har Tilsynsmyndigheden allerede i beslutningen om at indlede proceduren givet udtryk for, at den — i lyset af de ekstraordinære omstændigheder på daværende tidspunkt — kan være et forholdsmæssigt middel til at sikre den finansielle stabilitet i Island. Det er imidlertid klart, at en sådan støtte ikke kan godkendes i det uendelige.

| (222) | Så hvis denne statsstøtte skal anses for at være begrænset til det nødvendige minimum, mener Tilsynsmyndigheden, at den skal afsluttes hurtigst muligt. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over, at de islandske myndigheder har til hensigt at indføre et andet indskudsgarantisystem, inden kapitalkontrollerne ophæves, hvilket ifølge de nuværende planer senest vil ske ved udgangen af 2013. |
| --- | --- |

(222)

Så hvis denne statsstøtte skal anses for at være begrænset til det nødvendige minimum, mener Tilsynsmyndigheden, at den skal afsluttes hurtigst muligt. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over, at de islandske myndigheder har til hensigt at indføre et andet indskudsgarantisystem, inden kapitalkontrollerne ophæves, hvilket ifølge de nuværende planer senest vil ske ved udgangen af 2013.

| (223) | Så med henblik på at tage højde for forsinkelser af ophævelsen af kapitalkontrollerne og for at afspejle Tilsynsmyndighedens holdning om, at en levedygtig bank skal kunne konkurrere på markedet uden at være beskyttet af en sådan blankoindskudsgaranti, vil den derfor godkende indskudsgarantien frem til udgangen af 2014 (89). Herefter bør indskudsgarantien kun være styret af den gældende EØS-lovgivning vedrørende indskudsgarantier. |
| --- | --- |

(223)

Så med henblik på at tage højde for forsinkelser af ophævelsen af kapitalkontrollerne og for at afspejle Tilsynsmyndighedens holdning om, at en levedygtig bank skal kunne konkurrere på markedet uden at være beskyttet af en sådan blankoindskudsgaranti, vil den derfor godkende indskudsgarantien frem til udgangen af 2014 (89). Herefter bør indskudsgarantien kun være styret af den gældende EØS-lovgivning vedrørende indskudsgarantier.

| (224) | På grundlag af ovenstående elementer konkluderer Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen for Íslandsbanki sikrer, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at støttemodtageren, aktionærerne og obligationsejerne i den gamle bank har deltaget i byrdefordelingen i betydelig grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 3 i omstruktureringsretningslinjerne. |
| --- | --- |

(224)

På grundlag af ovenstående elementer konkluderer Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen for Íslandsbanki sikrer, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at støttemodtageren, aktionærerne og obligationsejerne i den gamle bank har deltaget i byrdefordelingen i betydelig grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 3 i omstruktureringsretningslinjerne.

3.4   Begrænsning af konkurrencefordrejning

| (225) | I omstruktureringsretningslinjernes afsnit 4, punkt 29-32, hedder det:
  »Under en systemisk krise er sikring af den finansielle stabilitet fortsat det overordnede mål for støtte til finanssektoren, men sikring af systemisk stabilitet på kort sigt bør ikke på længere sigt føre til mere ulige konkurrencevilkår og mindre konkurrenceprægede markeder. I denne forbindelse spiller foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejning som følge af statsstøtte en vigtig rolle. [...] De foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejning, bør være skræddersyede til at fjerne de fordrejninger, der vil opstå på det marked, hvor den støttemodtagende bank vil operere, når den har fået genoprettet sin rentabilitet efter omstruktureringen, samtidig med at de bør være baseret på en fælles politik og fælles principper. Udgangspunktet for Tilsynsmyndighedens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan i overensstemmelse med afsnit 2 i dette kapitel. [...] Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.
  Med hensyn til det første kriterium kan de foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejningerne, variere betydeligt alt efter støttebeløbets størrelse samt graden af byrdefordeling og den pris, der betales. Generelt vil der være færre negative konsekvenser som følge af moral hazard-problemer, hvor der er tale om en højere grad af byrdefordeling og et større egetbidrag.
  Med hensyn til det andet kriterium vil Tilsynsmyndigheden analysere støttens sandsynlige virkninger på de markeder, hvor den støttemodtagende bank kommer til at operere efter omstruktureringen. Den vil først og fremmest se på, hvilken størrelse og relative betydning banken vil få på sit marked eller sine markeder, når dens rentabilitet er blevet genoprettet. De foranstaltninger, der skal træffes, vil blive afpasset efter de forhold, der gør sig gældende på markedet, for at sikre, at den effektive konkurrence bevares. [...] Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejningerne bør ikke forringe udsigterne til, at banken kan få genoprettet sin rentabilitet.« |
| --- | --- |

(225)

I omstruktureringsretningslinjernes afsnit 4, punkt 29-32, hedder det:

»Under en systemisk krise er sikring af den finansielle stabilitet fortsat det overordnede mål for støtte til finanssektoren, men sikring af systemisk stabilitet på kort sigt bør ikke på længere sigt føre til mere ulige konkurrencevilkår og mindre konkurrenceprægede markeder. I denne forbindelse spiller foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejning som følge af statsstøtte en vigtig rolle. [...] De foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejning, bør være skræddersyede til at fjerne de fordrejninger, der vil opstå på det marked, hvor den støttemodtagende bank vil operere, når den har fået genoprettet sin rentabilitet efter omstruktureringen, samtidig med at de bør være baseret på en fælles politik og fælles principper. Udgangspunktet for Tilsynsmyndighedens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan i overensstemmelse med afsnit 2 i dette kapitel. [...] Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.

Med hensyn til det første kriterium kan de foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejningerne, variere betydeligt alt efter støttebeløbets størrelse samt graden af byrdefordeling og den pris, der betales. Generelt vil der være færre negative konsekvenser som følge af moral hazard-problemer, hvor der er tale om en højere grad af byrdefordeling og et større egetbidrag.

Med hensyn til det andet kriterium vil Tilsynsmyndigheden analysere støttens sandsynlige virkninger på de markeder, hvor den støttemodtagende bank kommer til at operere efter omstruktureringen. Den vil først og fremmest se på, hvilken størrelse og relative betydning banken vil få på sit marked eller sine markeder, når dens rentabilitet er blevet genoprettet. De foranstaltninger, der skal træffes, vil blive afpasset efter de forhold, der gør sig gældende på markedet, for at sikre, at den effektive konkurrence bevares. [...] Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejningerne bør ikke forringe udsigterne til, at banken kan få genoprettet sin rentabilitet.«

| (226) | Det følger af ovenstående, at støttens størrelse, navnlig relativt set, og markedets karakteristika er afgørende for Tilsynsmyndighedens vurdering af, hvorvidt foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen er hensigtsmæssige. Samtidig er det klart, at sådanne foranstaltninger ikke må bringe levedygtigheden for modtageren af omstruktureringsstøtten i fare, og konkurrenceproblemer skal afhjælpes med henblik på det overordnede mål om finansiel stabilitet i den nuværende krise. |
| --- | --- |

(226)

Det følger af ovenstående, at støttens størrelse, navnlig relativt set, og markedets karakteristika er afgørende for Tilsynsmyndighedens vurdering af, hvorvidt foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen er hensigtsmæssige. Samtidig er det klart, at sådanne foranstaltninger ikke må bringe levedygtigheden for modtageren af omstruktureringsstøtten i fare, og konkurrenceproblemer skal afhjælpes med henblik på det overordnede mål om finansiel stabilitet i den nuværende krise.

| (227) | På baggrund af ovenstående juridiske ramme vil Tilsynsmyndigheden i det følgende fremkomme med de betragtninger, som den anser for væsentlige for sin vurdering af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejning. |
| --- | --- |

(227)

På baggrund af ovenstående juridiske ramme vil Tilsynsmyndigheden i det følgende fremkomme med de betragtninger, som den anser for væsentlige for sin vurdering af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejning.

| (228) | Tilsynsmyndigheden mener først og fremmest, at der i lyset af den særlige situation på de islandske finansmarkeder og de økonomiske betingelser, der beskrives i de foregående kapitler, er behov for en nøje vurdering af markedsbetingelserne og konkurrencesituationen. Foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen bør afspejle de aktuelle vanskelige omstændigheder, idet man sikrer, at konkurrencefordrejningen er begrænset til et minimum på både kort og langt sigt. |
| --- | --- |

(228)

Tilsynsmyndigheden mener først og fremmest, at der i lyset af den særlige situation på de islandske finansmarkeder og de økonomiske betingelser, der beskrives i de foregående kapitler, er behov for en nøje vurdering af markedsbetingelserne og konkurrencesituationen. Foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen bør afspejle de aktuelle vanskelige omstændigheder, idet man sikrer, at konkurrencefordrejningen er begrænset til et minimum på både kort og langt sigt.

| (229) | Som det fremgår af afsnittet om byrdefordeling har man taget højde for det største mulige bidrag fra Glitnirs tidligere ejere og i et vist omfang fra Glitnirs kreditorer. Dermed er behovet for supplerende konkurrenceforanstaltninger blevet mindre. |
| --- | --- |

(229)

Som det fremgår af afsnittet om byrdefordeling har man taget højde for det største mulige bidrag fra Glitnirs tidligere ejere og i et vist omfang fra Glitnirs kreditorer. Dermed er behovet for supplerende konkurrenceforanstaltninger blevet mindre.

| (230) | Med hensyn til kendetegnene for det relevante marked og som ovenfor beskrevet sammenbruddet i det islandske finanssystem efterfulgt af de islandske myndigheders indgriben, herunder oprettelsen af Íslandsbanki på grundlag af Glitnirs indenlandske transaktioner, førte dette for det tredje til en større koncentration på det islandske marked for finansielle tjenester og øgede markedsandelen for de tre største banker — Íslandsbanki, Arion Bank og Landsbankinn — betydeligt. Derudover er der kun et par mindre aktører tilbage på markedet, og de umiddelbare udsigter til, at der kommer nye aktører til, er meget begrænsede, ikke kun på grund af de allerede omtalte hindringer for markedsadgang og markedets beskedne størrelse, men især også på grund af kapitalkontrollerne. Íslandsbanki indtager en meget betydningsfuld position på dette koncentrerede marked med en markedsandel på over [...] % på de mest relevante og økonomisk vigtige markedssegmenter. |
| --- | --- |

(230)

Med hensyn til kendetegnene for det relevante marked og som ovenfor beskrevet sammenbruddet i det islandske finanssystem efterfulgt af de islandske myndigheders indgriben, herunder oprettelsen af Íslandsbanki på grundlag af Glitnirs indenlandske transaktioner, førte dette for det tredje til en større koncentration på det islandske marked for finansielle tjenester og øgede markedsandelen for de tre største banker — Íslandsbanki, Arion Bank og Landsbankinn — betydeligt. Derudover er der kun et par mindre aktører tilbage på markedet, og de umiddelbare udsigter til, at der kommer nye aktører til, er meget begrænsede, ikke kun på grund af de allerede omtalte hindringer for markedsadgang og markedets beskedne størrelse, men især også på grund af kapitalkontrollerne. Íslandsbanki indtager en meget betydningsfuld position på dette koncentrerede marked med en markedsandel på over [...] % på de mest relevante og økonomisk vigtige markedssegmenter.

| (231) | For det fjerde medførte en række meget specifikke problemer, såsom de store bankers ekstremt høje grad af direkte og indirekte ejerskab af realøkonomien og eksistensen af et de factomonopol på IT-tjenester til banker (RB), hvoraf hovedparten ejes af de tre største banker. |
| --- | --- |

(231)

For det fjerde medførte en række meget specifikke problemer, såsom de store bankers ekstremt høje grad af direkte og indirekte ejerskab af realøkonomien og eksistensen af et de factomonopol på IT-tjenester til banker (RB), hvoraf hovedparten ejes af de tre største banker.

| (232) | For det femte er den relative størrelse af støtten til Íslandsbanki betydelig. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at staten oprindeligt stillede hele kapitalen til rådighed for banken. Desuden har banken nydt godt af en række støtteforanstaltninger — Straumur-aftalen, den særlige likviditetsfacilitet og den generelle indskudsgaranti. Samtidig er Íslandsbanki stadig en lille bank, i det mindste målt med internationale alen. |
| --- | --- |

(232)

For det femte er den relative størrelse af støtten til Íslandsbanki betydelig. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at staten oprindeligt stillede hele kapitalen til rådighed for banken. Desuden har banken nydt godt af en række støtteforanstaltninger — Straumur-aftalen, den særlige likviditetsfacilitet og den generelle indskudsgaranti. Samtidig er Íslandsbanki stadig en lille bank, i det mindste målt med internationale alen.

| (233) | For det sjette kræver bankens køb af Byr supplerende konkurrenceforanstaltninger. I den anden Byr-beslutning krævede Tilsynsmyndigheden, at den kommende omstruktureringsplan skulle indeholde foranstaltninger, der ville sikre, at det islandske finansmarked fremover ville være præget af effektiv konkurrence, for at imødekomme Tilsynsmyndighedens bekymring vedrørende konkurrencesituationen på det islandske finansmarked. |
| --- | --- |

(233)

For det sjette kræver bankens køb af Byr supplerende konkurrenceforanstaltninger. I den anden Byr-beslutning krævede Tilsynsmyndigheden, at den kommende omstruktureringsplan skulle indeholde foranstaltninger, der ville sikre, at det islandske finansmarked fremover ville være præget af effektiv konkurrence, for at imødekomme Tilsynsmyndighedens bekymring vedrørende konkurrencesituationen på det islandske finansmarked.

| (234) | På dette grundlag bemærker Tilsynsmyndigheden, at en række foranstaltninger er blevet eller vil blive truffet for at begrænse konkurrencefordrejningen, der skyldes statsstøtten til Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(234)

På dette grundlag bemærker Tilsynsmyndigheden, at en række foranstaltninger er blevet eller vil blive truffet for at begrænse konkurrencefordrejningen, der skyldes statsstøtten til Íslandsbanki.

i)   Foranstaltninger og ændringer af lovgivningen, som de islandske myndigheder har foretaget eller har forpligtet sig til at foretage

| (235) | Den islandske regering har specifikt indgået to forpligtelser (se bilaget), som efter Tilsynsmyndighedens mening kan bidrage til at skabe en lovgivningssituation, der fremmer konkurrence på de finansielle markeder: |
| --- | --- |

(235)

Den islandske regering har specifikt indgået to forpligtelser (se bilaget), som efter Tilsynsmyndighedens mening kan bidrage til at skabe en lovgivningssituation, der fremmer konkurrence på de finansielle markeder:

| (236) | For det første ved at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal revidere lov nr. 36/1978 om stempelafgift, og ved navnlig at undersøge, hvorvidt man skal afskaffe stempelafgifter på obligationer udstedt af privatpersoner, når disse overføres mellem kreditorer (f.eks. når private overfører deres lån fra en låneinstitution til en anden). Tilsynsmyndigheden mener, at den nuværende lov — som bl.a. forpligter kunderne til at betale stempelafgift af den pålydende værdi af den pågældende obligation (90), når de skifter udlåner — måske vil udgøre en begrænsning af konkurrencen, fordi det kan stavnsbinde kunderne til eksisterende aftaler om langfristede lån. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over løftet om, at denne lov skal revideres. |
| --- | --- |

(236)

For det første ved at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal revidere lov nr. 36/1978 om stempelafgift, og ved navnlig at undersøge, hvorvidt man skal afskaffe stempelafgifter på obligationer udstedt af privatpersoner, når disse overføres mellem kreditorer (f.eks. når private overfører deres lån fra en låneinstitution til en anden). Tilsynsmyndigheden mener, at den nuværende lov — som bl.a. forpligter kunderne til at betale stempelafgift af den pålydende værdi af den pågældende obligation (90), når de skifter udlåner — måske vil udgøre en begrænsning af konkurrencen, fordi det kan stavnsbinde kunderne til eksisterende aftaler om langfristede lån. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over løftet om, at denne lov skal revideres.

| (237) | For det andet bemærker Tilsynsmyndigheden, at regeringen i henhold til en beslutning truffet af det islandske parlament den 21. marts 2012 vil nedsætte et udvalg, der har mandat til at gennemgå forbrugerbeskyttelsen på det finansielle marked. Dette vil omfatte et særligt mandat til revision af mulighederne for og omkostningerne ved at skifte, og udvalget skal arbejde tæt sammen med den islandske konkurrencemyndighed om dette spørgsmål. Udvalget skal barsle med sin rapport senest den 15. januar 2013. Tilsynsmyndigheden mener, at en grundig vurdering vil kunne gavne konkurrencen på langt sigt. I mellemtiden bør det bank-specifikke løfte fra Íslandsbanki, som gennemgås i det følgende, bidrage til at gøre det lettere at skifte og dermed øge konkurrencen. |
| --- | --- |

(237)

For det andet bemærker Tilsynsmyndigheden, at regeringen i henhold til en beslutning truffet af det islandske parlament den 21. marts 2012 vil nedsætte et udvalg, der har mandat til at gennemgå forbrugerbeskyttelsen på det finansielle marked. Dette vil omfatte et særligt mandat til revision af mulighederne for og omkostningerne ved at skifte, og udvalget skal arbejde tæt sammen med den islandske konkurrencemyndighed om dette spørgsmål. Udvalget skal barsle med sin rapport senest den 15. januar 2013. Tilsynsmyndigheden mener, at en grundig vurdering vil kunne gavne konkurrencen på langt sigt. I mellemtiden bør det bank-specifikke løfte fra Íslandsbanki, som gennemgås i det følgende, bidrage til at gøre det lettere at skifte og dermed øge konkurrencen.

| (238) | Med hensyn til de konkurrenceproblemer, som Tilsynsmyndigheden har identificeret vedrørende RB, glæder Tilsynsmyndigheden sig over den løsning, som den islandske konkurrencemyndighed og ejerne af RB, inklusive de tre store banker, er nået frem til i denne sag. Her bestræber man sig på at sikre adgangen til væsentlig IT-infrastruktur på et ikkediskriminerende grundlag og til en rimelig pris for mindre konkurrenter og potentielle nye markedsdeltagere. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at de problemer, som man bl.a. gjorde opmærksom på i den anden Byr-beslutning, er blevet afhjulpet på tilfredsstillende vis gennem denne aftale, og at Tilsynsmyndigheden derfor ikke behøver beskæftige sig yderligere med dette spørgsmål i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(238)

Med hensyn til de konkurrenceproblemer, som Tilsynsmyndigheden har identificeret vedrørende RB, glæder Tilsynsmyndigheden sig over den løsning, som den islandske konkurrencemyndighed og ejerne af RB, inklusive de tre store banker, er nået frem til i denne sag. Her bestræber man sig på at sikre adgangen til væsentlig IT-infrastruktur på et ikkediskriminerende grundlag og til en rimelig pris for mindre konkurrenter og potentielle nye markedsdeltagere. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at de problemer, som man bl.a. gjorde opmærksom på i den anden Byr-beslutning, er blevet afhjulpet på tilfredsstillende vis gennem denne aftale, og at Tilsynsmyndigheden derfor ikke behøver beskæftige sig yderligere med dette spørgsmål i denne afgørelse.

| (239) | Endelig bemærker Tilsynsmyndigheden de ændringer af lovgivningen, der er blevet foretaget siden 2008, og som behandles i bilaget. Med hensyn til bekymringen over konkurrencesituationen er indførelsen af artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002 af særlig relevans i denne henseende. Den omfatter bestemmelser, der begrænser finansielle virksomheders deltagelse i aktiviteter, der ligger uden for rammerne af deres godkendelser. Ifølge denne nye regel må de kun udøve sådanne aktiviteter midlertidigt og med henblik på at afslutte transaktioner eller omorganisere kunders aktiviteter. Der skal indsendes en begrundet meddelelse om dette til FME, og der er indført tidsfrister for, hvor længe finansielle virksomheder har til at gennemføre omorganiseringen af deres kunder og skille sig af med de tilhørende aktiver. |
| --- | --- |

(239)

Endelig bemærker Tilsynsmyndigheden de ændringer af lovgivningen, der er blevet foretaget siden 2008, og som behandles i bilaget. Med hensyn til bekymringen over konkurrencesituationen er indførelsen af artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002 af særlig relevans i denne henseende. Den omfatter bestemmelser, der begrænser finansielle virksomheders deltagelse i aktiviteter, der ligger uden for rammerne af deres godkendelser. Ifølge denne nye regel må de kun udøve sådanne aktiviteter midlertidigt og med henblik på at afslutte transaktioner eller omorganisere kunders aktiviteter. Der skal indsendes en begrundet meddelelse om dette til FME, og der er indført tidsfrister for, hvor længe finansielle virksomheder har til at gennemføre omorganiseringen af deres kunder og skille sig af med de tilhørende aktiver.

| (240) | Tilsynsmyndigheden betragter denne ændring som en hensigtsmæssig reaktion på problemet med finansieringsinstitutternes uforholdsmæssigt store ejerskab inden for realøkonomien. Denne bestemmelse synes i det mindste at rette op på denne situation — som er en direkte følge af konverteringen af gæld til egenkapital (og tilsvarende transaktioner), der omfatter overforgældede selskaber i kølvandet på krisen — og forhindre den i at blive permanent. Eftersom den afhjælper et af de mest presserende konkurrenceproblemer, der hænger sammen med statsstøtten til de tre banker, tager Tilsynsmyndigheden behørigt hensyn til den i sin vurdering. |
| --- | --- |

(240)

Tilsynsmyndigheden betragter denne ændring som en hensigtsmæssig reaktion på problemet med finansieringsinstitutternes uforholdsmæssigt store ejerskab inden for realøkonomien. Denne bestemmelse synes i det mindste at rette op på denne situation — som er en direkte følge af konverteringen af gæld til egenkapital (og tilsvarende transaktioner), der omfatter overforgældede selskaber i kølvandet på krisen — og forhindre den i at blive permanent. Eftersom den afhjælper et af de mest presserende konkurrenceproblemer, der hænger sammen med statsstøtten til de tre banker, tager Tilsynsmyndigheden behørigt hensyn til den i sin vurdering.

ii)   Specifikke foranstaltninger vedrørende Íslandsbanki

| (241) | Tilsynsmyndigheden understreger, at Íslandsbankis tilstedeværelse på markedet og størrelse kun er en brøkdel af Glitnirs — idet de samlede aktiver er blevet reduceret med 84 % som beskrevet ovenfor, og til forskel fra Glitnir er Íslandsbanki kun aktiv på det islandske marked. Selv om størstedelen af denne reduktion naturligvis skyldes afviklingen af Glitnirs internationale transaktioner, mener Tilsynsmyndigheden, at denne proces er særligt relevant i forbindelse med konkurrencefordrejningen, eftersom det navnlig var Glitnirs risikable oversøiske strategi, der førte til bankens sammenbrud og forårsagede fordrejning på de finansielle markeder i EØS tidligere (91). |
| --- | --- |

(241)

Tilsynsmyndigheden understreger, at Íslandsbankis tilstedeværelse på markedet og størrelse kun er en brøkdel af Glitnirs — idet de samlede aktiver er blevet reduceret med 84 % som beskrevet ovenfor, og til forskel fra Glitnir er Íslandsbanki kun aktiv på det islandske marked. Selv om størstedelen af denne reduktion naturligvis skyldes afviklingen af Glitnirs internationale transaktioner, mener Tilsynsmyndigheden, at denne proces er særligt relevant i forbindelse med konkurrencefordrejningen, eftersom det navnlig var Glitnirs risikable oversøiske strategi, der førte til bankens sammenbrud og forårsagede fordrejning på de finansielle markeder i EØS tidligere (91).

| (242) | Desuden glæder Tilsynsmyndigheden sig over, at Íslandsbanki forpligter sig (se bilaget) til at reducere sin tilstedeværelse på det indenlandske marked yderligere med [...] frasalg af [...]. På grundlag af den endelige omstruktureringsplan, og idet der erindres om, at Íslandsbanki er en lille bank målt med EØS-alen, er Tilsynsmyndigheden enig med Íslandsbanki om, at yderligere strukturelle foranstaltninger kan skade bankens muligheder for at genoprette rentabiliteten på længere sigt (92). |
| --- | --- |

(242)

Desuden glæder Tilsynsmyndigheden sig over, at Íslandsbanki forpligter sig (se bilaget) til at reducere sin tilstedeværelse på det indenlandske marked yderligere med [...] frasalg af [...]. På grundlag af den endelige omstruktureringsplan, og idet der erindres om, at Íslandsbanki er en lille bank målt med EØS-alen, er Tilsynsmyndigheden enig med Íslandsbanki om, at yderligere strukturelle foranstaltninger kan skade bankens muligheder for at genoprette rentabiliteten på længere sigt (92).

| (243) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at Íslandsbanki har forpligtet sig til ikke at opkøbe finansieringsinstitutter frem til den 15. oktober 2014, medmindre den på forhånd får Tilsynsmyndighedens godkendelse. Dette betyder, at medmindre der bliver behov for yderligere fusioner ud fra betragtninger om finansiel stabilitet, kan man undgå yderligere en koncentration af det islandske finansmarked gennem opkøb foretaget af Íslandsbanki. Denne forpligtelse sikrer også, at den støtte, som Íslandsbanki har fået tildelt, anvendes til at genoprette bankens levedygtighed i stedet for at konsolidere og udvide dens markedsandel i Island. Det samme gælder Arion Banks forpligtelse om, at den frem til den 15. oktober 2014 hverken vil håndhæve kontraktbestemmelser eller indføre nye kontraktbestemmelser, der omfatter særlige betingelser om rentesatser, der er afhængige af et bestemt mindstemål af forretninger med banken, samt forpligtelsen til ikke at ville påberåbe sig statens deltagelse som en konkurrencefordel i forbindelse med markedsføring. |
| --- | --- |

(243)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at Íslandsbanki har forpligtet sig til ikke at opkøbe finansieringsinstitutter frem til den 15. oktober 2014, medmindre den på forhånd får Tilsynsmyndighedens godkendelse. Dette betyder, at medmindre der bliver behov for yderligere fusioner ud fra betragtninger om finansiel stabilitet, kan man undgå yderligere en koncentration af det islandske finansmarked gennem opkøb foretaget af Íslandsbanki. Denne forpligtelse sikrer også, at den støtte, som Íslandsbanki har fået tildelt, anvendes til at genoprette bankens levedygtighed i stedet for at konsolidere og udvide dens markedsandel i Island. Det samme gælder Arion Banks forpligtelse om, at den frem til den 15. oktober 2014 hverken vil håndhæve kontraktbestemmelser eller indføre nye kontraktbestemmelser, der omfatter særlige betingelser om rentesatser, der er afhængige af et bestemt mindstemål af forretninger med banken, samt forpligtelsen til ikke at ville påberåbe sig statens deltagelse som en konkurrencefordel i forbindelse med markedsføring.

| (244) | Som beskrevet ovenfor udgør det islandske finansmarked i øjeblikket et udfordrende driftsmiljø for en hvilken som helst bank, hvilket også afspejles af en nærmest total mangel på interesse i at komme ind på dette marked i øjeblikket fra udlandets side. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over Íslandsbankis løfter om at gøre det lettere at skifte mellem banker og levering af basale betalingstjenester samt pengedistributionstjenester. Tilsynsmyndigheden mener, at disse foranstaltninger kombineret med aftalen mellem de tre største banker og IKM om RB, der nævnes ovenfor, sikrer, at mindre markedsdeltagere har adgang til de vigtigste infrastrukturer og tjenester til rimelige priser, og at de større aktører ikke har mulighed for at blokere deres adgang. Tilsynsmyndigheden mener, at dette vil fjerne nogle af hindringerne for fremtidige (potentielle) markedsdeltagere og kan give eksisterende mindre aktører mulighed for at udvide deres markedsandele, hvis de kan tilbyde bedre ydelser end deres større konkurrenter. Desuden vil alle de foranstaltninger, der har til formål at gøre det lettere at skifte bank, bidrage til skærpet konkurrence mellem de eksisterende store aktører og kan bidrage til at forhindre eller løse en situation med potentiel kollektiv dominans. |
| --- | --- |

(244)

Som beskrevet ovenfor udgør det islandske finansmarked i øjeblikket et udfordrende driftsmiljø for en hvilken som helst bank, hvilket også afspejles af en nærmest total mangel på interesse i at komme ind på dette marked i øjeblikket fra udlandets side. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over Íslandsbankis løfter om at gøre det lettere at skifte mellem banker og levering af basale betalingstjenester samt pengedistributionstjenester. Tilsynsmyndigheden mener, at disse foranstaltninger kombineret med aftalen mellem de tre største banker og IKM om RB, der nævnes ovenfor, sikrer, at mindre markedsdeltagere har adgang til de vigtigste infrastrukturer og tjenester til rimelige priser, og at de større aktører ikke har mulighed for at blokere deres adgang. Tilsynsmyndigheden mener, at dette vil fjerne nogle af hindringerne for fremtidige (potentielle) markedsdeltagere og kan give eksisterende mindre aktører mulighed for at udvide deres markedsandele, hvis de kan tilbyde bedre ydelser end deres større konkurrenter. Desuden vil alle de foranstaltninger, der har til formål at gøre det lettere at skifte bank, bidrage til skærpet konkurrence mellem de eksisterende store aktører og kan bidrage til at forhindre eller løse en situation med potentiel kollektiv dominans.

| (245) | Endelig forpligter Íslandsbanki sig til hurtigst mulig at sælge aktieposter i driftsselskaber, som man har overtaget som følge af omstruktureringen i henhold til artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002, den forpligter sig til at følge proceduren og overholde tidsfristerne, som er angivet i denne bestemmelse, og den vil fremlægge ajourførte oplysninger på sit eget eller et datterselskabs websted vedrørende datterselskaber og aktieposter, der sættes til salg. Tilsynsmyndigheden glæder sig over Íslandsbankis løfte om hurtigst muligt at ville frasælge alle selskaber og aktieposter, der ikke vedrører dens kerneforretning, ikke mindst af hensyn til levedygtigheden. Selv om Tilsynsmyndigheden mener, at det er indlysende, at banken skal overholde bestemmelserne i den islandske lovgivning, såsom artikel 22 i loven om finansielle virksomheder, tager den dette løfte til efterretning og henleder de islandske myndigheders og støttemodtagernes opmærksomhed på, at en overtrædelse af den nationale lovgivning i dette tilfælde også kan indebære misbrug af støtten. Tilsynsmyndigheden mener desuden, at banken ved at skulle medtage oplysninger om planlagte frasalg og salg på sit websted indfører større gennemsigtighed om den nuværende ejersituation i den islandske økonomi. Dette afhjælper i det mindste i en vis udstrækning dette særlige konkurrenceproblem, der kendetegner de islandske markeder i øjeblikket. |
| --- | --- |

(245)

Endelig forpligter Íslandsbanki sig til hurtigst mulig at sælge aktieposter i driftsselskaber, som man har overtaget som følge af omstruktureringen i henhold til artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002, den forpligter sig til at følge proceduren og overholde tidsfristerne, som er angivet i denne bestemmelse, og den vil fremlægge ajourførte oplysninger på sit eget eller et datterselskabs websted vedrørende datterselskaber og aktieposter, der sættes til salg. Tilsynsmyndigheden glæder sig over Íslandsbankis løfte om hurtigst muligt at ville frasælge alle selskaber og aktieposter, der ikke vedrører dens kerneforretning, ikke mindst af hensyn til levedygtigheden. Selv om Tilsynsmyndigheden mener, at det er indlysende, at banken skal overholde bestemmelserne i den islandske lovgivning, såsom artikel 22 i loven om finansielle virksomheder, tager den dette løfte til efterretning og henleder de islandske myndigheders og støttemodtagernes opmærksomhed på, at en overtrædelse af den nationale lovgivning i dette tilfælde også kan indebære misbrug af støtten. Tilsynsmyndigheden mener desuden, at banken ved at skulle medtage oplysninger om planlagte frasalg og salg på sit websted indfører større gennemsigtighed om den nuværende ejersituation i den islandske økonomi. Dette afhjælper i det mindste i en vis udstrækning dette særlige konkurrenceproblem, der kendetegner de islandske markeder i øjeblikket.

| (246) | På grundlag af alle ovenstående elementer og navnlig som følge af den særlige situation i Island og det forhold, at ovennævnte foranstaltninger efter Tilsynsmyndighedens mening tager højde for de væsentligste konkurrenceproblemer, som Tilsynsmyndigheden har identificeret i samarbejde med den islandske konkurrencemyndighed, og under hensyntagen til det overordnede mål om finansiel stabilitet, konkluderer Tilsynsmyndigheden, at disse forpligtelser begrænser konkurrencefordrejningen i tilfredsstillende grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsretningslinjerne. |
| --- | --- |

(246)

På grundlag af alle ovenstående elementer og navnlig som følge af den særlige situation i Island og det forhold, at ovennævnte foranstaltninger efter Tilsynsmyndighedens mening tager højde for de væsentligste konkurrenceproblemer, som Tilsynsmyndigheden har identificeret i samarbejde med den islandske konkurrencemyndighed, og under hensyntagen til det overordnede mål om finansiel stabilitet, konkluderer Tilsynsmyndigheden, at disse forpligtelser begrænser konkurrencefordrejningen i tilfredsstillende grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsretningslinjerne.

4.   KONKLUSION

| (247) | På grundlag af ovenstående vurdering og i lyset af den omstruktureringsplan for Íslandsbanki, som de islandske myndigheder har fremlagt, fjernes den tvivl, som Tilsynsmyndigheden udtrykte i beslutningen om at indlede proceduren for så vidt angår arten og foreneligheden af støtteforanstaltningerne over for Íslandsbanki. Tilsynsmyndigheden godkender derfor støtteforanstaltningerne som omstruktureringsstøtte, der er forenelig med EØS-aftalens funktion i henhold til EØS-Traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), hvis Island og Íslandsbanki opfylder de forpligtelser, der opstilles i bilaget— |
| --- | --- |

(247)

På grundlag af ovenstående vurdering og i lyset af den omstruktureringsplan for Íslandsbanki, som de islandske myndigheder har fremlagt, fjernes den tvivl, som Tilsynsmyndigheden udtrykte i beslutningen om at indlede proceduren for så vidt angår arten og foreneligheden af støtteforanstaltningerne over for Íslandsbanki. Tilsynsmyndigheden godkender derfor støtteforanstaltningerne som omstruktureringsstøtte, der er forenelig med EØS-aftalens funktion i henhold til EØS-Traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), hvis Island og Íslandsbanki opfylder de forpligtelser, der opstilles i bilaget—

VEDTAGET DENNE BESLUTNING:

Artikel 1

Den oprindelige driftskapital, den (midlertidige) fuldstændige statslige kapitalisering, statens andel på 5 % af aktiekapitalen og tier-II-kapitalen til Íslandsbanki samt den særlige likviditetsfacilitet, den ubegrænsede indskudsgaranti og Straumur-aftalen udgør statsstøtte i henhold til artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen.

Artikel 2

De i artikel 1 opførte foranstaltninger udgør ulovlig statsstøtte fra datoerne for deres gennemførelse til datoen for vedtagelsen af denne afgørelse, idet de islandske myndigheder har undladt at opfylde kravet om at underrette Tilsynsmyndigheden forud for indførelsen af støtten, jf. artikel 1, stk. 3, del I i protokol nr. 3.

Artikel 3

De i artikel 1 opførte foranstaltninger samt foranstaltningerne vedrørende Byr, som beskrives i beslutning nr. 126/11/KOL, er forenelige med EØS-aftalens funktion i henhold til EØS-Traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), hvis forpligtelserne i bilaget opfyldes. Godkendelsen af den ubegrænsede indskudsgaranti udløber ved udgangen af 2014.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Republikken Island.

Artikel 5

Kun den engelske udgave af denne beslutning er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2012.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Oda Helen SLETNES

Formand

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Medlem af Kollegiet

---

(1)  Dette dokument offentliggøres alene til orientering. I denne offentlige udgave er nogle oplysninger udeladt af fortrolighedshensyn. Dette er angivet med [...] eller et talinterval i firkantet parentes for at give et ikkefortroligt skøn over det relevante tal.

1

(2)  En mere indgående beskrivelse findes i beslutningen om at indlede den formelle procedure, jf. fodnote 3.

2

(3)  Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 494/10/KOL om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure om statsstøtte ydet til genoprettelsen af visse af (gamle) Glitnir Banks aktiviteter og oprettelsen og kapitaliseringen af New Glitnir Bank (nu omdøbt til Íslandsbanki), EUT C 41 af 10.2.2011, s. 51, og EØS-tillæg til Den Europæiske Unions Tidende nr. 7 af 10.2.2011, s. 50.

3

Den Europæiske Unions Tidende

(4)  Yderligere oplysninger om den procedure, der førte op til Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 494/10/KOL, kan findes i afgørelsens afsnit om proceduren.

4

(5)  Korrigeret af de interesserede parter den 25. maj 2012.

5

(6)  Se Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 325/11/KOL om Íslandsbankis erhvervelse af Byr og forlængelse af den midlertidige godkendelse af den ansvarlige lånefacilitet ydet til Byr hf, EUT C 16 af 19. januar 2012, s. 10, og EØS-tillæg til Den Europæiske Unions Tidende nr. 3 af 19. januar 2012, s. 1.

6

Den Europæiske Unions Tidende

(7)  Vedrørende konkurrencesituationen i den islandske banksektor og mulige midler til bekæmpelse af illoyal konkurrence har Tilsynsmyndigheden samarbejdet med Islands konkurrencemyndighed.

7

(8)  Se den særlige undersøgelseskommissions rapport til Altinget, kapitel 2: Sammenfatning af rapportens hovedkonklusioner, s. 13, findes på http://sic.althingi.is/pdf/RNAvef-Kafli2Enska.pdf.

8

(9)  Landsbanki blev også sat under administration samme dag, og Kaupthing Bank fulgte efter to dage senere, den 9. oktober 2008.

9

(10)  Medlemmerne af den særlige undersøgelseskommission var højesteretsdommer Páll Hreinsson, Islands ombudsmand Tryggvi Gunnarsson og Sigríður Benediktsdóttir, Ph.D., professor og prorektor ved Yale University, USA. Rapporten findes in extenso på islandsk på: http://rna.althingi.is/ og afsnit oversat til engelsk (herunder resuméet og kapitlet om årsagerne til bankernes sammenbrud) findes på: http://sic.althingi.is/.

10

(11)  Islandsk króna.

11

(12)  Udlån til udenlandske parter steg med 11,4 mia. EUR fra 9,3 mia. EUR til 20,7 mia. EUR på seks måneder.

12

(13)  Kapitel 21.2.1.2 (s. 6) i rapporten.

13

(14)  Situationen blev yderligere forværret af, at de største islandske investeringsselskabers udenlandske kreditorer fremsatte margenopkrævninger som følge af en reduceret sikkerhedsstillelse, hvilket førte til, at de tre største banker overtog finansieringen, så de udenlandske banker kunne få deres betaling.

14

(15)  Kapitel 21.2.1.4 i rapporten.

15

(16)  Det var rent faktisk den daværende koalitionsregerings erklærede politik at tilskynde til mere vækst og tilskynde bankerne til at bevare deres hovedsæde i Island.

16

(17)  Kapitel 2, side 5 i rapporten.

17

(18)  For yderligere oplysninger om de foranstaltninger, som de islandske myndigheder traf, henvises til Finansministerens rapport til Altinget om genoprettelse af de kommercielle banker fra maj 2011 (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), se http://www.althingi.is/altext/-139/s/pdf/1213.pdf.

18

(19)  Lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv.

19

(20)  Se også FME's årsrapport 2009 (juli 2008-juni 2009), tilgængelig på http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

20

(21)  Senere blev flere finansvirksomheder overtaget. I marts 2009 overtog FME kontrollen med aktiviteterne i de tre finansvirksomheder Straumur-Burdaras, Reykjaviks sparekasse (SPRON) og Sparisjodabanki Íslands (Icebank) og traf beslutning om disponeringen over disse virksomheders aktiver og passiver. Mens akkorden med Straumurs kreditorer senere blev godkendt, blev SPRON og Sparisjodabanki omfattet af en likvidationsprocedure. Andre finansvirksomheder blev også hårdt ramt af de tre store kommercielle bankers kollaps og den store usikkerhed på finansmarkederne, og flere finansvirksomheder blev sat under offentlig administration i 2010. FME udpegede således en midlertidig bestyrelse for VBS Investment Bank i marts 2010. I april 2010 overtog FME kontrollen med Keflavík sparekasse og Byr sparekasse og bestemte, at deres aktiviteter skulle overgå til nye finansvirksomheder, hhv. SpKef sparekasse og Byr hf. Da de finansielle vilkår for disse nye virksomheder viste sig at være dårligere end først antaget, blev SpKef senere lagt sammen med Landsbankinn i henhold til FME's beslutning, og Byr hf. blev lagt sammen med Íslandsbanki, efterfulgt af et udbud vedrørende aktierne i Byr. De islandske myndigheder blev endvidere i 2009 opfordret til at håndtere de finansielle problemer i Saga Capital Investment Bank og i 2011 i boligfinansieringsfonden.

21

(22)  Som et eksempel på den drastiske nedskrivning kan det nævnes, at den månedlige gennemsnitskurs for euro/islandsk krone steg fra 90,71 ISK i december 2007 til 184,64 ISK i november 2009.

22

(23)  I perioden 2009-2011 var investeringernes andel af BNP kun 13-14 %.

23

(24)  Handelsbalancen er et udtryk for forskellen i indtjening fra eksport og import af varer og tjenesteydelser. Den omfatter ikke balancen for primær indkomst fra udlandet, som har været negativ i de seneste år, især siden 2008. Dette betyder, at Islands samlede løbende poster trods overskuddet på handelsbalancen har udvist et underskud i de senere år, også selv om det er faldet kraftigt siden 2009.

24

(25)  Se f.eks. Økonomiministerens rapport til Altinget fra marts 2012: Future Structure of the Islandic Financial System. Ifølge ministeriet betragtes denne rapport som en katalysator for en diskussion af dette vigtige emne på et velinformeret grundlag, da den ikke indeholder fuldt udviklede forslag, men fremlægger hovedaspekterne og fremtidsudsigterne i forhold til den internationale udvikling. Rapporten findes på http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

25

Future Structure of the Islandic Financial System

(26)  At bringe indskudsgarantierne tilbage til normale vilkår vil ikke kun sige at fjerne statens støtte til sådanne garantier, men omfatter også en revision af bestemmelserne i nødloven, i henhold til hvilke indskud, der er omfattet af lovfæstede indskudsgarantier, prioriteres i forbindelse med en finansvirksomheds likvidationsproces. Dette er en betydelig garanti for indskydere, ikke mindst nu, hvor borgerne stadig har bankernes kollaps i 2008 i frisk erindring. På den anden side er denne bestemmelse sandsynligvis et handicap for bankerne, når de ønsker at sprede deres finansieringssystem.

26

(27)  Se kapitel 9 i økonomiministerens rapport, jf. fodnote 25. Da økonomiministeren fremlagde sin rapport, udpegede han også en gruppe bestående af bankeksperter, også udenlandske eksperter, som skal udarbejde forslag til omfattende juridiske og tilsynsmæssige rammer for det islandske finansmarked som helhed. Ifølge samme rapport forventer de islandske myndigheder også at afsøge andre fremtidige muligheder, herunder at adskille investeringsaktiviteter fra kommercielle bankaktiviteter, indføre en lovgivning om finansiel stabilitet og eventuelt ændre ansvarsfordelingen mellem de organer, der fører tilsyn med finansielle tjenesteydelser. Det fremgår også af udtalelser fra de islandske myndigheder, at en revision af de valutapolitiske rammer stadig er på dagsordenen, med eller uden den mulighed, at Island bliver medlem af EU, samt andre midler til at forbedre den økonomiske forvaltning og sikre, at tilsynsmyndigheder »kan se skoven for bare træer« og effektivt anvender de mest hensigtsmæssige makrotilsynsværktøjer.

27

(28)  Se kapitel 6 i økonomiministerens rapport til Altinget, The Future Structure of the Icelandic Financial System, som findes på http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

28

(29)  Siden efteråret 2008 er flere finansvirksomheder forsvundet fra markedet (ud over de »gamle« store kommercielle banker, Glitnir, Kaupthing og Landsbanki): Sparisjóðabanki Íslands (tidligere Icebank), Reykjavik sparekasse (SPRON), Sparisjóður Mýrasýslu (Myrasysla sparekasse, SPM), VBS Investment Bank og Askar Capital Investment Bank. Investeringsbanken Straumur-Burdaras Investment Bank og Saga Capital Investment Bank har også oplevet en betydelig nedgang i deres aktiviteter.

29

(30)  Den 11. april 2011 blev en kontrakt om salget af (gamle) MP banks aktiviteter i Island og Litauen godkendt på bankens generalforsamling, hvor over 40 nye aktionærer investerede 5,5 mia. ISK i nye aktier i banken. Andre af den gamle banks transaktioner forblev hos de tidligere ejere og blev overført til en ny juridisk person, EA fjárfestingarfélag hf. Der findes yderligere oplysninger i MP banks pressemeddelelser af 11. april 2011, som findes på https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 og https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510.

30

(31)  Ifølge forliget har RB og dens ejere accepteret en række forpligtelser, der skal forebygge konkurrencefordrejning hidrørende fra RB's aktiviteter og samarbejdet mellem dens ejere. I henhold til forpligtelserne skal RB bl.a. drives på almindelige kommercielle vilkår og uafhængigt af dens ejere, flertallet i RB's bestyrelse skal bestå af eksperter, der er uafhængige af ejerne, adgang til RB's systemer og ydelser skal ske på ligelige vilkår, og vilkårene for levering af RB's ydelser skal være de samme, uanset om kunden er aktionær i RB eller ikke. Eksisterende ejere af RB har forpligtet sig til regelmæssigt at sælge dele af deres andele i RB for at gøre det lettere for ikkefinansielle virksomheder at købe sig ind i RB. Sådanne invitationer skal gives mindst hvert andet år, indtil mindst en tredjedel af alle aktier i RB er blevet solgt til andre end de nuværende aktionærer eller udbudt til salg i et aktieudbud.

31

(32)  Konkurrencemyndigheden bruger termen »erhvervsaktive selskaber« for bankernes aktieandele i normalt ikkefinansielle virksomheder, som bankerne har erhvervet i forbindelse med omstruktureringen af deres låneporteføljer gennem konvertering af gæld til egenkapital eller på andre måder. På samme måde bruger Tilsynsmyndigheden termen »driftsselskab« for en virksomhed i realøkonomien, som ikke tilhører bankens kerneforretning på finansmarkederne.

32

(33)  I denne sammenhæng forstår Tilsynsmyndigheden, at indirekte ejerskab henviser til bankernes mulige indflydelse på og kontrol over virksomheder på grund af deres gæld til banken.

33

(34)  Glitnirs årsberetning for 2007, s. 40. Beretningen er tilgængelig på http://tools.euroland.com/arinhtml/is-isb/2007/ar_eng_2007/ Glitnirs konsoliderede regnskab for 2007 findes her: http://en.sff.is/media/auglysingar/Glitnir_-Annual_Report_2007.pdf.

34

(35)  Íslandsbanki har den næststørste markedsandel på NASDAQ OMX ICE, markedet for fastforrentede værdipapirer i henhold til omsætningstal for 2011.

35

(36)  Men da de fleste transaktioner, der bestemmer en banks markedsandel i dette forretningssegment, ikke offentliggøres, er disse blot de bedste skøn indsendt af de islandske myndigheder.

36

(37)  Men da de fleste transaktioner, der bestemmer en banks markedsandel i dette forretningssegment, ikke offentliggøres, er disse blot de bedste skøn indsendt af de islandske myndigheder.

37

(38)  Graferne er baseret på tal for Glitnir i første halvdel af 2008 og for Íslandsbanki i første halvdel af 2009.

38

(39)  Der blev foretaget mindre ændringer i aftalen den 31. juli 2009, 14. august 2009 og 4. september 2009, og en endelig aftale blev indgået den 13. september 2009.

39

(40)  Euro Interbank Offered Rate.

40

(41)  EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22.

41

(42)  EFT L 135 af 31.5.1994, s. 5.

42

(43)  Den engelske oversættelse af meddelelsen kan ses på: http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033.

43

(44)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842

44

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Økonomiministeren har også for nylig henvist hertil i et interview med Viðskiptablaðið den 2. december 2010, s. 8: »[Erklæringen] vil blive trukket tilbage til rette tid. Vi agter ikke at opretholde ubegrænset garanti for indskud i det uendelige. Spørgsmålet om, hvornår den vil blive trukket tilbage, afhænger dog af, hvornår der indføres et alternativt, effektivt indskudssystem og et finanssystem, som har løst alle sine problemer« (Tilsynsmyndighedens oversættelse).

(45)  Det relevante punkt kan findes i brevets afsnit 16 (side 6): http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf.

45

(46)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm [Mbl 10.6.2012].

46

(47)  Tilsynsmyndighedens uofficielle oversættelse af en udtalelse, der blev bragt i Morgunblaðið (www.mbl.is) den 10. juni 2012.

47

(48)  Der blev også underskrevet et tillæg til aftalen den 13. januar 2010, og en ny aftale blev indgået den 19. juli 2010 som reaktion på bestemte bemærkninger fra FME.

48

(49)  Som nævnt ovenfor var en af FME's betingelser, at kontante eller kontantlignende aktiver skulle udgøre 5 % af indskud på anfordring, og at bankerne skulle kunne modstå en øjeblikkelig udstrømning af indskud på 20 %.

49

(50)  Beslutningen findes på engelsk på: http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6055.

50

(51)  Beslutningen findes på engelsk på: http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6077.

51

(52)  REIBOR er Reykjavik Interbank Offered Rate, som repræsenterer interbanksatsen for kortfristede lån i islandske forretningsbanker og sparekasser. Tilgangen svarer til, hvordan mange lande bruger LIBOR som grundsats for lån med variabel rente, men islandske banker bruger REIBOR (plus en præmie) som grundlag for at yde lån med variabel rente i den islandske valuta, króna.

52

(53)  Den 5-årige forretningsplan er også blevet suppleret med en præsentation af de væsentligste ændringer af den 5-årige forretningsplan, som blev udarbejdet til bestyrelsesmødet den 27. marts 2012, og som genfindes i ICAAP-rapporten.

53

(54)  FX-udlån betegner udlån i fremmed valuta. Sikrede lån i fremmed valuta og vedrører normalt lån i en anden valuta end valutaen i låntagers hjemland.

54

(55)  De økonomiske antagelser, som prognoserne er baseret på, er udarbejdet af bankens undersøgelsesafdeling. De generelle antagelser blev sammensat af de relevante afdelingsledere og højtstående medarbejdere og godkendt af bankens direktion.

55

(56)  Fra den 16. maj 2012 har CBI's syv-dages udlånsrente med sikkerhedsstillelse været 5,5 %.

56

(57)  På tidspunktet, hvor omstruktureringsplanen blev fremlagt, var den finansielle rapportering for 2011 endnu ikke færdiggjort, og oplysningerne fra 30. september 2011 blev benyttet i den endelige omstruktureringsplan. Efter offentliggørelse af Íslandsbankis regnskab for 2011 ajourfører Tilsynsmyndigheden tallene.

57

(58)  Årsagen til faldet i forrentningen af egenkapitalen i 2011 var højesterets dom om udlån i valuta af 15. februar 2012 og afskrivning af goodwill efter fusionen med Byr.

58

(59)  Den »store rabat« var todelt ifølge de islandske myndigheder og bestod af en nedskrivning og en rabat. Nedskrivningen afspejler forskellen i pålydende værdi og den skønnede tilbagekøbsværdi af låneaktiverne. Desuden blev den erhvervede låneportefølje ikke værdiansat til markedssats, og rabatten afspejler forskellen i de aftalebestemte rentesatser og markedssatsen.

59

(60)  I ISFI's rapport for 2011 (om bankernes drift i 2010) når man frem til en lignende konklusion; Íslandsbankis »kerne-rentabilitet« er endnu højere ifølge denne rapport. Se http://www.banka-sysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf.

60

(61)  Se CBI's Rules on Liquidity Ratios No. 317 of 25 April 2006, der findes på http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713

61

(62)  De største islandske banker accepterede at tilbyde alle overgearede kunder en realkreditjustering på 110 %, dvs. realkredittens hovedstol fastsættes til 110 % af ejendommens registrerede værdi.

62

(63)  Íslandsbanki har understreget, at prioriteringen af indskud i Island begrænser muligheden for at udstede gæld uden sikkerhed [...].

63

(64)  Forbrugerprisindeks.

64

(65)  Risikobogen ligger på bankens websted www.Íslandsbanki.is/riskbook.

65

(66)  Det første trin i vurderingen af kapitalkravene er baseret på Søjle 1-beregninger.

66

(67)  Ifølge ICAAP-rapporten vurderes de supplerende kapitalbehov under Søjle 2 (Søjle 2a og 2b) som følger:

67

| a) | Andre risikotyper og risici, der ikke er dækket fuldt ud under Søjle 1: Ud over den minimale kapital, der er nødvendig under Søjle 1, kan der være behov for yderligere kapital under Søjle 2a på grund af andre risikofaktorer eller på grund af underdrivelse af Søjle 1-risikofaktorer. Kapitalkravene under Søjle 1 og Søjle 2a udgør basiskapitalkravet for banken. |
| --- | --- |

a)

Andre risikotyper og risici, der ikke er dækket fuldt ud under Søjle 1: Ud over den minimale kapital, der er nødvendig under Søjle 1, kan der være behov for yderligere kapital under Søjle 2a på grund af andre risikofaktorer eller på grund af underdrivelse af Søjle 1-risikofaktorer. Kapitalkravene under Søjle 1 og Søjle 2a udgør basiskapitalkravet for banken.

| b) | Reduktion af den tilgængelige kapital på grund af stresstester og af strategiske årsager: Basiskapitalkravet vurderes i henhold til »normale forretningsbetingelser«. Banken skal imidlertid sikre, at kapitalen er tilstrækkelig til at bære forretningen under stressede markedsbetingelser, og at den understøtte bankens forretningsstrategi i de kommende år. Dermed kan det være nødvendigt for banken at have en kapitalbuffer for at kunne modstå stressede markedsbetingelser og understøtte den planlagte vækst. For at kunne vurdere størrelsen af den nødvendige kapitalbuffer stresses bankens forretningsplan baseret på forskellige antagelser af relevans for bankens risikoprofil og forretningsstrategi. |
| --- | --- |

b)

Reduktion af den tilgængelige kapital på grund af stresstester og af strategiske årsager: Basiskapitalkravet vurderes i henhold til »normale forretningsbetingelser«. Banken skal imidlertid sikre, at kapitalen er tilstrækkelig til at bære forretningen under stressede markedsbetingelser, og at den understøtte bankens forretningsstrategi i de kommende år. Dermed kan det være nødvendigt for banken at have en kapitalbuffer for at kunne modstå stressede markedsbetingelser og understøtte den planlagte vækst. For at kunne vurdere størrelsen af den nødvendige kapitalbuffer stresses bankens forretningsplan baseret på forskellige antagelser af relevans for bankens risikoprofil og forretningsstrategi.

(68)  Bankens interne likviditetsprocenter er udtryk for en stresset situation snarere end normale forretningsbetingelser.

68

(69)  Bankasýsla ríkisins er et statsligt organ med en uafhængig bestyrelse, der referer til finansministeren, der blev oprettet med lov nr. 88/2009 og indledte sit arbejde i august 2009. Bankasýsla ríkisins skal have fuldført sine opgaver senest fem år efter oprettelsen. Bankasýsla ríkisins forvalter statens deltagelse i finansielle virksomheder i henhold til loven, forsvarlig forvaltning og forretningspraksis og politikken for statsligt ejerskab. Det har til formål at genoprette og genopbygge et dynamisk indenlandsk finansmarked og samtidig fremme effektiv konkurrence på markedet og at sikre gennemsigtighed i alle beslutninger vedrørende statens deltagelse i finansielle aktiviteter.

69

(70)  Der er bl.a. tale om den usikkerhed, nyligt afsagte højesteretsdomme har skabt angående lån i fremmed valuta, og forudsætningen om en tilfredsstillende afvikling af de gamle bankers insolvente aktiver. Se kapitel 9.7 i rapporten om det islandske finanssystems fremtidige struktur på http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

70

(71)  Nærmere beskrevet i kapitel 3 i nærværende afgørelse.

71

(72)  Se i denne forbindelse Rettens dom i de forenede sager T-425/04, T-444/04, T-450/04 og T-456/04, Frankrig m.fl. mod Kommissionen, Sml. 2010 II, s. 2099, præmis 283 (efter appel).

72

(73)  Se f.eks. T-228/99, WestLB, Sml. 2003 II, s. 435.

73

(74)  Se f.eks. Kommissionens afgørelse af 10. oktober 2008 i sag NN 51/2008 »Garantiordning for bankerne i Danmark«, punkt 32, og Kommissionens afgørelse af 21.10.08 i sag C 10/2008 IKB, punkt 74.

74

(75)  Se Tilsynsmyndighedens afgørelse af 8. maj 2009 om en ordning for midlertidig rekapitalisering af grundlæggende sunde banker med henblik på at fremme finansiel stabilitet og udlån til realøkonomien i Norge (205/09/KOL) på: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1.

75

(76)  Se i denne forbindelse et tilsvarende ræsonnement, som Europa-Kommissionen anlagde i forbindelse med investeringer foretaget af leverandører til en virksomhed i problemer i Kommissionens afgørelse C 4/10 (ex NN 64/09) — Støtte til Trèves (Frankrig).

76

(77)  Rapport fra økonomiministeren til Altinget (marts 2012), »Den fremtidige struktur for det islandske finanssystem«, kap. 9.6, findes på: http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

77

(78)  Myndigheden bemærker i denne forbindelse bemærkningerne fra CBI's guvernør, som i forordet til bankens rapport om finansiel stabilitet for anden halvdel af 2010 udtaler, at »kapitaliseringen af finansinstitutterne beskyttes i øjeblikke af kapitalkontrollerne og regeringens erklæring om indskudsgaranti«. Se http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, s. 5. Se også Kommissionens afgørelser NN48/2008 Garantiordning for bankerne i Irland, punkt 46 og 47: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; og NN51/2008 Garantiordning for bankerne i Danmark: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf.

78

(79)  Se i denne forbindelse sag 730/79 Phillip Morris mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671.

79

(80)  Se Del VIII i Tilsynsmyndighedens statsstøtteretningslinjer. Temporary rules regarding financial crisis. The application of state aid regler to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis, findes på http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

80

(81)  Return to viability and the assessment of restructuring measures in the financial sector in the currents crisis under the State air rules, vedtaget af Tilsynsmyndigheden den 25. november under kapitel VII: Temporary Rules regarding the Financial Crisis, as extended by the Financial Crisis Guidelines 2012. Findes på Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

81

(82)  Såkaldte »leveraged buyouts«.

82

(83)  Nye regler om valutabalancen blev vedtaget af CBI og trådte i kraft den 1. januar 2011. Formålet med reglerne er at begrænse valutakursrisikoen ved at forhindre, at valutabalancer overstiger bestemte grænser. En af de største ændringer i forhold til tidligere udgaver af reglerne er, at den tilladte åbne valutaposition i enkeltlande er sænket fra 20 % til 15 % af egenkapitalen, mens den tilladte samlede valutabalance er sænket fra 30 % til 15 %. Rapporteringen af valutabalancen er også mere detaljeret end tidligere, idet aktiver og passiver i fremmed valuta klassificeres efter type: lån, obligationer, egenkapitalinstrumenter, andele i gensidige fonde, indlån, rentebærende aftaler, gæld til centralbanken osv. Hvis valutabalancen afviger fra grænserne i reglerne, skal den pågældende finansvirksomhed indføre foranstaltninger for at fjerne differencen inden for højst tre hverdage. Hvis dette ikke lykkes gennem den finansielle virksomheds foranstaltninger, kan CBI beregne periodiske sanktioner. CBI har også taget andre skridt til at begrænse valutaubalancer, f.eks. ved at indgå en valuta-swapaftale med en af handelsbankerne og ved at købe fremmed valuta. Ifølge CBI fremmer disse foranstaltninger øget finansiel stabilitet og styrker CBI's ikkelånte valutareserver.

83

(84)  Men i ICAAP-rapporten understreger Íslandsbanki, at beslutningerne om de enkelte års dividendebetaling vil være baseret på en ajourført kapitalkravsanalyse og ligeledes tage hensyn til bankens likviditetsposition.

84

(85)  Jf. f.eks. CBI's rapport om finansiel stabilitet 2011:2, hvori det hedder, at rentemarginalen er omkring 2-3 gange større i Island end i de øvrige nordiske lande.

85

(86)  Ifølge de aktuelle skøn kan tabene udgør 70-75 % af de lån, man havde ydet til Glitnir; se f.eks. http://glitnirbank.com/press-room/tilkynningar-a-islensku/448-athugasemdfraslidastjorn.html.

86

(87)  Statens kapitalisering af Íslandsbanki var rent faktisk baseret direkte på forskellen mellem den oprindelige værdiansættelse af de overførte aktiver og passiver og FME's krav vedrørende kapitalen.

87

(88)  Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise: støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger (»rekapitaliseringsretningslinjerne«), EUT L 17 af 201.12011 og EØS-tillæg nr. 3. Retningslinjerne findes også på Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

88

(89)  Ved udgangen af 2014 vil omstruktureringsperioderne for alle islandske banker, der er genstand for en formel undersøgelse, udløbe.

89

(90)  Stempelafgiften varierer afhængigt af, hvilken type juridisk dokument, der er tale om, men er normalt på 15 ISK for hver påbegyndt tusinde ISK (dvs. omkring 1,5 %) af den pålydende værdi af rentebærende obligationer med sikkerhed i fast ejendom eller anden sikkerhed.

90

(91)  Jf. f.eks. Kommissionens afgørelse i sag SA.28264, Omstruktureringsstøtte til Hypo Real Estate, hvor Kommissionen accepterede udskillelsen af en stor del af Hypo Real Estates oversøiske forretning som en foranstaltning, der skulle begrænse konkurrencefordrejningen for bankens efterfølger, PBB.

91

(92)  Med den samme begrundelse accepterer Tilsynsmyndigheden, at frasalgene er betinget af, at [...].

92

---

BILAG

TILSAGN OG RELEVANTE ÆNDRINGER AF DEN JURIDISKE RAMME FOR BANKDRIFT

1.   DE ISLANDSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN

De islandske myndigheder har afgivet to tilsagn, som beskrives nedenfor.

Ændring af stempelafgift for at udelukke statsstøtte og reducere omkostningerne ved at skifte

Finansministeriet vil nedsætte en arbejdsgruppe med mandat til at revidere lov nr. 36/1978 om stempelafgift. Arbejdsgruppen skal indsende en rapport til finansministeren i oktober 2012 sammen med et lovforslag. Arbejdsgruppen skal navnlig undersøge afskaffelsen af stempelafgifter på obligationer udstedt af privatpersoner, når disse overføres mellem kreditorer (f.eks. når private overfører deres lån fra en låneinstitution til en anden). Gruppen skal desuden undersøge, hvordan brugen af stempelafgiften kan ændres for at forenkle procedurerne og fremme konkurrencen.

Foranstaltninger, der kan gøre det lettere at skifte og reducere omkostningerne ved at skifte

I henhold til en beslutning truffet af det islandske parlament den 21. marts 2012 vil nedsætte et udvalg, der har mandat til at gennemgå forbrugerbeskyttelsen på det finansielle marked og fremsætte forslag til, hvordan privatpersoners og husholdningers stilling kan styrkes i forhold til låneinstitutionerne. Nedsættelsen af udvalget vil omfatte et særligt mandat til revision af mulighederne for og omkostningerne ved at skifte, og udvalget skal arbejde tæt sammen med den islandske konkurrencemyndighed (IKM) om dette spørgsmål. Udvalget skal fremlægge sin rapport senest den 15. januar 2013.

Desuden har de islandske myndigheder godkendt følgende forpligtelser for Íslandsbanki:

Begrænsning af opkøb

Íslandsbanki forpligter sig til ikke at opkøbe finansieringsinstitutter frem til den 15. oktober 2014.

Med forbehold af denne forpligtelse kan Íslandsbanki efter at have fået Tilsynsmyndighedens godkendelse opkøbe virksomheder, navnlig hvis dette er nødvendigt for at sikre finansiel stabilitet.

Frasalg af [...]

Íslandsbanki forpligter sig til at frasælge sin aktieandel i [...] inden [dato] og forpligter sig til at sætte nedenstående aktieandele offentligt til salg [...].

[...] e [...]

[...].

Frasalg af aktier i selskaber under omstrukturering

Íslandsbanki forpligter sig til hurtigst muligt at sælge aktieposter i driftsselskaber, som den har overtaget som følge af omstruktureringer, jf. artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002. Desuden forpligter banken sig til at følge proceduren og overholde tidsfristerne i overstående retlige bestemmelse. Endelig vil banken stille ajourførte oplysninger til rådighed på sit websted (eller et websted tilhørende et relevant datterselskab, f.eks. Midengi ehf) om de aktieposter, der sættes til salg.

Foranstaltninger til fordel for nye og små konkurrenter

Íslandsbanki forpligter sig til at gennemføre følgende foranstaltninger til gavn for nye og små konkurrenter:

| a) | Íslandsbanki vil frem til den 15. oktober 2014 hverken håndhæve kontraktbestemmelser eller indføre nye kontraktbestemmelser, hvor særlige betingelser vedrørende rentesatser gøres afhængige af, at man opretholder et vist minimum af forretninger med banken. |
| --- | --- |

a)

Íslandsbanki vil frem til den 15. oktober 2014 hverken håndhæve kontraktbestemmelser eller indføre nye kontraktbestemmelser, hvor særlige betingelser vedrørende rentesatser gøres afhængige af, at man opretholder et vist minimum af forretninger med banken.

| b) | På sit websted stiller Íslandsbanki lettilgængelige oplysninger til rådighed om proceduren for flytning af bankydelser til en anden finansiel institution. På webstedet vil man desuden gøre de dokumenter, der er nødvendige for at skifte mellem finansieringsinstitutter, let tilgængelige. Endelig vil de samme oplysninger og formularer til skift være tilgængelige i bankens afdelinger. |
| --- | --- |

b)

På sit websted stiller Íslandsbanki lettilgængelige oplysninger til rådighed om proceduren for flytning af bankydelser til en anden finansiel institution. På webstedet vil man desuden gøre de dokumenter, der er nødvendige for at skifte mellem finansieringsinstitutter, let tilgængelige. Endelig vil de samme oplysninger og formularer til skift være tilgængelige i bankens afdelinger.

| c) | Íslandsbanki vil effektuere alle anmodninger om overførsel af banktjenester hurtigt. |
| --- | --- |

c)

Íslandsbanki vil effektuere alle anmodninger om overførsel af banktjenester hurtigt.

| d) | Íslandsbanki vil ikke påberåbe sig statens deltagelse som en konkurrencefordel i forbindelse med markedsføring. |
| --- | --- |

d)

Íslandsbanki vil ikke påberåbe sig statens deltagelse som en konkurrencefordel i forbindelse med markedsføring.

| e) | Hvis der ikke er adgang til konkurrerende tjenesteudbydere, vil Íslandsbanki tilbyde følgende tjenester til en pris, der er baseret på omkostningerne plus en rimelig margen: |
| --- | --- |

e)

Hvis der ikke er adgang til konkurrerende tjenesteudbydere, vil Íslandsbanki tilbyde følgende tjenester til en pris, der er baseret på omkostningerne plus en rimelig margen:

| f) | Betalingstjenester i ISK.






  i) | Betalingstjenester i FX. |
| --- | --- | --- |

f)

Betalingstjenester i ISK.

i)

Betalingstjenester i FX.

| ii) | Distribution af sedler og mønter.






  I. | Salg og levering af pengesedler og mønter på tjenestemodtagerens adresse. |
| --- | --- | --- |

ii)

Distribution af sedler og mønter.

I.

Salg og levering af pengesedler og mønter på tjenestemodtagerens adresse.

| II. | Opbevaring af et lager af særlige kassetter med pengesedler, der anbringes i hæveautomater. Imidlertid skal et sikkerhedsfirma, som den nye/lille part har hyret, placere kassetterne i hæveautomaten. |
| --- | --- |

II.

Opbevaring af et lager af særlige kassetter med pengesedler, der anbringes i hæveautomater. Imidlertid skal et sikkerhedsfirma, som den nye/lille part har hyret, placere kassetterne i hæveautomaten.

2.   RELEVANTE TILPASNINGER OG ÆNDRINGER AF LOVGIVNINGS- OG TILSYNSRAMMERNE FOR DE FINANSIELLE MARKEDER I ISLAND, SOM ER INDFØRT EFTER KRISEN

De islandske myndigheder har indsendt følgende oversigt over de foretagne ændringer af lovgivningen, som var gældende i efteråret 2008:

| — | FME's (det islandske finanstilsyn) beføjelser til at gribe ind (for at overtage generalforsamlingernes beføjelser og frasælge aktiver, jf. nødlovgivning) er blevet skærpet, FME har fået udvidede tilsynsbeføjelser, der er vedtaget supplerende bestemmelser, som giver FME mulighed for at evaluere de enkelte overvågede parters transaktioner eller adfærd. Disse omfatter både bemyndigelse til at træffe beslutninger, f.eks. om lukning af virksomheder eller afslutning af specifikke aktiviteter uden tilbagekaldelse af driftstilladelser, samt en mere detaljeret definition af de principper, hvis tolkning FME og de overvågede enheder eller appelinstanser har været uenige om. |
| --- | --- |

—

FME's (det islandske finanstilsyn) beføjelser til at gribe ind (for at overtage generalforsamlingernes beføjelser og frasælge aktiver, jf. nødlovgivning) er blevet skærpet, FME har fået udvidede tilsynsbeføjelser, der er vedtaget supplerende bestemmelser, som giver FME mulighed for at evaluere de enkelte overvågede parters transaktioner eller adfærd. Disse omfatter både bemyndigelse til at træffe beslutninger, f.eks. om lukning af virksomheder eller afslutning af specifikke aktiviteter uden tilbagekaldelse af driftstilladelser, samt en mere detaljeret definition af de principper, hvis tolkning FME og de overvågede enheder eller appelinstanser har været uenige om.

| — | Reglerne for store individuelle engagementer er blevet præciseret og gjort mere specifikke, risikostyringens rolle og ansvar er blevet styrket, og FME gav tilladelse til at give risikostyringen en højere status i finansielle virksomheders organisation, bestemmelserne om anvendelsen af stresstester er blevet strammet op. |
| --- | --- |

—

Reglerne for store individuelle engagementer er blevet præciseret og gjort mere specifikke, risikostyringens rolle og ansvar er blevet styrket, og FME gav tilladelse til at give risikostyringen en højere status i finansielle virksomheders organisation, bestemmelserne om anvendelsen af stresstester er blevet strammet op.

| — | Bestemmelserne for et særligt register over større låntagere er blevet lovliggjort for at give et bedre overblik over store individuelle engagementer til to eller flere finansielle virksomheder. Registret er vigtigt med henblik på at sammenkæde engagementer og vurdere deres systemiske indvirkning, hvis der skulle opstå problemer med låntagernes transaktioner. Enheder, der ikke er underlagt FME's tilsyn, men som står opført i registrene over finansielle virksomheder, skal give FME oplysninger om alle deres forpligtelser. FME kan forbyde levering af tjenester til sådanne parter, hvis de nægter at udlevere de ønskede oplysninger. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne for et særligt register over større låntagere er blevet lovliggjort for at give et bedre overblik over store individuelle engagementer til to eller flere finansielle virksomheder. Registret er vigtigt med henblik på at sammenkæde engagementer og vurdere deres systemiske indvirkning, hvis der skulle opstå problemer med låntagernes transaktioner. Enheder, der ikke er underlagt FME's tilsyn, men som står opført i registrene over finansielle virksomheder, skal give FME oplysninger om alle deres forpligtelser. FME kan forbyde levering af tjenester til sådanne parter, hvis de nægter at udlevere de ønskede oplysninger.

| — | Bestemmelserne om sund virksomhedspraksis er blevet styrket, og klageudvalget for transaktioner med finansielle virksomheder indskrevet i lovgivningen, der skal offentliggøres detaljerede oplysninger om alle større ejerposter i finansielle virksomheder. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om sund virksomhedspraksis er blevet styrket, og klageudvalget for transaktioner med finansielle virksomheder indskrevet i lovgivningen, der skal offentliggøres detaljerede oplysninger om alle større ejerposter i finansielle virksomheder.

| — | Finansielle virksomheders tidsfrist til at frasælge de tilhørende aktiver er blevet afkortet. |
| --- | --- |

—

Finansielle virksomheders tidsfrist til at frasælge de tilhørende aktiver er blevet afkortet.

| — | Bestemmelserne om finansielle virksomheders beholdninger af egne aktier er blevet strammet op og defineret nærmere. Aktieposter i datterselskaber betragtes nu som egne aktier og det samme gælder kontrakter vedrørende egne aktier, der ikke er balanceført. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om finansielle virksomheders beholdninger af egne aktier er blevet strammet op og defineret nærmere. Aktieposter i datterselskaber betragtes nu som egne aktier og det samme gælder kontrakter vedrørende egne aktier, der ikke er balanceført.

| — | Finansielle virksomheder har fået forbud mod at forlænge kredit med sikkerhed i egne aktier eller garantbeviser. |
| --- | --- |

—

Finansielle virksomheder har fået forbud mod at forlænge kredit med sikkerhed i egne aktier eller garantbeviser.

| — | FME skal nu vedtage regler for, hvordan lån med sikkerhed i et pant i aktier i andre finansielle virksomheder skal indregnes i risikogrundlaget og kapitalgrundlaget. |
| --- | --- |

—

FME skal nu vedtage regler for, hvordan lån med sikkerhed i et pant i aktier i andre finansielle virksomheder skal indregnes i risikogrundlaget og kapitalgrundlaget.

| — | Den interne revisionsafdelings ansvar og rolle er blevet styrket. Der findes detaljerede regler vedrørende balancen mellem størrelsen og diversiteten af aktiviteterne i den pågældende finansielle virksomhed og dens interne revisionsafdelings ansvarsområde. |
| --- | --- |

—

Den interne revisionsafdelings ansvar og rolle er blevet styrket. Der findes detaljerede regler vedrørende balancen mellem størrelsen og diversiteten af aktiviteterne i den pågældende finansielle virksomhed og dens interne revisionsafdelings ansvarsområde.

| — | Der er indført en begrænsning på fem år for den periode, hvor et revisionsfirma kan udføre revisionen af den samme finansielle virksomhed, finansielle virksomheders mulighed for at afvise en »besværlig« revisor reduceres. |
| --- | --- |

—

Der er indført en begrænsning på fem år for den periode, hvor et revisionsfirma kan udføre revisionen af den samme finansielle virksomhed, finansielle virksomheders mulighed for at afvise en »besværlig« revisor reduceres.

| — | Alle bestemmelser vedrørende beregningen af egenkapital og forskellige andre tekniske aspekter er blevet revideret. |
| --- | --- |

—

Alle bestemmelser vedrørende beregningen af egenkapital og forskellige andre tekniske aspekter er blevet revideret.

| — | Reglerne om udøvelse af kvalificerede andele, dvs. 10 % af stemmerettighederne eller derover, er blevet revideret. FME har tilladelse til at vende bevisbyrden i forbindelse med vurderingen af parter, der har til hensigt at anskaffe eller udvide kvalificerede andele, f.eks. når det er usikkert, hvem der er ejeren af et holdingselskab med en kvalificeret andel. |
| --- | --- |

—

Reglerne om udøvelse af kvalificerede andele, dvs. 10 % af stemmerettighederne eller derover, er blevet revideret. FME har tilladelse til at vende bevisbyrden i forbindelse med vurderingen af parter, der har til hensigt at anskaffe eller udvide kvalificerede andele, f.eks. når det er usikkert, hvem der er ejeren af et holdingselskab med en kvalificeret andel.

| — | Der stilles nu yderligere egnethedskrav til direktører, deres ansvar for tilsyn eller transaktioner er udvidet, og bestyrelsesformænd med udøvende beføjelser er blevet forbudt, FME har tildelt bestyrelsen en styrket tilsynsrolle, der skal offentliggøres identificerbare oplysninger om topledelsens aflønning. |
| --- | --- |

—

Der stilles nu yderligere egnethedskrav til direktører, deres ansvar for tilsyn eller transaktioner er udvidet, og bestyrelsesformænd med udøvende beføjelser er blevet forbudt, FME har tildelt bestyrelsen en styrket tilsynsrolle, der skal offentliggøres identificerbare oplysninger om topledelsens aflønning.

| — | Der er opstillet regler vedrørende kredittransaktioner, som finansielle virksomheder foretager med direktører, administrerende direktører, centrale medarbejdere samt ejere af kvalificerede andele i den pågældende finansielle virksomhed. Tilsvarende regler gælder for parter, der har en tæt sammenhæng med ovennævnte. FME har vedtaget regler for, hvad man opfatter som tilfredsstillende sikkerhedsstillelse for sådanne transaktioner. |
| --- | --- |

—

Der er opstillet regler vedrørende kredittransaktioner, som finansielle virksomheder foretager med direktører, administrerende direktører, centrale medarbejdere samt ejere af kvalificerede andele i den pågældende finansielle virksomhed. Tilsvarende regler gælder for parter, der har en tæt sammenhæng med ovennævnte. FME har vedtaget regler for, hvad man opfatter som tilfredsstillende sikkerhedsstillelse for sådanne transaktioner.

| — | Der er indført regler vedrørende incitamentsordninger og bonusser til ledelse og medarbejdere samt vedrørende fratrædelsesordninger. |
| --- | --- |

—

Der er indført regler vedrørende incitamentsordninger og bonusser til ledelse og medarbejdere samt vedrørende fratrædelsesordninger.

| — | Bestemmelserne om omorganisering og afvikling af finansielle virksomheder er blevet strammet. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om omorganisering og afvikling af finansielle virksomheder er blevet strammet.

| — | Der er gennemført en samlet revision af de særlige regler for sparekasser. Status og rettigheder for indehavere af garantikapital i sparekasser er blevet præciseret, der er indført restriktioner på dividender, der er indført klare regler for transaktioner med garantbeviser, der er indført regler om nedskrivning af garantbevisers værdi, og reglerne om sparekassers tilladelse til formelt samarbejde er blevet præciseret. Sparekasserne har fået forbud mod at ændre deres juridiske form. |
| --- | --- |

—

Der er gennemført en samlet revision af de særlige regler for sparekasser. Status og rettigheder for indehavere af garantikapital i sparekasser er blevet præciseret, der er indført restriktioner på dividender, der er indført klare regler for transaktioner med garantbeviser, der er indført regler om nedskrivning af garantbevisers værdi, og reglerne om sparekassers tilladelse til formelt samarbejde er blevet præciseret. Sparekasserne har fået forbud mod at ændre deres juridiske form.

Ifølge de islandske myndigheder er de islandske regler i visse henseender mere vidtgående end den fælleseuropæiske ramme. De største afvigelser fra de regler, som EU har vedtaget, og som er medtaget i EØS-aftalen, er følgende:

| — | FME har tilladelse til at begrænse aktiviteterne for individuelle afdelinger af finansielle virksomheder, hvis den anser dette for begrundet. FME har desuden tilladelse til at fastlægge særlige krav, når individuelle afdelinger af finansielle virksomheder ønsker at videreføre deres aktiviteter. FME kan også indføre midlertidige begrænsninger på de aktiviteter, som en finansiel virksomhed kan udøve, enten fuldstændigt eller delvist, og både for aktiviteter, der kræver en tilladelse og aktiviteter, der ikke gør, hvis Tilsynsmyndigheden finder dette begrundet. Dette skyldes naturligt nok ikke mindst afdelingernes aktiviteter og de indskudskonti, de oprettede i andre europæiske stater frem til 2008 (Icesave, Edge og Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

FME har tilladelse til at begrænse aktiviteterne for individuelle afdelinger af finansielle virksomheder, hvis den anser dette for begrundet. FME har desuden tilladelse til at fastlægge særlige krav, når individuelle afdelinger af finansielle virksomheder ønsker at videreføre deres aktiviteter. FME kan også indføre midlertidige begrænsninger på de aktiviteter, som en finansiel virksomhed kan udøve, enten fuldstændigt eller delvist, og både for aktiviteter, der kræver en tilladelse og aktiviteter, der ikke gør, hvis Tilsynsmyndigheden finder dette begrundet. Dette skyldes naturligt nok ikke mindst afdelingernes aktiviteter og de indskudskonti, de oprettede i andre europæiske stater frem til 2008 (Icesave, Edge og Save-and-Save).

| — | Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende den interne revisions rolle i den islandske lovgivning end i EU-direktiverne. |
| --- | --- |

—

Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende den interne revisions rolle i den islandske lovgivning end i EU-direktiverne.

| — | Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af stresstester end i EU-direktiverne. |
| --- | --- |

—

Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af stresstester end i EU-direktiverne.

| — | Finansielle virksomheder skal føre et særligt register (et kreditregister) over alle parter, som de giver kredit, og indsende en ajourført liste til FME ved udgangen af hver måned. Desuden skal der indsendes en tilsvarende liste over parter, der har en tæt sammenhæng med finansielle virksomheder, deres bestyrelser og direktører samt grupper af sammenhørende kunder, hvis disse parter ikke står på ovennævnte liste. Denne liste giver bedre mulighed for at overvåge sammenhængene mellem finansielle virksomheder, deres direktører og ledelser. |
| --- | --- |

—

Finansielle virksomheder skal føre et særligt register (et kreditregister) over alle parter, som de giver kredit, og indsende en ajourført liste til FME ved udgangen af hver måned. Desuden skal der indsendes en tilsvarende liste over parter, der har en tæt sammenhæng med finansielle virksomheder, deres bestyrelser og direktører samt grupper af sammenhørende kunder, hvis disse parter ikke står på ovennævnte liste. Denne liste giver bedre mulighed for at overvåge sammenhængene mellem finansielle virksomheder, deres direktører og ledelser.

| — | Hvis FME mener, at låntagningen hos en enkelt part i kreditregistret, som ikke er omfattet af officielt tilsyn med finansielle aktiviteter, kan have systemiske virkninger, kan det anmode den pågældende part om oplysninger om forpligtelserne. |
| --- | --- |

—

Hvis FME mener, at låntagningen hos en enkelt part i kreditregistret, som ikke er omfattet af officielt tilsyn med finansielle aktiviteter, kan have systemiske virkninger, kan det anmode den pågældende part om oplysninger om forpligtelserne.

| — | Hvis en part, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, og som står opført i kreditregistret, nægter at udlevere oplysningerne til FME, kan Tilsynsmyndigheden beordre de overvågede enheder til at undlade at yde flere tjenester til den pågældende part. Det samme gør sig gældende, hvis den pågældende parts offentliggørelse af oplysninger er utilfredsstillende. Bestemmelserne vedrørende et kreditregister og omfattende tilladelser til tilsynsførende vedrørende parter, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, findes ikke i EU-/EØS-reglerne. |
| --- | --- |

—

Hvis en part, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, og som står opført i kreditregistret, nægter at udlevere oplysningerne til FME, kan Tilsynsmyndigheden beordre de overvågede enheder til at undlade at yde flere tjenester til den pågældende part. Det samme gør sig gældende, hvis den pågældende parts offentliggørelse af oplysninger er utilfredsstillende. Bestemmelserne vedrørende et kreditregister og omfattende tilladelser til tilsynsførende vedrørende parter, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, findes ikke i EU-/EØS-reglerne.

| — | Der findes betydeligt mere detaljerede og restriktive bestemmelser om udlån til sammenhørende parter og sikkerhedsstillelse end i EU-/EØS-reglerne. |
| --- | --- |

—

Der findes betydeligt mere detaljerede og restriktive bestemmelser om udlån til sammenhørende parter og sikkerhedsstillelse end i EU-/EØS-reglerne.

| — | FME må nægte ejeren af en kvalificeret andel retten til at udnytte denne andel, hvis der hersker tvivl om, hvem der er eller vil være den egentlige ejer. |
| --- | --- |

—

FME må nægte ejeren af en kvalificeret andel retten til at udnytte denne andel, hvis der hersker tvivl om, hvem der er eller vil være den egentlige ejer.

| — | Det maksimale tidsrum, hvor eksterne revisorer kan arbejde for den samme finansielle virksomhed, er kortere end i EU-/EØS-reglerne. |
| --- | --- |

—

Det maksimale tidsrum, hvor eksterne revisorer kan arbejde for den samme finansielle virksomhed, er kortere end i EU-/EØS-reglerne.

| — | Der er tale om betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende kriterierne for direktører i finansielle virksomheder end i EU-direktiverne. |
| --- | --- |

—

Der er tale om betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende kriterierne for direktører i finansielle virksomheder end i EU-direktiverne.

| — | Der indføres bestemmelser vedrørende bonusordninger og fratrædelsesordninger. |
| --- | --- |

—

Der indføres bestemmelser vedrørende bonusordninger og fratrædelsesordninger.

| — | For nylig har man fastlagt regler for aflønningspolitikker i EU-direktiverne, men man har endnu ikke indført regler om fratrædelsesordninger i dette forum. |
| --- | --- |

—

For nylig har man fastlagt regler for aflønningspolitikker i EU-direktiverne, men man har endnu ikke indført regler om fratrædelsesordninger i dette forum.

Den 23. marts 2012 fremlagde økonomiministeren en rapport om den fremtidige struktur i det islandske finansielle system og reguleringen af og tilsynet hermed. Ministeren nedsatte endvidere en ekspertgruppe, der skulle gennemgå de retlige og reguleringsmæssige rammer for alle finansielle aktiviteter i Island.

---

| 15.5.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/121

---

Offentlig udgave af (1)

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

nr. 290/12/KOL

af 11. juli 2012

om omstruktureringsstøtte til Landsbankinn (Island)

EFTA-Tilsynsmyndigheden (i det følgende benævnt »Tilsynsmyndigheden«) har —

UNDER HENVISNING til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-aftalen«), særlig artikel 61, stk. 3, litra b), og protokol 26 hertil,

UNDER HENVISNING til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (i det følgende benævnt »tilsyns- og domstolsaftale«), særlig artikel 24,

UNDER HENVISNING til protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen (i det følgende benævnt »protokol 3«), navnlig artikel 1, stk. 3, i del I, artikel 7, stk. 3, i del II og artikel 13 i del II, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFREMSTILLING

1.   PROCEDURE

| (1) | Efter en uformel brevveksling i oktober 2008 og Islands Altings vedtagelse den 6. oktober af lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv. (i det følgende benævnt »nødloven«), som gav den islandske stat vide beføjelser til at gribe ind i banksektoren, skrev formanden for EFTA-Tilsynsmyndigheden (i det følgende benævnt »Tilsynsmyndigheden«) den 10. oktober til de islandske myndigheder og anmodede om at få anmeldt de statsstøtteforanstaltninger, som blev indført med nødloven, til Tilsynsmyndigheden. |
| --- | --- |

(1)

Efter en uformel brevveksling i oktober 2008 og Islands Altings vedtagelse den 6. oktober af lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv. (i det følgende benævnt »nødloven«), som gav den islandske stat vide beføjelser til at gribe ind i banksektoren, skrev formanden for EFTA-Tilsynsmyndigheden (i det følgende benævnt »Tilsynsmyndigheden«) den 10. oktober til de islandske myndigheder og anmodede om at få anmeldt de statsstøtteforanstaltninger, som blev indført med nødloven, til Tilsynsmyndigheden.

| (2) | Derefter var der regelmæssigt yderligere kontakt og brevveksling, bl.a. med brev fra Tilsynsmyndigheden af 18. juni 2009 med en påmindelse til de islandske myndigheder om, at det var nødvendigt at anmelde eventuelle statsstøtteforanstaltninger, og om spærreklausulen i artikel 3 i protokol 3. Den 15. september 2010 anmeldte de islandske myndigheder endelig med tilbagevirkende kraft statsstøtte ydet i forbindelse med visse af Landsbankis aktiviteter og genoprettelsen og kapitaliseringen af en ny Landsbanki Bank (»NBI«, senere omdøbt til Landsbankinn) (2). |
| --- | --- |

(2)

Derefter var der regelmæssigt yderligere kontakt og brevveksling, bl.a. med brev fra Tilsynsmyndigheden af 18. juni 2009 med en påmindelse til de islandske myndigheder om, at det var nødvendigt at anmelde eventuelle statsstøtteforanstaltninger, og om spærreklausulen i artikel 3 i protokol 3. Den 15. september 2010 anmeldte de islandske myndigheder endelig med tilbagevirkende kraft statsstøtte ydet i forbindelse med visse af Landsbankis aktiviteter og genoprettelsen og kapitaliseringen af en ny Landsbanki Bank (»NBI«, senere omdøbt til Landsbankinn) (2).

| (3) | Ved brev af 15. december 2010 (3) meddelte Tilsynsmyndigheden de islandske myndigheder, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3, for så vidt angår den islandske stats foranstaltninger til genoprettelse af visse af (gamle) Landsbanki Islands hf's aktiviteter og oprettelse og kapitalisering af New Landsbanki Islands (NBI hf) (beslutningen om at indlede proceduren). Tilsynsmyndigheden anmodede også om at få tilsendt en detaljeret omstruktureringsplan for Landsbankinn senest 31. marts 2011. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 15. december 2010 (3) meddelte Tilsynsmyndigheden de islandske myndigheder, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3, for så vidt angår den islandske stats foranstaltninger til genoprettelse af visse af (gamle) Landsbanki Islands hf's aktiviteter og oprettelse og kapitalisering af New Landsbanki Islands (NBI hf) (beslutningen om at indlede proceduren). Tilsynsmyndigheden anmodede også om at få tilsendt en detaljeret omstruktureringsplan for Landsbankinn senest 31. marts 2011.

| (4) | Ved e-mail af 24. marts 2011 modtog Tilsynsmyndigheden én bemærkning fra interesserede parter, som blev sendt til de islandske myndigheder den 25. maj 2011. De islandske myndigheder har ikke fremsat kommentarer til denne bemærkning. |
| --- | --- |

(4)

Ved e-mail af 24. marts 2011 modtog Tilsynsmyndigheden én bemærkning fra interesserede parter, som blev sendt til de islandske myndigheder den 25. maj 2011. De islandske myndigheder har ikke fremsat kommentarer til denne bemærkning.

| (5) | Ved brev af 31. marts 2011 fremsendte de islandske myndigheder en omstruktureringsplan for Landsbankinn. En revideret omstruktureringsplan, der bl.a. afspejlede den uanmeldte overførsel af indskud og aktiver fra Spkef Savings Bank (SpKef) foretaget den 22. april 2010, og hvor der var taget hensyn til erhvervelsen af Sparisjodur Svarfdaela (»SpSv«), blev sendt ved brev af 23. maj 2012. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 31. marts 2011 fremsendte de islandske myndigheder en omstruktureringsplan for Landsbankinn. En revideret omstruktureringsplan, der bl.a. afspejlede den uanmeldte overførsel af indskud og aktiver fra Spkef Savings Bank (SpKef) foretaget den 22. april 2010, og hvor der var taget hensyn til erhvervelsen af Sparisjodur Svarfdaela (»SpSv«), blev sendt ved brev af 23. maj 2012.

| (6) | Tilsynsmyndigheden anmodede om oplysninger om omstruktureringsplanen den 11. juli 2011 og 13. februar 2012. Svar på disse anmodninger fra de islandske myndigheder indgik den 17. oktober 2011 og den 13. marts 2012. De endelige udgaver af forpligtelser blev indsendt den : 6. og 13. juni 2012. |
| --- | --- |

(6)

Tilsynsmyndigheden anmodede om oplysninger om omstruktureringsplanen den 11. juli 2011 og 13. februar 2012. Svar på disse anmodninger fra de islandske myndigheder indgik den 17. oktober 2011 og den 13. marts 2012. De endelige udgaver af forpligtelser blev indsendt den : 6. og 13. juni 2012.

| (7) | Den 20. juni 2012 godkendte Tilsynsmyndigheden med beslutning nr. 212/12/KOL (»SpSv-beslutning«), at den støtte, der var ydet til Landsbankinn, potentielt kunne anvendes til at erhverve SpSv. Den 21. juni 2011 godkendte Tilsynsmyndigheden med beslutning nr. 253/10/KOL midlertidigt en redningsstøtteordning, som omfattede betaling af fordringer, der ejedes af Islands Centralbank (»CBI«), på sparekasser, herunder SpSv. Ved beslutning nr. 127/11/KOL af 13. april 2011 havde Tilsynsmyndigheden godkendt ændringer til redningsstøtteordningen (»sparekassebeslutningerne«) |
| --- | --- |

(7)

Den 20. juni 2012 godkendte Tilsynsmyndigheden med beslutning nr. 212/12/KOL (»SpSv-beslutning«), at den støtte, der var ydet til Landsbankinn, potentielt kunne anvendes til at erhverve SpSv. Den 21. juni 2011 godkendte Tilsynsmyndigheden med beslutning nr. 253/10/KOL midlertidigt en redningsstøtteordning, som omfattede betaling af fordringer, der ejedes af Islands Centralbank (»CBI«), på sparekasser, herunder SpSv. Ved beslutning nr. 127/11/KOL af 13. april 2011 havde Tilsynsmyndigheden godkendt ændringer til redningsstøtteordningen (»sparekassebeslutningerne«)

| (8) | Derudover mødtes Tilsynsmyndigheden med de islandske myndigheder den 7. juni 2011 og den : 27. og 28. februar 2012. |
| --- | --- |

(8)

Derudover mødtes Tilsynsmyndigheden med de islandske myndigheder den 7. juni 2011 og den : 27. og 28. februar 2012.

2.   SAGSFORLØB

| (9) | Tilsynsmyndigheden vil i dette afsnit beskrive de begivenheder, fakta og økonomiske, politiske og lovgivningsmæssige udviklinger i forbindelse med sammenbruddet og omstruktureringen af det islandske finanssystem fra 2008 til dato, som er nødvendige for at bestemme baggrunden for vurderingen af støtteforanstaltningerne. Inden da gives en gennemgang af kronologien bag Landsbankis sammenbrud. |
| --- | --- |

(9)

Tilsynsmyndigheden vil i dette afsnit beskrive de begivenheder, fakta og økonomiske, politiske og lovgivningsmæssige udviklinger i forbindelse med sammenbruddet og omstruktureringen af det islandske finanssystem fra 2008 til dato, som er nødvendige for at bestemme baggrunden for vurderingen af støtteforanstaltningerne. Inden da gives en gennemgang af kronologien bag Landsbankis sammenbrud.

2.1   Landsbankis sammenbrud

| (10) | Islandske banker oplevede massive hævninger af indskud, ikke kun i udlandet, men også i Island, i efteråret 2008. Hævningerne i Island blev så store, at de islandske banker og CBI på et tidspunkt var tæt ved at løbe tør for kontanter. |
| --- | --- |

(10)

Islandske banker oplevede massive hævninger af indskud, ikke kun i udlandet, men også i Island, i efteråret 2008. Hævningerne i Island blev så store, at de islandske banker og CBI på et tidspunkt var tæt ved at løbe tør for kontanter.

| (11) | Adgang til udenlandske obligationsmarkeder havde været hovedkilden til de islandske bankers vækst, især mellem 2003 og 2006. Denne finansieringskilde begyndte dog at løbe tør, og udenlandske kreditvurderingsbureauer udtrykte også bekymring over, at forholdet mellem bankernes udlån og indskud nu var lavt sammenlignet med andre (udenlandske) bankers. |
| --- | --- |

(11)

Adgang til udenlandske obligationsmarkeder havde været hovedkilden til de islandske bankers vækst, især mellem 2003 og 2006. Denne finansieringskilde begyndte dog at løbe tør, og udenlandske kreditvurderingsbureauer udtrykte også bekymring over, at forholdet mellem bankernes udlån og indskud nu var lavt sammenlignet med andre (udenlandske) bankers.

| (12) | De islandske kommercielle banker (især Landsbanki) reagerede ved at akkumulere indskud i udlandet. Fra udgangen af tredje kvartal af 2006 til midten af 2007 tredobledes kundernes indskud i Landsbanki — en stigning på næsten 10 mia. EUR. Størstedelen heraf stammede fra konti åbnet i Landsbankis britiske afdeling, hvor detailindskuddene var steget fra ingenting til 6,6 mia. EUR, mens engrosindskud (i afdelinger i Det Forenede Kongerige og Nederlandene) var steget til 2,5 mia. EUR. |
| --- | --- |

(12)

De islandske kommercielle banker (især Landsbanki) reagerede ved at akkumulere indskud i udlandet. Fra udgangen af tredje kvartal af 2006 til midten af 2007 tredobledes kundernes indskud i Landsbanki — en stigning på næsten 10 mia. EUR. Størstedelen heraf stammede fra konti åbnet i Landsbankis britiske afdeling, hvor detailindskuddene var steget fra ingenting til 6,6 mia. EUR, mens engrosindskud (i afdelinger i Det Forenede Kongerige og Nederlandene) var steget til 2,5 mia. EUR.

| (13) | Den 3. oktober 2008 foretog Den Europæiske Centralbank et margin call til Landsbanki på 400 mio. EUR, og selv om dette senere blev trukket tilbage, blev bankens afdeling i Det Forenede Kongerige udsat for et stormløb på sine indskud, hvilket betød, at den var nødt til at stille store summer i pund sterling til rådighed. Landsbanki anmodning om hjælp fra CBI blev afvist den 6. oktober. Da banken ikke stillede de midler, som den britiske Financial Services Authority anmodede om, til rådighed, lukkede de britiske myndigheder afdelingen. Den følgende dag anmodede Nederlandenes Centralbank om få udpeget en kurator for Landsbankis afdeling i Amsterdam. Også samme dag suspenderede FME i medfør af de beføjelser, den er tillagt i nødloven (4), Landsbankis bestyrelse, overtog de beføjelser, der er tillagt generalforsamlinger, og udnævnte en likvidationskomité i dens sted. |
| --- | --- |

(13)

Den 3. oktober 2008 foretog Den Europæiske Centralbank et margin call til Landsbanki på 400 mio. EUR, og selv om dette senere blev trukket tilbage, blev bankens afdeling i Det Forenede Kongerige udsat for et stormløb på sine indskud, hvilket betød, at den var nødt til at stille store summer i pund sterling til rådighed. Landsbanki anmodning om hjælp fra CBI blev afvist den 6. oktober. Da banken ikke stillede de midler, som den britiske Financial Services Authority anmodede om, til rådighed, lukkede de britiske myndigheder afdelingen. Den følgende dag anmodede Nederlandenes Centralbank om få udpeget en kurator for Landsbankis afdeling i Amsterdam. Også samme dag suspenderede FME i medfør af de beføjelser, den er tillagt i nødloven (4), Landsbankis bestyrelse, overtog de beføjelser, der er tillagt generalforsamlinger, og udnævnte en likvidationskomité i dens sted.

2.2   Finanskrisen og hovedårsagerne til de islandske bankers konkurs

| (14) | De islandske myndigheder forklarede i deres anmeldelser til Tilsynsmyndigheden, at årsagerne til sammenbruddet i den islandske banksektor og nødvendigheden af deres indgreb var detaljeret beskrevet i en rapport udarbejdet af en særlig undersøgelseskommission, nedsat af Islands Alting (5), der havde fået til mandat at undersøge og analysere de processer, der førte til de tre hovedbankers kollaps. Tilsynsmyndigheden opsummerer nedenfor undersøgelseskommissionens konklusioner vedrørende de mest relevante årsager til Landsbankis konkurs. Oplysningerne stammer fra kapitel 2 (sammendrag) og 21 (årsager til de islandske bankers kollaps — ansvar, fejltagelser og uagtsomhed) i undersøgelseskommissionens rapport. |
| --- | --- |

(14)

De islandske myndigheder forklarede i deres anmeldelser til Tilsynsmyndigheden, at årsagerne til sammenbruddet i den islandske banksektor og nødvendigheden af deres indgreb var detaljeret beskrevet i en rapport udarbejdet af en særlig undersøgelseskommission, nedsat af Islands Alting (5), der havde fået til mandat at undersøge og analysere de processer, der førte til de tre hovedbankers kollaps. Tilsynsmyndigheden opsummerer nedenfor undersøgelseskommissionens konklusioner vedrørende de mest relevante årsager til Landsbankis konkurs. Oplysningerne stammer fra kapitel 2 (sammendrag) og 21 (årsager til de islandske bankers kollaps — ansvar, fejltagelser og uagtsomhed) i undersøgelseskommissionens rapport.

| (15) | Den globale likviditetsbegrænsning på finansmarkederne, som begyndte i 2007, førte i sidste instans til kollapset i de tre største islandske banker, hvis forretningsaktiviteter i stigende grad var blevet afhængige af at skaffe finansiering gennem internationale markeder. Der var dog mange og komplekse årsager til de islandske bankers sammenbrud. Undersøgelseskommissionen afdækkede de årsager, der førte til de største bankers kollaps, og det er interessant, at de fleste af konklusionerne gjaldt for alle tre banker, og at mange af dem er indbyrdes forbundne. Årsagerne til konkurserne i tilknytning til bankernes aktiviteter gengives kortfattet nedenfor. |
| --- | --- |

(15)

Den globale likviditetsbegrænsning på finansmarkederne, som begyndte i 2007, førte i sidste instans til kollapset i de tre største islandske banker, hvis forretningsaktiviteter i stigende grad var blevet afhængige af at skaffe finansiering gennem internationale markeder. Der var dog mange og komplekse årsager til de islandske bankers sammenbrud. Undersøgelseskommissionen afdækkede de årsager, der førte til de største bankers kollaps, og det er interessant, at de fleste af konklusionerne gjaldt for alle tre banker, og at mange af dem er indbyrdes forbundne. Årsagerne til konkurserne i tilknytning til bankernes aktiviteter gengives kortfattet nedenfor.

Uforholdsmæssig stor og ikkebæredygtig ekspansion

| (16) | Undersøgelseskommissionen konkluderede, at bankerne i årene op til kollapset havde udvidet deres balancer og låneporteføljer ud over deres egen driftsmæssige og ledelsesmæssige kapacitet. De tre bankers samlede aktiver var steget eksponentielt fra 1 400 mia. ISK (6) i 2003 til 14 400 mia. ISK ved udgangen af andet kvartal af 2008. Interessant er det, at en stor del af de tre bankers vækst var inden for udlån til udenlandske parter, og dette udlån steg betydeligt i løbet af 2007 (7), især efter at den internationale likviditetskrise var sat ind. Undersøgelseskommissionen konkluderede derfor, at en stor del af stigningen i udlån stammede fra lån til virksomheder, som havde fået afslag på kredit andre steder. Rapportens konklusion var også, at stedse mere risikable investeringsbankydelser var blevet en stadig vigtigere del af bankernes aktiviteter, og at væksten havde bidraget til problemerne. |
| --- | --- |

(16)

Undersøgelseskommissionen konkluderede, at bankerne i årene op til kollapset havde udvidet deres balancer og låneporteføljer ud over deres egen driftsmæssige og ledelsesmæssige kapacitet. De tre bankers samlede aktiver var steget eksponentielt fra 1 400 mia. ISK (6) i 2003 til 14 400 mia. ISK ved udgangen af andet kvartal af 2008. Interessant er det, at en stor del af de tre bankers vækst var inden for udlån til udenlandske parter, og dette udlån steg betydeligt i løbet af 2007 (7), især efter at den internationale likviditetskrise var sat ind. Undersøgelseskommissionen konkluderede derfor, at en stor del af stigningen i udlån stammede fra lån til virksomheder, som havde fået afslag på kredit andre steder. Rapportens konklusion var også, at stedse mere risikable investeringsbankydelser var blevet en stadig vigtigere del af bankernes aktiviteter, og at væksten havde bidraget til problemerne.

Begrænset adgang til finansiering på de internationale markeder

| (17) | En stor del af bankernes vækst kan tilskrives adgangen til internationale finansmarkeder, eftersom de nød godt af gode kreditvurderinger og adgang til europæiske markeder gennem EØS-aftalen. De islandske banker lånte 14 mia. EUR på udenlandske obligationsmarkeder i 2005 på relativt favorable vilkår. Da adgangen til de europæiske obligationsmarkeder blev begrænset, finansierede bankerne deres aktiviteter på amerikanske markeder, hvor islandske obligationer blev pakket til strukturerede kreditobligationer. I tiden op til sammenbruddet blev bankerne i stigende grad afhængige af kortfristede lån, hvilket førte til store og — ifølge undersøgelseskommissionen — forventelige refinansieringsrisici. |
| --- | --- |

(17)

En stor del af bankernes vækst kan tilskrives adgangen til internationale finansmarkeder, eftersom de nød godt af gode kreditvurderinger og adgang til europæiske markeder gennem EØS-aftalen. De islandske banker lånte 14 mia. EUR på udenlandske obligationsmarkeder i 2005 på relativt favorable vilkår. Da adgangen til de europæiske obligationsmarkeder blev begrænset, finansierede bankerne deres aktiviteter på amerikanske markeder, hvor islandske obligationer blev pakket til strukturerede kreditobligationer. I tiden op til sammenbruddet blev bankerne i stigende grad afhængige af kortfristede lån, hvilket førte til store og — ifølge undersøgelseskommissionen — forventelige refinansieringsrisici.

Bankejernes gearing

| (18) | For alle de store islandske banker gjaldt det, at de vigtigste ejere var at finde blandt de største debitorer (8). Samson Holding Company (»Samson«) havde været den største aktionær i Landsbanki siden dens privatisering. Da Landsbanki gik konkurs, var Samsons medejer Björgólfur Thor Björgólfsson og virksomheder tilknyttet ham bankens største debitorer, mens hans far og medejer af Samson, Björgólfur Guðmundsson, var bankens tredjestørste debitor. I alt oversteg deres forpligtelser over for banken 200 mia. ISK, hvilket var mere end bankens egenkapital. Det var undersøgelseskommissionens opfattelse, at visse aktionærer i deres egenskab af ejere havde unormalt let adgang til at låne fra bankerne. Dette fremgik tydeligt i forbindelse med Landsbanki af det forhold, at banken så sent som den 30. september 2008, da det stod klart, at Landsbanki ikke havde nok udenlandsk valuta til at honorere sine forpligtelser i udlandet, lånte 153 mio. EUR til et selskab ejet af Björgólfur Thor Björgólfsson. Den konkluderede også, at der var stærke indicier for, at grænserne mellem de største aktionærers interesser og bankens interesse var uklare i alle bankerne. Fokuseringen på de store aktionærer skete derfor på bekostning af andre aktionærer og kreditorer. |
| --- | --- |

(18)

For alle de store islandske banker gjaldt det, at de vigtigste ejere var at finde blandt de største debitorer (8). Samson Holding Company (»Samson«) havde været den største aktionær i Landsbanki siden dens privatisering. Da Landsbanki gik konkurs, var Samsons medejer Björgólfur Thor Björgólfsson og virksomheder tilknyttet ham bankens største debitorer, mens hans far og medejer af Samson, Björgólfur Guðmundsson, var bankens tredjestørste debitor. I alt oversteg deres forpligtelser over for banken 200 mia. ISK, hvilket var mere end bankens egenkapital. Det var undersøgelseskommissionens opfattelse, at visse aktionærer i deres egenskab af ejere havde unormalt let adgang til at låne fra bankerne. Dette fremgik tydeligt i forbindelse med Landsbanki af det forhold, at banken så sent som den 30. september 2008, da det stod klart, at Landsbanki ikke havde nok udenlandsk valuta til at honorere sine forpligtelser i udlandet, lånte 153 mio. EUR til et selskab ejet af Björgólfur Thor Björgólfsson. Den konkluderede også, at der var stærke indicier for, at grænserne mellem de største aktionærers interesser og bankens interesse var uklare i alle bankerne. Fokuseringen på de store aktionærer skete derfor på bekostning af andre aktionærer og kreditorer.

Koncentration af risici

| (19) | Med hensyn til spørgsmålet om unormal eksponering for store aktionærer var undersøgelseskommissionens konklusion, at der ikke var tilstrækkeligt stor spredning i bankernes aktivporteføljer. Undersøgelseskommissionen var af den opfattelse, at de europæiske bestemmelser om stor eksponering blev fortolket meget stramt, især for så vidt angår aktionærerne, og at bankerne havde søgt at omgå reglerne. |
| --- | --- |

(19)

Med hensyn til spørgsmålet om unormal eksponering for store aktionærer var undersøgelseskommissionens konklusion, at der ikke var tilstrækkeligt stor spredning i bankernes aktivporteføljer. Undersøgelseskommissionen var af den opfattelse, at de europæiske bestemmelser om stor eksponering blev fortolket meget stramt, især for så vidt angår aktionærerne, og at bankerne havde søgt at omgå reglerne.

Svag egenkapital

| (20) | Skønt Landsbankis (og de to andre store bankers) kapitalkoefficient altid blev angivet som en anelse højere end det ved lov fastsatte minimum, konkluderede undersøgelseskommissionen, at disse koefficienter ikke gav et retvisende billede af bankernes finansielle styrke. Dette skyldtes risikoeksponeringen af bankens egne aktier gennem primær sikkerhedsstillelse og terminsforretninger på aktierne. Egenkapital finansieret af selskabet selv, som undersøgelseskommissionen betegnede som »svag egenkapital«, udgjorde over 25 % af bankernes kapitalgrundlag (eller over 50 %, hvis den vurderes i forhold til kapitalens kerneelement, dvs. egenkapital minus immaterielle aktiver). Hertil kom problemer, der skyldes den risiko, som bankerne var eksponeret for, fordi de ejede aktier i hinanden. Medio 2008 udgjorde bankernes direkte finansiering af deres egne aktier og krydsfinansiering af de to andre bankers aktier omkring 400 mia. ISK, ca. 70 % af kapitalens kerneelement. Undersøgelseskommissionen fandt, at det udgjorde en trussel mod systemets sikkerhed, at egenkapitalen i så høj grad blev finansieret ved at låne fra systemet selv. Bankerne havde en betydelig andel af deres egne aktier som sikkerhed for deres udlån, og i takt med at aktiekurserne faldt, mindskedes værdien af deres låneporteføljer. Dette påvirkede bankernes resultater og lagde et yderligere pres i nedadgående retning på deres aktiekurser. Bankernes reaktioner herpå (vurderede undersøgelseskommissionen på baggrund af de foreliggende oplysninger) var at forsøge kunstigt at skabe en unormal efterspørgsel på deres egne aktier. |
| --- | --- |

(20)

Skønt Landsbankis (og de to andre store bankers) kapitalkoefficient altid blev angivet som en anelse højere end det ved lov fastsatte minimum, konkluderede undersøgelseskommissionen, at disse koefficienter ikke gav et retvisende billede af bankernes finansielle styrke. Dette skyldtes risikoeksponeringen af bankens egne aktier gennem primær sikkerhedsstillelse og terminsforretninger på aktierne. Egenkapital finansieret af selskabet selv, som undersøgelseskommissionen betegnede som »svag egenkapital«, udgjorde over 25 % af bankernes kapitalgrundlag (eller over 50 %, hvis den vurderes i forhold til kapitalens kerneelement, dvs. egenkapital minus immaterielle aktiver). Hertil kom problemer, der skyldes den risiko, som bankerne var eksponeret for, fordi de ejede aktier i hinanden. Medio 2008 udgjorde bankernes direkte finansiering af deres egne aktier og krydsfinansiering af de to andre bankers aktier omkring 400 mia. ISK, ca. 70 % af kapitalens kerneelement. Undersøgelseskommissionen fandt, at det udgjorde en trussel mod systemets sikkerhed, at egenkapitalen i så høj grad blev finansieret ved at låne fra systemet selv. Bankerne havde en betydelig andel af deres egne aktier som sikkerhed for deres udlån, og i takt med at aktiekurserne faldt, mindskedes værdien af deres låneporteføljer. Dette påvirkede bankernes resultater og lagde et yderligere pres i nedadgående retning på deres aktiekurser. Bankernes reaktioner herpå (vurderede undersøgelseskommissionen på baggrund af de foreliggende oplysninger) var at forsøge kunstigt at skabe en unormal efterspørgsel på deres egne aktier.

Bankernes størrelse

| (21) | I 2001 udgjorde de tre største bankers (samlede) balance, hvad der svarede til lidt over et års bruttonationalprodukt (BNP) i Island. Ved udgangen af 2007 var bankerne blevet internationale og havde aktiver til en værdi, der svarede til ni gange Islands BNP. Det fremgår af undersøgelseskommissionens rapport, at observatører i 2006 bemærkede, at banksystemets kapacitet var større end Islands Centralbanks (»CBI«), og at de nærede tvivl om, hvorvidt den kunne udfylde sin funktion som sidste lånemulighed. Ved udgangen af 2007 var Islands kortfristede gæld (der især stammede fra finansiering af bankerne) 15 gange højere end valutareserverne, og de udenlandske indskud i de tre banker var også otte gange højere end valutareserverne. Indskyder- og investorgarantifonden lå inde med minimale ressourcer sammenlignet med de bankindskud, de formodedes at sikre. Undersøgelseskommissionen konkluderer, at disse forhold udsatte Island for en risiko for stormløb mod landets banker. |
| --- | --- |

(21)

I 2001 udgjorde de tre største bankers (samlede) balance, hvad der svarede til lidt over et års bruttonationalprodukt (BNP) i Island. Ved udgangen af 2007 var bankerne blevet internationale og havde aktiver til en værdi, der svarede til ni gange Islands BNP. Det fremgår af undersøgelseskommissionens rapport, at observatører i 2006 bemærkede, at banksystemets kapacitet var større end Islands Centralbanks (»CBI«), og at de nærede tvivl om, hvorvidt den kunne udfylde sin funktion som sidste lånemulighed. Ved udgangen af 2007 var Islands kortfristede gæld (der især stammede fra finansiering af bankerne) 15 gange højere end valutareserverne, og de udenlandske indskud i de tre banker var også otte gange højere end valutareserverne. Indskyder- og investorgarantifonden lå inde med minimale ressourcer sammenlignet med de bankindskud, de formodedes at sikre. Undersøgelseskommissionen konkluderer, at disse forhold udsatte Island for en risiko for stormløb mod landets banker.

Bankernes pludselige vækst sammenholdt med den lovgivningsmæssige og finansielle infrastruktur

| (22) | Undersøgelseskommissionen konkluderede, at de relevante tilsynsorganer i Island manglede den fornødne troværdighed i en situation, hvor den sidste lånemulighed ikke rådede over tilstrækkelige ressourcer. Rapporten konkluderer, at Islands finanstilsyn (»FME«) og CBI manglede ekspertise og erfaring til at regulere bankerne i økonomisk vanskelige tider, men at de kunne have gjort noget for at reducere bankernes risikoniveau. FME voksede f.eks. ikke i samme takt som bankerne, og tilsynsmyndighedernes praksis fulgte ikke med bankaktiviteternes hastige udvikling. Rapporten er også kritisk over for regeringen og konkluderer, at myndighederne burde have grebet ind for at mindske bankernes potentielle indvirkning på økonomien ved at reducere deres størrelse eller kræve, at en eller flere banker flyttede deres hovedsæde til udlandet (9). |
| --- | --- |

(22)

Undersøgelseskommissionen konkluderede, at de relevante tilsynsorganer i Island manglede den fornødne troværdighed i en situation, hvor den sidste lånemulighed ikke rådede over tilstrækkelige ressourcer. Rapporten konkluderer, at Islands finanstilsyn (»FME«) og CBI manglede ekspertise og erfaring til at regulere bankerne i økonomisk vanskelige tider, men at de kunne have gjort noget for at reducere bankernes risikoniveau. FME voksede f.eks. ikke i samme takt som bankerne, og tilsynsmyndighedernes praksis fulgte ikke med bankaktiviteternes hastige udvikling. Rapporten er også kritisk over for regeringen og konkluderer, at myndighederne burde have grebet ind for at mindske bankernes potentielle indvirkning på økonomien ved at reducere deres størrelse eller kræve, at en eller flere banker flyttede deres hovedsæde til udlandet (9).

Ubalance i og uforholdsmæssig ekspansion af den islandske økonomi som helhed

| (23) | Undersøgelseskommissionen henviser i sin rapport til begivenheder vedrørende økonomien i bredere forstand, som også indvirkede på bankernes hurtige vækst og bidrog til ubalancen i størrelse og påvirkning mellem finanssektoren og den resterende økonomi. I rapporten konkluderer man, at regeringens politikker (især finanspolitikken) sandsynligvis bidrog til overeksponeringen og ubalancen, og at CBI's pengepolitik ikke var tilstrækkeligt restriktiv. Undersøgelseskommissionen beskriver også i rapporten lempelsen i den islandske boligfinansieringsfonds udlånsregler som »en af de største fejltagelser i den penge- og finanspolitiske forvaltning i perioden op til bankernes sammenbrud« (10). Desuden er den også kritisk over for den lethed, hvormed bankerne kunne låne af CBI. CBI's beholdning af kortfristede lån med sikkerhedsstillelse steg således fra 30 mia. ISK i efteråret 2005 til 500 mia. ISK i begyndelsen af oktober 2008. |
| --- | --- |

(23)

Undersøgelseskommissionen henviser i sin rapport til begivenheder vedrørende økonomien i bredere forstand, som også indvirkede på bankernes hurtige vækst og bidrog til ubalancen i størrelse og påvirkning mellem finanssektoren og den resterende økonomi. I rapporten konkluderer man, at regeringens politikker (især finanspolitikken) sandsynligvis bidrog til overeksponeringen og ubalancen, og at CBI's pengepolitik ikke var tilstrækkeligt restriktiv. Undersøgelseskommissionen beskriver også i rapporten lempelsen i den islandske boligfinansieringsfonds udlånsregler som »en af de største fejltagelser i den penge- og finanspolitiske forvaltning i perioden op til bankernes sammenbrud« (10). Desuden er den også kritisk over for den lethed, hvormed bankerne kunne låne af CBI. CBI's beholdning af kortfristede lån med sikkerhedsstillelse steg således fra 30 mia. ISK i efteråret 2005 til 500 mia. ISK i begyndelsen af oktober 2008.

Den islandske króna, underskud over for udlandet og CDS spreads

| (24) | Det fremgår af rapporten, at værdien af den islandske króna var uforsvarligt høj i 2006, Islands underskud på de løbende poster var over 16 % af BNP, og passiver i udenlandsk valuta minus aktiver nærmede sig det samlede årlige BNP. Forudsætningerne for en finanskrise var på plads. Ved udgangen af 2007 faldt kronens værdi, og credit default swap spreads på Island og bankerne steg eksponentielt. |
| --- | --- |

(24)

Det fremgår af rapporten, at værdien af den islandske króna var uforsvarligt høj i 2006, Islands underskud på de løbende poster var over 16 % af BNP, og passiver i udenlandsk valuta minus aktiver nærmede sig det samlede årlige BNP. Forudsætningerne for en finanskrise var på plads. Ved udgangen af 2007 faldt kronens værdi, og credit default swap spreads på Island og bankerne steg eksponentielt.

2.3   Foranstaltninger til genopbygning af banksektoren

| (25) | Efter sammenbruddet af de tre største kommercielle banker i oktober 2008 (herunder Landsbanki) stod de islandske myndigheder over for en helt ny udfordring, nemlig at sikre fortsatte bankaktiviteter i Island (11). Den islandske regerings politik er primært fastlagt i nødloven (12), som det islandske Alting vedtog den 6. oktober 2008. Loven giver ekstraordinære beføjelser til FME til at overtage kontrollen med finansvirksomheder og disponere over deres aktiver og passiver efter behov. Finansministeren fik beføjelse til på finansministeriets vegne at bruge midler til at etablere nye finansvirksomheder. Under konkursbehandlingen af finansvirksomheder fik indskud forrang frem for andre fordringer. Regeringen erklærede, at indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser og deres afdelinger i Island ville blive fuldt beskyttet. |
| --- | --- |

(25)

Efter sammenbruddet af de tre største kommercielle banker i oktober 2008 (herunder Landsbanki) stod de islandske myndigheder over for en helt ny udfordring, nemlig at sikre fortsatte bankaktiviteter i Island (11). Den islandske regerings politik er primært fastlagt i nødloven (12), som det islandske Alting vedtog den 6. oktober 2008. Loven giver ekstraordinære beføjelser til FME til at overtage kontrollen med finansvirksomheder og disponere over deres aktiver og passiver efter behov. Finansministeren fik beføjelse til på finansministeriets vegne at bruge midler til at etablere nye finansvirksomheder. Under konkursbehandlingen af finansvirksomheder fik indskud forrang frem for andre fordringer. Regeringen erklærede, at indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser og deres afdelinger i Island ville blive fuldt beskyttet.

| (26) | De politiske prioriteringer var som udgangspunkt fokuseret på de nationale bank-, betalings- og afviklingssystemers grundfunktioner. I de første uger efter sammenbruddet udarbejdede den islandske regering også et økonomisk program i samarbejde med Den Internationale Valutafond (»IMF«), som den 20. november 2008 førte til godkendelsen af Islands anmodning om en toårig standbyordning fra IMF, der omfattede et lån på 2,1 mia. USD fra IMF med henblik på at styrke Islands valutareserver. Yderligere lån på op til 3 mia. USD blev sikret fra andre nordiske lande og visse andre samhandelspartnere. Af lånet fra IMF blev 827 mio. USD stillet til rådighed med det samme, mens det resterende beløb blev udbetalt i otte lige store rater, betinget af kvartalsvise vurderinger af programmet. |
| --- | --- |

(26)

De politiske prioriteringer var som udgangspunkt fokuseret på de nationale bank-, betalings- og afviklingssystemers grundfunktioner. I de første uger efter sammenbruddet udarbejdede den islandske regering også et økonomisk program i samarbejde med Den Internationale Valutafond (»IMF«), som den 20. november 2008 førte til godkendelsen af Islands anmodning om en toårig standbyordning fra IMF, der omfattede et lån på 2,1 mia. USD fra IMF med henblik på at styrke Islands valutareserver. Yderligere lån på op til 3 mia. USD blev sikret fra andre nordiske lande og visse andre samhandelspartnere. Af lånet fra IMF blev 827 mio. USD stillet til rådighed med det samme, mens det resterende beløb blev udbetalt i otte lige store rater, betinget af kvartalsvise vurderinger af programmet.

| (27) | IMF's program var et bredt baseret stabiliseringsprogram med fokus på tre hovedmålsætninger. For det første for at stabilisere og genoprette tilliden til kronen og dermed begrænse krisens negative indvirkninger på økonomien. Foranstaltningerne omfattede indførelse af kapitalkontrol for at sætte en stopper for kapitalflugten. For det andet indebar programmet en omfattende bankomstruktureringsstrategi, hvis endemål var at genoprette et levedygtigt finanssystem i Island og sikre landets internationale finansielle forbindelser. Blandt delmålene var at sikre en rimelig vurdering af bankernes aktiver, maksimere inddrivelse af aktiver og styrke tilsynspraksis. For det tredje sigtede programmet mod at sikre bæredygtige offentlige finanser ved at begrænse socialiseringen af tab i de konkursramte banker og gennemføre et mellemlangsigtet finanspolitisk konsolideringsprogram. |
| --- | --- |

(27)

IMF's program var et bredt baseret stabiliseringsprogram med fokus på tre hovedmålsætninger. For det første for at stabilisere og genoprette tilliden til kronen og dermed begrænse krisens negative indvirkninger på økonomien. Foranstaltningerne omfattede indførelse af kapitalkontrol for at sætte en stopper for kapitalflugten. For det andet indebar programmet en omfattende bankomstruktureringsstrategi, hvis endemål var at genoprette et levedygtigt finanssystem i Island og sikre landets internationale finansielle forbindelser. Blandt delmålene var at sikre en rimelig vurdering af bankernes aktiver, maksimere inddrivelse af aktiver og styrke tilsynspraksis. For det tredje sigtede programmet mod at sikre bæredygtige offentlige finanser ved at begrænse socialiseringen af tab i de konkursramte banker og gennemføre et mellemlangsigtet finanspolitisk konsolideringsprogram.

| (28) | De islandske myndigheder har understreget, at de rent politisk havde begrænsede muligheder på grund af de ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med banksystemets størrelse i forhold til finansministeriets kapacitet. Løsningerne var derfor på mange måder forskellige fra de foranstaltninger, som andre landes regeringer traf imod trusler mod deres finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(28)

De islandske myndigheder har understreget, at de rent politisk havde begrænsede muligheder på grund af de ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med banksystemets størrelse i forhold til finansministeriets kapacitet. Løsningerne var derfor på mange måder forskellige fra de foranstaltninger, som andre landes regeringer traf imod trusler mod deres finansielle stabilitet.

| (29) | På grundlag af nødloven blev de tre store forretningsbanker Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank opdelt i »gamle« og »nye« banker. Finansministeren etablerede tre aktieselskaber, som skulle overtage de gamle bankers nationale aktiviteter og udnævnte disses bestyrelser. FME overtog kontrollen med de gamle banker, allokerede i det store og hele deres nationale aktiver og passiver (indlån) til de nye banker, der fortsatte med at drive bankvirksomhed i Island. De gamle banker blev sat under tilsyn af deres respektive likvidationskomitéer (13). Udenlandske aktiver og passiver blev i det store og hele placeret i de gamle banker, som senere blev omfattet af afviklingsprocedurer, og i sidste instans ophørte alle udenlandske aktiviteter (14). |
| --- | --- |

(29)

På grundlag af nødloven blev de tre store forretningsbanker Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank opdelt i »gamle« og »nye« banker. Finansministeren etablerede tre aktieselskaber, som skulle overtage de gamle bankers nationale aktiviteter og udnævnte disses bestyrelser. FME overtog kontrollen med de gamle banker, allokerede i det store og hele deres nationale aktiver og passiver (indlån) til de nye banker, der fortsatte med at drive bankvirksomhed i Island. De gamle banker blev sat under tilsyn af deres respektive likvidationskomitéer (13). Udenlandske aktiver og passiver blev i det store og hele placeret i de gamle banker, som senere blev omfattet af afviklingsprocedurer, og i sidste instans ophørte alle udenlandske aktiviteter (14).

| (30) | I de foreløbige primobalancer for de tre nye banker pr. 14. november 2008 blev det anslået, at bankernes samlede, kombinerede aktiver ville udgøre 2 886 mia. ISK, og at staten skulle tilvejebringe en egenkapital på 385 mia. ISK. Den samlede værdi af de obligationer, som de nye banker skulle udstede til de gamle banker som betaling for den værdi af de overførte aktiver, der oversteg passiverne, blev anslået til 1 153 mia. ISK. FME udnævnte Deloitte LLP til at foretage vurderingen af de overførte aktivers og passivers værdi. I denne proces viste det sig, at den uvildige vurdering ikke ville munde ud i faste værdier for de overførte nettoaktiver, men at de ville blive værdiansat inden for visse intervaller. Desuden gjorde bankernes kreditorer indvendinger mod værdiansættelsesprocessen, som de ikke fandt upartisk, og de klagede over, at de ikke havde mulighed for at beskytte deres interesser. Disse komplikationer medførte en ændring i politikken for afregningen mellem de nye og de gamle banker. I stedet for en værdiansættelse foretaget af en uvildig ekspert ville parterne forsøge at forhandle sig frem til aftaler om værdien af de overførte nettoaktiver. |
| --- | --- |

(30)

I de foreløbige primobalancer for de tre nye banker pr. 14. november 2008 blev det anslået, at bankernes samlede, kombinerede aktiver ville udgøre 2 886 mia. ISK, og at staten skulle tilvejebringe en egenkapital på 385 mia. ISK. Den samlede værdi af de obligationer, som de nye banker skulle udstede til de gamle banker som betaling for den værdi af de overførte aktiver, der oversteg passiverne, blev anslået til 1 153 mia. ISK. FME udnævnte Deloitte LLP til at foretage vurderingen af de overførte aktivers og passivers værdi. I denne proces viste det sig, at den uvildige vurdering ikke ville munde ud i faste værdier for de overførte nettoaktiver, men at de ville blive værdiansat inden for visse intervaller. Desuden gjorde bankernes kreditorer indvendinger mod værdiansættelsesprocessen, som de ikke fandt upartisk, og de klagede over, at de ikke havde mulighed for at beskytte deres interesser. Disse komplikationer medførte en ændring i politikken for afregningen mellem de nye og de gamle banker. I stedet for en værdiansættelse foretaget af en uvildig ekspert ville parterne forsøge at forhandle sig frem til aftaler om værdien af de overførte nettoaktiver.

| (31) | Det stod klart, at parterne ville få svært ved at nå til enighed om værdiansættelsen, da den nødvendigvis afhang af forskellige skøn, som parterne sandsynligvis ikke var enige om. Statens mål var at nå til enighed om grundevalueringer, som skulle udgøre et solidt grundlag for den indledende kapitalisering af de nye banker. Priser på aktiver, der lå over grundevalueringen, kunne gives til kreditorerne i form af betingede obligationer eller stigninger i værdien af bankernes aktiekapital, da det under forhandlingerne kom frem, at likvidationskomitéerne for Glitnir og Kaupthing og et flertal af deres kreditorer ville være interesserede i at erhverve kapitalandele i de nye banker, og dette ville gøre det muligt for dem at få del i potentielle stigninger i værdien af de overførte aktiver. |
| --- | --- |

(31)

Det stod klart, at parterne ville få svært ved at nå til enighed om værdiansættelsen, da den nødvendigvis afhang af forskellige skøn, som parterne sandsynligvis ikke var enige om. Statens mål var at nå til enighed om grundevalueringer, som skulle udgøre et solidt grundlag for den indledende kapitalisering af de nye banker. Priser på aktiver, der lå over grundevalueringen, kunne gives til kreditorerne i form af betingede obligationer eller stigninger i værdien af bankernes aktiekapital, da det under forhandlingerne kom frem, at likvidationskomitéerne for Glitnir og Kaupthing og et flertal af deres kreditorer ville være interesserede i at erhverve kapitalandele i de nye banker, og dette ville gøre det muligt for dem at få del i potentielle stigninger i værdien af de overførte aktiver.

| (32) | Den fulde kapitalisering af de tre nye banker og grundlaget for aftalerne med kreditorerne i de gamle banker om, hvordan kompensationen for overførslen af nettoaktiverne til de nye banker skulle beregnes, blev offentliggjort den 20. juli 2009. For så vidt angår to af de nye banker, New Glitnir Bank (senere omdøbt til Íslandsbanki) og New Kaupthing (senere omdøbt til Arion Bank), omfattede dette betingede aftaler om, at de gamle banker skulle tegne størsteparten af egenkapitalinteresserne i de nye banker. |
| --- | --- |

(32)

Den fulde kapitalisering af de tre nye banker og grundlaget for aftalerne med kreditorerne i de gamle banker om, hvordan kompensationen for overførslen af nettoaktiverne til de nye banker skulle beregnes, blev offentliggjort den 20. juli 2009. For så vidt angår to af de nye banker, New Glitnir Bank (senere omdøbt til Íslandsbanki) og New Kaupthing (senere omdøbt til Arion Bank), omfattede dette betingede aftaler om, at de gamle banker skulle tegne størsteparten af egenkapitalinteresserne i de nye banker.

| (33) | På grundlag af aftalerne besluttede de gamle bankers likvidationskomitéer i oktober 2009 (Glitnir) og december 2009 (Kaupthing Bank og Landsbanki Islands) at tegne aktier i de nye banker. Den 18. december 2009 meddelte regeringen, at bankomstruktureringen var gennemført, og at der var indgået aftale mellem de islandske myndigheder og de nye banker på den ene side og likvidationskomitéerne for Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank på den anden. Aftalerne indeholdt bestemmelser vedrørende aktiver, der var overført fra de gamle banker til de nye, og at de nye banker nu var 100 % finansierede. |
| --- | --- |

(33)

På grundlag af aftalerne besluttede de gamle bankers likvidationskomitéer i oktober 2009 (Glitnir) og december 2009 (Kaupthing Bank og Landsbanki Islands) at tegne aktier i de nye banker. Den 18. december 2009 meddelte regeringen, at bankomstruktureringen var gennemført, og at der var indgået aftale mellem de islandske myndigheder og de nye banker på den ene side og likvidationskomitéerne for Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank på den anden. Aftalerne indeholdt bestemmelser vedrørende aktiver, der var overført fra de gamle banker til de nye, og at de nye banker nu var 100 % finansierede.

| (34) | Finansministeriets bidrag til de nye bankers egenkapital blev reduceret betydeligt, fra de oprindeligt forventede 385 mia. ISK til 135 mia. ISK i form af aktiekapital og — for to af de tre banker, Íslandsbanki og Arion Bank — omkring 55 mia. ISK som tier II-kapital i form af efterstillede lån eller i alt 190 mia. ISK. Derudover gav finansministeriet Íslandsbanki og Arion Bank adgang til visse likviditetsfaciliteter. Aktiekapitalen fra de gamle banker til de nye udgjorde i alt omkring 156 mia. ISK. De nye bankers samlede kapitalisering udgjorde derfor ca. 346 mia. ISK. I stedet for at bevare fuldt ejerskab over de tre banker betød aftalerne derfor, at statens andel blev reduceret med ca. 5 % for Íslandsbanki, 13 % for Arion Bank og 81 % for Landsbankinn. |
| --- | --- |

(34)

Finansministeriets bidrag til de nye bankers egenkapital blev reduceret betydeligt, fra de oprindeligt forventede 385 mia. ISK til 135 mia. ISK i form af aktiekapital og — for to af de tre banker, Íslandsbanki og Arion Bank — omkring 55 mia. ISK som tier II-kapital i form af efterstillede lån eller i alt 190 mia. ISK. Derudover gav finansministeriet Íslandsbanki og Arion Bank adgang til visse likviditetsfaciliteter. Aktiekapitalen fra de gamle banker til de nye udgjorde i alt omkring 156 mia. ISK. De nye bankers samlede kapitalisering udgjorde derfor ca. 346 mia. ISK. I stedet for at bevare fuldt ejerskab over de tre banker betød aftalerne derfor, at statens andel blev reduceret med ca. 5 % for Íslandsbanki, 13 % for Arion Bank og 81 % for Landsbankinn.

| (35) | De gamle bankers kreditorers overtagelse af to af de tre banker løste store problemer i forbindelse med genopbygningen af finanssektoren og skabte et mere solidt kapitalgrundlag for de nye banker, men der var stadig mange svagheder, som ikke var blevet afhjulpet. Siden efteråret 2009 har bankerne koncentreret deres indsats om interne spørgsmål, fastlagt deres overordnede strategi for deres aktiviteter og især omstruktureret deres låneporteføljer, som udgør den største risikofaktor for deres aktiviteter og langsigtede levedygtighed. Omstruktureringsprocessen har været kompleks på grund af mange komplicerende faktorer, herunder højesterets afgørelser om, at lån, der er ydet i ISK, men indekseret i forhold til udenlandske valutaer, er ulovlige. For Landsbankinns vedkommende vil disse spørgsmål blive diskuteret yderligere nedenfor i det omfang, det er relevant for omstruktureringen af denne bank. |
| --- | --- |

(35)

De gamle bankers kreditorers overtagelse af to af de tre banker løste store problemer i forbindelse med genopbygningen af finanssektoren og skabte et mere solidt kapitalgrundlag for de nye banker, men der var stadig mange svagheder, som ikke var blevet afhjulpet. Siden efteråret 2009 har bankerne koncentreret deres indsats om interne spørgsmål, fastlagt deres overordnede strategi for deres aktiviteter og især omstruktureret deres låneporteføljer, som udgør den største risikofaktor for deres aktiviteter og langsigtede levedygtighed. Omstruktureringsprocessen har været kompleks på grund af mange komplicerende faktorer, herunder højesterets afgørelser om, at lån, der er ydet i ISK, men indekseret i forhold til udenlandske valutaer, er ulovlige. For Landsbankinns vedkommende vil disse spørgsmål blive diskuteret yderligere nedenfor i det omfang, det er relevant for omstruktureringen af denne bank.

2.4   Makroøkonomisk situation

| (36) | Der fulgte store økonomiske problemer i kølvandet på banksystemets kollaps i oktober 2008. Vanskelighederne i Islands finanssystem blev forstærket af mistilliden til landets valuta. Kronens værdi faldt stærkt i første kvartal af 2008 og igen i efteråret, før og efter de tre forretningsbankers konkurs. Trods den kapitalkontrol, der blev indført i efteråret 2008, var der fortsat store kursudsving i løbet af 2009 (15). Denne økonomiske uro førte til en alvorlig recession i Islands økonomi og et bruttonationalprodukt (BNP), der faldt med 6,8 % i 2009 og 4 % i 2010. |
| --- | --- |

(36)

Der fulgte store økonomiske problemer i kølvandet på banksystemets kollaps i oktober 2008. Vanskelighederne i Islands finanssystem blev forstærket af mistilliden til landets valuta. Kronens værdi faldt stærkt i første kvartal af 2008 og igen i efteråret, før og efter de tre forretningsbankers konkurs. Trods den kapitalkontrol, der blev indført i efteråret 2008, var der fortsat store kursudsving i løbet af 2009 (15). Denne økonomiske uro førte til en alvorlig recession i Islands økonomi og et bruttonationalprodukt (BNP), der faldt med 6,8 % i 2009 og 4 % i 2010.

| (37) | Blandt følgerne af den økonomiske krise kan nævnes en pludselig stigning i arbejdsløsheden fra 1,6 % til 8 % i 2009, en stigende inflation og en faldende realløn. Derudover var der en kraftig stigning i virksomheders og privatpersoners gæld og i andelen af misligholdte lån i bankernes låneporteføljer, og de nye banker overtog mange virksomheder i økonomiske problemer. Samtidig førte de høje finanspolitiske omkostninger ved omstruktureringen af banksystemet til en kraftig stigning i budgetunderskuddet og i den offentlige sektors gæld. |
| --- | --- |

(37)

Blandt følgerne af den økonomiske krise kan nævnes en pludselig stigning i arbejdsløsheden fra 1,6 % til 8 % i 2009, en stigende inflation og en faldende realløn. Derudover var der en kraftig stigning i virksomheders og privatpersoners gæld og i andelen af misligholdte lån i bankernes låneporteføljer, og de nye banker overtog mange virksomheder i økonomiske problemer. Samtidig førte de høje finanspolitiske omkostninger ved omstruktureringen af banksystemet til en kraftig stigning i budgetunderskuddet og i den offentlige sektors gæld.

| (38) | Efter den dybe recession viser foreløbige tal fra Islands statistikkontor, at situationen vendte i anden halvdel af 2011, og for hele året var der en vækst i BNP på 3,1 % sammenholdt med det foregående år. |
| --- | --- |

(38)

Efter den dybe recession viser foreløbige tal fra Islands statistikkontor, at situationen vendte i anden halvdel af 2011, og for hele året var der en vækst i BNP på 3,1 % sammenholdt med det foregående år.

| (39) | Sidste års økonomiske vækst skyldtes især en fremgang i den indenlandske efterspørgsel, navnlig en stigning på 4 % i de private husholdningers forbrug. Væksten blev underbygget af højere lønninger og sociale ydelser og visse politiske initiativer, der skulle lette husholdningernes tilbagebetaling af deres gæld, herunder midlertidig rentestøtte, fastfrysning af afdrag på lån og fremskyndet udbetaling af private pensionsopsparinger. Foreløbige tal for 2011 viser også, at der skete en langsom stigning i investeringerne, om end udgangspunktet dog var særdeles lavt (16), mens det offentlige forbrug har været konstant lavt i de sidste tre år. |
| --- | --- |

(39)

Sidste års økonomiske vækst skyldtes især en fremgang i den indenlandske efterspørgsel, navnlig en stigning på 4 % i de private husholdningers forbrug. Væksten blev underbygget af højere lønninger og sociale ydelser og visse politiske initiativer, der skulle lette husholdningernes tilbagebetaling af deres gæld, herunder midlertidig rentestøtte, fastfrysning af afdrag på lån og fremskyndet udbetaling af private pensionsopsparinger. Foreløbige tal for 2011 viser også, at der skete en langsom stigning i investeringerne, om end udgangspunktet dog var særdeles lavt (16), mens det offentlige forbrug har været konstant lavt i de sidste tre år.

| (40) | De overordnede makroøkonomiske tal skjuler større forskelle mellem sektorerne. Ud over sammenbruddet i finanssektoren har der været et kraftigt faldende aktivitetsniveau i byggesektoren og mange andre indenlandske produktions- og serviceaktiviteter. På den anden side har der været vækst i visse eksportsektorer. På grund af den lave kronekurs og de relativt stabile priser i udenlandsk valuta for både fiskeri- og aluminiumsprodukter, steg eksportindtægterne i begyndelsen af den økonomiske krise, også med hensyn til turisme og anden serviceeksport. Samtidig skete der en kraftig nedgang i importen, hvilket betød, at handelsbalancen (17) midlertidigt havde et overskud på omkring 10 % af BNP i 2010. Med den stigende indenlandske efterspørgsel i 2011 er importen dog steget igen, hvilket overordnet set har ført til et mindre handelsoverskud på 8,2 % af BNP. |
| --- | --- |

(40)

De overordnede makroøkonomiske tal skjuler større forskelle mellem sektorerne. Ud over sammenbruddet i finanssektoren har der været et kraftigt faldende aktivitetsniveau i byggesektoren og mange andre indenlandske produktions- og serviceaktiviteter. På den anden side har der været vækst i visse eksportsektorer. På grund af den lave kronekurs og de relativt stabile priser i udenlandsk valuta for både fiskeri- og aluminiumsprodukter, steg eksportindtægterne i begyndelsen af den økonomiske krise, også med hensyn til turisme og anden serviceeksport. Samtidig skete der en kraftig nedgang i importen, hvilket betød, at handelsbalancen (17) midlertidigt havde et overskud på omkring 10 % af BNP i 2010. Med den stigende indenlandske efterspørgsel i 2011 er importen dog steget igen, hvilket overordnet set har ført til et mindre handelsoverskud på 8,2 % af BNP.

| (41) | Islands statistiske kontors prognose for 2012-2017 viser, at det gradvise økonomiske genopsving vil fortsætte med en vækst på 2,6 % i 2012. En lignende vækst forventes i hele prognoseperioden. Denne prognose er dog behæftet med en vis usikkerhed. Planlagte omfattende industriinvesteringer kan blive yderligere forsinket. Islands bytteforhold vil blive negativt påvirket af en langvarig recession hos de vigtigste samhandelspartnere, hvilket vil medføre en lavere vækst i Island. Langsommere fremskridt end forventet med hensyn til at håndtere husholdningernes og virksomhedernes gældsbyrde vil yderligere belaste den indenlandske efterspørgsel og udsigterne til økonomisk vækst. Væksten kan også trues af en fortsat manglende prisstabilitet i tilknytning til valutaudsving i forbindelse med ophævelse af kapitalkontrollerne. |
| --- | --- |

(41)

Islands statistiske kontors prognose for 2012-2017 viser, at det gradvise økonomiske genopsving vil fortsætte med en vækst på 2,6 % i 2012. En lignende vækst forventes i hele prognoseperioden. Denne prognose er dog behæftet med en vis usikkerhed. Planlagte omfattende industriinvesteringer kan blive yderligere forsinket. Islands bytteforhold vil blive negativt påvirket af en langvarig recession hos de vigtigste samhandelspartnere, hvilket vil medføre en lavere vækst i Island. Langsommere fremskridt end forventet med hensyn til at håndtere husholdningernes og virksomhedernes gældsbyrde vil yderligere belaste den indenlandske efterspørgsel og udsigterne til økonomisk vækst. Væksten kan også trues af en fortsat manglende prisstabilitet i tilknytning til valutaudsving i forbindelse med ophævelse af kapitalkontrollerne.

2.5   Finanstilsyn og forbedringer af de lovgivningsmæssige rammer

| (42) | Efter FME's indledende arbejde med at skabe et grundlag for de nye banker og vurdere værdien af de nettoaktiver, der blev overført fra de gamle, gennemførte FME i foråret 2009 en revision af de nye banker og deres forretningsplaner, finansielle styrke og kapitalprocent i et såkaldt afslutningsprojekt. Dette skete med bistand fra det internationale managementkonsulentfirma Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(42)

Efter FME's indledende arbejde med at skabe et grundlag for de nye banker og vurdere værdien af de nettoaktiver, der blev overført fra de gamle, gennemførte FME i foråret 2009 en revision af de nye banker og deres forretningsplaner, finansielle styrke og kapitalprocent i et såkaldt afslutningsprojekt. Dette skete med bistand fra det internationale managementkonsulentfirma Oliver Wyman.

| (43) | Efter denne proces meddelte FME bankerne driftslicenser på forskellige betingelser. I lyset af kvaliteten af aktivporteføljerne og den forventede økonomiske usikkerhed fandt man det nødvendigt at stille højere krav til kapitalprocent til de tre banker end det ved lov fastsatte minimum. FME indførte derfor et minimumskapitalprocent (»CAD«) for de tre banker på 16 %, heraf mindst 12 % som tier 1-kapital. Kravene var gældende i mindst tre år, medmindre FME ændrede dem. Likviditetsvilkårene blev også specificeret med krav om, at tilgængelige likvide midler til ethvert tidspunkt skulle udgøre mindst 20 % af indskuddene, og at kontantbeholdninger er eller tilsvarende likvide midler skulle udgøre mindst 5 % af indskuddene. Desuden blev der stillet krav vedrørende andre forhold såsom omstrukturering af låneporteføljer, risikovurdering, virksomhedsledelse og ejerskab. FME indførte tilsvarende krav vedrørende kapitalprocent for andre finansvirksomheder. |
| --- | --- |

(43)

Efter denne proces meddelte FME bankerne driftslicenser på forskellige betingelser. I lyset af kvaliteten af aktivporteføljerne og den forventede økonomiske usikkerhed fandt man det nødvendigt at stille højere krav til kapitalprocent til de tre banker end det ved lov fastsatte minimum. FME indførte derfor et minimumskapitalprocent (»CAD«) for de tre banker på 16 %, heraf mindst 12 % som tier 1-kapital. Kravene var gældende i mindst tre år, medmindre FME ændrede dem. Likviditetsvilkårene blev også specificeret med krav om, at tilgængelige likvide midler til ethvert tidspunkt skulle udgøre mindst 20 % af indskuddene, og at kontantbeholdninger er eller tilsvarende likvide midler skulle udgøre mindst 5 % af indskuddene. Desuden blev der stillet krav vedrørende andre forhold såsom omstrukturering af låneporteføljer, risikovurdering, virksomhedsledelse og ejerskab. FME indførte tilsvarende krav vedrørende kapitalprocent for andre finansvirksomheder.

| (44) | Det økonomiske stabiliseringsprogram, der blev udviklet i samråd med IMF, omfattede en gennemgang af de lovgivningsmæssige rammer for finansielle tjenesteydelser og tilsyn med henblik på at forbedre forsvaret mod fremtidige finanskriser. Regeringen bad den tidligere generaldirektør for det finske finanstilsyn, Kaarlo Jännäri, foretage en vurdering af de eksisterende lovgivningsmæssige rammer og tilsynspraksis. Blandt de forbedringer, han foreslog, var oprettelsen af et nationalt kreditregister hos FME med henblik på at mindske kreditrisici i systemet. Han foreslog også i sin rapport at indføre strammere regler og en strengere praksis for store eksponeringer og dertil knyttet långivning og at foretage flere tilsyn på stedet for at kontrollere tilsyn og rapporter uden for bankerne, især af kreditrisici, likviditetsrisici og valutarisici. Det blev også anbefalet at revidere og forbedre indskudsgarantisystemet og følge udviklingen i EU tæt. |
| --- | --- |

(44)

Det økonomiske stabiliseringsprogram, der blev udviklet i samråd med IMF, omfattede en gennemgang af de lovgivningsmæssige rammer for finansielle tjenesteydelser og tilsyn med henblik på at forbedre forsvaret mod fremtidige finanskriser. Regeringen bad den tidligere generaldirektør for det finske finanstilsyn, Kaarlo Jännäri, foretage en vurdering af de eksisterende lovgivningsmæssige rammer og tilsynspraksis. Blandt de forbedringer, han foreslog, var oprettelsen af et nationalt kreditregister hos FME med henblik på at mindske kreditrisici i systemet. Han foreslog også i sin rapport at indføre strammere regler og en strengere praksis for store eksponeringer og dertil knyttet långivning og at foretage flere tilsyn på stedet for at kontrollere tilsyn og rapporter uden for bankerne, især af kreditrisici, likviditetsrisici og valutarisici. Det blev også anbefalet at revidere og forbedre indskudsgarantisystemet og følge udviklingen i EU tæt.

| (45) | Regeringen fremsatte derefter et lovforslag i Altinget, som blev vedtaget og trådte i kraft 1. juli 2010 som lov nr. 75/2010. Med den nye lov blev der indført omfattende ændringer af loven om finansielle virksomheder. Senere blev der foretaget mange ændringer af loven om finansielle virksomheder og om tilsyn med og overvågning af finansielle tjenesteydelser. Disse lovændringer er beskrevet mere detaljeret i bilaget. |
| --- | --- |

(45)

Regeringen fremsatte derefter et lovforslag i Altinget, som blev vedtaget og trådte i kraft 1. juli 2010 som lov nr. 75/2010. Med den nye lov blev der indført omfattende ændringer af loven om finansielle virksomheder. Senere blev der foretaget mange ændringer af loven om finansielle virksomheder og om tilsyn med og overvågning af finansielle tjenesteydelser. Disse lovændringer er beskrevet mere detaljeret i bilaget.

2.6   Største udfordringer for fremtiden (18)

| (46) | Trods gode resultater med at genopbygge en finanssektor kæmper Island stadig med følgerne af finans- og valutakrisen i efteråret 2008. Finanskrisen har afsløret forskellige fejl og mangler i finanssystemet, som skal afhjælpes, hvis offentlighedens tillid skal genetableres. Det virker indlysende, at Island — som mange andre lande, der er hårdt ramt af finanskrisen — står over for mange udfordringer med hensyn til at tilpasse det retlige og driftsmæssige miljø for finansielle tjenesteydelser med henblik på at skabe et levedygtigt, effektivt finanssystem for fremtiden og mindske risikoen for yderligere systemiske chok mest muligt. |
| --- | --- |

(46)

Trods gode resultater med at genopbygge en finanssektor kæmper Island stadig med følgerne af finans- og valutakrisen i efteråret 2008. Finanskrisen har afsløret forskellige fejl og mangler i finanssystemet, som skal afhjælpes, hvis offentlighedens tillid skal genetableres. Det virker indlysende, at Island — som mange andre lande, der er hårdt ramt af finanskrisen — står over for mange udfordringer med hensyn til at tilpasse det retlige og driftsmæssige miljø for finansielle tjenesteydelser med henblik på at skabe et levedygtigt, effektivt finanssystem for fremtiden og mindske risikoen for yderligere systemiske chok mest muligt.

| (47) | De mest umiddelbare udfordringer for islandske finansvirksomheder hænger sammen med det forhold, at bankerne opererer i et beskyttet miljø med kapitalkontrol og en generel indskudsgaranti. Nu skal bankerne forberede sig til at operere i et mere eksponeret miljø, når kapitalkontrollerne fjernes, og indskudsgarantierne vender tilbage til den ordning, der er omfattet af de relevante EU-/EØS-direktiver (19). De islandske myndigheder har understreget, at der skal udvises den største forsigtighed, når der skal indføres nye regler på dette område. |
| --- | --- |

(47)

De mest umiddelbare udfordringer for islandske finansvirksomheder hænger sammen med det forhold, at bankerne opererer i et beskyttet miljø med kapitalkontrol og en generel indskudsgaranti. Nu skal bankerne forberede sig til at operere i et mere eksponeret miljø, når kapitalkontrollerne fjernes, og indskudsgarantierne vender tilbage til den ordning, der er omfattet af de relevante EU-/EØS-direktiver (19). De islandske myndigheder har understreget, at der skal udvises den største forsigtighed, når der skal indføres nye regler på dette område.

| (48) | En anden stor udfordring er behovet for en yderligere tilpasning af rets- og tilsynsrammerne, som skal støtte et solidt, effektivt finanssystem, der ligeledes skal være i overensstemmelse med udviklingen af lovgivningen i EØS og på internationalt plan (20). |
| --- | --- |

(48)

En anden stor udfordring er behovet for en yderligere tilpasning af rets- og tilsynsrammerne, som skal støtte et solidt, effektivt finanssystem, der ligeledes skal være i overensstemmelse med udviklingen af lovgivningen i EØS og på internationalt plan (20).

2.7   Konkurrencesituationen i Islands finanssektor

| (49) | Ifølge de seneste oplysninger fra de islandske myndigheder (21) har konkurrencen på finansmarkedet ændret sig radikalt siden bankernes kollaps. Antallet af finansvirksomheder er faldet, da flere sparekasser, forretningsbanker og specialiserede långivere enten er under likvidation eller har sluttet sig sammen med andre virksomheder (22). Antallet af finansvirksomheder falder stadig, her senest med sammenlægningen af Landsbankinn og SpKef i marts 2011, af Íslandsbanki og Byr i december 2011 og den kommende sammenlægning af Landsbankinn og Svarfdaelir Savings Bank, godkendt af Tilsynsmyndigheden den 20. juni 2012. Med det dalende antal finansvirksomheder og de store banker, der overtager indskud fra de banker, som lukker ned, er koncentrationen på det indenlandske marked steget. På den anden side er de nye banker på EØS' finansmarkeder langt mindre end deres forgængere, da de internationale bankforretninger er blevet lukket ned. |
| --- | --- |

(49)

Ifølge de seneste oplysninger fra de islandske myndigheder (21) har konkurrencen på finansmarkedet ændret sig radikalt siden bankernes kollaps. Antallet af finansvirksomheder er faldet, da flere sparekasser, forretningsbanker og specialiserede långivere enten er under likvidation eller har sluttet sig sammen med andre virksomheder (22). Antallet af finansvirksomheder falder stadig, her senest med sammenlægningen af Landsbankinn og SpKef i marts 2011, af Íslandsbanki og Byr i december 2011 og den kommende sammenlægning af Landsbankinn og Svarfdaelir Savings Bank, godkendt af Tilsynsmyndigheden den 20. juni 2012. Med det dalende antal finansvirksomheder og de store banker, der overtager indskud fra de banker, som lukker ned, er koncentrationen på det indenlandske marked steget. På den anden side er de nye banker på EØS' finansmarkeder langt mindre end deres forgængere, da de internationale bankforretninger er blevet lukket ned.

| (50) | Dertil kommer, at de indenlandske markeder er blevet meget mindre, fordi visse delmarkeder er forsvundet hele eller næsten. Med aktiemarkedets næsten fuldstændige forsvinden og indførelsen af kapitalkontrol er operationerne på aktie- og valutamarkederne blevet reduceret, hvilket har begrænset investeringsmulighederne. Med et historisk lavt investeringsniveau i økonomien og husholdninger og virksomheder med store lån er efterspørgslen efter kredit lav. Siden kollapset har bankerne koncentreret deres indsats om interne anliggender og om omstruktureringen af deres låneporteføljer og nogle af deres større erhvervskunder. |
| --- | --- |

(50)

Dertil kommer, at de indenlandske markeder er blevet meget mindre, fordi visse delmarkeder er forsvundet hele eller næsten. Med aktiemarkedets næsten fuldstændige forsvinden og indførelsen af kapitalkontrol er operationerne på aktie- og valutamarkederne blevet reduceret, hvilket har begrænset investeringsmulighederne. Med et historisk lavt investeringsniveau i økonomien og husholdninger og virksomheder med store lån er efterspørgslen efter kredit lav. Siden kollapset har bankerne koncentreret deres indsats om interne anliggender og om omstruktureringen af deres låneporteføljer og nogle af deres større erhvervskunder.

| (51) | Før finanskrisen tegnede sparekasserne sig samlet set for en markedsandel på ca. 20-25 % i indskud. Den er nu svundet ind til omkring 2-4 %. De markedsandele, som sparekasserne og forretningsbankerne, der ikke længere er på markedet, har mistet, er blevet overtaget af de tre store forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbankinn. Samlet set tegner de tre store banker sig nu for omtrent 90-95 % af markedet i stedet for 60-75 % tidligere, idet Landsbankinns markedsandel er marginalt den største. Ud over de 10 regionale sparekasser, der for indeværende tegner sig for ca. 2-4 % af markedet, er den eneste anden markedsdeltager den omstrukturerede MP Bank (23), der har en markedsandel på omkring 1-5 %. |
| --- | --- |

(51)

Før finanskrisen tegnede sparekasserne sig samlet set for en markedsandel på ca. 20-25 % i indskud. Den er nu svundet ind til omkring 2-4 %. De markedsandele, som sparekasserne og forretningsbankerne, der ikke længere er på markedet, har mistet, er blevet overtaget af de tre store forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbankinn. Samlet set tegner de tre store banker sig nu for omtrent 90-95 % af markedet i stedet for 60-75 % tidligere, idet Landsbankinns markedsandel er marginalt den største. Ud over de 10 regionale sparekasser, der for indeværende tegner sig for ca. 2-4 % af markedet, er den eneste anden markedsdeltager den omstrukturerede MP Bank (23), der har en markedsandel på omkring 1-5 %.

| (52) | Det islandske finansmarked er således tydeligvis oligopolistisk, og de tre største selskaber kunne derfor kollektivt opnå en dominerende stilling på markedet. Ifølge Islands konkurrencemyndighed er der store forhindringer for at komme ind på det islandske bankmarked. Det skader konkurrencen. Det kan også være vanskeligt for forbrugerne at skifte bank. De islandske myndigheder har desuden erkendt, at kursrisici i tilknytning til Islands lille, ikkehandlede valuta, kronen, har hæmmet konkurrencen yderligere og hindret udenlandske banker og selskaber i at komme ind på det islandske marked. |
| --- | --- |

(52)

Det islandske finansmarked er således tydeligvis oligopolistisk, og de tre største selskaber kunne derfor kollektivt opnå en dominerende stilling på markedet. Ifølge Islands konkurrencemyndighed er der store forhindringer for at komme ind på det islandske bankmarked. Det skader konkurrencen. Det kan også være vanskeligt for forbrugerne at skifte bank. De islandske myndigheder har desuden erkendt, at kursrisici i tilknytning til Islands lille, ikkehandlede valuta, kronen, har hæmmet konkurrencen yderligere og hindret udenlandske banker og selskaber i at komme ind på det islandske marked.

| (53) | Konkurrencemyndigheden har på det seneste koncentreret sig om et specifikt aspekt vedrørende it-infrastrukturen for bankernes aktiviteter og deres samarbejde i den henseende. Dette vedrører finansinstitutionernes it-serviceudbyder, Reiknistofa bankanna (de islandske banker datacenter, RB), som de ejer i fællesskab. Dette er relevant for vurderingen af den foreliggende sag og også noget, som Tilsynsmyndigheden drøftede med de islandske myndigheder og bankerne. |
| --- | --- |

(53)

Konkurrencemyndigheden har på det seneste koncentreret sig om et specifikt aspekt vedrørende it-infrastrukturen for bankernes aktiviteter og deres samarbejde i den henseende. Dette vedrører finansinstitutionernes it-serviceudbyder, Reiknistofa bankanna (de islandske banker datacenter, RB), som de ejer i fællesskab. Dette er relevant for vurderingen af den foreliggende sag og også noget, som Tilsynsmyndigheden drøftede med de islandske myndigheder og bankerne.

| (54) | RB ejes i fællesskab af de tre store islandske banker, to sparekasser, den islandske sparekassesammenslutning og de tre største betalingskortformidlere i Island. Landsbankinn ejer 36,84 % af aktierne i RB, Íslandsbanki 29,48 % og Arion Bank 18,7 %. I alt ejer de tre forretningsbanker derfor 85,02 % af aktierne i RB. RB's kunder er ejerne, Islands Centralbank og andre finansinstitutioner samt regeringen og offentlige enheder. Bankerne har et omfattende samarbejde på dette område, da RB har udviklet clearing- og betalingsafviklingssystemet i Island. Det leverer også en række centrale bankløsninger, som er multi-tenancyløsninger (opsætning med flere organisationer på samme server), og som benyttes af de fleste islandske banker. RB administrerer desuden et e-fakturerings- og e-betalingssystem for virksomheder og forbrugere. |
| --- | --- |

(54)

RB ejes i fællesskab af de tre store islandske banker, to sparekasser, den islandske sparekassesammenslutning og de tre største betalingskortformidlere i Island. Landsbankinn ejer 36,84 % af aktierne i RB, Íslandsbanki 29,48 % og Arion Bank 18,7 %. I alt ejer de tre forretningsbanker derfor 85,02 % af aktierne i RB. RB's kunder er ejerne, Islands Centralbank og andre finansinstitutioner samt regeringen og offentlige enheder. Bankerne har et omfattende samarbejde på dette område, da RB har udviklet clearing- og betalingsafviklingssystemet i Island. Det leverer også en række centrale bankløsninger, som er multi-tenancyløsninger (opsætning med flere organisationer på samme server), og som benyttes af de fleste islandske banker. RB administrerer desuden et e-fakturerings- og e-betalingssystem for virksomheder og forbrugere.

| (55) | Ifølge konkurrencemyndigheden har sammenbruddet i 2008 gjort de mindre banker og sparekasser særligt sårbare. For de mindre finansvirksomheder var de nødvendige it-ydelser af afgørende vigtighed, da de kan opfattes som en af hindringerne for, at nye markedsaktører kan komme ind på markedet. It-platformen til de større finansvirksomheder leveres i vid udstrækning af RB, mens den leveres af Teris til sparekasser og mindre markedsaktører. Efter de senere års lukning af mange mindre finansvirksomheder mistede Teris en stor del af sine indtægter, hvilket i januar 2012 førte til, at de solgte nogle af deres it-løsninger til RB. Ifølge RB og Teris var formålet med denne transaktion bl.a. at sikre fortsat levering af it-ydelser til mindre finansvirksomheder. |
| --- | --- |

(55)

Ifølge konkurrencemyndigheden har sammenbruddet i 2008 gjort de mindre banker og sparekasser særligt sårbare. For de mindre finansvirksomheder var de nødvendige it-ydelser af afgørende vigtighed, da de kan opfattes som en af hindringerne for, at nye markedsaktører kan komme ind på markedet. It-platformen til de større finansvirksomheder leveres i vid udstrækning af RB, mens den leveres af Teris til sparekasser og mindre markedsaktører. Efter de senere års lukning af mange mindre finansvirksomheder mistede Teris en stor del af sine indtægter, hvilket i januar 2012 førte til, at de solgte nogle af deres it-løsninger til RB. Ifølge RB og Teris var formålet med denne transaktion bl.a. at sikre fortsat levering af it-ydelser til mindre finansvirksomheder.

| (56) | Konkurrencemyndigheden har set på to spørgsmål vedrørende RB. For det første om det fælles ejerskab af og samarbejde mellem bankerne og andre finansvirksomheder i RB-forummet skal betragtes som en overtrædelse af forbuddet mod restriktiv praksis i henhold til artikel 10 i den islandske konkurrencelov. For det andet bedømmes foreneligheden af RB's køb af Teris' største aktiver efter samme lovs bestemmelser om virksomhedssammenslutninger. I maj 2012 blev disse to sager dog afsluttet med et forlig mellem RB og dens ejere på den ene side og konkurrencemyndigheden på den anden (24). |
| --- | --- |

(56)

Konkurrencemyndigheden har set på to spørgsmål vedrørende RB. For det første om det fælles ejerskab af og samarbejde mellem bankerne og andre finansvirksomheder i RB-forummet skal betragtes som en overtrædelse af forbuddet mod restriktiv praksis i henhold til artikel 10 i den islandske konkurrencelov. For det andet bedømmes foreneligheden af RB's køb af Teris' største aktiver efter samme lovs bestemmelser om virksomhedssammenslutninger. I maj 2012 blev disse to sager dog afsluttet med et forlig mellem RB og dens ejere på den ene side og konkurrencemyndigheden på den anden (24).

| (57) | Ud over ovennævnte bekymringer, som er direkte relateret til Islands finansmarked, har konkurrencemyndigheden navnlig påpeget behovet for salg og omstrukturering af erhvervsaktive selskaber (25), som skal være gennemført uden unødige forsinkelser. Mange driftsselskaber er blevet overtaget af bankerne (der er disse virksomheders kreditorer) på grund af gældsætning, som er en følge af det økonomiske sammenbrud i 2008. Ifølge konkurrencemyndigheden kan det skabe en interessekonflikt, når bankerne leverer finansielle tjenesteydelser til og samtidig ejer disse virksomheder. Det er konkurrencemyndighedens opfattelse, at bankernes direkte og indirekte ejerskab (26) er det mest udbredte og farligste konkurrenceproblem i kølvandet på finanskrisen, da det har betydning for næsten alle virksomheder og industrier i Island. Konkurrencemyndigheden mener, at en hurtigere omstrukturering af virksomheder vil forbedre konkurrencen på finansmarkedet. Når bankernes deltagelse i omstruktureringen af deres erhvervskunder har været genstand for anmeldelseskravene i forbindelse med den nationale kontrol med sammenslutninger, har konkurrencemyndigheden ofte fastsat betingelserne for bankernes ejerskab. Men det forekommer vanskeligt at finde en overordnet løsning på problemet, da det i alt væsentligt hænger sammen med det høje låneniveau i den islandske erhvervssektor. |
| --- | --- |

(57)

Ud over ovennævnte bekymringer, som er direkte relateret til Islands finansmarked, har konkurrencemyndigheden navnlig påpeget behovet for salg og omstrukturering af erhvervsaktive selskaber (25), som skal være gennemført uden unødige forsinkelser. Mange driftsselskaber er blevet overtaget af bankerne (der er disse virksomheders kreditorer) på grund af gældsætning, som er en følge af det økonomiske sammenbrud i 2008. Ifølge konkurrencemyndigheden kan det skabe en interessekonflikt, når bankerne leverer finansielle tjenesteydelser til og samtidig ejer disse virksomheder. Det er konkurrencemyndighedens opfattelse, at bankernes direkte og indirekte ejerskab (26) er det mest udbredte og farligste konkurrenceproblem i kølvandet på finanskrisen, da det har betydning for næsten alle virksomheder og industrier i Island. Konkurrencemyndigheden mener, at en hurtigere omstrukturering af virksomheder vil forbedre konkurrencen på finansmarkedet. Når bankernes deltagelse i omstruktureringen af deres erhvervskunder har været genstand for anmeldelseskravene i forbindelse med den nationale kontrol med sammenslutninger, har konkurrencemyndigheden ofte fastsat betingelserne for bankernes ejerskab. Men det forekommer vanskeligt at finde en overordnet løsning på problemet, da det i alt væsentligt hænger sammen med det høje låneniveau i den islandske erhvervssektor.

| (58) | Over for Tilsynsmyndigheden har de tre forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbankinn alle oplyst, at der ikke er sket væsentlige ændringer i konkurrencebetingelserne på Islands finansmarked siden efteråret 2008, som kunne give anledning til bekymring. Markedet var præget af effektiv konkurrence, og der var ingen tegn på hemmelige aftaler mellem de tre største aktører. Konkurrencemyndigheden har overset visse vigtige faktorer i sin undersøgelse af konkurrencevilkårene på markedet, såsom at udenlandske banker længe har konkurreret og stadig konkurrerer aktivt med islandske banker om levering af finansielle tjenesteydelser til de største kunder såsom virksomheder inden for eksportbaserede aktiviteter (fiskeri, energiintensive industrier osv.) samt statslige og kommunale aktiviteter. |
| --- | --- |

(58)

Over for Tilsynsmyndigheden har de tre forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbankinn alle oplyst, at der ikke er sket væsentlige ændringer i konkurrencebetingelserne på Islands finansmarked siden efteråret 2008, som kunne give anledning til bekymring. Markedet var præget af effektiv konkurrence, og der var ingen tegn på hemmelige aftaler mellem de tre største aktører. Konkurrencemyndigheden har overset visse vigtige faktorer i sin undersøgelse af konkurrencevilkårene på markedet, såsom at udenlandske banker længe har konkurreret og stadig konkurrerer aktivt med islandske banker om levering af finansielle tjenesteydelser til de største kunder såsom virksomheder inden for eksportbaserede aktiviteter (fiskeri, energiintensive industrier osv.) samt statslige og kommunale aktiviteter.

| (59) | Denne holdning strider imidlertid mod den holdning, som de islandske myndigheder har givet udtryk for i ovennævnte rapport fra økonomiministeren til Altinget, og mod konkurrencemyndighedens holdning. Som beskrevet nedenfor har Landsbankinn desuden trods visse forbehold over for analysen af konkurrencevilkårene besluttet at indgå visse forpligtelser for at begrænse konkurrencefordrejning, der skyldes de pågældende støtteforanstaltninger. Disse forpligtelser er beskrevet i bilaget. |
| --- | --- |

(59)

Denne holdning strider imidlertid mod den holdning, som de islandske myndigheder har givet udtryk for i ovennævnte rapport fra økonomiministeren til Altinget, og mod konkurrencemyndighedens holdning. Som beskrevet nedenfor har Landsbankinn desuden trods visse forbehold over for analysen af konkurrencevilkårene besluttet at indgå visse forpligtelser for at begrænse konkurrencefordrejning, der skyldes de pågældende støtteforanstaltninger. Disse forpligtelser er beskrevet i bilaget.

3.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

3.1   Støttemodtageren

| (60) | Som beskrevet ovenfor gik Landsbankinn konkurs i 2008 lige som de to andre store islandske kommercielle banker. For at sikre kontinuerlig aktivitet i den nationale banksektor gennemførte de islandske myndigheder visse foranstaltninger og for at genetablere visse af (gamle) Landsbankis aktiviteter, oprettede og kapitaliserede de New Landsbanki (nu omdøbt til Landsbankinn), hvilket beskrives yderligere nedenfor. |
| --- | --- |

(60)

Som beskrevet ovenfor gik Landsbankinn konkurs i 2008 lige som de to andre store islandske kommercielle banker. For at sikre kontinuerlig aktivitet i den nationale banksektor gennemførte de islandske myndigheder visse foranstaltninger og for at genetablere visse af (gamle) Landsbankis aktiviteter, oprettede og kapitaliserede de New Landsbanki (nu omdøbt til Landsbankinn), hvilket beskrives yderligere nedenfor.

3.1.1   Landsbanki

| (61) | Før finanskrisen i 2008 var Landsbanki Islands næststørste bank. Ved udgangen af andet kvartal af 2008 udgjorde dens balance 3 970 mia. ISK, og dens overskud før skat for første halvdel af dette år var 31 mia. ISK. Den offentliggjorte forretningsstrategi (27) for banken var at omdanne den fra en lokal kommerciel bank, der udelukkende opererede i Island, 0187til en højeffektiv, rentabel erhvervs- og investeringsbankvirksomhed med aktiviteter, der strækker sig fra Island til Europa mod øst og over Atlanterhavet mod vest 0171. I 2000 startede Landsbanki sin aktiviteter i udlandet ved at købe en andel på 70 % i Heritable Bank i London, og i de følgende år voksede banken meget, både gennem opkøb og etablering af afdelinger i udlandet. Før konkursen havde banken syv datterselskaber i Det Forenede Kongerige, Irland, Luxembourg, Frankrig/Tyskland og Island. Den havde også afdelinger i Det Forenede Kongerige (som igen havde kontorer i Nederlandene, Tyskland og USA), Canada, Norge og Finland samt et salgskontor i Hong Kong. |
| --- | --- |

(61)

Før finanskrisen i 2008 var Landsbanki Islands næststørste bank. Ved udgangen af andet kvartal af 2008 udgjorde dens balance 3 970 mia. ISK, og dens overskud før skat for første halvdel af dette år var 31 mia. ISK. Den offentliggjorte forretningsstrategi (27) for banken var at omdanne den fra en lokal kommerciel bank, der udelukkende opererede i Island, 0187til en højeffektiv, rentabel erhvervs- og investeringsbankvirksomhed med aktiviteter, der strækker sig fra Island til Europa mod øst og over Atlanterhavet mod vest 0171. I 2000 startede Landsbanki sin aktiviteter i udlandet ved at købe en andel på 70 % i Heritable Bank i London, og i de følgende år voksede banken meget, både gennem opkøb og etablering af afdelinger i udlandet. Før konkursen havde banken syv datterselskaber i Det Forenede Kongerige, Irland, Luxembourg, Frankrig/Tyskland og Island. Den havde også afdelinger i Det Forenede Kongerige (som igen havde kontorer i Nederlandene, Tyskland og USA), Canada, Norge og Finland samt et salgskontor i Hong Kong.

3.1.2   Landsbankinn

| (62) | Landsbankis efterfølger, Landsbankinn, er en bank, der tilbyder en lang række finansielle tjenesteydelser til enkeltpersoner, husholdninger, virksomheder og professionelle investorer i Island. Landsbankinn er den største bank i Island. De samlede aktiver udgjorde 1 135 mia. ISK ved udgangen af 2011, og den har 1 142 medarbejdere. Ifølge omstruktureringsplanen er Landsbankinn primært aktiv på følgende områder: |
| --- | --- |

(62)

Landsbankis efterfølger, Landsbankinn, er en bank, der tilbyder en lang række finansielle tjenesteydelser til enkeltpersoner, husholdninger, virksomheder og professionelle investorer i Island. Landsbankinn er den største bank i Island. De samlede aktiver udgjorde 1 135 mia. ISK ved udgangen af 2011, og den har 1 142 medarbejdere. Ifølge omstruktureringsplanen er Landsbankinn primært aktiv på følgende områder:

3.1.2.1   Detailbankydelser

| (63) | Detailbankafdelingen yder alle almindelige bankydelser til private samt små og mellemstore virksomheder. Med 520 medarbejdere, hvoraf 410 arbejder i de forskellige afdelinger, er dette bankens største aktivitet. Ifølge oplysninger fra de islandske myndigheder har Landsbankinn en markedsandel på [> 25] % af detailbanksektoren. |
| --- | --- |

(63)

Detailbankafdelingen yder alle almindelige bankydelser til private samt små og mellemstore virksomheder. Med 520 medarbejdere, hvoraf 410 arbejder i de forskellige afdelinger, er dette bankens største aktivitet. Ifølge oplysninger fra de islandske myndigheder har Landsbankinn en markedsandel på [> 25] % af detailbanksektoren.

3.1.2.2   Erhvervsbankvirksomhed

| (64) | Erhvervskundeafdelingens kunder er store virksomheder og offentlige enheder, og den arbejder med store finansieringsprojekter. Tre underafdelinger inden for erhvervskundeafdelingen har ansvar for udlån: Industri, handel og tjenesteydelser, fiskeri og fiskerivarer samt byggeri og overordnet kreditforvaltning. Afdelingen har 40 medarbejdere. Ifølge oplysninger fra de islandske myndigheder har Landsbankinn en markedsandel på [> 30] % af dette markedssegment. |
| --- | --- |

(64)

Erhvervskundeafdelingens kunder er store virksomheder og offentlige enheder, og den arbejder med store finansieringsprojekter. Tre underafdelinger inden for erhvervskundeafdelingen har ansvar for udlån: Industri, handel og tjenesteydelser, fiskeri og fiskerivarer samt byggeri og overordnet kreditforvaltning. Afdelingen har 40 medarbejdere. Ifølge oplysninger fra de islandske myndigheder har Landsbankinn en markedsandel på [> 30] % af dette markedssegment.

3.1.2.3   Markeder, likviditet og forvaltning af aktiver

| (65) | Likviditetsafdelingen har ansvar for bankens likviditet og finansiering, forvalter markedsrisici, markedet for fremmed valuta (»FX«), pengemarkedet og børsnoterede værdipapirer. Markedsafdelingen tager sig af FX-salg og børsmægling vedrørende obligationer, aktier og derivater for professionelle kunder. |
| --- | --- |

(65)

Likviditetsafdelingen har ansvar for bankens likviditet og finansiering, forvalter markedsrisici, markedet for fremmed valuta (»FX«), pengemarkedet og børsnoterede værdipapirer. Markedsafdelingen tager sig af FX-salg og børsmægling vedrørende obligationer, aktier og derivater for professionelle kunder.

| (66) | Afdelingen for aktivforvaltning består af tre underafdelinger, nemlig aktivforvaltning for tredjepart, private banking og finansiel rådgivning. |
| --- | --- |

(66)

Afdelingen for aktivforvaltning består af tre underafdelinger, nemlig aktivforvaltning for tredjepart, private banking og finansiel rådgivning.

3.2   Sammenligning af den gamle og den nye bank

| (67) | De islandske myndigheder har sendt en oversigt over de grundlæggende ændringer, der allerede er sket, og som Tilsynsmyndigheden finder relevante for denne vurdering. |
| --- | --- |

(67)

De islandske myndigheder har sendt en oversigt over de grundlæggende ændringer, der allerede er sket, og som Tilsynsmyndigheden finder relevante for denne vurdering.

| (68) | Som nævnt ovenfor omfattede Landsbankis forretningsstrategi en udvidelse af bankens forretningsaktiviteter på internationalt plan, og fra 2004 var bankens hovedmål at vokse inden for markedet for international investering og erhvervskunder med fokus på små og mellemstore virksomheder. En afdeling blev åbnet i London i 2005, oprindeligt med fokus på finansiering af gearing og aktivbaserede lån. Senere blev der åbnet afdelinger i Canada, Finland og Norge og et salgskontor i Hong Kong, oprindelig med fokus på aktivbaseret udlån og handelsfinansiering. Formålet med denne strategi (28) var at sprede låneporteføljen på tværs af lande og sektorer. På grund af denne strategi tegnede lån til ikkeislandske virksomheder sig for en stedse stigende andel af bankens aktiviteter. Næsten halvdelen af de 2 644 personer, som arbejdede hos Landsbanki og i datterselskaberne i september 2008, var baseret uden for Island.

  Figur 1


  Fordeling af aktiver efter region — 1. og 2. kvartal 2008 |
| --- | --- |

(68)

Som nævnt ovenfor omfattede Landsbankis forretningsstrategi en udvidelse af bankens forretningsaktiviteter på internationalt plan, og fra 2004 var bankens hovedmål at vokse inden for markedet for international investering og erhvervskunder med fokus på små og mellemstore virksomheder. En afdeling blev åbnet i London i 2005, oprindeligt med fokus på finansiering af gearing og aktivbaserede lån. Senere blev der åbnet afdelinger i Canada, Finland og Norge og et salgskontor i Hong Kong, oprindelig med fokus på aktivbaseret udlån og handelsfinansiering. Formålet med denne strategi (28) var at sprede låneporteføljen på tværs af lande og sektorer. På grund af denne strategi tegnede lån til ikkeislandske virksomheder sig for en stedse stigende andel af bankens aktiviteter. Næsten halvdelen af de 2 644 personer, som arbejdede hos Landsbanki og i datterselskaberne i september 2008, var baseret uden for Island.

Figur 1

Fordeling af aktiver efter region — 1. og 2. kvartal 2008

| (69) | Med hensyn til den geografiske fordeling var 54 % af de samlede aktiver (af 3 970 mia. ISK for kv1-kv2 2008), som det fremgår af ovenstående diagram, placeret uden for Island. Dertil kommer, at 41 % af indtægterne i første halvdel af 2008 stammede fra Island, 34 % fra Det Forenede Kongerige og Irland, 6 % fra Luxembourg og 15 % fra andre områder. |
| --- | --- |

(69)

Med hensyn til den geografiske fordeling var 54 % af de samlede aktiver (af 3 970 mia. ISK for kv1-kv2 2008), som det fremgår af ovenstående diagram, placeret uden for Island. Dertil kommer, at 41 % af indtægterne i første halvdel af 2008 stammede fra Island, 34 % fra Det Forenede Kongerige og Irland, 6 % fra Luxembourg og 15 % fra andre områder.

| (70) | Nedenstående diagram for første halvdel af 2008 (de nyeste tal for banken) viser, at den største del af Landsbankis overskud før skat på 31 mia. ISK hidrørte fra investeringsbankvirksomhed og erhvervskunder. I årene efter bankens privatisering (i 2002) faldt detailbankvirksomhedens andel af overskuddet før skat gradvist.

  Figur 2


  Fordeling af overskud efter forretningssegment — 1. og 2. kvartal 2008 |
| --- | --- |

(70)

Nedenstående diagram for første halvdel af 2008 (de nyeste tal for banken) viser, at den største del af Landsbankis overskud før skat på 31 mia. ISK hidrørte fra investeringsbankvirksomhed og erhvervskunder. I årene efter bankens privatisering (i 2002) faldt detailbankvirksomhedens andel af overskuddet før skat gradvist.

Figur 2

Fordeling af overskud efter forretningssegment — 1. og 2. kvartal 2008

| (71) | Den nye bank, Landsbankinn, har koncentreret alle sine aktiviteter i Island. Den er ikke en internationalt orienteret bank som sin forgænger, og i modsætning til Landsbanki, der baserede sin vækst på et spredt finansieringsmix med stor vægt af usikrede obligationer solgt i hele verden, er denne banks finansieringsgrundlag indskud. Dette begrænser Landsbankinns vækstpotentiale. |
| --- | --- |

(71)

Den nye bank, Landsbankinn, har koncentreret alle sine aktiviteter i Island. Den er ikke en internationalt orienteret bank som sin forgænger, og i modsætning til Landsbanki, der baserede sin vækst på et spredt finansieringsmix med stor vægt af usikrede obligationer solgt i hele verden, er denne banks finansieringsgrundlag indskud. Dette begrænser Landsbankinns vækstpotentiale.

| (72) | Opsplitningen mellem udenlandske og nationale aktiver betød desuden en betydelig reduktion i Landsbankinns balance sammenlignet med Landsbanki:

  Tabel 1


  Landsbankis (LBI) og Landsbankinns balance








  Sammenligning af LBI og Landsbankinns balance (mio. ISK) | 30.6.2008 | 9.10.2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tilgodehavender hos kunder | 2 571 470 | 655 725 |
| Tilsodehavender hos finanåeringsinstitutter | 337 003 | 5 291 |

(72)

Opsplitningen mellem udenlandske og nationale aktiver betød desuden en betydelig reduktion i Landsbankinns balance sammenlignet med Landsbanki:

Tabel 1

Landsbankis (LBI) og Landsbankinns balance

Sammenligning af LBI og Landsbankinns balance (mio. ISK)

30.6.2008

9.10.2008

Tilgodehavender hos kunder

2 571 470

655 725

Tilsodehavender hos finanåeringsinstitutter

337 003

5 291

| (73) | Som det ses af ovenstående fremgår det, hvis man henviser til de to vigtigste aktiver, at Landsbankinns primobalance kun udgjorde omkring 25 % af Landsbankis balance for 30.6.2008. Ultimo 2011 udgjorde Landsbankinns samlede aktiver 1 135 mia. ISK. |
| --- | --- |

(73)

Som det ses af ovenstående fremgår det, hvis man henviser til de to vigtigste aktiver, at Landsbankinns primobalance kun udgjorde omkring 25 % af Landsbankis balance for 30.6.2008. Ultimo 2011 udgjorde Landsbankinns samlede aktiver 1 135 mia. ISK.

| (74) | For så vidt angår antallet af medarbejdere, er dette faldet med over 55 % (fra 2 644 til 1 142). |
| --- | --- |

(74)

For så vidt angår antallet af medarbejdere, er dette faldet med over 55 % (fra 2 644 til 1 142).

3.3   Nationalt retsgrundlag for støtteforanstaltningen

| — | Lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv., normalt betegnet nødloven |
| --- | --- |

—

Lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv., normalt betegnet nødloven

| (75) | Nødloven gav FME beføjelse til at gribe ind under »usædvanlige omstændigheder« og beføjelser i forbindelse med finansinstitutionernes generalforsamlinger og bestyrelsesmøder samt til at træffe beslutning om anvendelse af deres aktiver og passiver. FME fik også beføjelse til at nedsætte likvidationskomitéer for de finansvirksomheder, den havde overtaget, og som fik beføjelser med henblik på generalforsamlinger. Ved konkursbehandlingen af institutionerne gav loven prioritet til indskyderes krav og indskudsgarantiordninger. Loven gav også Islands finansministerium beføjelse til at oprette nye banker. Nødloven omfatter ændringer af lov om finansvirksomheder nr. 161/2002, lov om officielt tilsyn med finansaktiviteter nr. 87/1998, lov om indskudsgarantier og investorgarantiordning nr. 98/1999 og lov om boliganliggender nr. 44/1998. |
| --- | --- |

(75)

Nødloven gav FME beføjelse til at gribe ind under »usædvanlige omstændigheder« og beføjelser i forbindelse med finansinstitutionernes generalforsamlinger og bestyrelsesmøder samt til at træffe beslutning om anvendelse af deres aktiver og passiver. FME fik også beføjelse til at nedsætte likvidationskomitéer for de finansvirksomheder, den havde overtaget, og som fik beføjelser med henblik på generalforsamlinger. Ved konkursbehandlingen af institutionerne gav loven prioritet til indskyderes krav og indskudsgarantiordninger. Loven gav også Islands finansministerium beføjelse til at oprette nye banker. Nødloven omfatter ændringer af lov om finansvirksomheder nr. 161/2002, lov om officielt tilsyn med finansaktiviteter nr. 87/1998, lov om indskudsgarantier og investorgarantiordning nr. 98/1999 og lov om boliganliggender nr. 44/1998.

3.4   Støtteforanstaltningerne

| (76) | De islandske myndigheders indgreb efter Landsbankis konkurs er beskrevet ovenfor og fremgår mere detaljeret af beslutningen om at indlede proceduren. Indgrebene kan i hovedtræk opsummeres som følger: |
| --- | --- |

(76)

De islandske myndigheders indgreb efter Landsbankis konkurs er beskrevet ovenfor og fremgår mere detaljeret af beslutningen om at indlede proceduren. Indgrebene kan i hovedtræk opsummeres som følger:

| (77) | FME overtog kontrollen med Landsbanki den 7. oktober 2008, og nationale passiver og (de fleste) nationale aktiver blev overført til New Landsbanki den 9. oktober 2008. Den gamle banks bo og kreditorerne skulle kompenseres for denne overførsel i form af udbetaling af forskellen mellem aktiver og passiver. Det viste sig imidlertid vanskeligt og tidkrævende at beregne denne forskel, og staten en vis startkapital til rådighed og forpligtede sig til at bidrage med yderligere kapital, hvis det skulle vise sig nødvendigt. Den 15. december 2009 indgik staten og kreditorerne i den gamle bank en aftale, i henhold til hvilken staten fin en andel på 81,33 % af banken (ved at indskyde 121 225 mia. ISK), mens Landsbankis kreditorer tegnede 18,67 % af de nye aktier. Kreditorernes kompensation for de overførte aktiver afhænger ifølge aftalen mellem staten og kreditorerne, især af en betinget, konvertibel obligation, der er yderligere beskrevet nedenfor. Tilsynsmyndigheden betragter den, dato, hvor aftalen blev indgået — den 15. december 2009 — som startdatoen for den femårige omstruktureringsperiode, der følgelig varer indtil den 15. december 2014. |
| --- | --- |

(77)

FME overtog kontrollen med Landsbanki den 7. oktober 2008, og nationale passiver og (de fleste) nationale aktiver blev overført til New Landsbanki den 9. oktober 2008. Den gamle banks bo og kreditorerne skulle kompenseres for denne overførsel i form af udbetaling af forskellen mellem aktiver og passiver. Det viste sig imidlertid vanskeligt og tidkrævende at beregne denne forskel, og staten en vis startkapital til rådighed og forpligtede sig til at bidrage med yderligere kapital, hvis det skulle vise sig nødvendigt. Den 15. december 2009 indgik staten og kreditorerne i den gamle bank en aftale, i henhold til hvilken staten fin en andel på 81,33 % af banken (ved at indskyde 121 225 mia. ISK), mens Landsbankis kreditorer tegnede 18,67 % af de nye aktier. Kreditorernes kompensation for de overførte aktiver afhænger ifølge aftalen mellem staten og kreditorerne, især af en betinget, konvertibel obligation, der er yderligere beskrevet nedenfor. Tilsynsmyndigheden betragter den, dato, hvor aftalen blev indgået — den 15. december 2009 — som startdatoen for den femårige omstruktureringsperiode, der følgelig varer indtil den 15. december 2014.

| (78) | I nedenstående afsnit beskrives de aspekter af statens indgreb, der udgør foranstaltninger af relevans for vurderingen efter artikel 61 i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(78)

I nedenstående afsnit beskrives de aspekter af statens indgreb, der udgør foranstaltninger af relevans for vurderingen efter artikel 61 i EØS-aftalen.

3.4.1   Tier I-kapital

| (79) | Staten stillede tier I-kapital til rådighed to gange — første gang, da New Landsbanki blev oprettet i 2008, og igen, da banken var fuldt kapitaliseret i 2009, efter at der var indgået en aftale med den gamle banks kreditorer. |
| --- | --- |

(79)

Staten stillede tier I-kapital til rådighed to gange — første gang, da New Landsbanki blev oprettet i 2008, og igen, da banken var fuldt kapitaliseret i 2009, efter at der var indgået en aftale med den gamle banks kreditorer.

3.4.1.1   Startkapital

| (80) | Staten afsatte 775 mio. ISK (29) (5 mio. EUR) i kontant startkapital til den nye bank. Desuden gav staten tilsagn om at bidrage med op til 200 mia. ISK til den nye bank til gengæld for hele egenkapitalen. Dette tal blev beregnet som 10 % af en indledende vurdering af det sandsynlige omfang af bankens samlede risikovægtede aktiver og blev formelt opført på statsbudgettet for 2009 som en tildeling af statsmidler til håndtering af usædvanlige omstændigheder på finansmarkederne. Denne tildeling af kapital sigtede mod at etablere en passende garanti for bankens drift, indtil forhold vedrørende dens endelige rekapitalisering kunne fastlægges, herunder størrelsen af dens primobalance baseret på en vurdering af den kompensation, som den gamle bank skulle have for de overførte aktiver. |
| --- | --- |

(80)

Staten afsatte 775 mio. ISK (29) (5 mio. EUR) i kontant startkapital til den nye bank. Desuden gav staten tilsagn om at bidrage med op til 200 mia. ISK til den nye bank til gengæld for hele egenkapitalen. Dette tal blev beregnet som 10 % af en indledende vurdering af det sandsynlige omfang af bankens samlede risikovægtede aktiver og blev formelt opført på statsbudgettet for 2009 som en tildeling af statsmidler til håndtering af usædvanlige omstændigheder på finansmarkederne. Denne tildeling af kapital sigtede mod at etablere en passende garanti for bankens drift, indtil forhold vedrørende dens endelige rekapitalisering kunne fastlægges, herunder størrelsen af dens primobalance baseret på en vurdering af den kompensation, som den gamle bank skulle have for de overførte aktiver.

3.4.1.2   Den endelige kapitalisering af Landsbankinn

| (81) | Den 20. juli 2009 meddelte den islandske regering, at den havde fastlagt grundlaget for kapitaliseringen af Landsbankinn og havde indgået en aftale om en proces for, hvordan de gamle banker ville blive kompenseret for overførslen af nettoaktiver. Den meddelte også, at staten ville kapitalisere den nye bank. Den endelige aftale om kapitaliseringen blev indgået den 15. december 2009 (sluttende med en samlet sum på 150 mia. ISK, hvoraf staten bidrog med 121 225 mia. ISK), da der blev indgået aftale om kompensation til kreditorerne for nettoværdien af de aktier og passiver, der blev overført til Landsbankinn. Som beskrevet ovenfor stillede FME's som krav til kapitalprocent, at Landsbankinn skulle have mindst 12 % tier I-kernekapital (30) og desuden 4 % tier II-kapital som et forhold af risikovægtede aktiver. Da Landsbankinn var formelt kapitaliseret den 20. januar 2010, var tier I-kernekapitalens procentuelle andel omkring 15 %. |
| --- | --- |

(81)

Den 20. juli 2009 meddelte den islandske regering, at den havde fastlagt grundlaget for kapitaliseringen af Landsbankinn og havde indgået en aftale om en proces for, hvordan de gamle banker ville blive kompenseret for overførslen af nettoaktiver. Den meddelte også, at staten ville kapitalisere den nye bank. Den endelige aftale om kapitaliseringen blev indgået den 15. december 2009 (sluttende med en samlet sum på 150 mia. ISK, hvoraf staten bidrog med 121 225 mia. ISK), da der blev indgået aftale om kompensation til kreditorerne for nettoværdien af de aktier og passiver, der blev overført til Landsbankinn. Som beskrevet ovenfor stillede FME's som krav til kapitalprocent, at Landsbankinn skulle have mindst 12 % tier I-kernekapital (30) og desuden 4 % tier II-kapital som et forhold af risikovægtede aktiver. Da Landsbankinn var formelt kapitaliseret den 20. januar 2010, var tier I-kernekapitalens procentuelle andel omkring 15 %.

| (82) | FME indrømmede midlertidig fritagelse fra det overordnede krav om 16 % på betingelse af, at banken fremsendte en acceptabel plan med en beskrivelse af, hvordan man ville opnå det fulde beløb. I juni 2010 meddelte banken, at dens tier I-kernekapital oversteg 16 %, og på dette grundlag fritog FME permanent Landsbankinn fra kravet om at have tier II-kapital, så længe dens tier I-kernekapital udgjorde over 16 %. Denne aftale fulgte efter en lang, kompleks forhandlingsproces, der resulterede i en rammeaftale mellem parterne, som blev nedfældet i en principkontrakt af 10. oktober 2009 og mere detaljerede vilkår i relation til gældsinstrumenterne den 20. november 2009. Der blev også afholdt en række møder og diskussioner mellem parterne, hvor de beskrevne vilkår blev ændret og nedfældet. Den deraf følgende aftale omfatter udstedelse af tre obligationer i hhv. euro, pund sterling og amerikanske dollars med et samlet beløb svarende til 260 mia. ISK, og betyder også, at Landsbanki (eller rettere den gamle banks kreditorer) får en indledende (og potentielt midlertidig) ejerandel på 18,67 % af Landsbankinn (31). |
| --- | --- |

(82)

FME indrømmede midlertidig fritagelse fra det overordnede krav om 16 % på betingelse af, at banken fremsendte en acceptabel plan med en beskrivelse af, hvordan man ville opnå det fulde beløb. I juni 2010 meddelte banken, at dens tier I-kernekapital oversteg 16 %, og på dette grundlag fritog FME permanent Landsbankinn fra kravet om at have tier II-kapital, så længe dens tier I-kernekapital udgjorde over 16 %. Denne aftale fulgte efter en lang, kompleks forhandlingsproces, der resulterede i en rammeaftale mellem parterne, som blev nedfældet i en principkontrakt af 10. oktober 2009 og mere detaljerede vilkår i relation til gældsinstrumenterne den 20. november 2009. Der blev også afholdt en række møder og diskussioner mellem parterne, hvor de beskrevne vilkår blev ændret og nedfældet. Den deraf følgende aftale omfatter udstedelse af tre obligationer i hhv. euro, pund sterling og amerikanske dollars med et samlet beløb svarende til 260 mia. ISK, og betyder også, at Landsbanki (eller rettere den gamle banks kreditorer) får en indledende (og potentielt midlertidig) ejerandel på 18,67 % af Landsbankinn (31).

| (83) | På grund af den store usikkerhed omkring værdien af de overførte aktiver indvilligede Landsbankinn i til Landsbanki at udstede en konvertibel, betinget obligation (i tilknytning til dens deltagelse i egenkapitalen), hvis samlede beløb først fastlægges den 31. marts 2013 eller derefter. Når den konvertible, betingede obligations samlede beløb er fastlagt, kan alle eller dele af Landsbankis aktiebeholdning overdrages til den islandske regering (32). |
| --- | --- |

(83)

På grund af den store usikkerhed omkring værdien af de overførte aktiver indvilligede Landsbankinn i til Landsbanki at udstede en konvertibel, betinget obligation (i tilknytning til dens deltagelse i egenkapitalen), hvis samlede beløb først fastlægges den 31. marts 2013 eller derefter. Når den konvertible, betingede obligations samlede beløb er fastlagt, kan alle eller dele af Landsbankis aktiebeholdning overdrages til den islandske regering (32).

3.4.2   Indskudsgaranti

| (84) | For at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (33) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF om indskudsgarantiordninger (34) vedtog Island lov nr. 98/1999 om indskudsgarantier og investorgarantiordninger og oprettede dermed den såkaldte garantifond for indskyder- og investorgarantier (»TIF«). Fonden er blevet finansieret gennem årlige bidrag fra bankerne, som er beregnet i forhold til bankens samlede indskud. |
| --- | --- |

(84)

For at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (33) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF om indskudsgarantiordninger (34) vedtog Island lov nr. 98/1999 om indskudsgarantier og investorgarantiordninger og oprettede dermed den såkaldte garantifond for indskyder- og investorgarantier (»TIF«). Fonden er blevet finansieret gennem årlige bidrag fra bankerne, som er beregnet i forhold til bankens samlede indskud.

| (85) | Ifølge de islandske myndigheder agtede de, ud over den islandske regerings bankredningsforanstaltninger fra efteråret 2008, også at tilvejebringe yderligere sikkerhed og tryghed for offentligheden med hensyn til deres indskuds sikkerhed. De tilvejebragte yderligere statsgaranti for indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser, ud over lov nr. 98/1999 om gennemførelse af direktiv 94/19/EF om indskudsgaranti og direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger. |
| --- | --- |

(85)

Ifølge de islandske myndigheder agtede de, ud over den islandske regerings bankredningsforanstaltninger fra efteråret 2008, også at tilvejebringe yderligere sikkerhed og tryghed for offentligheden med hensyn til deres indskuds sikkerhed. De tilvejebragte yderligere statsgaranti for indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser, ud over lov nr. 98/1999 om gennemførelse af direktiv 94/19/EF om indskudsgaranti og direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger.

| (86) | Det fremgår af en meddelelse fra premierministerens kontor af 6. oktober 2008, at »Islands regering understreger, at indskud i nationale forretningsbanker og sparekasser samt deres afdelinger i Island vil blive fuldt dækket« (35). Denne meddelelse er siden blevet gentaget af den nuværende premierminister i hhv. februar og december 2009 (36). Desuden nævntes en hensigtserklæring, som den islandske regering sendte til Den Internationale Valutafond (og offentliggjorde på økonomiministeriets og IMF's websteder) den 7. april 2010 (og gentaget i en anden hensigtserklæring dateret 13. september 2010). Det hedder i brevet (som var underskrevet af den islandske statsminister, finansminister, økonomiminister og direktøren for CBI), at »for indeværende forpligter vi os til at beskytte indskydere fuldt ud, men når der atter er finansiel stabilitet, agter vi gradvist at ophæve denne generelle garant« (37). I den del af budgetloven for 2011, der vedrørte statsgarantier, nævnes desuden en fodnote til den islandske regerings erklæring om, at indskud i islandske banker er omfattet af en statsgaranti (38). |
| --- | --- |

(86)

Det fremgår af en meddelelse fra premierministerens kontor af 6. oktober 2008, at »Islands regering understreger, at indskud i nationale forretningsbanker og sparekasser samt deres afdelinger i Island vil blive fuldt dækket« (35). Denne meddelelse er siden blevet gentaget af den nuværende premierminister i hhv. februar og december 2009 (36). Desuden nævntes en hensigtserklæring, som den islandske regering sendte til Den Internationale Valutafond (og offentliggjorde på økonomiministeriets og IMF's websteder) den 7. april 2010 (og gentaget i en anden hensigtserklæring dateret 13. september 2010). Det hedder i brevet (som var underskrevet af den islandske statsminister, finansminister, økonomiminister og direktøren for CBI), at »for indeværende forpligter vi os til at beskytte indskydere fuldt ud, men når der atter er finansiel stabilitet, agter vi gradvist at ophæve denne generelle garant« (37). I den del af budgetloven for 2011, der vedrørte statsgarantier, nævnes desuden en fodnote til den islandske regerings erklæring om, at indskud i islandske banker er omfattet af en statsgaranti (38).

| (87) | En nylig udtalelse fra den nuværende økonomiminister og forhenværende finansminister (2009-2011), Steingrímur Sigfússon, i en debat i Altinget om regeringens omkostninger ved Landsbankinns overtagelse af SpKef illustrerer også ovenstående. Ifølge ministeren må man i denne sag ikke glemme statens erklæring fra efteråret 2012 om, at alle indskud i sparekasser og forretningsbanker ville være sikret og beskyttet. »Siden da har arbejdet i alle instanser været baseret på denne (erklæring), og det er desværre korrekt, at disse (betalinger til SpKef) bliver en af de større udgifter, som betales direkte af staten som omkostninger til sikring af indskud fra alle indbyggere i Suðurnes ... og alle SpKef's kunder i Vestfjorden og nordvestområdet... Jeg forventer ikke, at nogen har troet, at indskydere i disse områder ville blive behandlet anderledes end andre indbyggere, så staten havde ikke noget valg i denne sag« (39). |
| --- | --- |

(87)

En nylig udtalelse fra den nuværende økonomiminister og forhenværende finansminister (2009-2011), Steingrímur Sigfússon, i en debat i Altinget om regeringens omkostninger ved Landsbankinns overtagelse af SpKef illustrerer også ovenstående. Ifølge ministeren må man i denne sag ikke glemme statens erklæring fra efteråret 2012 om, at alle indskud i sparekasser og forretningsbanker ville være sikret og beskyttet. »Siden da har arbejdet i alle instanser været baseret på denne (erklæring), og det er desværre korrekt, at disse (betalinger til SpKef) bliver en af de større udgifter, som betales direkte af staten som omkostninger til sikring af indskud fra alle indbyggere i Suðurnes ... og alle SpKef's kunder i Vestfjorden og nordvestområdet... Jeg forventer ikke, at nogen har troet, at indskydere i disse områder ville blive behandlet anderledes end andre indbyggere, så staten havde ikke noget valg i denne sag« (39).

| (88) | Ifølge den islandske regering vil den supplerende indskudsgaranti blive ophævet, før kapitalkontrollerne helt ophæves, hvilket ifølge de islandske myndigheder forventes at ske ved udgangen af 2013. |
| --- | --- |

(88)

Ifølge den islandske regering vil den supplerende indskudsgaranti blive ophævet, før kapitalkontrollerne helt ophæves, hvilket ifølge de islandske myndigheder forventes at ske ved udgangen af 2013.

3.4.3   Redning og overførsel af aktiviteter fra Spkef til Landsbankinn

| (89) | I marts 2009 faldt Keflavik sparekasses kapitalposition ned under det ved lov krævede minimum. Ifølge de islandske myndigheder skyldtes dette til dels følgevirkningerne af den finansielle turbulens, der er beskrevet ovenfor, og også, at den økonomiske krise havde ramt de regioner, hvor banken var aktiv, særligt hårdt. |
| --- | --- |

(89)

I marts 2009 faldt Keflavik sparekasses kapitalposition ned under det ved lov krævede minimum. Ifølge de islandske myndigheder skyldtes dette til dels følgevirkningerne af den finansielle turbulens, der er beskrevet ovenfor, og også, at den økonomiske krise havde ramt de regioner, hvor banken var aktiv, særligt hårdt.

| (90) | Denne bank havde tilbudt opsparingskonti og lån til detailkunder og små og mellemstore virksomheder. Den havde også tilbudt aktivforvaltning og børsmægling ud over traditionelle finansielle tjenesteydelser som betalingsydelser, inddrivelsestjenester, bankydelser til boligforeninger, private banking for præmiekunder, onlinebankvirksomhed og ATM-tjenester. Hovedkvarteret lå i Keflavik, og banken havde 16 afdelinger i Suðurnes-området, Vestfjorden, Hvammstangi og Ólafsvik. Bankens markedsandel var ca. 3 % målt efter samlede indskud i finansinstitutioner i Island. |
| --- | --- |

(90)

Denne bank havde tilbudt opsparingskonti og lån til detailkunder og små og mellemstore virksomheder. Den havde også tilbudt aktivforvaltning og børsmægling ud over traditionelle finansielle tjenesteydelser som betalingsydelser, inddrivelsestjenester, bankydelser til boligforeninger, private banking for præmiekunder, onlinebankvirksomhed og ATM-tjenester. Hovedkvarteret lå i Keflavik, og banken havde 16 afdelinger i Suðurnes-området, Vestfjorden, Hvammstangi og Ólafsvik. Bankens markedsandel var ca. 3 % målt efter samlede indskud i finansinstitutioner i Island.

| (91) | Efter at kapitalprocenten var faldet til under det krævede minimum, forlængede FME gentagne gange bankens frist for at omorganisere sine finanser i samarbejde med sine kreditorer og at sørge for, at dens kapitalgrundlag var mindst 16 %. Den endelige frist for at forøge Keflavik sparekasses kapitalgrundlag udløb den 21. april 2010. I et brev af 22. april 2010 meddelte Keflavik sparekasse FME, at en del af sparekassens kreditorer havde afvist forslag om finansiel omorganisering, og man bad på baggrund af bankens daværende situation FME om at overtage bankens aktiviteter. |
| --- | --- |

(91)

Efter at kapitalprocenten var faldet til under det krævede minimum, forlængede FME gentagne gange bankens frist for at omorganisere sine finanser i samarbejde med sine kreditorer og at sørge for, at dens kapitalgrundlag var mindst 16 %. Den endelige frist for at forøge Keflavik sparekasses kapitalgrundlag udløb den 21. april 2010. I et brev af 22. april 2010 meddelte Keflavik sparekasse FME, at en del af sparekassens kreditorer havde afvist forslag om finansiel omorganisering, og man bad på baggrund af bankens daværende situation FME om at overtage bankens aktiviteter.

| (92) | Den følgende dag oprettede finansministeren en ny finansvirksomhed, Spkef, der overtog Keflavik sparekasses aktiviteter i overensstemmelse med FME's beslutning. Sparekassens indskud, en del af de andre passiver og de fleste aktiver blev overført til den nye virksomhed, der igangsatte sine aktiviteter med øjeblikkelig virkning. |
| --- | --- |

(92)

Den følgende dag oprettede finansministeren en ny finansvirksomhed, Spkef, der overtog Keflavik sparekasses aktiviteter i overensstemmelse med FME's beslutning. Sparekassens indskud, en del af de andre passiver og de fleste aktiver blev overført til den nye virksomhed, der igangsatte sine aktiviteter med øjeblikkelig virkning.

| (93) | Oprindelig havde hensigten ifølge de islandske myndigheder været at genoprette Spkef's levedygtighed med en kapitalindsprøjtning og sætte den i stand til at køre videre ved egen kraft. Men i februar 2011, efter en yderligere forringelse af de økonomiske forhold i de områder, hvor Spkef var aktiv, anslog Spkef's ledelse og bestyrelse den finansielle forskel mellem værdien af hhv. indskud og aktiver til at være 11,2 mia. ISK, hvilket betød, at der var behov for 19,4 mia. ISK for at opfylde FME's krav til kapitalprocent. Ifølge de islandske myndigheder var dette skøn langt dårligere end tidligere vurderinger, og man overvejede derfor andre, mindre dyre, midler til at afbøde situationen. |
| --- | --- |

(93)

Oprindelig havde hensigten ifølge de islandske myndigheder været at genoprette Spkef's levedygtighed med en kapitalindsprøjtning og sætte den i stand til at køre videre ved egen kraft. Men i februar 2011, efter en yderligere forringelse af de økonomiske forhold i de områder, hvor Spkef var aktiv, anslog Spkef's ledelse og bestyrelse den finansielle forskel mellem værdien af hhv. indskud og aktiver til at være 11,2 mia. ISK, hvilket betød, at der var behov for 19,4 mia. ISK for at opfylde FME's krav til kapitalprocent. Ifølge de islandske myndigheder var dette skøn langt dårligere end tidligere vurderinger, og man overvejede derfor andre, mindre dyre, midler til at afbøde situationen.

| (94) | Den 5. marts 2011 blev der indgået en aftale mellem Landsbankinn og de islandske myndigheder, således at Spkef's aktiviteter, aktiver og passiver ville blive lagt sammen med Landsbankinns. Ifølge de islandske myndigheder blev dette betragtet som den bedste udvej for at sikre finansiel stabilitet og varetage kundernes, kreditorernes og den islandske stats interesser, da Landsbankinns kapitalprocent var blevet tilstrækkelig høj til, at banken kunne overtage Spkef uden behov for yderligere bidrag fra staten. De islandske myndigheder anfører, at de under alle omstændigheder var nødvendigt at udligne Spkef's negative aktivposition (imod forpligtelser i indskud) på grund af indskudsgarantien. Aftalen om overtagelsen mellem Landsbankinn og den islandske stat betød, at staten forpligtede sig til at udligne Spkef's negative aktivposition. En særlig mekanisme til at fastlægge denne forskel — og dermed omfanget af statens forpligtelse — blev medtaget, i henhold til hvilken tvisten ville blive forelagt et voldgiftsnævn, hvis det ikke lykkedes parterne at nå til enighed om værdiansættelsen. |
| --- | --- |

(94)

Den 5. marts 2011 blev der indgået en aftale mellem Landsbankinn og de islandske myndigheder, således at Spkef's aktiviteter, aktiver og passiver ville blive lagt sammen med Landsbankinns. Ifølge de islandske myndigheder blev dette betragtet som den bedste udvej for at sikre finansiel stabilitet og varetage kundernes, kreditorernes og den islandske stats interesser, da Landsbankinns kapitalprocent var blevet tilstrækkelig høj til, at banken kunne overtage Spkef uden behov for yderligere bidrag fra staten. De islandske myndigheder anfører, at de under alle omstændigheder var nødvendigt at udligne Spkef's negative aktivposition (imod forpligtelser i indskud) på grund af indskudsgarantien. Aftalen om overtagelsen mellem Landsbankinn og den islandske stat betød, at staten forpligtede sig til at udligne Spkef's negative aktivposition. En særlig mekanisme til at fastlægge denne forskel — og dermed omfanget af statens forpligtelse — blev medtaget, i henhold til hvilken tvisten ville blive forelagt et voldgiftsnævn, hvis det ikke lykkedes parterne at nå til enighed om værdiansættelsen.

| (95) | Da aftalens parter ikke kunne nå til enighed om forskellen mellem de overførte aktiver og passiver, blev ovennævnte voldgiftsnævn overdraget opgaven. Den 8. juni 2012 afsluttede nævnet sit arbejde og besluttede, at kompensationen til Landsbankinn efter overtagelsen af Spkef's indskud og aktiver udgør 19,2 mia. ISK (40). Ifølge de islandske myndigheder vil betalingen ske i form af statsobligationer. |
| --- | --- |

(95)

Da aftalens parter ikke kunne nå til enighed om forskellen mellem de overførte aktiver og passiver, blev ovennævnte voldgiftsnævn overdraget opgaven. Den 8. juni 2012 afsluttede nævnet sit arbejde og besluttede, at kompensationen til Landsbankinn efter overtagelsen af Spkef's indskud og aktiver udgør 19,2 mia. ISK (40). Ifølge de islandske myndigheder vil betalingen ske i form af statsobligationer.

3.4.4   Redningen og købet af Sparisjodur Svarfdaela

| (96) | Med hensyn til Sparisjodur Svarfdaela er begivenhederne forud for april 2011, som danner baggrund for dens finansielle problemer og den islandske stats indgreb, beskrevet i ovennævnte sparekassebeslutninger. Det efterfølgende køb af Landsbankinn blev beskrevet og godkendt af Tilsynsmyndigheden i ovennævnte SpSv-beslutning. |
| --- | --- |

(96)

Med hensyn til Sparisjodur Svarfdaela er begivenhederne forud for april 2011, som danner baggrund for dens finansielle problemer og den islandske stats indgreb, beskrevet i ovennævnte sparekassebeslutninger. Det efterfølgende køb af Landsbankinn blev beskrevet og godkendt af Tilsynsmyndigheden i ovennævnte SpSv-beslutning.

| (97) | Den islandske regering ydede statsstøtte til SpSv ved at give et efterstillet lån i april 2011 og betale CBI's fordringer på SpSv. Disse fordringer blev konverteret til garantikapital, som blev overført til Bankasýsla ríkisins (den islandske stats kontor for finansielle investeringer). Disse redningsforanstaltninger blev kendt midlertidigt forenelige med EØS-aftalen på grundlag af sparekassebeslutningerne og med forbehold af fremsendelse af en omstruktureringsplan for SpSv. Da Landsbankinn har overtaget alle SpSv's aktiver og aktiviteter, der udgør omkring 0,311 % af Landsbankinns aktiver pr. samme dag, anser Tilsynsmyndigheden Landsbankinns omstruktureringsplan for at være omstruktureringsplanen for den sammenlagte enhed. |
| --- | --- |

(97)

Den islandske regering ydede statsstøtte til SpSv ved at give et efterstillet lån i april 2011 og betale CBI's fordringer på SpSv. Disse fordringer blev konverteret til garantikapital, som blev overført til Bankasýsla ríkisins (den islandske stats kontor for finansielle investeringer). Disse redningsforanstaltninger blev kendt midlertidigt forenelige med EØS-aftalen på grundlag af sparekassebeslutningerne og med forbehold af fremsendelse af en omstruktureringsplan for SpSv. Da Landsbankinn har overtaget alle SpSv's aktiver og aktiviteter, der udgør omkring 0,311 % af Landsbankinns aktiver pr. samme dag, anser Tilsynsmyndigheden Landsbankinns omstruktureringsplan for at være omstruktureringsplanen for den sammenlagte enhed.

3.5   Omstruktureringsplanen

| (98) | De islandske myndigheder indsendte en omstruktureringsplan for Landsbankinn den 31. marts 2011. De islandske myndigheder ændrede, ajourførte og genindsendte planen den 23. maj 2012 (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«). |
| --- | --- |

(98)

De islandske myndigheder indsendte en omstruktureringsplan for Landsbankinn den 31. marts 2011. De islandske myndigheder ændrede, ajourførte og genindsendte planen den 23. maj 2012 (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«).

| (99) | I omstruktureringsplanen behandles centrale spørgsmål som levedygtighed, byrdefordeling og begrænsning af konkurrencefordrejning. Ifølge omstruktureringsplanen skal Landsbankinn fokusere på sin kerneforretning samt omstrukturering af låneporteføljen til husholdninger og virksomheder. |
| --- | --- |

(99)

I omstruktureringsplanen behandles centrale spørgsmål som levedygtighed, byrdefordeling og begrænsning af konkurrencefordrejning. Ifølge omstruktureringsplanen skal Landsbankinn fokusere på sin kerneforretning samt omstrukturering af låneporteføljen til husholdninger og virksomheder.

| (100) | Som anført ovenfor mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsperioden varer frem til den 15. december 2014. |
| --- | --- |

(100)

Som anført ovenfor mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsperioden varer frem til den 15. december 2014.

3.5.1   Beskrivelse af omstruktureringsplanen

| (101) | De islandske myndigheder og banken mener, at omstruktureringen af Landsbankinn vil sikre, at den igen kan blive en solid, velfinansieret bank med sunde kapitalprocenter, således at den kan bevare sin rolle som leverandør af kredit til realøkonomien. På grundlag af oplysningerne i omstruktureringsplanen og de skriftlige svar på spørgsmålene fra Tilsynsmyndigheden vil man navnlig opnå dette gennem følgende:






  i) | fjernelse af gearing fra balancen ved at afvikle den gamle bank og etablere en ny bank |
| --- | --- | --- |

(101)

De islandske myndigheder og banken mener, at omstruktureringen af Landsbankinn vil sikre, at den igen kan blive en solid, velfinansieret bank med sunde kapitalprocenter, således at den kan bevare sin rolle som leverandør af kredit til realøkonomien. På grundlag af oplysningerne i omstruktureringsplanen og de skriftlige svar på spørgsmålene fra Tilsynsmyndigheden vil man navnlig opnå dette gennem følgende:

i)

fjernelse af gearing fra balancen ved at afvikle den gamle bank og etablere en ny bank

| ii) | etablering og fastholdelse af en stærk kapitalkoefficient og en sund balance |
| --- | --- |

ii)

etablering og fastholdelse af en stærk kapitalkoefficient og en sund balance

| iii) | opnåelse af tilfredsstillende rentabilitet |
| --- | --- |

iii)

opnåelse af tilfredsstillende rentabilitet

| iv) | etablering og fastholdelse af en stærk likviditetsposition |
| --- | --- |

iv)

etablering og fastholdelse af en stærk likviditetsposition

| v) | færdiggørelse af omstruktureringen af låneporteføljen, både for private husholdninger og for virksomheder |
| --- | --- |

v)

færdiggørelse af omstruktureringen af låneporteføljen, både for private husholdninger og for virksomheder

| vi) | forbedring af finansieringsstrategien |
| --- | --- |

vi)

forbedring af finansieringsstrategien

| vii) | øget omkostningseffektivitet |
| --- | --- |

vii)

øget omkostningseffektivitet

| viii) | forbedring af risikostyring. |
| --- | --- |

viii)

forbedring af risikostyring.

| (102) | Inden de enkelte punkter ovenfor beskrives nærmere, skitseres bankens syn på, hvordan svaghederne, som bidrog til Landsbankis konkurs, afhjælpes i omstruktureringsplanen, kort nedenfor. Det understreges, at selvom Landsbankinn er baseret på Landsbankis indenlandske transaktioner, er det en anden bank. |
| --- | --- |

(102)

Inden de enkelte punkter ovenfor beskrives nærmere, skitseres bankens syn på, hvordan svaghederne, som bidrog til Landsbankis konkurs, afhjælpes i omstruktureringsplanen, kort nedenfor. Det understreges, at selvom Landsbankinn er baseret på Landsbankis indenlandske transaktioner, er det en anden bank.

| (103) | De islandske myndigheder anfører, at de svagheder, der var kendetegnende for Landsbanki før banksystemets sammenbrud, gennemgås detaljeret i rapporten fra den særlige undersøgelseskommission, som er beskrevet tidligere. Desuden understreger banken, at navnlig dårlig risikostyring, overdreven risikovillighed, det usædvanligt tætte forhold mellem ejere og største låntagere, for kraftig vækst over for kort tid, manglende erfaring på de globale markeder, for lempelige udlånsregler, mangel på intern kontrol og en fejlslagen virksomhedskultur og -strategi alt sammen var faktorer, der førte til sammenbruddet. Den anfører også, at der er foretaget store ændringer i bankens forretningsmodel, siden Landsbankinn startede sit virke i efteråret 2008, og at ovennævnte faktorer var bestemmende for gennemførelsen af bankens nye strategi og ledelse. |
| --- | --- |

(103)

De islandske myndigheder anfører, at de svagheder, der var kendetegnende for Landsbanki før banksystemets sammenbrud, gennemgås detaljeret i rapporten fra den særlige undersøgelseskommission, som er beskrevet tidligere. Desuden understreger banken, at navnlig dårlig risikostyring, overdreven risikovillighed, det usædvanligt tætte forhold mellem ejere og største låntagere, for kraftig vækst over for kort tid, manglende erfaring på de globale markeder, for lempelige udlånsregler, mangel på intern kontrol og en fejlslagen virksomhedskultur og -strategi alt sammen var faktorer, der førte til sammenbruddet. Den anfører også, at der er foretaget store ændringer i bankens forretningsmodel, siden Landsbankinn startede sit virke i efteråret 2008, og at ovennævnte faktorer var bestemmende for gennemførelsen af bankens nye strategi og ledelse.

| (104) | Ud over en lang liste over foranstaltninger, der skal omorganisere de interne arbejdsprocesser og udskifte centrale medarbejdere, ser de mest relevante ændringer ud til at være følgende: Større fokus på indenlandske aktiviteter, især inden for detailbankvirksomhed og afdelingsnet, kraftig reduktion af investeringsaktiviteter, øget vægt på omstrukturering af låneportefølje, revideret risikostyring og større vægt på virksomhedernes sociale ansvar og overholdelse af høje etiske normer. |
| --- | --- |

(104)

Ud over en lang liste over foranstaltninger, der skal omorganisere de interne arbejdsprocesser og udskifte centrale medarbejdere, ser de mest relevante ændringer ud til at være følgende: Større fokus på indenlandske aktiviteter, især inden for detailbankvirksomhed og afdelingsnet, kraftig reduktion af investeringsaktiviteter, øget vægt på omstrukturering af låneportefølje, revideret risikostyring og større vægt på virksomhedernes sociale ansvar og overholdelse af høje etiske normer.

| (105) | Selv om Landsbankinn i lighed sin forgænger leverer en bred vifte af finansielle tjenester på det islandske marked, er forskellen mellem bankdriften i Landsbankinn før og efter krisen mere synlig med hensyn til, »hvordan« banken driver forretning (processer, procedurer, dokumentation, regler og regulering) snarere end »hvilke« tjenester og produkter, den tilbyder. |
| --- | --- |

(105)

Selv om Landsbankinn i lighed sin forgænger leverer en bred vifte af finansielle tjenester på det islandske marked, er forskellen mellem bankdriften i Landsbankinn før og efter krisen mere synlig med hensyn til, »hvordan« banken driver forretning (processer, procedurer, dokumentation, regler og regulering) snarere end »hvilke« tjenester og produkter, den tilbyder.

i)   Fjernelse af gearing fra balancen ved at afvikle den gamle bank og etablere en ny bank

| (106) | Som nævnt ovenfor blev de fleste af Landsbankis indenlandske aktiver og passiver overført til Landsbankinn i løbet af oktober 2008. Som et resultat af denne proces forblev størstedelen af engrosgælden i Landsbankis bo, og derfor er Landsbankinn aldrig blevet gearet på samme måde som Landsbanki. Ifølge omstruktureringsplanen betyder dette, at problemet med fjernelse af gearing fra bankens balance i hovedsagen blev løst allerede i oktober 2008. |
| --- | --- |

(106)

Som nævnt ovenfor blev de fleste af Landsbankis indenlandske aktiver og passiver overført til Landsbankinn i løbet af oktober 2008. Som et resultat af denne proces forblev størstedelen af engrosgælden i Landsbankis bo, og derfor er Landsbankinn aldrig blevet gearet på samme måde som Landsbanki. Ifølge omstruktureringsplanen betyder dette, at problemet med fjernelse af gearing fra bankens balance i hovedsagen blev løst allerede i oktober 2008.

ii)   Etablering og fastholdelse af en stærk kapitalkoefficient og en sund balance

| (107) | Som et resultat af ovenfor beskrevne kapitaliseringsforanstaltninger og udviklingen siden bankens etablering, navnlig revurderingen af aktiver (beskrives nærmere nedenfor), har Landsbankinn opnået en kapitalprocent, der ligger et godt stykke over FME's kapitalkrav. Kapitalprocenten steg fra 13,0 % ultimo 2008 til 15,0 % ultimo 2009, 19,5 % ultimo 2010 og 21,4 % ultimo 2011. |
| --- | --- |

(107)

Som et resultat af ovenfor beskrevne kapitaliseringsforanstaltninger og udviklingen siden bankens etablering, navnlig revurderingen af aktiver (beskrives nærmere nedenfor), har Landsbankinn opnået en kapitalprocent, der ligger et godt stykke over FME's kapitalkrav. Kapitalprocenten steg fra 13,0 % ultimo 2008 til 15,0 % ultimo 2009, 19,5 % ultimo 2010 og 21,4 % ultimo 2011.

| (108) | Ifølge omstruktureringsplanen forventes denne procent at stige yderligere i løbet af omstruktureringsperioden og nå [> 20] % ved udgangen af 2014. Landsbankinn forventer således at ligge godt over FME's kapitalkrav i løbet af omstruktureringsperioden og derefter. [...]. |
| --- | --- |

(108)

Ifølge omstruktureringsplanen forventes denne procent at stige yderligere i løbet af omstruktureringsperioden og nå [> 20] % ved udgangen af 2014. Landsbankinn forventer således at ligge godt over FME's kapitalkrav i løbet af omstruktureringsperioden og derefter. [...].

| (109) | I denne periode forventes balancen at falde lidt, fra omkring 1 135 mia. ISK til [...] mia. ISK. På balancens aktivside vil betydningen af værdipapirer og værdipapirinstrumenter falde kraftigt, sandsynligvis på grund af det forventede salg af driftsselskaber. På samme måde forventes lån til finansinstitutioner at falde med omkring [...] % ind til 2014. På den anden side vil lån til kunder stige med ca. [...] % til ca. [...] mia. ISK ifølge omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(109)

I denne periode forventes balancen at falde lidt, fra omkring 1 135 mia. ISK til [...] mia. ISK. På balancens aktivside vil betydningen af værdipapirer og værdipapirinstrumenter falde kraftigt, sandsynligvis på grund af det forventede salg af driftsselskaber. På samme måde forventes lån til finansinstitutioner at falde med omkring [...] % ind til 2014. På den anden side vil lån til kunder stige med ca. [...] % til ca. [...] mia. ISK ifølge omstruktureringsplanen.

| (110) | På passivsiden vil betydningen af indskud stige (fra de nuværende ca. 444 mia. ISK til [...] mia. ISK), mens andelen af sikrede obligationer og passiver til finansinstitutioner og CBI vil falde. |
| --- | --- |

(110)

På passivsiden vil betydningen af indskud stige (fra de nuværende ca. 444 mia. ISK til [...] mia. ISK), mens andelen af sikrede obligationer og passiver til finansinstitutioner og CBI vil falde.

iii)   Opnåelse af tilfredsstillende rentabilitet

| (111) | Ifølge omstruktureringsplanen og som vist nedenfor i tabel 2, har forrentningen af Landsbankinns aktiekapital været sund siden 2009.

  Tabel 2


  Tidligere forrentning af egenkapital









  (%) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| Forrentning af egenkapital (41) | 9,5 | 15,9 | 8,8 |

(111)

Ifølge omstruktureringsplanen og som vist nedenfor i tabel 2, har forrentningen af Landsbankinns aktiekapital været sund siden 2009.

Tabel 2

Tidligere forrentning af egenkapital

(%)

2009

2010

2011

Forrentning af egenkapital (41)

9,5

15,9

8,8

Desuden vil denne forrentning i henhold til omstruktureringsplanen være følgende i den resterende omstruktureringsperiode (tabel 3):

Tabel 3

Forventet forrentning af egenkapital

| (%) |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 |
| Forrentning af egenkapital | [5-15] | [5-15] | [5-15] |

(%)

2012

2013

2014

Forrentning af egenkapital

[5-15]

[5-15]

[5-15]

| (112) | Denne prognose er resultatet af en mere detaljeret finansiel planlægning, der er omfattet af omstruktureringsplanen:






  — | Driftsindtægter vil stige fra omkring 30 mia. ISK til [...] mia. ISK, mens overskuddet vil være relativt stabilt og ligge på omkring [...] mia. ISK årligt. |
| --- | --- | --- |

(112)

Denne prognose er resultatet af en mere detaljeret finansiel planlægning, der er omfattet af omstruktureringsplanen:

—

Driftsindtægter vil stige fra omkring 30 mia. ISK til [...] mia. ISK, mens overskuddet vil være relativt stabilt og ligge på omkring [...] mia. ISK årligt.

| — | Nettorenteindtægt vil svinge mellem [...] og [...] mia. ISK. |
| --- | --- |

—

Nettorenteindtægt vil svinge mellem [...] og [...] mia. ISK.

| — | Gebyr- og provisionsindtægt forventes at stige med ca.[...] %, fra omkring 4 mia. ISK til [...] mia. ISK. |
| --- | --- |

—

Gebyr- og provisionsindtægt forventes at stige med ca.[...] %, fra omkring 4 mia. ISK til [...] mia. ISK.

| — | Nettorentemargenen forventes at falde fra [...] % i 2012 til [...] % i 2014. |
| --- | --- |

—

Nettorentemargenen forventes at falde fra [...] % i 2012 til [...] % i 2014.

| — | Antallet af medarbejdere forventes at falde med ca. [...], fra 1 158 til [...] i 2016. |
| --- | --- |

—

Antallet af medarbejdere forventes at falde med ca. [...], fra 1 158 til [...] i 2016.

| — | Forholdet mellem omkostninger/indtægter ventes at falde fra 57,2 % i 2011 til [...] % i 2014. |
| --- | --- |

—

Forholdet mellem omkostninger/indtægter ventes at falde fra 57,2 % i 2011 til [...] % i 2014.

| (113) | Ifølge de islandske myndigheder skyldes Landsbankinns solide resultater siden oprettelsen i en vis udstrækning, at de aktiver i låneporteføljen, som banken erhvervede fra Landsbanki, er blevet kraftigt revalueret siden da. Mens indtægter fra disse revalueringer til en vis grad udlignes af den konvertible obligation, har »rabatten« været og vil fortsat være en vigtig del af bankens indtægter, mens låneporteføljen omstruktureres. |
| --- | --- |

(113)

Ifølge de islandske myndigheder skyldes Landsbankinns solide resultater siden oprettelsen i en vis udstrækning, at de aktiver i låneporteføljen, som banken erhvervede fra Landsbanki, er blevet kraftigt revalueret siden da. Mens indtægter fra disse revalueringer til en vis grad udlignes af den konvertible obligation, har »rabatten« været og vil fortsat være en vigtig del af bankens indtægter, mens låneporteføljen omstruktureres.

| (114) | Som støtte for dette synspunkt har de islandske myndigheder fremlagt en beregning (tabel 4), der viser, hvad de årlige resultater ville have været uden rabatten og andre »uregelmæssige poster«.

  Tabel 4


  Overskud uden uregelmæssige poster | 7.10.2008-31.12.2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Budget
  2012 | Budget
  2013 | Budget
  2014 | Budget
  2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Overskud for året | – 6 936 | 14 332 | 27 231 | 16 957 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tilpasninger til rentabilitet: | | | | | | | | |
| Reevaluering af overførte aktiver | | – 23 772 | – 49 702 | – 58 489 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ændring i konvertibel obligations dagsværdi | | 10 241 | 16 269 | 34 316 | | | | |
| FX-domme | | 0 | 18 158 | 40 726 | | | | |
| Aktier og obligationer | | – 7 983 | – 7 318 | – 18 017 | | | | |
| FX-overskud/-tab | | 3 000 | – 14 623 | 759 | | | | |
| Ophørte aktiviteter | | – 693 | – 2 769 | – 6 255 | | | | |
| Finansieringsomk. ved aktiepositioner | | 2 804 | 1 019 | 1 223 | | | | |
| Tilpasset rentabilitet | | – 2 072 | – 11 735 | 11 221 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tilpasset egenkapitalforrentning | | – 1,4 % | – 6,9 % | 5,8 % | [5-10]% | [5-10]% | [5-10]% | [5-10]% |

(114)

Som støtte for dette synspunkt har de islandske myndigheder fremlagt en beregning (tabel 4), der viser, hvad de årlige resultater ville have været uden rabatten og andre »uregelmæssige poster«.

Tabel 4

Overskud uden uregelmæssige poster

7.10.2008-31.12.2008

2009

2010

2011

Budget

2012

Budget

2013

Budget

2014

Budget

2015

Overskud for året

– 6 936

14 332

27 231

16 957

[...]

[...]

[...]

[...]

Tilpasninger til rentabilitet:

Reevaluering af overførte aktiver

– 23 772

– 49 702

– 58 489

[...]

[...]

[...]

[...]

Ændring i konvertibel obligations dagsværdi

10 241

16 269

34 316

FX-domme

0

18 158

40 726

Aktier og obligationer

– 7 983

– 7 318

– 18 017

FX-overskud/-tab

3 000

– 14 623

759

Ophørte aktiviteter

– 693

– 2 769

– 6 255

Finansieringsomk. ved aktiepositioner

2 804

1 019

1 223

Tilpasset rentabilitet

– 2 072

– 11 735

11 221

[...]

[...]

[...]

[...]

Tilpasset egenkapitalforrentning

– 1,4 %

– 6,9 %

5,8 %

[5-10]%

[5-10]%

[5-10]%

[5-10]%

| (115) | I henhold til disse oplysninger ville banken fra og med 2010 stadig have haft overskud, også i den resterende del af omstruktureringsperioden, selv uden rabatten (42). |
| --- | --- |

(115)

I henhold til disse oplysninger ville banken fra og med 2010 stadig have haft overskud, også i den resterende del af omstruktureringsperioden, selv uden rabatten (42).

iv)   Etablering og fastholdelse af en stærk likviditetsposition

| (116) | I forbindelse med likviditet kræver FME, at kontantbeholdninger og kontantlignende aktiver skal udgøre 5 % af indskud på anfordring, og at banker bør kunne klare en øjeblikkelig udstrømning af indskud på 20 %. Desuden opstiller den islandske centralbank regler for kreditinstitutters likviditet (43), hvor kreditinstitutters likvide aktiver og passiver klassificeres efter type og løbetid og vægtes i henhold til risikoen. Kreditinstitutioner skal have likvide aktiver, der overstiger de kommende tre måneders passiver. Reglerne medfører også en bestemt stresstest, hvor der indføres en rabat på forskellige egenkapitalposter, men hvor man på den ene side går ud fra, at alle forpligtelser skal være betalt ved forfald, og på den anden side at en del af andre forpligtelser som f.eks. indskud skal betales med kort frist eller helt uden frist. Ifølge de islandske myndigheder overholder Landsbankinn ovenstående bestemmelser. Ifølge omstruktureringsplanen har den for indeværende 42,5 % likvide aktiver i forhold til de samlede indskud. |
| --- | --- |

(116)

I forbindelse med likviditet kræver FME, at kontantbeholdninger og kontantlignende aktiver skal udgøre 5 % af indskud på anfordring, og at banker bør kunne klare en øjeblikkelig udstrømning af indskud på 20 %. Desuden opstiller den islandske centralbank regler for kreditinstitutters likviditet (43), hvor kreditinstitutters likvide aktiver og passiver klassificeres efter type og løbetid og vægtes i henhold til risikoen. Kreditinstitutioner skal have likvide aktiver, der overstiger de kommende tre måneders passiver. Reglerne medfører også en bestemt stresstest, hvor der indføres en rabat på forskellige egenkapitalposter, men hvor man på den ene side går ud fra, at alle forpligtelser skal være betalt ved forfald, og på den anden side at en del af andre forpligtelser som f.eks. indskud skal betales med kort frist eller helt uden frist. Ifølge de islandske myndigheder overholder Landsbankinn ovenstående bestemmelser. Ifølge omstruktureringsplanen har den for indeværende 42,5 % likvide aktiver i forhold til de samlede indskud.

| (117) | Ifølge den islandske regering har Landsbankinn for nylig ændret sin likviditetspolitik for at overvåge og sikre overholdelse af kravene i Basel III. Bankens likviditetsdækningsprocent er [...] %. |
| --- | --- |

(117)

Ifølge den islandske regering har Landsbankinn for nylig ændret sin likviditetspolitik for at overvåge og sikre overholdelse af kravene i Basel III. Bankens likviditetsdækningsprocent er [...] %.

| (118) | Indvirkningen på bankens likviditetsposition i tilfælde af stress, f.eks. i form af en øjeblikkelig ophævelse af kapitalkontrollerne, beskrives yderligere nedenfor. |
| --- | --- |

(118)

Indvirkningen på bankens likviditetsposition i tilfælde af stress, f.eks. i form af en øjeblikkelig ophævelse af kapitalkontrollerne, beskrives yderligere nedenfor.

v)   Færdiggørelse af omstruktureringen af låneporteføljen, både for private husholdninger og for virksomheder

| (119) | Forud for finanskrisen i 2008 påtog både bankens private kunder og erhvervskunder sig et højt gældsniveau. Da økonomien og navnlig ejendomspriserne faldt i kølvandet på krisen, kunne overgearede kunder pludselig ikke afdrage deres gæld og fik en negativ egenkapital. Bortset fra den generelle trussel mod Islands økonomiske velfærd blev den pludselige forværring af bankens udlånsportefølje en alvorlig risiko for bankens fremtidige levedygtighed. Derfor er omstruktureringen af den private låneportefølje og erhvervslåneporteføljen (fjernelse af gearing) i henhold til omstruktureringsplanen blevet en prioritering for Landsbankinn. |
| --- | --- |

(119)

Forud for finanskrisen i 2008 påtog både bankens private kunder og erhvervskunder sig et højt gældsniveau. Da økonomien og navnlig ejendomspriserne faldt i kølvandet på krisen, kunne overgearede kunder pludselig ikke afdrage deres gæld og fik en negativ egenkapital. Bortset fra den generelle trussel mod Islands økonomiske velfærd blev den pludselige forværring af bankens udlånsportefølje en alvorlig risiko for bankens fremtidige levedygtighed. Derfor er omstruktureringen af den private låneportefølje og erhvervslåneporteføljen (fjernelse af gearing) i henhold til omstruktureringsplanen blevet en prioritering for Landsbankinn.

| (120) | Ifølge de islandske myndigheder har Landsbankinn udviklet specifikke gældseftergivelsesprogrammer og samarbejder med staten og andre banker om generelle gældseftergivelsesforanstaltninger (f.eks. realkreditjusteringen på 110 %) (44). |
| --- | --- |

(120)

Ifølge de islandske myndigheder har Landsbankinn udviklet specifikke gældseftergivelsesprogrammer og samarbejder med staten og andre banker om generelle gældseftergivelsesforanstaltninger (f.eks. realkreditjusteringen på 110 %) (44).

| (121) | Den 30. marts 2012 var over 75 % af overforgældede selskaber med forpligtelser over for banken på over 100 mio. ISK og over 75 % af den samlede gæld blevet finansielt omstruktureret. Ifølge omstruktureringsplanen vil dette tal ved udgangen af 2012 være steget til 92 %. Desuden er allerede omstrukturerede lån i vid udstrækning sunde. Således er det kun for 2,5 % af allerede omstrukturerede selskabers samlede lån, at fristen for betaling er overskredet med over 30 dage. |
| --- | --- |

(121)

Den 30. marts 2012 var over 75 % af overforgældede selskaber med forpligtelser over for banken på over 100 mio. ISK og over 75 % af den samlede gæld blevet finansielt omstruktureret. Ifølge omstruktureringsplanen vil dette tal ved udgangen af 2012 være steget til 92 %. Desuden er allerede omstrukturerede lån i vid udstrækning sunde. Således er det kun for 2,5 % af allerede omstrukturerede selskabers samlede lån, at fristen for betaling er overskredet med over 30 dage.

vi)   Forbedring af finansieringsstrategien

| (122) | Ifølge de islandske myndigheder er Landsbankinns finansieringsprofil tilstrækkelig spredt, og der forventes ikke at opstå et større finansieringsbehov på kort eller mellemlang sigt. Den nuværende sammensætning af finansieringen ser omtrent ud som følger: 10 % indskud fra finansinstitutioner, 40 % indskud fra kunder (hvoraf 80 % er på anfordring og 20 % aftalekonti med en løbetid på op til fem år), 30 % sikrede lån, der forfalder i 2014-2018, og 20 % egenkapital. |
| --- | --- |

(122)

Ifølge de islandske myndigheder er Landsbankinns finansieringsprofil tilstrækkelig spredt, og der forventes ikke at opstå et større finansieringsbehov på kort eller mellemlang sigt. Den nuværende sammensætning af finansieringen ser omtrent ud som følger: 10 % indskud fra finansinstitutioner, 40 % indskud fra kunder (hvoraf 80 % er på anfordring og 20 % aftalekonti med en løbetid på op til fem år), 30 % sikrede lån, der forfalder i 2014-2018, og 20 % egenkapital.

| (123) | Som det fremgår af ovenstående, er indskud Landsbankinns vigtigste finansieringskilde. Ifølge omstruktureringsplanen vil indskuddene få endnu større vægt i løbet af omstruktureringsperioden. Samtidig agter Landsbankinn at øge andelen af aftalekonti for at gøre dem endnu mere »træge«. |
| --- | --- |

(123)

Som det fremgår af ovenstående, er indskud Landsbankinns vigtigste finansieringskilde. Ifølge omstruktureringsplanen vil indskuddene få endnu større vægt i løbet af omstruktureringsperioden. Samtidig agter Landsbankinn at øge andelen af aftalekonti for at gøre dem endnu mere »træge«.

| (124) | Sikrede lån vil fortsat være en vigtig finansieringskilde. Det er også den mest sandsynlige finansieringsmulighed, når de nuværende sikrede lån forfalder, mens udstedelse af usikrede lån ikke er en sandsynlig mulighed for Landsbankinn på kort eller mellemlang sigt. Banken har til hensigt fremover at finansiere langsigtede aktiver såsom realkredit med sikrede obligationer, og dette kan udgøre op mod 5 % af bankens samlede finansiering i fremtiden. Dette forventes dog ikke at ske i den periode, der er omfattet af den omstruktureringsplan, som er fremsendt til Tilsynsmyndigheden. |
| --- | --- |

(124)

Sikrede lån vil fortsat være en vigtig finansieringskilde. Det er også den mest sandsynlige finansieringsmulighed, når de nuværende sikrede lån forfalder, mens udstedelse af usikrede lån ikke er en sandsynlig mulighed for Landsbankinn på kort eller mellemlang sigt. Banken har til hensigt fremover at finansiere langsigtede aktiver såsom realkredit med sikrede obligationer, og dette kan udgøre op mod 5 % af bankens samlede finansiering i fremtiden. Dette forventes dog ikke at ske i den periode, der er omfattet af den omstruktureringsplan, som er fremsendt til Tilsynsmyndigheden.

vii)   Øget omkostningseffektivitet

| (125) | Ifølge omstruktureringsplanen vil Landsbankinn fortsat koncentrere sig om effektive, strømlinede aktiviteter for at udligne øgede omkostninger til infrastruktur, der skyldes strammere kontrolkrav, øget beskatning og udgifter i forbindelse med omstruktureringsarbejdet. |
| --- | --- |

(125)

Ifølge omstruktureringsplanen vil Landsbankinn fortsat koncentrere sig om effektive, strømlinede aktiviteter for at udligne øgede omkostninger til infrastruktur, der skyldes strammere kontrolkrav, øget beskatning og udgifter i forbindelse med omstruktureringsarbejdet.

| (126) | Ifølge omstruktureringsplanen vil de generelle driftsomkostninger falde med [...] % (inkl. inflation), især som følge af sammenlægningen med Spkef og andre af bankens datterselskaber. Ifølge Landsbankinn giver dette mulighed for at mindske omkostningerne, især ved at reducere antallet af medarbejdere ([...] % af fuldtidsansatte i de næste tre år). Desuden fremfører banken, at der er iværksat et stort projekt, som skal strømline Landsbankinns tjenestekæde. Endelig har banken forpligtet sig til at lukke [...] afdelinger i løbet af omstruktureringsperioden. Disse foranstaltninger forventes sammen med personalereduktioner at betyde, at forholdet mellem omkostninger/indtægter falder fra 57,2 % i 2011 til [...] % i 2014. |
| --- | --- |

(126)

Ifølge omstruktureringsplanen vil de generelle driftsomkostninger falde med [...] % (inkl. inflation), især som følge af sammenlægningen med Spkef og andre af bankens datterselskaber. Ifølge Landsbankinn giver dette mulighed for at mindske omkostningerne, især ved at reducere antallet af medarbejdere ([...] % af fuldtidsansatte i de næste tre år). Desuden fremfører banken, at der er iværksat et stort projekt, som skal strømline Landsbankinns tjenestekæde. Endelig har banken forpligtet sig til at lukke [...] afdelinger i løbet af omstruktureringsperioden. Disse foranstaltninger forventes sammen med personalereduktioner at betyde, at forholdet mellem omkostninger/indtægter falder fra 57,2 % i 2011 til [...] % i 2014.

viii)   Forbedring af risikostyring

| (127) | Landsbankinn har meddelt Tilsynsmyndigheden, at en af dens prioriteringer er at forbedre sin risikostyringspraksis. Med henblik på dette har Landsbankinn oprettet en afdeling for risikostyring. Afdelingen har ansvar for al traditionel risikostyring, måling og vurdering af markedsrisici, likviditetsrisici samt drifts- og kreditrisici. Ifølge Landsbankinn er risikostyringen blevet meget bedre takket være bankens nye organisationsstruktur. Afdelingen har 44 medarbejdere. |
| --- | --- |

(127)

Landsbankinn har meddelt Tilsynsmyndigheden, at en af dens prioriteringer er at forbedre sin risikostyringspraksis. Med henblik på dette har Landsbankinn oprettet en afdeling for risikostyring. Afdelingen har ansvar for al traditionel risikostyring, måling og vurdering af markedsrisici, likviditetsrisici samt drifts- og kreditrisici. Ifølge Landsbankinn er risikostyringen blevet meget bedre takket være bankens nye organisationsstruktur. Afdelingen har 44 medarbejdere.

3.5.2   Evne til at opnå levedygtighed under et basis- og et stressscenario

| (128) | Den omstruktureringsplan, som de islandske myndigheder indsendte, indeholder et grundscenarie og tre stressscenarier for Landsbankinn, som skal påvise Landsbankinns evne til at skabe langsigtet levedygtighed samt dens modstandskraft over for negative makroøkonomiske udviklinger. |
| --- | --- |

(128)

Den omstruktureringsplan, som de islandske myndigheder indsendte, indeholder et grundscenarie og tre stressscenarier for Landsbankinn, som skal påvise Landsbankinns evne til at skabe langsigtet levedygtighed samt dens modstandskraft over for negative makroøkonomiske udviklinger.

3.5.2.1   Basisscenariet

| (129) | Den ovenfor beskrevne omstruktureringsplan udgør basisscenariet. Ifølge de islandske myndigheder er de bagvedliggende makroøkonomiske indikatorer de samme som i CBI's basisprognose for de kommende år og fremgår af nedenstående tabel 5:

  Tabel 5


  Makroøkonomisk prognose, basisscenarie |
| --- | --- |

(129)

Den ovenfor beskrevne omstruktureringsplan udgør basisscenariet. Ifølge de islandske myndigheder er de bagvedliggende makroøkonomiske indikatorer de samme som i CBI's basisprognose for de kommende år og fremgår af nedenstående tabel 5:

Tabel 5

Makroøkonomisk prognose, basisscenarie

3.5.2.2   Stressscenarierne

| (130) | Omstruktureringsplanen indeholder tre stressscenarier — mild recession, international økonomisk krise og nedskrivning af kronen, herunder den metode, der er anvendt til at opbygge scenarierne, og indvirkningen på bankens kapitalposition. Stressscenariet er udformet på grundlag af usandsynlige, men potentielt plausible forandringer i det økonomiske miljø, som banken opererer i. Scenariet med international økonomisk krise er f.eks. baseret på en potentiel opløsning af euroområdet og de deraf følgende virkninger på den europæiske økonomi. De deraf følgende makroøkonomiske variabler for dette scenarie ville være:

  Tabel 6


  Makroindikatorer i scenariet med international økonomisk krise |
| --- | --- |

(130)

Omstruktureringsplanen indeholder tre stressscenarier — mild recession, international økonomisk krise og nedskrivning af kronen, herunder den metode, der er anvendt til at opbygge scenarierne, og indvirkningen på bankens kapitalposition. Stressscenariet er udformet på grundlag af usandsynlige, men potentielt plausible forandringer i det økonomiske miljø, som banken opererer i. Scenariet med international økonomisk krise er f.eks. baseret på en potentiel opløsning af euroområdet og de deraf følgende virkninger på den europæiske økonomi. De deraf følgende makroøkonomiske variabler for dette scenarie ville være:

Tabel 6

Makroindikatorer i scenariet med international økonomisk krise

| (131) | I den stresstest, som Landsbankinn har indsendt, bruges forskellige metoder til at omsætte disse tre scenarier til en måling af virkningerne på bankens regnskab, tab på lån og økonomisk kapital. Nedenstående diagram er et eksempel på, hvordan tabsgivet misligholdelsessats (loss given default (LGD)) hænger sammen med BNP.

  Diagram 3


  Forhold mellem BNP og LDG


  [Graf, der viser forholdet mellem tabsgivet misligholdelsessats (LGD) og BNP

  Værdierne vises ikke på grund af tavshedspligten] |
| --- | --- |

(131)

I den stresstest, som Landsbankinn har indsendt, bruges forskellige metoder til at omsætte disse tre scenarier til en måling af virkningerne på bankens regnskab, tab på lån og økonomisk kapital. Nedenstående diagram er et eksempel på, hvordan tabsgivet misligholdelsessats (loss given default (LGD)) hænger sammen med BNP.

Diagram 3

Forhold mellem BNP og LDG

[Graf, der viser forholdet mellem tabsgivet misligholdelsessats (LGD) og BNP

Værdierne vises ikke på grund af tavshedspligten]

| (132) | Stresstesterne viser især, at kapitaliseringen af Landsbankinn betyder, at banken ligger over både interne og eksterne krav til kapitalprocent i alle scenarier og ifølge omstruktureringsplanen rent faktisk har [...] % i overskydende kapital. |
| --- | --- |

(132)

Stresstesterne viser især, at kapitaliseringen af Landsbankinn betyder, at banken ligger over både interne og eksterne krav til kapitalprocent i alle scenarier og ifølge omstruktureringsplanen rent faktisk har [...] % i overskydende kapital.

| (133) | Dertil kommer, at Landsbankinns omstruktureringsplan omfatter en quasi-stresstest af bankens likviditetsprocent. I dette scenarie antager banken, at alle finansinstitutioners indskud bliver hævet med øjeblikkelig varsel, f.eks. efter at kapitalkontrollerne er blevet ophævet. Ifølge de islandske myndigheders oplysninger er Landsbankinns likviditetsposition stærk, selv i en sådan situation, hvilket især skyldes, at den vil kunne realisere yderligere aktiver relativt hurtigt og uden en alt for skadelig indvirkning på balancen; det kunne f.eks. være bankens realkreditlån i ISK (gennem låneoperationer med CBI). Nedenstående diagram 4 viser dette scenarie:

  Diagram 4


  Likviditetsposition efter hævning af alle institutioners og forskellige kunders indskud


  [Diagram over Landsbankinns likviditetsposition

  Værdierne vises ikke på grund af tavshedspligten] |
| --- | --- |

(133)

Dertil kommer, at Landsbankinns omstruktureringsplan omfatter en quasi-stresstest af bankens likviditetsprocent. I dette scenarie antager banken, at alle finansinstitutioners indskud bliver hævet med øjeblikkelig varsel, f.eks. efter at kapitalkontrollerne er blevet ophævet. Ifølge de islandske myndigheders oplysninger er Landsbankinns likviditetsposition stærk, selv i en sådan situation, hvilket især skyldes, at den vil kunne realisere yderligere aktiver relativt hurtigt og uden en alt for skadelig indvirkning på balancen; det kunne f.eks. være bankens realkreditlån i ISK (gennem låneoperationer med CBI). Nedenstående diagram 4 viser dette scenarie:

Diagram 4

Likviditetsposition efter hævning af alle institutioners og forskellige kunders indskud

[Diagram over Landsbankinns likviditetsposition

Værdierne vises ikke på grund af tavshedspligten]

| (134) | Ifølge denne beregning ville banken kunne modstå yderligere hævninger af [...] % af kundernes indskud uden at være nødt til at begynde at realisere aktiver. Dette resultat viser, at banken står godt rustet til at klare uventede likviditetsafbrydelser. |
| --- | --- |

(134)

Ifølge denne beregning ville banken kunne modstå yderligere hævninger af [...] % af kundernes indskud uden at være nødt til at begynde at realisere aktiver. Dette resultat viser, at banken står godt rustet til at klare uventede likviditetsafbrydelser.

4.   ÅRSAGER TIL AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE, SPKEF-TRANSAKTIONEN OG FORANSTALTNINGER, DER BLEV MIDLERTIDIGT GODKENDT I SPAREKASSEBESLUTNINGERNE

| (135) | I beslutningen om at indlede proceduren konkluderede Tilsynsmyndigheden foreløbigt, at de foranstaltninger, som den islandske stat havde foretaget for at kapitalisere Landsbankinn, udgør statsstøtte i henhold til artikel 61 EØS. Man kunne desuden ikke udelukke, at den ubegrænsede indskudsgaranti også omfattede statsstøtte. Beslutningen om at indlede proceduren dækkede ikke støtteforanstaltninger vedrørende købet af SpSv, som Tilsynsmyndigheden godkendte midlertidigt i sparekassebeslutningerne. Tilsynsmyndigheden vil fremlægge sin endelige konklusion vedrørende disse foranstaltninger, som fortsat har indflydelse på den foreliggende vurdering, i denne beslutning. Endelig var foranstaltningerne i forbindelse med overførslen af Spkef til Landsbankinn ikke omfattet af beslutningen om at indlede proceduren, og Tilsynsmyndigheden vil derfor også vurdere den nedenfor. |
| --- | --- |

(135)

I beslutningen om at indlede proceduren konkluderede Tilsynsmyndigheden foreløbigt, at de foranstaltninger, som den islandske stat havde foretaget for at kapitalisere Landsbankinn, udgør statsstøtte i henhold til artikel 61 EØS. Man kunne desuden ikke udelukke, at den ubegrænsede indskudsgaranti også omfattede statsstøtte. Beslutningen om at indlede proceduren dækkede ikke støtteforanstaltninger vedrørende købet af SpSv, som Tilsynsmyndigheden godkendte midlertidigt i sparekassebeslutningerne. Tilsynsmyndigheden vil fremlægge sin endelige konklusion vedrørende disse foranstaltninger, som fortsat har indflydelse på den foreliggende vurdering, i denne beslutning. Endelig var foranstaltningerne i forbindelse med overførslen af Spkef til Landsbankinn ikke omfattet af beslutningen om at indlede proceduren, og Tilsynsmyndigheden vil derfor også vurdere den nedenfor.

| (136) | Hvad angår foreneligheden af de foranstaltninger, der vurderes i beslutningen om at indlede proceduren, fandt Tilsynsmyndigheden, at man kun kunne foretage en endelig vurdering på grundlag af en omstruktureringsplan, som ikke var indsendt, da Tilsynsmyndigheden indledte den formelle undersøgelsesprocedure den 15. december 2010. Det var navnlig manglen på en omstruktureringsplan mere end to år efter oprettelsen af Landsbankinn og et år efter aftalen med Landsbankinns kreditorer, der fik Tilsynsmyndigheden til at udtrykke tvivl om støttens forenelighed. |
| --- | --- |

(136)

Hvad angår foreneligheden af de foranstaltninger, der vurderes i beslutningen om at indlede proceduren, fandt Tilsynsmyndigheden, at man kun kunne foretage en endelig vurdering på grundlag af en omstruktureringsplan, som ikke var indsendt, da Tilsynsmyndigheden indledte den formelle undersøgelsesprocedure den 15. december 2010. Det var navnlig manglen på en omstruktureringsplan mere end to år efter oprettelsen af Landsbankinn og et år efter aftalen med Landsbankinns kreditorer, der fik Tilsynsmyndigheden til at udtrykke tvivl om støttens forenelighed.

4.1   Bemærkninger fra interesserede parter

| (137) | Tilsynsmyndigheden modtog en erklæring på vegne af kreditorerne i den gamle bank, hvor de understregede, at de skulle betragtes som interesserede parter, og gav udtryk for, at de muligvis ville indsende yderligere bemærkninger på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(137)

Tilsynsmyndigheden modtog en erklæring på vegne af kreditorerne i den gamle bank, hvor de understregede, at de skulle betragtes som interesserede parter, og gav udtryk for, at de muligvis ville indsende yderligere bemærkninger på et senere tidspunkt.

4.2   Bemærkninger fra de islandske myndigheder

| (138) | De islandske myndigheder anerkender, at foranstaltningerne forbindelse med oprettelsen af NBI, nu Landsbankinn, udgør statsstøtte. De islandske myndigheder mener imidlertid, at foranstaltningerne er forenelige med EØS-aftalens funktion, jf. aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), eftersom de er nødvendige, forholdsmæssige og kan afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af den islandske økonomi. De islandske myndigheder er af den opfattelse, at de gennemførte foranstaltninger i enhver henseende er i overensstemmelse med principperne i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og anfører også, at støtten er nødvendig og begrænset til det nødvendige minimum. |
| --- | --- |

(138)

De islandske myndigheder anerkender, at foranstaltningerne forbindelse med oprettelsen af NBI, nu Landsbankinn, udgør statsstøtte. De islandske myndigheder mener imidlertid, at foranstaltningerne er forenelige med EØS-aftalens funktion, jf. aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), eftersom de er nødvendige, forholdsmæssige og kan afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af den islandske økonomi. De islandske myndigheder er af den opfattelse, at de gennemførte foranstaltninger i enhver henseende er i overensstemmelse med principperne i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og anfører også, at støtten er nødvendig og begrænset til det nødvendige minimum.

| (139) | Desuden understreger de islandske myndigheder, at de tidligere aktionærer i Landsbanki har mistet alle deres aktier og ikke fået nogen kompensation fra staten, og at støttens sigte er at mindske negative følgevirkninger for konkurrenter. |
| --- | --- |

(139)

Desuden understreger de islandske myndigheder, at de tidligere aktionærer i Landsbanki har mistet alle deres aktier og ikke fået nogen kompensation fra staten, og at støttens sigte er at mindske negative følgevirkninger for konkurrenter.

| (140) | Med hensyn til overførslen af aktiviteter fra Spkef til Landsbankinn erkender de islandske myndigheder, at statens forpligtelse til at kompensere, hvis der ikke overførtes tilstrækkeligt mange aktiver (sammenholdt med overførte passiver), udgør statsstøtte efter artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen, selvom de også mener, at aftalens karakter udelukker Landsbankinn fra at få en direkte finansiel fordel. De medgiver dog, at foranstaltningen kunne styrke Landsbankinns position, da den udvider dens kundeunderlag og kan skabe muligheder for at strømline aktiviteter. |
| --- | --- |

(140)

Med hensyn til overførslen af aktiviteter fra Spkef til Landsbankinn erkender de islandske myndigheder, at statens forpligtelse til at kompensere, hvis der ikke overførtes tilstrækkeligt mange aktiver (sammenholdt med overførte passiver), udgør statsstøtte efter artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen, selvom de også mener, at aftalens karakter udelukker Landsbankinn fra at få en direkte finansiel fordel. De medgiver dog, at foranstaltningen kunne styrke Landsbankinns position, da den udvider dens kundeunderlag og kan skabe muligheder for at strømline aktiviteter.

| (141) | Under alle omstændigheder fastholder de islandske myndigheder, at støtten er forenelig med aftalens artikel 61, stk. 3, litra b). Da statens bidrag er begrænset til at dække lige netop forskellen mellem aktiver og passiver, og da forskellen fastlægges af et uvildigt udvalg, mener de, at støtten er begrænset til det strengt nødvendige. De anfører, at støtten også er forholdsmæssig, da Landsbankinn var den eneste bank, som kunne overtage Spkef's aktiviteter på daværende tidspunkt, og at alternativer såsom en tvungen sammenlægning foretaget af FME ville have været mere forstyrrende og potentielt dyrere for staten. |
| --- | --- |

(141)

Under alle omstændigheder fastholder de islandske myndigheder, at støtten er forenelig med aftalens artikel 61, stk. 3, litra b). Da statens bidrag er begrænset til at dække lige netop forskellen mellem aktiver og passiver, og da forskellen fastlægges af et uvildigt udvalg, mener de, at støtten er begrænset til det strengt nødvendige. De anfører, at støtten også er forholdsmæssig, da Landsbankinn var den eneste bank, som kunne overtage Spkef's aktiviteter på daværende tidspunkt, og at alternativer såsom en tvungen sammenlægning foretaget af FME ville have været mere forstyrrende og potentielt dyrere for staten.

| (142) | De islandske myndigheder mener ikke, at indskudsgarantien udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(142)

De islandske myndigheder mener ikke, at indskudsgarantien udgør statsstøtte.

4.3   De islandske myndigheders forpligtelser

| (143) | De islandske myndigheder har indsendt en række bemærkninger, hvoraf de fleste vedrører den konkurrencefordrejning, som forårsages af den støtte, der vurderes, og som beskrives i bilaget. |
| --- | --- |

(143)

De islandske myndigheder har indsendt en række bemærkninger, hvoraf de fleste vedrører den konkurrencefordrejning, som forårsages af den støtte, der vurderes, og som beskrives i bilaget.

II.   VURDERING

1.   STATSSTØTTE

| (144) | I EØS-aftalens artikel 61, stk. 1 hedder det:
  »Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.« |
| --- | --- |

(144)

I EØS-aftalens artikel 61, stk. 1 hedder det:

»Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.«

| (145) | Tilsynsmyndigheden vil vurdere følgende foranstaltninger (45) i det følgende:






  — | Den oprindelige driftskapital, som den islandske stat stillede til rådighed for den nye bank |
| --- | --- | --- |

(145)

Tilsynsmyndigheden vil vurdere følgende foranstaltninger (45) i det følgende:

—

Den oprindelige driftskapital, som den islandske stat stillede til rådighed for den nye bank

| — | Den (oprindelige) fulde statskapitalisering af den nye bank og statens majoritetsaktiepost. |
| --- | --- |

—

Den (oprindelige) fulde statskapitalisering af den nye bank og statens majoritetsaktiepost.

Ovennævnte foranstaltninger betegnes under ét »kapitaliseringsforanstaltningerne« i det følgende. Desuden vil Tilsynsmyndigheden vurdere:

| — | den islandske regerings garanti for indenlandske indskud i alle islandske banker og |
| --- | --- |

—

den islandske regerings garanti for indenlandske indskud i alle islandske banker og

| — | overførslen af aktiviteter fra Spkef til Landsbankinn (»Spkef-transaktionen«). |
| --- | --- |

—

overførslen af aktiviteter fra Spkef til Landsbankinn (»Spkef-transaktionen«).

| (146) | Tilsynsmyndigheden erindrer desuden om, at de midlertidigt godkendte redningsforanstaltninger for SpSv, som nu vil blive sammenlagt med Landsbankinn, udgør statsstøtte, og at den endelige forenelighed af denne statsstøtte afhænger af omstruktureringsplanen for den fusionerede enhed. |
| --- | --- |

(146)

Tilsynsmyndigheden erindrer desuden om, at de midlertidigt godkendte redningsforanstaltninger for SpSv, som nu vil blive sammenlagt med Landsbankinn, udgør statsstøtte, og at den endelige forenelighed af denne statsstøtte afhænger af omstruktureringsplanen for den fusionerede enhed.

1.1   Statsmidler

| (147) | Som Tilsynsmyndigheden allerede konkluderede foreløbigt i beslutningen om at indlede proceduren, er det klart, at kapitaliseringsforanstaltningerne finansieres med statsmidler, der stammer fra det islandske finansministerium. Med hensyn til Spkef-transaktionen påtog staten sig risikoen for, at Spkef's aktiver kunne være utilstrækkelige til at dække de overførte passiver (indskud) fra Spkef Bank. Den garanterede grundlæggende at kompensere for de manglende midler, hvilket indebar en (potentiel) overførsel af statsmidler. Som det fremgår af ovenstående, besluttede voldgiftsnævnet for nylig, at staten skulle betale Landsbankinn 19,2 mia. ISK. Det er derfor indlysende, at foranstaltningen medfører en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

(147)

Som Tilsynsmyndigheden allerede konkluderede foreløbigt i beslutningen om at indlede proceduren, er det klart, at kapitaliseringsforanstaltningerne finansieres med statsmidler, der stammer fra det islandske finansministerium. Med hensyn til Spkef-transaktionen påtog staten sig risikoen for, at Spkef's aktiver kunne være utilstrækkelige til at dække de overførte passiver (indskud) fra Spkef Bank. Den garanterede grundlæggende at kompensere for de manglende midler, hvilket indebar en (potentiel) overførsel af statsmidler. Som det fremgår af ovenstående, besluttede voldgiftsnævnet for nylig, at staten skulle betale Landsbankinn 19,2 mia. ISK. Det er derfor indlysende, at foranstaltningen medfører en overførsel af statsmidler.

| (148) | Med hensyn til indskudsgarantien understreger Tilsynsmyndigheden indledningsvis, at dens vurdering er begrænset til den supplerende indskudsgaranti, som beskrives ovenfor, og som hovedsageligt består af erklæringer fra den islandske regering om, at indlån i indenlandske forretningsbanker og sparekasser og deres afdelinger i Island vil blive dækket fuldt ud. |
| --- | --- |

(148)

Med hensyn til indskudsgarantien understreger Tilsynsmyndigheden indledningsvis, at dens vurdering er begrænset til den supplerende indskudsgaranti, som beskrives ovenfor, og som hovedsageligt består af erklæringer fra den islandske regering om, at indlån i indenlandske forretningsbanker og sparekasser og deres afdelinger i Island vil blive dækket fuldt ud.

| (149) | Denne vurdering er med forbehold af Tilsynsmyndighedens syn på, hvorvidt lov nr. 98/1999 og den islandske regerings og TIF's handlinger under finanskrisen var forenelige med EØS-lovgivningen, navnlig direktiv 94/19/EF. For så vidt angår gennemførelsen af direktiv 97/9/EF og 94/19/EF mener Tilsynsmyndigheden, at, i det omfang disse foranstaltninger udgør statsstøtte, vil brugen af statsmidler til at overholde forpligtelserne i henhold til EØS-lovgivningen generelt ikke give problemer i henhold til artikel 61 EØS. Denne beslutning vedrører derfor ikke disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(149)

Denne vurdering er med forbehold af Tilsynsmyndighedens syn på, hvorvidt lov nr. 98/1999 og den islandske regerings og TIF's handlinger under finanskrisen var forenelige med EØS-lovgivningen, navnlig direktiv 94/19/EF. For så vidt angår gennemførelsen af direktiv 97/9/EF og 94/19/EF mener Tilsynsmyndigheden, at, i det omfang disse foranstaltninger udgør statsstøtte, vil brugen af statsmidler til at overholde forpligtelserne i henhold til EØS-lovgivningen generelt ikke give problemer i henhold til artikel 61 EØS. Denne beslutning vedrører derfor ikke disse foranstaltninger.

| (150) | Tilsynsmyndigheden erklærede i beslutningen om at indlede proceduren, at den ville undersøge nærmere, hvorvidt ovenstående erklæringer fra den islandske regering er tilstrækkeligt præcise, faste, ubetingede og juridisk bindende til, at der er tale om forpligtelse af statslige midler (46). Ved vurderingen af, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, bemærker Tilsynsmyndigheden, at erklæringerne medførte en uigenkaldelig forpligtelse af offentlige midler, hvilket bevises af det forhold, at den islandske stat har gjort sit yderste for at beskytte indskyderne: Man har ikke blot ændret rækkefølgen af indskudshavere i insolvente bo (hvilket ikke vil indebære brug af statsmidler), men man også gjort det klart, at man ikke vil tillade, at indskyderne lider tab af nogen art. Regeringens overordnede garanti for alle indskud i indenlandske forretningsbanker og sparekasser er desuden adskilt fra alle indskudsgarantiordninger baseret på EØS-retsakter, idet beskyttelsen er ubegrænset beløbsmæssigt, og der ikke er tale om noget økonomisk bidrag fra de banker, der er omfattet af foranstaltningen. |
| --- | --- |

(150)

Tilsynsmyndigheden erklærede i beslutningen om at indlede proceduren, at den ville undersøge nærmere, hvorvidt ovenstående erklæringer fra den islandske regering er tilstrækkeligt præcise, faste, ubetingede og juridisk bindende til, at der er tale om forpligtelse af statslige midler (46). Ved vurderingen af, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, bemærker Tilsynsmyndigheden, at erklæringerne medførte en uigenkaldelig forpligtelse af offentlige midler, hvilket bevises af det forhold, at den islandske stat har gjort sit yderste for at beskytte indskyderne: Man har ikke blot ændret rækkefølgen af indskudshavere i insolvente bo (hvilket ikke vil indebære brug af statsmidler), men man også gjort det klart, at man ikke vil tillade, at indskyderne lider tab af nogen art. Regeringens overordnede garanti for alle indskud i indenlandske forretningsbanker og sparekasser er desuden adskilt fra alle indskudsgarantiordninger baseret på EØS-retsakter, idet beskyttelsen er ubegrænset beløbsmæssigt, og der ikke er tale om noget økonomisk bidrag fra de banker, der er omfattet af foranstaltningen.

| (151) | Den islandske regerings forståelse af sin erklæring illustreres af de statslige indgreb i finanssektoren, der har fundet sted i sektoren siden oktober 2008, og som har været motiveret af hensigten om at efterkomme denne erklæring. Disse indgreb har omfattet foranstaltninger til dækning af indlån i finansielle virksomheder, som oprettelsen af de tre forretningsbanker, overførslen af indlån fra SPRON til Arion Bank, overførslen af indlån fra Straumur til Íslandsbanki, CBI's overtagelse af indlånene fra fem sparekasser i Sparisjódabanki Íslands, overførslen af indlånene i Byr Savings Bank til Byr hf, overførslen af indlån fra Keflavík sparekasse til SpKef og statens ansvar for indlånene i SpKef efter sammenlægningen med Landsbankinn. |
| --- | --- |

(151)

Den islandske regerings forståelse af sin erklæring illustreres af de statslige indgreb i finanssektoren, der har fundet sted i sektoren siden oktober 2008, og som har været motiveret af hensigten om at efterkomme denne erklæring. Disse indgreb har omfattet foranstaltninger til dækning af indlån i finansielle virksomheder, som oprettelsen af de tre forretningsbanker, overførslen af indlån fra SPRON til Arion Bank, overførslen af indlån fra Straumur til Íslandsbanki, CBI's overtagelse af indlånene fra fem sparekasser i Sparisjódabanki Íslands, overførslen af indlånene i Byr Savings Bank til Byr hf, overførslen af indlån fra Keflavík sparekasse til SpKef og statens ansvar for indlånene i SpKef efter sammenlægningen med Landsbankinn.

| (152) | De islandske myndigheder har i adskillige statsstøttesager, som Tilsynsmyndigheden undersøger i øjeblikket, og hvoraf nogle nævnes ovenfor, anført, at de respektive foranstaltninger, som man valgte, var de økonomisk mindst belastende for den islandske stat, når den skal overholde sit løfte om at beskytte indskyderne fuldt ud. |
| --- | --- |

(152)

De islandske myndigheder har i adskillige statsstøttesager, som Tilsynsmyndigheden undersøger i øjeblikket, og hvoraf nogle nævnes ovenfor, anført, at de respektive foranstaltninger, som man valgte, var de økonomisk mindst belastende for den islandske stat, når den skal overholde sit løfte om at beskytte indskyderne fuldt ud.

| (153) | I lyset af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at der er tale om en juridisk bindende, præcis, ubetinget og fast foranstaltning. På grundlag af dette konkluderer Tilsynsmyndigheden derfor, at den islandske stats erklæringer om, at indskud garanteres fuldt ud, udgør en forpligtelse af offentlige midler i henhold til artikel 61 EØS. |
| --- | --- |

(153)

I lyset af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at der er tale om en juridisk bindende, præcis, ubetinget og fast foranstaltning. På grundlag af dette konkluderer Tilsynsmyndigheden derfor, at den islandske stats erklæringer om, at indskud garanteres fuldt ud, udgør en forpligtelse af offentlige midler i henhold til artikel 61 EØS.

1.2   Begunstigelse af visse virksomheder eller visse produktioner

1.2.1   Fordel

| (154) | For det første skal støtteforanstaltningerne give den nye bank fordele, der fritager denne for udgifter, der normalt skal afholdes over dens budget. I tråd med den foreløbige konklusion, som Tilsynsmyndigheden nåede frem til i sin beslutning om at indlede proceduren, mener den stadig, at de enkelte kapitaliseringsforanstaltninger giver Landsbankinn en fordel, som banken ikke ville have haft uden statslig indgriben. |
| --- | --- |

(154)

For det første skal støtteforanstaltningerne give den nye bank fordele, der fritager denne for udgifter, der normalt skal afholdes over dens budget. I tråd med den foreløbige konklusion, som Tilsynsmyndigheden nåede frem til i sin beslutning om at indlede proceduren, mener den stadig, at de enkelte kapitaliseringsforanstaltninger giver Landsbankinn en fordel, som banken ikke ville have haft uden statslig indgriben.

| (155) | Når man skal undersøge, om en investering i en virksomhed, f.eks. i form af en kapitalindsprøjtning, medfører en fordel, anvender Tilsynsmyndigheden det markedsøkonomiske investorprincip og vurderer, hvorvidt en privat investor af samme størrelse som den offentlige instans, der fungerer på normale markedsbetingelser, ville have foretaget en sådan investering (47). Siden den økonomiske krises start har både Kommissionen (i talrige sager, siden finanskrisen begyndte (48)) og Tilsynsmyndigheden (49) anlagt den synsvinkel, at statens rekapitalisering af banker udgør statsstøtte i lyset af den turbulens og usikkerhed, der har kendetegnet finansmarkederne siden efteråret 2008. Denne generelle antagelse gælder navnlig for de islandske finansmarkeder i 2008 og 2009, hvor hele systemet brød sammen. Derfor anser Tilsynsmyndigheden kapitaliseringsforanstaltningerne for at give Landsbankinn en fordel uanset den senere overførsel af 95 % af den nye banks kapital til kreditorerne (som hovedsagelig findes i den private sektor). Den private sektors deltagelse i kapitaliseringen af Landsbankinn omfattede udelukkende kreditorer i de gamle banker, som blot søgte at minimere deres tab (50). I lyset af mekanismen med den konvertible obligation som beskrevet ovenfor kan de ikke anses for at have investeret på samme vilkår som staten. |
| --- | --- |

(155)

Når man skal undersøge, om en investering i en virksomhed, f.eks. i form af en kapitalindsprøjtning, medfører en fordel, anvender Tilsynsmyndigheden det markedsøkonomiske investorprincip og vurderer, hvorvidt en privat investor af samme størrelse som den offentlige instans, der fungerer på normale markedsbetingelser, ville have foretaget en sådan investering (47). Siden den økonomiske krises start har både Kommissionen (i talrige sager, siden finanskrisen begyndte (48)) og Tilsynsmyndigheden (49) anlagt den synsvinkel, at statens rekapitalisering af banker udgør statsstøtte i lyset af den turbulens og usikkerhed, der har kendetegnet finansmarkederne siden efteråret 2008. Denne generelle antagelse gælder navnlig for de islandske finansmarkeder i 2008 og 2009, hvor hele systemet brød sammen. Derfor anser Tilsynsmyndigheden kapitaliseringsforanstaltningerne for at give Landsbankinn en fordel uanset den senere overførsel af 95 % af den nye banks kapital til kreditorerne (som hovedsagelig findes i den private sektor). Den private sektors deltagelse i kapitaliseringen af Landsbankinn omfattede udelukkende kreditorer i de gamle banker, som blot søgte at minimere deres tab (50). I lyset af mekanismen med den konvertible obligation som beskrevet ovenfor kan de ikke anses for at have investeret på samme vilkår som staten.

| (156) | Vedrørende Spkef-transaktionen bemærker Tilsynsmyndigheden, at transaktionen sigtede mod at give Landsbankinn en kompensation, der alene svarede til forskellen mellem de overførte aktiver og passiver. Dertil kommer, at mekanismen til fastlæggelse af denne forskel, hvor et uvildigt voldgiftsnævn skulle træffe den endelige beslutning, sikrede en høj grad af objektivitet i denne proces. Men hele risikoen, som skyldes, at Spkef's aktiver havde en lavere værdi end de overførte indlån, og forpligtelsen til at dække en eventuel difference, blev tillagt staten. Det følger heraf, at Landsbankinn kunne erhverve goodwill og flere markedsandele uden at tage nogen risiko. Tilsynsmyndigheden konkluderer, at dette udgør en fordel. |
| --- | --- |

(156)

Vedrørende Spkef-transaktionen bemærker Tilsynsmyndigheden, at transaktionen sigtede mod at give Landsbankinn en kompensation, der alene svarede til forskellen mellem de overførte aktiver og passiver. Dertil kommer, at mekanismen til fastlæggelse af denne forskel, hvor et uvildigt voldgiftsnævn skulle træffe den endelige beslutning, sikrede en høj grad af objektivitet i denne proces. Men hele risikoen, som skyldes, at Spkef's aktiver havde en lavere værdi end de overførte indlån, og forpligtelsen til at dække en eventuel difference, blev tillagt staten. Det følger heraf, at Landsbankinn kunne erhverve goodwill og flere markedsandele uden at tage nogen risiko. Tilsynsmyndigheden konkluderer, at dette udgør en fordel.

| (157) | Endelig skal Tilsynsmyndigheden også vurdere, hvorvidt den supplerende indskudsgaranti giver Landsbankinn og islandske banker i almindelighed en fordel. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at da de islandske myndigheder første gang erklærede, at indskuddene ville blive sikret, stod det ikke helt klart, hvordan denne garanti ville fungere i praksis, navnlig hvilken virkning et sådant indgreb ville have for banken. I dag lader det til, at en sådan bank ville få lov til at gå konkurs, men at den islandske stat ville sikre — f.eks. ved at overføre indlånene til en anden bank og kompensere for manglen på aktiver — at indlånene ville blive betalt fuldt ud, og at indskyderne aldrig ville miste adgangen til deres indlån i deres fulde størrelse. |
| --- | --- |

(157)

Endelig skal Tilsynsmyndigheden også vurdere, hvorvidt den supplerende indskudsgaranti giver Landsbankinn og islandske banker i almindelighed en fordel. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at da de islandske myndigheder første gang erklærede, at indskuddene ville blive sikret, stod det ikke helt klart, hvordan denne garanti ville fungere i praksis, navnlig hvilken virkning et sådant indgreb ville have for banken. I dag lader det til, at en sådan bank ville få lov til at gå konkurs, men at den islandske stat ville sikre — f.eks. ved at overføre indlånene til en anden bank og kompensere for manglen på aktiver — at indlånene ville blive betalt fuldt ud, og at indskyderne aldrig ville miste adgangen til deres indlån i deres fulde størrelse.

| (158) | Tilsynsmyndigheden finder, at det er mindre vigtigt, hvordan staten vil handle for at opfylde den ubegrænsede garanti på indenlandske indskud. Det centrale er, at den har påtaget sig forpligtelsen til at træde til, hvis en bank ikke kan udbetale sine indskud, med en ubegrænset dækning. |
| --- | --- |

(158)

Tilsynsmyndigheden finder, at det er mindre vigtigt, hvordan staten vil handle for at opfylde den ubegrænsede garanti på indenlandske indskud. Det centrale er, at den har påtaget sig forpligtelsen til at træde til, hvis en bank ikke kan udbetale sine indskud, med en ubegrænset dækning.

| (159) | Denne ubegrænsede garanti har efter Tilsynsmyndighedens mening favoriseret Landsbankinn For det første fordi den udgør en værdifuld konkurrencefordel — en ubegrænset statsgaranti og dermed et betydningsfuldt sikkerhedsnet — i forhold til alternative investeringsmuligheder og -udbydere. Dette illustreres f.eks. i en rapport fra det islandske økonomiministerium for nylig, hvori det hedder, at: »islandske finansielle virksomheder drives i øjeblikket i et beskyttet miljø med kapitalkontroller og en generel indskudsgaranti. Under sådanne forhold er indskud i banker praktisk taget den eneste sikre mulighed for islandske sparere« (51). |
| --- | --- |

(159)

Denne ubegrænsede garanti har efter Tilsynsmyndighedens mening favoriseret Landsbankinn For det første fordi den udgør en værdifuld konkurrencefordel — en ubegrænset statsgaranti og dermed et betydningsfuldt sikkerhedsnet — i forhold til alternative investeringsmuligheder og -udbydere. Dette illustreres f.eks. i en rapport fra det islandske økonomiministerium for nylig, hvori det hedder, at: »islandske finansielle virksomheder drives i øjeblikket i et beskyttet miljø med kapitalkontroller og en generel indskudsgaranti. Under sådanne forhold er indskud i banker praktisk taget den eneste sikre mulighed for islandske sparere« (51).

| (160) | For det andet er det klart, at Landsbankinn uden garantien lettere kunne være blevet udsat for et stormløb på indskuddene i lighed med sin forgænger (52). Dermed vil banken efter al sandsynlighed skulle have betalt højere rentesatser (for at kompensere for risikoen) for at tiltrække eller blot opretholde det samme beløb i indskud. Dermed konkluderer Tilsynsmyndigheden, at indskudsgarantien indebærer en fordel for banken. |
| --- | --- |

(160)

For det andet er det klart, at Landsbankinn uden garantien lettere kunne være blevet udsat for et stormløb på indskuddene i lighed med sin forgænger (52). Dermed vil banken efter al sandsynlighed skulle have betalt højere rentesatser (for at kompensere for risikoen) for at tiltrække eller blot opretholde det samme beløb i indskud. Dermed konkluderer Tilsynsmyndigheden, at indskudsgarantien indebærer en fordel for banken.

1.2.2   Selektivitet

| (161) | For det andet skal støtteforanstaltningen være selektiv, således at den begunstiger »visse virksomheder eller visse produktioner«. Kapitaliseringsforanstaltningerne og Spkef-transaktionen er selektive, da de alene giver Landsbankinn en fordel. |
| --- | --- |

(161)

For det andet skal støtteforanstaltningen være selektiv, således at den begunstiger »visse virksomheder eller visse produktioner«. Kapitaliseringsforanstaltningerne og Spkef-transaktionen er selektive, da de alene giver Landsbankinn en fordel.

| (162) | Eftersom statsstøtte kan være selektiv selv i situationer, hvor en eller flere sektorer i økonomien begunstiges, mens andre ikke gør, betragter Tilsynsmyndigheden også statsgarantien på indskud, der begunstiger hele den islandske banksektor, som selektiv. Denne konklusion følger også af ovenstående betragtninger, ifølge hvilke banker begunstiges frem for andre virksomheder, der giver mulighed for at opspare og investere penge. |
| --- | --- |

(162)

Eftersom statsstøtte kan være selektiv selv i situationer, hvor en eller flere sektorer i økonomien begunstiges, mens andre ikke gør, betragter Tilsynsmyndigheden også statsgarantien på indskud, der begunstiger hele den islandske banksektor, som selektiv. Denne konklusion følger også af ovenstående betragtninger, ifølge hvilke banker begunstiges frem for andre virksomheder, der giver mulighed for at opspare og investere penge.

1.3   Konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem de kontraherende parter

| (163) | Foranstaltningerne styrker Landsbankinns position i forhold til konkurrenter (eller potentielle konkurrenter) i Island og andre EØS-stater. Landsbankinn er en virksomhed, der som beskrevet ovenfor er aktiv på finansielle markeder, der er åbne for international konkurrence i EØS. Selvom de islandske finansmarkeder i øjeblikket er ret isolerede, navnlig på grund af kapitalkontrollerne, findes der stadig (muligheder for) grænseoverskridende handel, som sandsynligvis vil blive øget, så snart kapitalkontrollerne lempes. Alle de vurderede foranstaltninger må derfor anses for at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem de medlemsstater, der er med i EØS-aftalen (53). |
| --- | --- |

(163)

Foranstaltningerne styrker Landsbankinns position i forhold til konkurrenter (eller potentielle konkurrenter) i Island og andre EØS-stater. Landsbankinn er en virksomhed, der som beskrevet ovenfor er aktiv på finansielle markeder, der er åbne for international konkurrence i EØS. Selvom de islandske finansmarkeder i øjeblikket er ret isolerede, navnlig på grund af kapitalkontrollerne, findes der stadig (muligheder for) grænseoverskridende handel, som sandsynligvis vil blive øget, så snart kapitalkontrollerne lempes. Alle de vurderede foranstaltninger må derfor anses for at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem de medlemsstater, der er med i EØS-aftalen (53).

1.4   Konklusion

| (164) | Tilsynsmyndigheden når derfor til den konklusion, at de foranstaltninger, som den islandske stat har taget for at kapitalisere den nye bank, indskudsgarantien og Spkef-transaktionen udgør statsstøtte i betydningen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Tilsynsmyndigheden erindrer om, at den nåede frem til den samme konklusion vedrørende kapitaliseringsforanstaltninger, som SpSv fik tilladelse til i sparekassebeslutningerne. |
| --- | --- |

(164)

Tilsynsmyndigheden når derfor til den konklusion, at de foranstaltninger, som den islandske stat har taget for at kapitalisere den nye bank, indskudsgarantien og Spkef-transaktionen udgør statsstøtte i betydningen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Tilsynsmyndigheden erindrer om, at den nåede frem til den samme konklusion vedrørende kapitaliseringsforanstaltninger, som SpSv fik tilladelse til i sparekassebeslutningerne.

2.   PROCEDUREKRAV

| (165) | Under henvisning til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 skal »EFTA-tilsynsmyndigheden underrettes i så god tid, at den kan fremsætte sine bemærkninger til eventuelle planer om tildeling eller ændring af støtte (...). Den pågældende medlemsstat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte fremgangsmåde har ført til endelig beslutning«. |
| --- | --- |

(165)

Under henvisning til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 skal »EFTA-tilsynsmyndigheden underrettes i så god tid, at den kan fremsætte sine bemærkninger til eventuelle planer om tildeling eller ændring af støtte (...). Den pågældende medlemsstat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte fremgangsmåde har ført til endelig beslutning«.

| (166) | De islandske myndigheder underrettede ikke Tilsynsmyndigheden om de støtteforanstaltninger, der er omfattet af beslutningen om at indlede proceduren, inden de blev gennemført. Det samme gælder for Spkef-transaktionen. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de islandske myndigheder ikke har overholdt deres forpligtelser efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3. |
| --- | --- |

(166)

De islandske myndigheder underrettede ikke Tilsynsmyndigheden om de støtteforanstaltninger, der er omfattet af beslutningen om at indlede proceduren, inden de blev gennemført. Det samme gælder for Spkef-transaktionen. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de islandske myndigheder ikke har overholdt deres forpligtelser efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3.

3.   STØTTENS FORENELIGHED

| (167) | Indledningsvis bemærker Tilsynsmyndigheden, at selvom Landsbankinn er en ny juridisk enhed, der blev etableret i 2008, er den — for så vidt angår indenlandske transaktioner — tydeligvis Landsbankis økonomiske efterfølger, idet der er tale om økonomisk kontinuitet mellem disse to enheder. De islandske myndigheder har forklaret, at ligheden mellem navnet på den gamle og den nye bank har til formål at gøre det muligt for Landsbankinn at kapitalisere på den goodwill, der stadig er knyttet til navnet »Landsbanki« i Island. Eftersom de økonomiske transaktioner, der blev foretaget af Landsbankinn fra efteråret 2008 og frem, ikke kunne være fortsat uden støtten, betragter Tilsynsmyndigheden banken som en kriseramt virksomhed. |
| --- | --- |

(167)

Indledningsvis bemærker Tilsynsmyndigheden, at selvom Landsbankinn er en ny juridisk enhed, der blev etableret i 2008, er den — for så vidt angår indenlandske transaktioner — tydeligvis Landsbankis økonomiske efterfølger, idet der er tale om økonomisk kontinuitet mellem disse to enheder. De islandske myndigheder har forklaret, at ligheden mellem navnet på den gamle og den nye bank har til formål at gøre det muligt for Landsbankinn at kapitalisere på den goodwill, der stadig er knyttet til navnet »Landsbanki« i Island. Eftersom de økonomiske transaktioner, der blev foretaget af Landsbankinn fra efteråret 2008 og frem, ikke kunne være fortsat uden støtten, betragter Tilsynsmyndigheden banken som en kriseramt virksomhed.

| (168) | Desuden udgør de foranstaltninger, der er til vurdering, både rednings- og omstruktureringsforanstaltninger. Som det hedder i beslutningen om at indlede proceduren, ville Tilsynsmyndigheden formentlig have givet foranstaltningerne midlertidig godkendelse som tilladt redningsstøtte, hvis de var blevet anmeldt inden gennemførelsen, inden man foretog den samlede vurdering af dem på grundlag af en omstruktureringsplan. Men eftersom de ikke blev anmeldt i tide, indledte Tilsynsmyndigheden den formelle undersøgelsesprocedure og bad om at få tilsendt en omstruktureringsplan. Som angivet ovenfor afhænger den endelige vurdering af, hvorvidt disse foranstaltninger er i overensstemmelse med reglerne, af, hvorvidt omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i Tilsynsmyndighedens gældende retningslinjer for kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

(168)

Desuden udgør de foranstaltninger, der er til vurdering, både rednings- og omstruktureringsforanstaltninger. Som det hedder i beslutningen om at indlede proceduren, ville Tilsynsmyndigheden formentlig have givet foranstaltningerne midlertidig godkendelse som tilladt redningsstøtte, hvis de var blevet anmeldt inden gennemførelsen, inden man foretog den samlede vurdering af dem på grundlag af en omstruktureringsplan. Men eftersom de ikke blev anmeldt i tide, indledte Tilsynsmyndigheden den formelle undersøgelsesprocedure og bad om at få tilsendt en omstruktureringsplan. Som angivet ovenfor afhænger den endelige vurdering af, hvorvidt disse foranstaltninger er i overensstemmelse med reglerne, af, hvorvidt omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i Tilsynsmyndighedens gældende retningslinjer for kriseramte virksomheder.

3.1   Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden: artikel 61, stk. 3, litra b), i EØS-aftalen og Tilsynsmyndighedens omstruktureringsretningslinjer

| (169) | Selvom statsstøtte til kriseramte virksomheder som Landsbankinn normalt vurderes i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen, tillader aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), statsstøtte »for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af en EF-medlemsstats eller en EFTA-stats økonomi«. Som anført i punkt 8 i retningslinjerne for banker (54) bekræfter Tilsynsmyndigheden på ny, at i henhold til retspraksis og Europa-Kommissionens beslutningspraksis nødvendiggør EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), en restriktiv tolkning af, hvad der kan betragtes som en alvorlig forstyrrelse af et EFTA-lands økonomi. |
| --- | --- |

(169)

Selvom statsstøtte til kriseramte virksomheder som Landsbankinn normalt vurderes i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen, tillader aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), statsstøtte »for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af en EF-medlemsstats eller en EFTA-stats økonomi«. Som anført i punkt 8 i retningslinjerne for banker (54) bekræfter Tilsynsmyndigheden på ny, at i henhold til retspraksis og Europa-Kommissionens beslutningspraksis nødvendiggør EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), en restriktiv tolkning af, hvad der kan betragtes som en alvorlig forstyrrelse af et EFTA-lands økonomi.

| (170) | De islandske myndigheder har som ovenfor beskrevet forklaret, at Islands finansielle system befandt sig i en systemisk krise i oktober 2008, hvilket førte til, at de største banker og de største sparekasser brød sammen inden for nogle få dage. Den samlede markedsandel for de sammenbrudte finansinstitutioner udgjorde mere end 90 % på de fleste segmenter af det islandske finansmarked. Problemerne hang sammen med et sammenbrud i tilliden til landets valuta. Islands realøkonomi er blevet ramt hårdt af finanskrisen. Selvom der er gået mere end tre år, siden krisen satte ind, er det islandske finansielle system stadig sårbart. Selvom situationen er blevet betydeligt bedre siden 2008, er det tydeligt, at foranstaltningerne havde til formål at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den islandske økonomi på det tidspunkt, hvor de blev gennemført. |
| --- | --- |

(170)

De islandske myndigheder har som ovenfor beskrevet forklaret, at Islands finansielle system befandt sig i en systemisk krise i oktober 2008, hvilket førte til, at de største banker og de største sparekasser brød sammen inden for nogle få dage. Den samlede markedsandel for de sammenbrudte finansinstitutioner udgjorde mere end 90 % på de fleste segmenter af det islandske finansmarked. Problemerne hang sammen med et sammenbrud i tilliden til landets valuta. Islands realøkonomi er blevet ramt hårdt af finanskrisen. Selvom der er gået mere end tre år, siden krisen satte ind, er det islandske finansielle system stadig sårbart. Selvom situationen er blevet betydeligt bedre siden 2008, er det tydeligt, at foranstaltningerne havde til formål at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den islandske økonomi på det tidspunkt, hvor de blev gennemført.

| (171) | Derfor anses EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), for at finde anvendelse i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(171)

Derfor anses EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), for at finde anvendelse i dette tilfælde.

Anvendelsen af omstruktureringsmeddelelsen

| (172) | I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte vedrørende tilbagevenden til bæredygtighed og vurderingen af omstruktureringsforanstaltningerne i finanssektoren i den nuværende krise i henhold til statsstøttereglerne (55) (»omstruktureringsretningslinjerne«) beskrives de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af finansinstitutioner i den nuværende krise. For at være forenelig med EF-traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), gælder ifølge omstruktureringsretningslinjerne følgende for omstruktureringen af et pengeinstitut under den nuværende finanskrise. Den skal:






  i) | føre til genoprettelse af bankens levedygtighed, |
| --- | --- | --- |

(172)

I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte vedrørende tilbagevenden til bæredygtighed og vurderingen af omstruktureringsforanstaltningerne i finanssektoren i den nuværende krise i henhold til statsstøttereglerne (55) (»omstruktureringsretningslinjerne«) beskrives de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af finansinstitutioner i den nuværende krise. For at være forenelig med EF-traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), gælder ifølge omstruktureringsretningslinjerne følgende for omstruktureringen af et pengeinstitut under den nuværende finanskrise. Den skal:

i)

føre til genoprettelse af bankens levedygtighed,

| ii) | omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling), |
| --- | --- |

ii)

omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling),

| iii) | ledsages af foranstaltninger, som mest muligt kan mindske konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

iii)

ledsages af foranstaltninger, som mest muligt kan mindske konkurrencefordrejninger.

| (173) | Tilsynsmyndigheden vil derfor i det følgende på grundlag af omstruktureringsplanen for Landsbankinn vurdere, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, og om ovenfor beskrevne støtteforanstaltninger udgør forenelig omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(173)

Tilsynsmyndigheden vil derfor i det følgende på grundlag af omstruktureringsplanen for Landsbankinn vurdere, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, og om ovenfor beskrevne støtteforanstaltninger udgør forenelig omstruktureringsstøtte.

3.2   Genoprettelse af levedygtigheden

| (174) | Genoprettelse af den langsigtede levedygtighed for en modtager af omstruktureringsstøtte er hovedformålet med denne støtte, og vurderingen af, hvorvidt omstruktureringsstøtten vil bidrage til dette, er et vigtigt aspekt ved vurderingen af dens forenelighed. |
| --- | --- |

(174)

Genoprettelse af den langsigtede levedygtighed for en modtager af omstruktureringsstøtte er hovedformålet med denne støtte, og vurderingen af, hvorvidt omstruktureringsstøtten vil bidrage til dette, er et vigtigt aspekt ved vurderingen af dens forenelighed.

| (175) | Som anført ovenfor gør turbulensen i den islandske økonomi i kølvandet på efteråret 2008 tilstedeværelsen af ekstraordinære foranstaltninger som f.eks. kapitalkontrollerne, et regelsæt i stadig udvikling og makroøkonomiske udsigter, der fortsat er noget usikre, det udfordrende at drive en bank rentabelt og sikre dens langsigtede levedygtighed. Tilsynsmyndigheden understreger som udgangspunkt, at man skal tage hensyn til denne overvejelse ved nedenstående vurdering. |
| --- | --- |

(175)

Som anført ovenfor gør turbulensen i den islandske økonomi i kølvandet på efteråret 2008 tilstedeværelsen af ekstraordinære foranstaltninger som f.eks. kapitalkontrollerne, et regelsæt i stadig udvikling og makroøkonomiske udsigter, der fortsat er noget usikre, det udfordrende at drive en bank rentabelt og sikre dens langsigtede levedygtighed. Tilsynsmyndigheden understreger som udgangspunkt, at man skal tage hensyn til denne overvejelse ved nedenstående vurdering.

| (176) | I afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at EØS-staten skal fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, der indeholder fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen, og som genopretter bankens langsigtede levedygtighed. I punkt 10 i omstruktureringsretningslinjerne kræves det, at man i omstruktureringsplanen identificerer årsagerne til bankens problemer og bankens egne svagheder, og det skitseres, hvordan de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger retter op på bankens underliggende problemer. |
| --- | --- |

(176)

I afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at EØS-staten skal fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, der indeholder fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen, og som genopretter bankens langsigtede levedygtighed. I punkt 10 i omstruktureringsretningslinjerne kræves det, at man i omstruktureringsplanen identificerer årsagerne til bankens problemer og bankens egne svagheder, og det skitseres, hvordan de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger retter op på bankens underliggende problemer.

| (177) | Årsagerne til Landsbankis problemer gennemgås som ovenfor beskrevet nærmere i såvel omstruktureringsplanen som i rapporten fra den særlige undersøgelseskommission. Blandt de hovedårsager, der blev identificeret i selve banken i sidstnævnte, var dårlig risikostyring, overdreven risikovillighed, det overordentlig tætte forhold mellem ejere og de største låntagere, for kraftig vækst over for kort tid, manglende erfaring på de globale markeder, lempelige udlånsregler, mangel på intern kontrol og en fejlslagen virksomhedskultur og -strategi, alt sammen var faktorer, der førte til sammenbruddet. Banken havde også været yderst afhængig af kortfristet engrosfinansiering og været nødt til at få store indskud i udlandet for at kunne finansiere sine aktiviteter. Dette forværrede de allerede eksisterende valutaubalancer. |
| --- | --- |

(177)

Årsagerne til Landsbankis problemer gennemgås som ovenfor beskrevet nærmere i såvel omstruktureringsplanen som i rapporten fra den særlige undersøgelseskommission. Blandt de hovedårsager, der blev identificeret i selve banken i sidstnævnte, var dårlig risikostyring, overdreven risikovillighed, det overordentlig tætte forhold mellem ejere og de største låntagere, for kraftig vækst over for kort tid, manglende erfaring på de globale markeder, lempelige udlånsregler, mangel på intern kontrol og en fejlslagen virksomhedskultur og -strategi, alt sammen var faktorer, der førte til sammenbruddet. Banken havde også været yderst afhængig af kortfristet engrosfinansiering og været nødt til at få store indskud i udlandet for at kunne finansiere sine aktiviteter. Dette forværrede de allerede eksisterende valutaubalancer.

Lovgivningsforanstaltninger vedrørende levedygtighed

| (178) | Tilsynsmyndigheden finder, at Landsbankis konkurs og den islandske finansindustris sammenbrud også skyldes en række faktorer, der var specifikke for Island og vedrører landets begrænsede størrelse og det manglende tilsyn, som den særlige undersøgelseskommission påpegede. Landsbankinns langsigtede levedygtighed, og det samme gælder alle andre islandske banker, afhænger således også af, at disse tilsynsmæssige og lovgivningsmæssige mangler er blevet afhjulpet. |
| --- | --- |

(178)

Tilsynsmyndigheden finder, at Landsbankis konkurs og den islandske finansindustris sammenbrud også skyldes en række faktorer, der var specifikke for Island og vedrører landets begrænsede størrelse og det manglende tilsyn, som den særlige undersøgelseskommission påpegede. Landsbankinns langsigtede levedygtighed, og det samme gælder alle andre islandske banker, afhænger således også af, at disse tilsynsmæssige og lovgivningsmæssige mangler er blevet afhjulpet.

| (179) | I denne henseende bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed de ændringer af de lovgivningsmæssige og tilsynsmæssige rammer, som de islandske myndigheder har foretaget, og som forklares i bilaget. |
| --- | --- |

(179)

I denne henseende bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed de ændringer af de lovgivningsmæssige og tilsynsmæssige rammer, som de islandske myndigheder har foretaget, og som forklares i bilaget.

| (180) | For det første er FME's beføjelser og kompetencer blevet styrket, bl.a. med nye ansvarsområder vedrørende store enkeltengagementer og risici i den forbindelse, som efter Tilsynsmyndighedens mening afhjælper en af de faktorer, der førte til finansmarkedets sammenbrud. |
| --- | --- |

(180)

For det første er FME's beføjelser og kompetencer blevet styrket, bl.a. med nye ansvarsområder vedrørende store enkeltengagementer og risici i den forbindelse, som efter Tilsynsmyndighedens mening afhjælper en af de faktorer, der førte til finansmarkedets sammenbrud.

| (181) | For det andet sigter de midlertidige høje krav til kapitalprocent og en række bestemmelser vedrørende sikkerhedsstillelsen, navnlig forbuddet mod at yde kreditter mod sikkerhed i egne aktiver, mod at sikre, at islandske banker ikke igen kan fungere med en svag kapitalposition. Tilsynsmyndigheden finder, at disse foranstaltninger vil bidrage til at gøre de islandske banker mere modstandsdygtige. |
| --- | --- |

(181)

For det andet sigter de midlertidige høje krav til kapitalprocent og en række bestemmelser vedrørende sikkerhedsstillelsen, navnlig forbuddet mod at yde kreditter mod sikkerhed i egne aktiver, mod at sikre, at islandske banker ikke igen kan fungere med en svag kapitalposition. Tilsynsmyndigheden finder, at disse foranstaltninger vil bidrage til at gøre de islandske banker mere modstandsdygtige.

| (182) | For det tredje har man gennemført en række foranstaltninger vedrørende kriterier for udnævnelse af direktører og bestyrelsesmedlemmer samt vedrørende deres aflønning. Desuden er udlån til forbundne parter (såsom ejere) blevet underlagt strengere regler, og FME kan nu forbyde en bank at udføre bestemte aktiviteter. De eksterne og interne regnskabsregler er også blevet ændret. F.eks. er perioden, hvor en ekstern revisor kan arbejde for den samme bank, blevet forkortet. Tilsynsmyndigheden bemærker med tilfredshed, at disse foranstaltninger har til formål at undgå en gentagelse af begivenhederne med hensyn til ejere og topledere. Foranstaltningerne styrker også den eksterne risikoovervågning, og begge disse forholdsregler mindsker truslen mod bankens levedygtighed. |
| --- | --- |

(182)

For det tredje har man gennemført en række foranstaltninger vedrørende kriterier for udnævnelse af direktører og bestyrelsesmedlemmer samt vedrørende deres aflønning. Desuden er udlån til forbundne parter (såsom ejere) blevet underlagt strengere regler, og FME kan nu forbyde en bank at udføre bestemte aktiviteter. De eksterne og interne regnskabsregler er også blevet ændret. F.eks. er perioden, hvor en ekstern revisor kan arbejde for den samme bank, blevet forkortet. Tilsynsmyndigheden bemærker med tilfredshed, at disse foranstaltninger har til formål at undgå en gentagelse af begivenhederne med hensyn til ejere og topledere. Foranstaltningerne styrker også den eksterne risikoovervågning, og begge disse forholdsregler mindsker truslen mod bankens levedygtighed.

| (183) | For det fjerde iværksættes FME's tidligere omtalte mulighed for at begrænse bankens aktiviteter ifølge de islandske myndigheder på grund af de store indskud, som de islandske forretningsbanker tog imod inden krisen. Desuden medfører de nye regler om likviditet og valutabalancen (56) efter Tilsynsmyndighedens mening tilsyneladende også visse restriktioner på bankens mulighed for at tiltrække uforholdsmæssigt store indskud fra udlandet, hvis dette ville gøre bankens forretning mere skrøbelig og sårbar over for valuta- og likviditetsrisici. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at de islandske myndigheder har reageret på dette aspekt af de lovgivningsmæssige mangler. |
| --- | --- |

(183)

For det fjerde iværksættes FME's tidligere omtalte mulighed for at begrænse bankens aktiviteter ifølge de islandske myndigheder på grund af de store indskud, som de islandske forretningsbanker tog imod inden krisen. Desuden medfører de nye regler om likviditet og valutabalancen (56) efter Tilsynsmyndighedens mening tilsyneladende også visse restriktioner på bankens mulighed for at tiltrække uforholdsmæssigt store indskud fra udlandet, hvis dette ville gøre bankens forretning mere skrøbelig og sårbar over for valuta- og likviditetsrisici. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at de islandske myndigheder har reageret på dette aspekt af de lovgivningsmæssige mangler.

Landsbankinns omstruktureringsplan

| (184) | For så vidt angår omstruktureringsplanen og foranstaltninger på bankniveau er Landsbankinn i alt væsentligt vendt tilbage til en mere traditionel bankmodel, hvor man fokuserer på sine styrker såsom indenlandsk detail- og erhvervsbankdrift, som hovedsagelig vil blive finansieret gennem kundernes indskud. |
| --- | --- |

(184)

For så vidt angår omstruktureringsplanen og foranstaltninger på bankniveau er Landsbankinn i alt væsentligt vendt tilbage til en mere traditionel bankmodel, hvor man fokuserer på sine styrker såsom indenlandsk detail- og erhvervsbankdrift, som hovedsagelig vil blive finansieret gennem kundernes indskud.

| (185) | Som anført ovenfor var Landsbankinn sammenlignet med forgængeren betydeligt mindre gearet på oprettelsestidspunktet. Da størstedelen af engrosgælden forblev i Landsbankis bo, vil den ifølge omstruktureringsplanen ikke skulle hente refinansiering ved at udstede usikrede obligationer på internationale markeder, hvilket i det nuværende klima ville have været en stor udfordring. |
| --- | --- |

(185)

Som anført ovenfor var Landsbankinn sammenlignet med forgængeren betydeligt mindre gearet på oprettelsestidspunktet. Da størstedelen af engrosgælden forblev i Landsbankis bo, vil den ifølge omstruktureringsplanen ikke skulle hente refinansiering ved at udstede usikrede obligationer på internationale markeder, hvilket i det nuværende klima ville have været en stor udfordring.

| (186) | Afhængigheden af engrosmarkeder og senere udenlandske indskud til refinansiering viste sig rent faktisk at være en af hovedårsagerne til Landsbankis fald. Landsbankinns finansiering har på den anden side hidtil i vid udstrækning været baseret på indskud og egenkapital (over 70 %), og ifølge omstruktureringsplanen vil der ske en mindre nedgang i indskuddenes andel af de samlede passiver. Omstruktureringsplanen viser, at der ikke opstår større refinansieringsbehov i omstruktureringsperioden [...], og Tilsynsmyndigheden bemærker med tilfredshed, at hverken en vellykket tilbagevenden til internationale markeder for usikret gæld eller den mindre udfordrende udstedelse af sikrede obligationer indgår i de antagelser, som finansieringsprognosen er baseret på. |
| --- | --- |

(186)

Afhængigheden af engrosmarkeder og senere udenlandske indskud til refinansiering viste sig rent faktisk at være en af hovedårsagerne til Landsbankis fald. Landsbankinns finansiering har på den anden side hidtil i vid udstrækning været baseret på indskud og egenkapital (over 70 %), og ifølge omstruktureringsplanen vil der ske en mindre nedgang i indskuddenes andel af de samlede passiver. Omstruktureringsplanen viser, at der ikke opstår større refinansieringsbehov i omstruktureringsperioden [...], og Tilsynsmyndigheden bemærker med tilfredshed, at hverken en vellykket tilbagevenden til internationale markeder for usikret gæld eller den mindre udfordrende udstedelse af sikrede obligationer indgår i de antagelser, som finansieringsprognosen er baseret på.

| (187) | Med hensyn til førnævnte mulighed med at udstede usikrede obligationer fremfører banken, at investorernes begrænsede lyst til en sådan gæld på nuværende tidspunkt kan ændre sig og stige igen, når den ubegrænsede indskudsgaranti, især prioriteringen af indskud, som gør andre former for gæld mindre attraktive, bliver ophævet. |
| --- | --- |

(187)

Med hensyn til førnævnte mulighed med at udstede usikrede obligationer fremfører banken, at investorernes begrænsede lyst til en sådan gæld på nuværende tidspunkt kan ændre sig og stige igen, når den ubegrænsede indskudsgaranti, især prioriteringen af indskud, som gør andre former for gæld mindre attraktive, bliver ophævet.

| (188) | Tilsynsmyndigheden mener baseret på oplysningerne fra de islandske myndigheder, at bankens finansieringssituation tilsyneladende er sund frem til udgangen af omstruktureringsperioden. I lyset af usikkerhederne vedrørende indskudsgarantien og kapitalkontrollerne samt den tvetydige fremtidige udvikling på markederne for (stats-) gæld kan man ikke konkludere, hvorvidt Landsbankinns langsigtede finansieringsstrategi vil materialisere sig som forudset i det lange løb. Men i lyset af de stabile finansieringsudsigter, især den stærke afhængighed af indskud og egenkapital i løbet af omstruktureringsperioden og disse gældstypers store andel af balancen, medgiver Tilsynsmyndigheden, at mindre udsving i finansieringsstrategien ikke vil true bankens levedygtighed. |
| --- | --- |

(188)

Tilsynsmyndigheden mener baseret på oplysningerne fra de islandske myndigheder, at bankens finansieringssituation tilsyneladende er sund frem til udgangen af omstruktureringsperioden. I lyset af usikkerhederne vedrørende indskudsgarantien og kapitalkontrollerne samt den tvetydige fremtidige udvikling på markederne for (stats-) gæld kan man ikke konkludere, hvorvidt Landsbankinns langsigtede finansieringsstrategi vil materialisere sig som forudset i det lange løb. Men i lyset af de stabile finansieringsudsigter, især den stærke afhængighed af indskud og egenkapital i løbet af omstruktureringsperioden og disse gældstypers store andel af balancen, medgiver Tilsynsmyndigheden, at mindre udsving i finansieringsstrategien ikke vil true bankens levedygtighed.

| (189) | Hvad angår balancens aktivside, forblev de mest risikable internationale aktiver også i Landsbankis bo. Dette har betydet, at balancen er reduceret med omkring 75 %. En afgørende svaghed ved Landsbankis forretningsmodel — afhængigheden af risikable internationale aktiver og især den kraftige afhængighed af overskud fra investeringsbankvirksomhed (43 % af overskuddet før krisen) uden tilstrækkelig risikovurdering samt begrænset kendskab til markedet — er dermed afhjulpet. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at banken i henhold til omstruktureringsplanen ikke vil beskæftige sig med lignende forretninger fremover, men i stedet vil fokusere på sin traditionelle kerneforretning. |
| --- | --- |

(189)

Hvad angår balancens aktivside, forblev de mest risikable internationale aktiver også i Landsbankis bo. Dette har betydet, at balancen er reduceret med omkring 75 %. En afgørende svaghed ved Landsbankis forretningsmodel — afhængigheden af risikable internationale aktiver og især den kraftige afhængighed af overskud fra investeringsbankvirksomhed (43 % af overskuddet før krisen) uden tilstrækkelig risikovurdering samt begrænset kendskab til markedet — er dermed afhjulpet. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at banken i henhold til omstruktureringsplanen ikke vil beskæftige sig med lignende forretninger fremover, men i stedet vil fokusere på sin traditionelle kerneforretning.

| (190) | Det er tydeligt, at banken er vokset siden oprettelsen, navnlig gennem opkøbet af Spkef og SpSv som beskrevet ovenfor. Men ifølge omstruktureringsplanen har dette ikke den store betydning for Landsbankinns forretningsmodel, idet SpKef og SpSv hovedsagelig lå inde med indenlandske aktiver med de samme kendetegn som aktiverne i Landsbankinns portefølje. Under alle omstændigheder finder Tilsynsmyndigheden, at de forpligtede frasalg, som beskrives nærmere nedenfor, vil bidrage til at lade Landsbankinn fokusere på sin kerneforretning. Tilsagnet om at lukke [...] afdelinger i løbet af omstruktureringsperioden vil bidrage til, at Landsbankinn kan opnå effektivitetsgevinster. |
| --- | --- |

(190)

Det er tydeligt, at banken er vokset siden oprettelsen, navnlig gennem opkøbet af Spkef og SpSv som beskrevet ovenfor. Men ifølge omstruktureringsplanen har dette ikke den store betydning for Landsbankinns forretningsmodel, idet SpKef og SpSv hovedsagelig lå inde med indenlandske aktiver med de samme kendetegn som aktiverne i Landsbankinns portefølje. Under alle omstændigheder finder Tilsynsmyndigheden, at de forpligtede frasalg, som beskrives nærmere nedenfor, vil bidrage til at lade Landsbankinn fokusere på sin kerneforretning. Tilsagnet om at lukke [...] afdelinger i løbet af omstruktureringsperioden vil bidrage til, at Landsbankinn kan opnå effektivitetsgevinster.

| (191) | Omstruktureringen af de lån, der blev overført fra Landsbanki, er en stor udfordring for banken. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed, at denne omstruktureringsproces prioriteres af banken, hvilket fremgår af de mange generiske og skræddersyede forslag, som banken har fremsat over for sine overgearede kunder. Den har også etableret en vel bemandet omstruktureringsafdeling. Selv om processen ikke er gået så hurtigt som oprindelig planlagt, er der allerede nået meget. Inden 30. marts 2012 havde 75 % af den samlede gæld, som skulle omstruktureres, f.eks. været genstand for en eller anden form for gældsjustering. Dertil kommer, at langt størstedelen af disse ifølge de islandske myndigheder var i stand til at tilbagebetale deres gæld efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

(191)

Omstruktureringen af de lån, der blev overført fra Landsbanki, er en stor udfordring for banken. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed, at denne omstruktureringsproces prioriteres af banken, hvilket fremgår af de mange generiske og skræddersyede forslag, som banken har fremsat over for sine overgearede kunder. Den har også etableret en vel bemandet omstruktureringsafdeling. Selv om processen ikke er gået så hurtigt som oprindelig planlagt, er der allerede nået meget. Inden 30. marts 2012 havde 75 % af den samlede gæld, som skulle omstruktureres, f.eks. været genstand for en eller anden form for gældsjustering. Dertil kommer, at langt størstedelen af disse ifølge de islandske myndigheder var i stand til at tilbagebetale deres gæld efter omstruktureringen.

| (192) | Tilsynsmyndigheden anser dette for at være en indikator på, at Landsbankinns omstruktureringsmetoder er sunde, og godtgørelse af, at banken rent faktisk har prioriteret at omstrukturere sin låneportefølje. Endvidere virker det på grundlag af det hidtidige fremskridt desuden realistisk, at banken kan nå sit mål om at færdiggøre 92 % af omstruktureringen (udtrykt i samlede lån) inden udgangen af 2012. |
| --- | --- |

(192)

Tilsynsmyndigheden anser dette for at være en indikator på, at Landsbankinns omstruktureringsmetoder er sunde, og godtgørelse af, at banken rent faktisk har prioriteret at omstrukturere sin låneportefølje. Endvidere virker det på grundlag af det hidtidige fremskridt desuden realistisk, at banken kan nå sit mål om at færdiggøre 92 % af omstruktureringen (udtrykt i samlede lån) inden udgangen af 2012.

| (193) | Tilsynsmyndigheden bemærker også med tilfredshed, at der i henhold til omstruktureringsplanen kun kommer en stigning på [...] % i lån til kunder i omstruktureringsperioden. Dette forekommer plausibelt i det nuværende økonomiske miljø. Den mener også, at værdipapirers og værdipapirinstrumenters faldende betydning og især det lovede salg af [...] (se bilag) yderligere vil mindske risikoen ved Landsbankinns aktivportefølje. |
| --- | --- |

(193)

Tilsynsmyndigheden bemærker også med tilfredshed, at der i henhold til omstruktureringsplanen kun kommer en stigning på [...] % i lån til kunder i omstruktureringsperioden. Dette forekommer plausibelt i det nuværende økonomiske miljø. Den mener også, at værdipapirers og værdipapirinstrumenters faldende betydning og især det lovede salg af [...] (se bilag) yderligere vil mindske risikoen ved Landsbankinns aktivportefølje.

| (194) | Medmindre der forekommer uventede udviklinger i det makroøkonomiske klima i Island eller i udlandet, vil dette generelt betyde, at Landsbankinn senest ved udgangen af omstruktureringsperioden vil have en forholdsvis sund balance og låneporteføljer, der klarer sig godt. |
| --- | --- |

(194)

Medmindre der forekommer uventede udviklinger i det makroøkonomiske klima i Island eller i udlandet, vil dette generelt betyde, at Landsbankinn senest ved udgangen af omstruktureringsperioden vil have en forholdsvis sund balance og låneporteføljer, der klarer sig godt.

| (195) | Som anført ovenfor var den svage kapitalisering af Landsbanki en af de faktorer, der førte til bankens fald. I Landsbankinns omstruktureringsplan forudsiges det, at banken vil ligge et godt stykke over det minimale kapitalkrav på 16 % gennem hele omstruktureringsperioden. Denne procentdel ligger også et godt stykke over det fremtidige minimumskrav i Basel III, som er på 10,5 %. Selv i de tilstrækkeligt strenge stresstest, som Landsbankinn har foretaget, og som er i tråd med kravet i omstruktureringsretningslinjerne om en »en kombination af stressbegivenheder og en længerevarende global recession« (jf. ovenstående punkt 13), ville kapitalprocenten ikke falde til under denne høje benchmark. Tilsynsmyndigheden anser det for klogt og betryggende, at banken, selv i henhold til det stressscenario, der får den største indvirkning på Landsbankinn — grundlæggende en opløsning af euroområdet — ville have [...] % i overskydende kapital, som i ovenstående driftsmiljø giver Landsbankinn en tilstrækkelig buffer til at håndtere uventet modgang. |
| --- | --- |

(195)

Som anført ovenfor var den svage kapitalisering af Landsbanki en af de faktorer, der førte til bankens fald. I Landsbankinns omstruktureringsplan forudsiges det, at banken vil ligge et godt stykke over det minimale kapitalkrav på 16 % gennem hele omstruktureringsperioden. Denne procentdel ligger også et godt stykke over det fremtidige minimumskrav i Basel III, som er på 10,5 %. Selv i de tilstrækkeligt strenge stresstest, som Landsbankinn har foretaget, og som er i tråd med kravet i omstruktureringsretningslinjerne om en »en kombination af stressbegivenheder og en længerevarende global recession« (jf. ovenstående punkt 13), ville kapitalprocenten ikke falde til under denne høje benchmark. Tilsynsmyndigheden anser det for klogt og betryggende, at banken, selv i henhold til det stressscenario, der får den største indvirkning på Landsbankinn — grundlæggende en opløsning af euroområdet — ville have [...] % i overskydende kapital, som i ovenstående driftsmiljø giver Landsbankinn en tilstrækkelig buffer til at håndtere uventet modgang.

| (196) | Endvidere vil Landsbankinns kapitalprocent fortsat gradvist stige i løbet af omstruktureringsperioden. På dette grundlag finder Tilsynsmyndigheden, at kapitaliseringen af Landsbankinn gør banken tilstrækkelig modstandsdygtig. |
| --- | --- |

(196)

Endvidere vil Landsbankinns kapitalprocent fortsat gradvist stige i løbet af omstruktureringsperioden. På dette grundlag finder Tilsynsmyndigheden, at kapitaliseringen af Landsbankinn gør banken tilstrækkelig modstandsdygtig.

| (197) | Med hensyn til bankens likviditetsposition bemærker Tilsynsmyndigheden, at den i den nuværende situation virker tilstrækkelig robust, og at der ikke er tegn på, at situationen vil blive betydeligt forværret i løbet af omstruktureringsperioden. Tilsynsmyndigheden ser med tilfredshed, at banken allerede har tilpasset sin likviditetspolitik, så den overholder det fremtidige minimumskrav i Basel III. Den finder, at bankens nuværende likviditetsdækningsprocent på [...] % er en betryggende indikator, især sammenlignet med de gennemsnitlige 83 %, som blev konstateret i en undersøgelse af mere end 200 banker foretaget af Den Internationale Betalingsbank (57). Endvidere konstaterer Tilsynsmyndigheden, at stresstesten af bankens likviditetsprocent viser, at Landsbankinns likviditetssituation er sund. |
| --- | --- |

(197)

Med hensyn til bankens likviditetsposition bemærker Tilsynsmyndigheden, at den i den nuværende situation virker tilstrækkelig robust, og at der ikke er tegn på, at situationen vil blive betydeligt forværret i løbet af omstruktureringsperioden. Tilsynsmyndigheden ser med tilfredshed, at banken allerede har tilpasset sin likviditetspolitik, så den overholder det fremtidige minimumskrav i Basel III. Den finder, at bankens nuværende likviditetsdækningsprocent på [...] % er en betryggende indikator, især sammenlignet med de gennemsnitlige 83 %, som blev konstateret i en undersøgelse af mere end 200 banker foretaget af Den Internationale Betalingsbank (57). Endvidere konstaterer Tilsynsmyndigheden, at stresstesten af bankens likviditetsprocent viser, at Landsbankinns likviditetssituation er sund.

| (198) | Tilsynsmyndigheden bifalder også ændringerne i Landsbankinns virksomhedsledelse og udskiftning af kernemedarbejdere. Risikostyringens større rolle, jf. ovenfor, afhjælper efter Tilsynsmyndighedens mening desuden en svaghed i Landsbankinns forretningsmodel og vil bidrage til en mere objektiv og professionel risikovurdering af bankens aktiviteter. |
| --- | --- |

(198)

Tilsynsmyndigheden bifalder også ændringerne i Landsbankinns virksomhedsledelse og udskiftning af kernemedarbejdere. Risikostyringens større rolle, jf. ovenfor, afhjælper efter Tilsynsmyndighedens mening desuden en svaghed i Landsbankinns forretningsmodel og vil bidrage til en mere objektiv og professionel risikovurdering af bankens aktiviteter.

| (199) | Det hedder også i omstruktureringsretningslinjerne, at omstruktureringsplanen skal vise, hvordan banken vil genoprette sin langsigtede levedygtighed uden statsstøtte så hurtigt som muligt. Banken bør navnlig kunne opnå en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen, idet den samtidig dækker alle omkostninger ved sin normale drift og overholder de relevante lovgivningskrav. Det hedder navnlig i punkt 13 i omstruktureringsretningslinjerne, at langsigtet levedygtighed opnås, når en bank kan afholde alle sine omkostninger, inklusive afskrivninger og finansielle afgifter, og sikre en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil. |
| --- | --- |

(199)

Det hedder også i omstruktureringsretningslinjerne, at omstruktureringsplanen skal vise, hvordan banken vil genoprette sin langsigtede levedygtighed uden statsstøtte så hurtigt som muligt. Banken bør navnlig kunne opnå en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen, idet den samtidig dækker alle omkostninger ved sin normale drift og overholder de relevante lovgivningskrav. Det hedder navnlig i punkt 13 i omstruktureringsretningslinjerne, at langsigtet levedygtighed opnås, når en bank kan afholde alle sine omkostninger, inklusive afskrivninger og finansielle afgifter, og sikre en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil.

| (200) | Her erindrer Tilsynsmyndigheden om, at det økonomiske klima, som Landsbankinn opererer i, ville være udfordrende for en hvilken som helst bank. Desuden finder Tilsynsmyndigheden, at alle banker i Island skal finde den rette balance mellem at øge rentabiliteten på den ene side og bevare en sikker (dvs. høj) kapitalbalance på den anden. Ud fra den betragtning er Tilsynsmyndigheden tilfreds med den forventede rentabilitet i omstruktureringsplanen, som trods den høje kapitalprocent vil være tilstrækkelig gennem omstruktureringsperioden. Mellem 2009 og 2014 svinger forrentningen af egenkapitalen mellem [> 5] % og [> 15] %. |
| --- | --- |

(200)

Her erindrer Tilsynsmyndigheden om, at det økonomiske klima, som Landsbankinn opererer i, ville være udfordrende for en hvilken som helst bank. Desuden finder Tilsynsmyndigheden, at alle banker i Island skal finde den rette balance mellem at øge rentabiliteten på den ene side og bevare en sikker (dvs. høj) kapitalbalance på den anden. Ud fra den betragtning er Tilsynsmyndigheden tilfreds med den forventede rentabilitet i omstruktureringsplanen, som trods den høje kapitalprocent vil være tilstrækkelig gennem omstruktureringsperioden. Mellem 2009 og 2014 svinger forrentningen af egenkapitalen mellem [> 5] % og [> 15] %.

| (201) | Men som beskrevet ovenfor skyldes dette udsving også uregelmæssige forhold og begivenheder såsom indtægterne fra revalueringer af de aktiver, der blev overført fra Landsbanki. Enkeltstående hændelser såsom de uventet vellykkede salg af datterselskaber på den ene side og nedskrivningerne, der fulgte i kølvandet på Højesterets dom om FX-lån, på den anden kan også have en indflydelse. Den beregning, som de islandske myndigheder har fremsendt, hvor resultatopgørelsen er renset for disse uregelmæssige poster, viser, at banken har haft og fortsat vil have et forholdsvis stabilt overskud fra og med 2011. Rapporten fra den islandske stats kontor for finansielle investeringer, som omtales ovenfor, synes at understøtte denne konklusion. Det ikke er klart, hvorvidt disse beregninger fuldt ud afspejler bankens »kerne-rentabilitet«. Tilsynsmyndigheden bemærker dog, at rabattens virkning hurtigt falder i løbet af omstruktureringsperioden, og banken forventer at have et »kerne-overskud« på mellem [...] og [...] mia. ISK om året i henhold til omstruktureringsplanen i perioden mellem 2012 og 2014. |
| --- | --- |

(201)

Men som beskrevet ovenfor skyldes dette udsving også uregelmæssige forhold og begivenheder såsom indtægterne fra revalueringer af de aktiver, der blev overført fra Landsbanki. Enkeltstående hændelser såsom de uventet vellykkede salg af datterselskaber på den ene side og nedskrivningerne, der fulgte i kølvandet på Højesterets dom om FX-lån, på den anden kan også have en indflydelse. Den beregning, som de islandske myndigheder har fremsendt, hvor resultatopgørelsen er renset for disse uregelmæssige poster, viser, at banken har haft og fortsat vil have et forholdsvis stabilt overskud fra og med 2011. Rapporten fra den islandske stats kontor for finansielle investeringer, som omtales ovenfor, synes at understøtte denne konklusion. Det ikke er klart, hvorvidt disse beregninger fuldt ud afspejler bankens »kerne-rentabilitet«. Tilsynsmyndigheden bemærker dog, at rabattens virkning hurtigt falder i løbet af omstruktureringsperioden, og banken forventer at have et »kerne-overskud« på mellem [...] og [...] mia. ISK om året i henhold til omstruktureringsplanen i perioden mellem 2012 og 2014.

| (202) | Nogle af de mest relevante og mere detaljerede aspekter af den finansielle planlægning er nævnt ovenfor. Tilsynsmyndigheden har den holdning, at disse antagelser generelt ser ud til at være tilstrækkelig forsigtige i lyset af det vanskelige driftsmiljø. For så vidt angår rentemarginalen, bemærker Tilsynsmyndigheden, at den selv efter det forventede fald til [...] % vil ligge forholdsvis højt sammenlignet med niveauet på internationalt plan (58). Ifølge de islandske myndigheder har marginalen ligget på omtrent dette niveau eller højere gennem de seneste årtier. Dette skyldes bl.a. det generelt høje renteniveau i Island, den mindre andel af realkredit i låneporteføljen og bankernes mindre størrelse. Tilsynsmyndigheden anser disse forklaringer for rimelige og mener derfor, at dette aspekt af den finansielle planlægning er tilstrækkeligt plausibelt. |
| --- | --- |

(202)

Nogle af de mest relevante og mere detaljerede aspekter af den finansielle planlægning er nævnt ovenfor. Tilsynsmyndigheden har den holdning, at disse antagelser generelt ser ud til at være tilstrækkelig forsigtige i lyset af det vanskelige driftsmiljø. For så vidt angår rentemarginalen, bemærker Tilsynsmyndigheden, at den selv efter det forventede fald til [...] % vil ligge forholdsvis højt sammenlignet med niveauet på internationalt plan (58). Ifølge de islandske myndigheder har marginalen ligget på omtrent dette niveau eller højere gennem de seneste årtier. Dette skyldes bl.a. det generelt høje renteniveau i Island, den mindre andel af realkredit i låneporteføljen og bankernes mindre størrelse. Tilsynsmyndigheden anser disse forklaringer for rimelige og mener derfor, at dette aspekt af den finansielle planlægning er tilstrækkeligt plausibelt.

| (203) | En anden vigtig drivkraft for den fremtidige rentabilitet er højere indtægter fra gebyrer og provision, som ventes at stige med [...] %. Denne stigning vil så give et overskud på over [...] mia. ISK i 2014. De islandske myndigheder anfører, at disse prognoser er plausible, idet forretninger som transaktioner på værdipapirmarkedet og valutahandel stort set gik i stå efter sammenbruddet og indførelsen af kapitalkontrollerne. |
| --- | --- |

(203)

En anden vigtig drivkraft for den fremtidige rentabilitet er højere indtægter fra gebyrer og provision, som ventes at stige med [...] %. Denne stigning vil så give et overskud på over [...] mia. ISK i 2014. De islandske myndigheder anfører, at disse prognoser er plausible, idet forretninger som transaktioner på værdipapirmarkedet og valutahandel stort set gik i stå efter sammenbruddet og indførelsen af kapitalkontrollerne.

| (204) | Banken har som beskrevet ovenfor taget en række initiativer for at styrke effektiviteten og nedbringe omkostningerne, bl.a. den planlagte reduktion af personalet, jf. ovenfor, tilsagnet om at lukke [...] afdelinger og en generel tilpasning af aktiviteter. Disse foranstaltninger burde samlet set bringe forholdet mellem omkostninger og indtægter ned fra 5,72 % til [...] % i 2014. Tilsynsmyndigheden hilser disse bestræbelser velkommen, idet det nuværende forhold synes at ligge ret højt sammenlignet med situationen på internationalt plan. Tilsynsmyndigheden finder det også plausibelt, at dette mål kan nås. |
| --- | --- |

(204)

Banken har som beskrevet ovenfor taget en række initiativer for at styrke effektiviteten og nedbringe omkostningerne, bl.a. den planlagte reduktion af personalet, jf. ovenfor, tilsagnet om at lukke [...] afdelinger og en generel tilpasning af aktiviteter. Disse foranstaltninger burde samlet set bringe forholdet mellem omkostninger og indtægter ned fra 5,72 % til [...] % i 2014. Tilsynsmyndigheden hilser disse bestræbelser velkommen, idet det nuværende forhold synes at ligge ret højt sammenlignet med situationen på internationalt plan. Tilsynsmyndigheden finder det også plausibelt, at dette mål kan nås.

| (205) | Ud over ovenstående er det klart, at omstruktureringsplanen er baseret på en lang række andre antagelser. Tilsynsmyndigheden har ønsket at undersøge de mest relevante og dem, der har størst betydning for Landsbankinns fremtidige levedygtighed. De makroøkonomiske antagelser ser ud til at ligge på linje med prognoserne fra CBI. Generelt synes de antagelser, som omstruktureringsplanen er baseret på, at være tilstrækkelig forsigtige til, at de berettiger til den konklusion, at de omstruktureringsforanstaltninger, som banken har foretaget, er tilstrækkelige til at sikre dens langsigtede levedygtighed, medmindre der indtræffer uventede negative begivenheder af uforudset omfang og med uforudsete konsekvenser. |
| --- | --- |

(205)

Ud over ovenstående er det klart, at omstruktureringsplanen er baseret på en lang række andre antagelser. Tilsynsmyndigheden har ønsket at undersøge de mest relevante og dem, der har størst betydning for Landsbankinns fremtidige levedygtighed. De makroøkonomiske antagelser ser ud til at ligge på linje med prognoserne fra CBI. Generelt synes de antagelser, som omstruktureringsplanen er baseret på, at være tilstrækkelig forsigtige til, at de berettiger til den konklusion, at de omstruktureringsforanstaltninger, som banken har foretaget, er tilstrækkelige til at sikre dens langsigtede levedygtighed, medmindre der indtræffer uventede negative begivenheder af uforudset omfang og med uforudsete konsekvenser.

| (206) | Under hensyntagen til ovenstående elementer mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen påviser genoprettelsen af bankens langsigtede levedygtighed. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at bestemmelserne i afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne er overholdt. |
| --- | --- |

(206)

Under hensyntagen til ovenstående elementer mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen påviser genoprettelsen af bankens langsigtede levedygtighed. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at bestemmelserne i afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne er overholdt.

3.3   Egetbidrag/byrdefordeling

| (207) | Punkt 22 i omstruktureringsretningslinjer lyder som følger: »Med henblik på at begrænse konkurrencefordrejning og afhjælpe den moralske risiko bør støtten begrænses til det nødvendige minimum, og støttemodtageren bør yde et passende egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne. Banken og kapitalindehaverne bør så vidt muligt bidrage til omstruktureringen med deres egne ressourcer. Dette er nødvendigt for at sikre, at de reddede banker bærer et passende ansvar for konsekvenserne af deres tidligere adfærd, og for at skabe passende incitamenter for deres fremtidige adfærd«. |
| --- | --- |

(207)

Punkt 22 i omstruktureringsretningslinjer lyder som følger: »Med henblik på at begrænse konkurrencefordrejning og afhjælpe den moralske risiko bør støtten begrænses til det nødvendige minimum, og støttemodtageren bør yde et passende egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne. Banken og kapitalindehaverne bør så vidt muligt bidrage til omstruktureringen med deres egne ressourcer. Dette er nødvendigt for at sikre, at de reddede banker bærer et passende ansvar for konsekvenserne af deres tidligere adfærd, og for at skabe passende incitamenter for deres fremtidige adfærd«.

| (208) | Tilsynsmyndigheden erindrer i denne forbindelse om et afgørende aspekt i den foreliggende sag. Da Landsbankinn blev oprettet på grundlag af Landsbankis indenlandske transaktioner, blev Landsbankis aktionærers investeringer fuldstændig fjernet, og dette har således ydet det største bidrag til omstruktureringen af Landsbankinn. Desuden måtte kreditorerne i Landsbanki lide betydelige tab (59) eller måtte i det mindste påtage sig risikoen ved, at deres investering afhang af prisen på de aktiver, der blev overført til Landsbankinn (gennem den konvertible, betingede obligation). Så med hensyn til Landsbankis ejere og kreditorer er kriteriet om byrdefordeling opfyldt og spørgsmålet om moralsk risiko afhjulpet. |
| --- | --- |

(208)

Tilsynsmyndigheden erindrer i denne forbindelse om et afgørende aspekt i den foreliggende sag. Da Landsbankinn blev oprettet på grundlag af Landsbankis indenlandske transaktioner, blev Landsbankis aktionærers investeringer fuldstændig fjernet, og dette har således ydet det største bidrag til omstruktureringen af Landsbankinn. Desuden måtte kreditorerne i Landsbanki lide betydelige tab (59) eller måtte i det mindste påtage sig risikoen ved, at deres investering afhang af prisen på de aktiver, der blev overført til Landsbankinn (gennem den konvertible, betingede obligation). Så med hensyn til Landsbankis ejere og kreditorer er kriteriet om byrdefordeling opfyldt og spørgsmålet om moralsk risiko afhjulpet.

| (209) | Ud over ovenstående skal Tilsynsmyndigheden vurdere, hvorvidt statsstøtten til Landsbankinn var begrænset til det påkrævede minimum. |
| --- | --- |

(209)

Ud over ovenstående skal Tilsynsmyndigheden vurdere, hvorvidt statsstøtten til Landsbankinn var begrænset til det påkrævede minimum.

| (210) | Med hensyn til kapitaliseringsforanstaltningerne lå den oprindelige kapitalisering af Landsbankinn ved oprettelsen under FME's kapitalkrav (13 % og ikke 16 %). I 2009, efter at aftalen med Landsbanki var indgået, nåede kapitalprocenten op på omkring 15 %, 1 procentpoint under den minimumsprocent fastsat af FME, som gav en midlertidig fritagelse. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at kapitalprocenten (den fremtidige) især afhang af, hvorvidt værdiansættelsen af de aktiver, som var overført fra Landsbanki til Landsbankinn, havde været nøjagtig. At Landsbankinns kapitalprocent efterfølgende blev stærk nok til, at banken kunne absorbere Spkef's og senere SpSv's aktiviteter, er blevet forklaret med opskrivningen af den bogførte værdi af de overførte aktiver. At kapitalprocenten senere blev så stærk, er i Tilsynsmyndighedens opfattelse ikke nogen grund til at mene, at staten havde overkapitaliseret Landsbankinn fra starten. |
| --- | --- |

(210)

Med hensyn til kapitaliseringsforanstaltningerne lå den oprindelige kapitalisering af Landsbankinn ved oprettelsen under FME's kapitalkrav (13 % og ikke 16 %). I 2009, efter at aftalen med Landsbanki var indgået, nåede kapitalprocenten op på omkring 15 %, 1 procentpoint under den minimumsprocent fastsat af FME, som gav en midlertidig fritagelse. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at kapitalprocenten (den fremtidige) især afhang af, hvorvidt værdiansættelsen af de aktiver, som var overført fra Landsbanki til Landsbankinn, havde været nøjagtig. At Landsbankinns kapitalprocent efterfølgende blev stærk nok til, at banken kunne absorbere Spkef's og senere SpSv's aktiviteter, er blevet forklaret med opskrivningen af den bogførte værdi af de overførte aktiver. At kapitalprocenten senere blev så stærk, er i Tilsynsmyndighedens opfattelse ikke nogen grund til at mene, at staten havde overkapitaliseret Landsbankinn fra starten.

| (211) | I punkt 26 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at banker, der modtager omstruktureringsstøtte, »skal kunne forrente kapitalen, herunder i form af dividender og kuponer på udestående efterstillet gæld, med det overskud, som deres aktiviteter giver anledning til«. |
| --- | --- |

(211)

I punkt 26 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at banker, der modtager omstruktureringsstøtte, »skal kunne forrente kapitalen, herunder i form af dividender og kuponer på udestående efterstillet gæld, med det overskud, som deres aktiviteter giver anledning til«.

| (212) | Tilsynsmyndigheden har klarlagt sine retningslinjer for statsstøtte med hensyn til kapitalindsprøjtninger foretaget i form af aktier i 2012. Det hedder i punkt 7-8 i retningslinjerne i forbindelse med finanskrisen fra 2012 (2012 Financial Crisis Guidelines): »I lyset af lovgivningsændringerne og et marked i forandring forventer Tilsynsmyndigheden, at statslige kapitalindsprøjtninger fremover oftere vil kunne tage form af aktier med variabel forrentning. Det tilrådes at få afklaret bestemmelserne for fastsættelse af kapitalindsprøjtninger, da sådanne aktiers forrentning tager form af (usikre) dividender og kapitalvindinger, hvilket gør det vanskeligt forud direkte at vurdere sådanne instrumenters afkast. Tilsynsmyndigheden vil derfor vurdere afkastet af sådanne kapitalindsprøjtninger på grundlag af aktiernes pris ved udstedelsen. Ved kapitalindsprøjtninger bør aktierne tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen (efter justering for »udvandingseffekten«) umiddelbart forud for kapitalindsprøjtningen for at skabe rimelig sikkerhed for en passende forrentning for staten« (60). |
| --- | --- |

(212)

Tilsynsmyndigheden har klarlagt sine retningslinjer for statsstøtte med hensyn til kapitalindsprøjtninger foretaget i form af aktier i 2012. Det hedder i punkt 7-8 i retningslinjerne i forbindelse med finanskrisen fra 2012 (2012 Financial Crisis Guidelines): »I lyset af lovgivningsændringerne og et marked i forandring forventer Tilsynsmyndigheden, at statslige kapitalindsprøjtninger fremover oftere vil kunne tage form af aktier med variabel forrentning. Det tilrådes at få afklaret bestemmelserne for fastsættelse af kapitalindsprøjtninger, da sådanne aktiers forrentning tager form af (usikre) dividender og kapitalvindinger, hvilket gør det vanskeligt forud direkte at vurdere sådanne instrumenters afkast. Tilsynsmyndigheden vil derfor vurdere afkastet af sådanne kapitalindsprøjtninger på grundlag af aktiernes pris ved udstedelsen. Ved kapitalindsprøjtninger bør aktierne tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen (efter justering for »udvandingseffekten«) umiddelbart forud for kapitalindsprøjtningen for at skabe rimelig sikkerhed for en passende forrentning for staten« (60).

| (213) | Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse finder denne bestemmelse ikke direkte anvendelse på den foreliggende sag, da staten rent teknisk kapitaliserede en ny bank. Dette kunne således ikke udvande de gamle aktionærer i ordets bogstavelige betydning. Baggrunden for bestemmelsen er dog, at staten ville få tilstrækkelig udvandet ejerskab og fremtidigt afkast, og at denne skulle løbe en risiko ved at indsprøjte kapital i en kriseramt virksomhed. |
| --- | --- |

(213)

Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse finder denne bestemmelse ikke direkte anvendelse på den foreliggende sag, da staten rent teknisk kapitaliserede en ny bank. Dette kunne således ikke udvande de gamle aktionærer i ordets bogstavelige betydning. Baggrunden for bestemmelsen er dog, at staten ville få tilstrækkelig udvandet ejerskab og fremtidigt afkast, og at denne skulle løbe en risiko ved at indsprøjte kapital i en kriseramt virksomhed.

| (214) | I den foreliggende sag er det klart, at staten fik størsteparten (81,33 %) af ejerskabet til Landsbankinn og følgelig vil modtage samme andel af et fremtidigt afkast, mens de tidligere aktionærer ikke vil få noget. De nuværende mindretalsaktionærer, som er tidligere kreditorer, vil i en vis udstrækning deltage i et fremtidigt afkast. Efter al sandsynlighed vil de dog stadig komme til at lide et betydeligt tab, jf. ovenfor. |
| --- | --- |

(214)

I den foreliggende sag er det klart, at staten fik størsteparten (81,33 %) af ejerskabet til Landsbankinn og følgelig vil modtage samme andel af et fremtidigt afkast, mens de tidligere aktionærer ikke vil få noget. De nuværende mindretalsaktionærer, som er tidligere kreditorer, vil i en vis udstrækning deltage i et fremtidigt afkast. Efter al sandsynlighed vil de dog stadig komme til at lide et betydeligt tab, jf. ovenfor.

| (215) | Dertil kommer, at Landsbankinns resultater siden oprettelsen har været tilstrækkelige, og ifølge omstruktureringsplanen vil der komme et stabilt overskud i de kommende år. Tilsynsmyndigheden mener derfor, at kravet i punkt 26 i retningslinjerne for omstrukturering sammen med punkt 8 i retningslinjerne i forbindelse med finanskrisen fra 2012 er overholdt. |
| --- | --- |

(215)

Dertil kommer, at Landsbankinns resultater siden oprettelsen har været tilstrækkelige, og ifølge omstruktureringsplanen vil der komme et stabilt overskud i de kommende år. Tilsynsmyndigheden mener derfor, at kravet i punkt 26 i retningslinjerne for omstrukturering sammen med punkt 8 i retningslinjerne i forbindelse med finanskrisen fra 2012 er overholdt.

| (216) | Mens Spkef-transaktionen som ovenfor beskrevet indeholder elementer af statsstøtte, mener Tilsynsmyndigheden, at den er opbygget på en måde, der har til formål at udelukke en direkte økonomisk fordel for Landsbankinn. I den sammenhæng erindres der om, at den endelige kompensation for at overtage Spkef's indskud blev fastlagt af et uvildigt voldgiftsnævn. Denne transaktion udgør derfor grundlæggende en aftale om kompensation for Landsbankinn til gengæld for at overtage Spkef's indskudspassiver. Tilsynsmyndigheden mener ikke, at denne støtte har stor betydning for dens vurdering af byrdefordelingen. Den yderligere goodwill og markedsandel, som Landsbankinn fik takket være transaktionen, har større indvirkning på vurderingen af konkurrencefordrejningen. |
| --- | --- |

(216)

Mens Spkef-transaktionen som ovenfor beskrevet indeholder elementer af statsstøtte, mener Tilsynsmyndigheden, at den er opbygget på en måde, der har til formål at udelukke en direkte økonomisk fordel for Landsbankinn. I den sammenhæng erindres der om, at den endelige kompensation for at overtage Spkef's indskud blev fastlagt af et uvildigt voldgiftsnævn. Denne transaktion udgør derfor grundlæggende en aftale om kompensation for Landsbankinn til gengæld for at overtage Spkef's indskudspassiver. Tilsynsmyndigheden mener ikke, at denne støtte har stor betydning for dens vurdering af byrdefordelingen. Den yderligere goodwill og markedsandel, som Landsbankinn fik takket være transaktionen, har større indvirkning på vurderingen af konkurrencefordrejningen.

| (217) | Endelig har Tilsynsmyndigheden med hensyn til indskudsgarantien allerede i beslutningen om at indlede proceduren givet udtryk for, at den — i lyset af de ekstraordinære omstændigheder på daværende tidspunkt — kan være et forholdsmæssigt middel til at sikre den finansielle stabilitet i Island. Det er imidlertid klart, at en sådan støtte ikke kan godkendes i det uendelige. |
| --- | --- |

(217)

Endelig har Tilsynsmyndigheden med hensyn til indskudsgarantien allerede i beslutningen om at indlede proceduren givet udtryk for, at den — i lyset af de ekstraordinære omstændigheder på daværende tidspunkt — kan være et forholdsmæssigt middel til at sikre den finansielle stabilitet i Island. Det er imidlertid klart, at en sådan støtte ikke kan godkendes i det uendelige.

| (218) | Så hvis denne statsstøtte skal anses for at være begrænset til det nødvendige minimum, mener Tilsynsmyndigheden, at den skal afsluttes hurtigst muligt. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over, at de islandske myndigheder har til hensigt at indføre et andet indskudsgarantisystem, inden kapitalkontrollerne ophæves, hvilket ifølge de nuværende planer senest vil ske ved udgangen af 2013. |
| --- | --- |

(218)

Så hvis denne statsstøtte skal anses for at være begrænset til det nødvendige minimum, mener Tilsynsmyndigheden, at den skal afsluttes hurtigst muligt. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over, at de islandske myndigheder har til hensigt at indføre et andet indskudsgarantisystem, inden kapitalkontrollerne ophæves, hvilket ifølge de nuværende planer senest vil ske ved udgangen af 2013.

| (219) | For at tage højde for forsinkelser af ophævelsen af kapitalkontrollerne og afspejle Tilsynsmyndighedens holdning om, at en levedygtig bank skal kunne konkurrere på markedet uden at være beskyttet af en sådan generel indskudsgaranti, vil den derfor kun godkende indskudsgarantien frem til udgangen af 2014 (61). Herefter bør indskudsgarantien kun være styret af den gældende EØS-lovgivning vedrørende indskudsgarantier. |
| --- | --- |

(219)

For at tage højde for forsinkelser af ophævelsen af kapitalkontrollerne og afspejle Tilsynsmyndighedens holdning om, at en levedygtig bank skal kunne konkurrere på markedet uden at være beskyttet af en sådan generel indskudsgaranti, vil den derfor kun godkende indskudsgarantien frem til udgangen af 2014 (61). Herefter bør indskudsgarantien kun være styret af den gældende EØS-lovgivning vedrørende indskudsgarantier.

| (220) | Tilsynsmyndigheden konkluderer, at omstruktureringsplanen for Landsbankinn sikrer, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at støttemodtageren, aktionærerne og obligationsejerne i den gamle bank har deltaget i byrdefordelingen i betydelig grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 3 i omstruktureringsretningslinjerne. |
| --- | --- |

(220)

Tilsynsmyndigheden konkluderer, at omstruktureringsplanen for Landsbankinn sikrer, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at støttemodtageren, aktionærerne og obligationsejerne i den gamle bank har deltaget i byrdefordelingen i betydelig grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 3 i omstruktureringsretningslinjerne.

3.4   Begrænsning af konkurrencefordrejning

| (221) | I omstruktureringsretningslinjernes afsnit 4, punkt 29-32, hedder det:
  »Under en systemisk krise er sikring af den finansielle stabilitet fortsat det overordnede mål for støtte til finanssektoren, men sikring af systemisk stabilitet på kort sigt bør ikke på længere sigt føre til mere ulige konkurrencevilkår og mindre konkurrenceprægede markeder. I denne forbindelse spiller foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejning som følge af statsstøtte en vigtig rolle. [...] De foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejninger, bør være skræddersyede til at fjerne de fordrejninger, der vil opstå på det marked, hvor den støttemodtagende bank vil operere, når den har fået genoprettet sin rentabilitet efter omstruktureringen, samtidig med at de bør være baseret på en fælles politik og fælles principper. Udgangspunktet for Tilsynsmyndighedens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan i overensstemmelse med afsnit 2 i dette kapitel. [...] Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.
  Med hensyn til det første kriterium kan de foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejningerne, variere betydeligt alt efter støttebeløbets størrelse samt graden af byrdefordeling og den pris, der betales. Generelt vil der være færre negative konsekvenser som følge af problemer med moralsk risiko, hvor der er tale om en højere grad af byrdefordeling og et større egetbidrag.
  Med hensyn til det andet kriterium vil Tilsynsmyndigheden analysere støttens sandsynlige virkninger på de markeder, hvor den støttemodtagende bank kommer til at operere efter omstruktureringen. Den vil først og fremmest se på, hvilken størrelse og relative betydning banken vil få på sit marked eller sine markeder, når dens rentabilitet er blevet genoprettet. De foranstaltninger, der skal træffes, vil blive afpasset efter de forhold, der gør sig gældende på markedet, for at sikre, at den effektive konkurrence bevares. [...] Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejningerne bør ikke forringe udsigterne til, at banken kan få genoprettet sin rentabilitet.« |
| --- | --- |

(221)

I omstruktureringsretningslinjernes afsnit 4, punkt 29-32, hedder det:

»Under en systemisk krise er sikring af den finansielle stabilitet fortsat det overordnede mål for støtte til finanssektoren, men sikring af systemisk stabilitet på kort sigt bør ikke på længere sigt føre til mere ulige konkurrencevilkår og mindre konkurrenceprægede markeder. I denne forbindelse spiller foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejning som følge af statsstøtte en vigtig rolle. [...] De foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejninger, bør være skræddersyede til at fjerne de fordrejninger, der vil opstå på det marked, hvor den støttemodtagende bank vil operere, når den har fået genoprettet sin rentabilitet efter omstruktureringen, samtidig med at de bør være baseret på en fælles politik og fælles principper. Udgangspunktet for Tilsynsmyndighedens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan i overensstemmelse med afsnit 2 i dette kapitel. [...] Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.

Med hensyn til det første kriterium kan de foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejningerne, variere betydeligt alt efter støttebeløbets størrelse samt graden af byrdefordeling og den pris, der betales. Generelt vil der være færre negative konsekvenser som følge af problemer med moralsk risiko, hvor der er tale om en højere grad af byrdefordeling og et større egetbidrag.

Med hensyn til det andet kriterium vil Tilsynsmyndigheden analysere støttens sandsynlige virkninger på de markeder, hvor den støttemodtagende bank kommer til at operere efter omstruktureringen. Den vil først og fremmest se på, hvilken størrelse og relative betydning banken vil få på sit marked eller sine markeder, når dens rentabilitet er blevet genoprettet. De foranstaltninger, der skal træffes, vil blive afpasset efter de forhold, der gør sig gældende på markedet, for at sikre, at den effektive konkurrence bevares. [...] Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejningerne bør ikke forringe udsigterne til, at banken kan få genoprettet sin rentabilitet.«

| (222) | Det følger af ovenstående, at støttens størrelse, navnlig relativt set, og kendetegnene for markedet er vigtige for Tilsynsmyndighedens vurdering af, hvorvidt foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen er hensigtsmæssige. Samtidig er det klart, at sådanne foranstaltninger ikke må bringe levedygtigheden for modtageren af omstruktureringsstøtten i fare, og konkurrenceproblemer skal afhjælpes med henblik på det overordnede mål om finansiel stabilitet i den nuværende krise. |
| --- | --- |

(222)

Det følger af ovenstående, at støttens størrelse, navnlig relativt set, og kendetegnene for markedet er vigtige for Tilsynsmyndighedens vurdering af, hvorvidt foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen er hensigtsmæssige. Samtidig er det klart, at sådanne foranstaltninger ikke må bringe levedygtigheden for modtageren af omstruktureringsstøtten i fare, og konkurrenceproblemer skal afhjælpes med henblik på det overordnede mål om finansiel stabilitet i den nuværende krise.

| (223) | På baggrund af ovenstående juridiske ramme vil Tilsynsmyndigheden i det følgende fremkomme med de betragtninger, som den anser for væsentlige for sin vurdering af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejning. |
| --- | --- |

(223)

På baggrund af ovenstående juridiske ramme vil Tilsynsmyndigheden i det følgende fremkomme med de betragtninger, som den anser for væsentlige for sin vurdering af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejning.

| (224) | Tilsynsmyndigheden mener først og fremmest, at der i lyset af den særlige situation på de islandske finansmarkeder er behov for en nøje vurdering af markedsbetingelserne og konkurrencesituationen. Foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen bør afspejle de aktuelle vanskelige omstændigheder, idet det sikres, at konkurrencefordrejningen er begrænset til et minimum på både kort og langt sigt. |
| --- | --- |

(224)

Tilsynsmyndigheden mener først og fremmest, at der i lyset af den særlige situation på de islandske finansmarkeder er behov for en nøje vurdering af markedsbetingelserne og konkurrencesituationen. Foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen bør afspejle de aktuelle vanskelige omstændigheder, idet det sikres, at konkurrencefordrejningen er begrænset til et minimum på både kort og langt sigt.

| (225) | Som det fremgår af afsnittet om byrdefordeling, har man taget hensyn til det største mulige bidrag fra Landsbankis tidligere ejere og i et vist omfang fra Landsbankis kreditorer. Dermed er behovet for supplerende konkurrenceforanstaltninger blevet mindre. |
| --- | --- |

(225)

Som det fremgår af afsnittet om byrdefordeling, har man taget hensyn til det største mulige bidrag fra Landsbankis tidligere ejere og i et vist omfang fra Landsbankis kreditorer. Dermed er behovet for supplerende konkurrenceforanstaltninger blevet mindre.

| (226) | Med hensyn til kendetegnene for det relevante marked førte sammenbruddet i det islandske finanssystem efterfulgt af de islandske myndigheders indgriben for det tredje til en større koncentration på det islandske marked for finansielle tjenester, og det øgede markedsandelen for de tre største banker — Íslandsbanki, Arion Bank og Landsbankinn — betydeligt. Bortset fra disse er der kun få mindre aktører tilbage på markedet, og de umiddelbare udsigter til nye aktører er begrænsede på grund af de allerede omtalte hindringer for markedsadgang og markedets beskedne størrelse og især på grund af kapitalkontrollerne. Landsbankinn indtager en meget betydningsfuld position på dette koncentrerede marked med en markedsandel på over 30 % for de fleste segmenter. Den er den største islandske bank udtrykt i balance. |
| --- | --- |

(226)

Med hensyn til kendetegnene for det relevante marked førte sammenbruddet i det islandske finanssystem efterfulgt af de islandske myndigheders indgriben for det tredje til en større koncentration på det islandske marked for finansielle tjenester, og det øgede markedsandelen for de tre største banker — Íslandsbanki, Arion Bank og Landsbankinn — betydeligt. Bortset fra disse er der kun få mindre aktører tilbage på markedet, og de umiddelbare udsigter til nye aktører er begrænsede på grund af de allerede omtalte hindringer for markedsadgang og markedets beskedne størrelse og især på grund af kapitalkontrollerne. Landsbankinn indtager en meget betydningsfuld position på dette koncentrerede marked med en markedsandel på over 30 % for de fleste segmenter. Den er den største islandske bank udtrykt i balance.

| (227) | For det fjerde medførte krisen en række meget specifikke problemer, såsom de store bankers ekstremt høje grad af direkte og indirekte ejerskab af realøkonomien og eksistensen af et de factomonopol på it-tjenester til banker (RB), hvoraf hovedparten ejes af de tre banker. |
| --- | --- |

(227)

For det fjerde medførte krisen en række meget specifikke problemer, såsom de store bankers ekstremt høje grad af direkte og indirekte ejerskab af realøkonomien og eksistensen af et de factomonopol på it-tjenester til banker (RB), hvoraf hovedparten ejes af de tre banker.

| (228) | For det femte er den relative størrelse af støtten til Landsbankinn betydelig. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at staten oprindelig stillede hele kapitalen til rådighed for banken. Desuden har banken draget fordel af andre støtteforanstaltninger — Spkef-transaktionen og indskudsgarantien. Endvidere fik SpSv støtte, før den blev overtaget af Landsbankinn. Samtidig er Landsbankinn stadig en lille bank, i det mindste målt med internationale alen. |
| --- | --- |

(228)

For det femte er den relative størrelse af støtten til Landsbankinn betydelig. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at staten oprindelig stillede hele kapitalen til rådighed for banken. Desuden har banken draget fordel af andre støtteforanstaltninger — Spkef-transaktionen og indskudsgarantien. Endvidere fik SpSv støtte, før den blev overtaget af Landsbankinn. Samtidig er Landsbankinn stadig en lille bank, i det mindste målt med internationale alen.

| (229) | For det sjette kræver bankens overtagelse af Spkef og SpSv flere konkurrenceforanstaltninger. I SpSv-beslutningen understregede Tilsynsmyndigheden, at Landsbankinns omstruktureringsplan skal omfatte sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

(229)

For det sjette kræver bankens overtagelse af Spkef og SpSv flere konkurrenceforanstaltninger. I SpSv-beslutningen understregede Tilsynsmyndigheden, at Landsbankinns omstruktureringsplan skal omfatte sådanne foranstaltninger.

| (230) | På dette grundlag bemærker Tilsynsmyndigheden, at en række foranstaltninger er blevet eller vil blive truffet for at begrænse konkurrencefordrejningen, der skyldes statsstøtten til Landsbankinn. |
| --- | --- |

(230)

På dette grundlag bemærker Tilsynsmyndigheden, at en række foranstaltninger er blevet eller vil blive truffet for at begrænse konkurrencefordrejningen, der skyldes statsstøtten til Landsbankinn.

(i)   Foranstaltninger og udvikling af lovgivningen, som de islandske myndigheder har foretaget eller har forpligtet sig til at foretage

| (231) | Den islandske regering har specifikt indgået to forpligtelser (se bilaget), som efter Tilsynsmyndighedens mening kan bidrage til at skabe en lovgivningssituation, der fremmer konkurrence på de finansielle markeder: |
| --- | --- |

(231)

Den islandske regering har specifikt indgået to forpligtelser (se bilaget), som efter Tilsynsmyndighedens mening kan bidrage til at skabe en lovgivningssituation, der fremmer konkurrence på de finansielle markeder:

| (232) | For det første ved at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal revidere lov nr. 36/1978 om stempelafgift, og ved navnlig at undersøge, hvorvidt man skal afskaffe stempelafgifter på obligationer udstedt af privatpersoner, når disse overføres mellem kreditorer (f.eks. når private overfører deres lån fra en låneinstitution til en anden). Tilsynsmyndigheden mener, at den nuværende lov — som bl.a. forpligter kunderne til at betale stempelafgift af den pålydende værdi af den pågældende obligation (62), når de skifter udlåner — måske vil udgøre en begrænsning af konkurrencen, fordi det kan stavnsbinde kunderne til eksisterende aftaler om langfristede lån. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over løftet om, at denne lov skal revideres. |
| --- | --- |

(232)

For det første ved at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal revidere lov nr. 36/1978 om stempelafgift, og ved navnlig at undersøge, hvorvidt man skal afskaffe stempelafgifter på obligationer udstedt af privatpersoner, når disse overføres mellem kreditorer (f.eks. når private overfører deres lån fra en låneinstitution til en anden). Tilsynsmyndigheden mener, at den nuværende lov — som bl.a. forpligter kunderne til at betale stempelafgift af den pålydende værdi af den pågældende obligation (62), når de skifter udlåner — måske vil udgøre en begrænsning af konkurrencen, fordi det kan stavnsbinde kunderne til eksisterende aftaler om langfristede lån. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over løftet om, at denne lov skal revideres.

| (233) | For det andet bemærker Tilsynsmyndigheden, at regeringen i henhold til en beslutning truffet af det islandske parlament den 21. marts 2012 vil nedsætte et udvalg, der har mandat til at gennemgå forbrugerbeskyttelsen på det finansielle marked. Dette vil omfatte et særligt mandat til revision af mulighederne for og omkostningerne ved at skifte bank, og udvalget skal arbejde tæt sammen med den islandske konkurrencemyndighed om dette spørgsmål. Udvalget skal barsle med sin rapport senest den 15. januar 2013. En sådan grundigere vurdering vil kunne gavne konkurrencen på lang sigt. I mellemtiden bør det bank-specifikke løfte fra Landsbankinn, som gennemgås i det følgende, bidrage til at gøre det lettere at skifte og dermed øge konkurrencen. |
| --- | --- |

(233)

For det andet bemærker Tilsynsmyndigheden, at regeringen i henhold til en beslutning truffet af det islandske parlament den 21. marts 2012 vil nedsætte et udvalg, der har mandat til at gennemgå forbrugerbeskyttelsen på det finansielle marked. Dette vil omfatte et særligt mandat til revision af mulighederne for og omkostningerne ved at skifte bank, og udvalget skal arbejde tæt sammen med den islandske konkurrencemyndighed om dette spørgsmål. Udvalget skal barsle med sin rapport senest den 15. januar 2013. En sådan grundigere vurdering vil kunne gavne konkurrencen på lang sigt. I mellemtiden bør det bank-specifikke løfte fra Landsbankinn, som gennemgås i det følgende, bidrage til at gøre det lettere at skifte og dermed øge konkurrencen.

| (234) | Tilsynsmyndigheden bifalder den aftale, som konkurrencemyndigheden og ejerne af RB, herunder de tre store banker, har indgået på dette område, da dens formål er at sikre adgangen til væsentlig it-infrastruktur på et ikkediskriminerende grundlag og til en rimelig pris for mindre konkurrenter og potentielle nye markedsdeltagere. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at de problemer, som man bl.a. gjorde opmærksom på i den anden Byr-beslutning (63), er blevet afhjulpet på tilfredsstillende vis gennem denne aftale. Tilsynsmyndigheden behøver derfor ikke beskæftige sig yderligere med dette spørgsmål i denne beslutning. |
| --- | --- |

(234)

Tilsynsmyndigheden bifalder den aftale, som konkurrencemyndigheden og ejerne af RB, herunder de tre store banker, har indgået på dette område, da dens formål er at sikre adgangen til væsentlig it-infrastruktur på et ikkediskriminerende grundlag og til en rimelig pris for mindre konkurrenter og potentielle nye markedsdeltagere. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at de problemer, som man bl.a. gjorde opmærksom på i den anden Byr-beslutning (63), er blevet afhjulpet på tilfredsstillende vis gennem denne aftale. Tilsynsmyndigheden behøver derfor ikke beskæftige sig yderligere med dette spørgsmål i denne beslutning.

| (235) | Endelig bemærker Tilsynsmyndigheden de ændringer af lovgivningen, der er foretaget siden 2008, og som behandles i bilaget. Med hensyn til bekymringen over konkurrencesituationen er indførelsen af artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002 af særlig relevans i denne henseende. Denne bestemmelse begrænser finansielle virksomheders deltagelse i aktiviteter, der ligger uden for rammerne af deres godkendelser. Ifølge denne nye regel må de kun udøve sådanne aktiviteter midlertidigt og med henblik på at afslutte transaktioner eller omorganisere kunders aktiviteter. Der skal indsendes en begrundet meddelelse om dette til FME, og der er indført tidsfrister for, hvor lang tid finansielle virksomheder har til at gennemføre omorganiseringen af deres kunder og skille sig af med de tilhørende aktiver. |
| --- | --- |

(235)

Endelig bemærker Tilsynsmyndigheden de ændringer af lovgivningen, der er foretaget siden 2008, og som behandles i bilaget. Med hensyn til bekymringen over konkurrencesituationen er indførelsen af artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002 af særlig relevans i denne henseende. Denne bestemmelse begrænser finansielle virksomheders deltagelse i aktiviteter, der ligger uden for rammerne af deres godkendelser. Ifølge denne nye regel må de kun udøve sådanne aktiviteter midlertidigt og med henblik på at afslutte transaktioner eller omorganisere kunders aktiviteter. Der skal indsendes en begrundet meddelelse om dette til FME, og der er indført tidsfrister for, hvor lang tid finansielle virksomheder har til at gennemføre omorganiseringen af deres kunder og skille sig af med de tilhørende aktiver.

| (236) | Tilsynsmyndigheden betragter denne ændring som en hensigtsmæssig reaktion på problemet med finansinstitutionernes uforholdsmæssigt store ejerskab inden for realøkonomien. Denne bestemmelse synes at forhindre, at denne situation — som er en direkte følge af konverteringen af gæld til egenkapital — bliver permanent. |
| --- | --- |

(236)

Tilsynsmyndigheden betragter denne ændring som en hensigtsmæssig reaktion på problemet med finansinstitutionernes uforholdsmæssigt store ejerskab inden for realøkonomien. Denne bestemmelse synes at forhindre, at denne situation — som er en direkte følge af konverteringen af gæld til egenkapital — bliver permanent.

(ii)   Specifikke foranstaltninger vedrørende Landsbankinn

| (237) | Tilsynsmyndigheden understreger, at Landsbankinns tilstedeværelse på markedet og størrelse kun er en brøkdel af Landsbankis, idet de samlede aktiver er blevet reduceret med 75 % som beskrevet ovenfor. Til forskel fra Landsbanki er Landsbankinn kun aktiv på det islandske marked. Selvom størstedelen af denne reduktion skyldes afviklingen af Landsbankis internationale transaktioner, mener Tilsynsmyndigheden, at denne proces er særligt relevant i forbindelse med konkurrencefordrejningen, eftersom det navnlig var Landsbankis risikable oversøiske strategi, der førte til bankens sammenbrud og forårsagede fordrejning på de finansielle markeder i EØS tidligere (64). |
| --- | --- |

(237)

Tilsynsmyndigheden understreger, at Landsbankinns tilstedeværelse på markedet og størrelse kun er en brøkdel af Landsbankis, idet de samlede aktiver er blevet reduceret med 75 % som beskrevet ovenfor. Til forskel fra Landsbanki er Landsbankinn kun aktiv på det islandske marked. Selvom størstedelen af denne reduktion skyldes afviklingen af Landsbankis internationale transaktioner, mener Tilsynsmyndigheden, at denne proces er særligt relevant i forbindelse med konkurrencefordrejningen, eftersom det navnlig var Landsbankis risikable oversøiske strategi, der førte til bankens sammenbrud og forårsagede fordrejning på de finansielle markeder i EØS tidligere (64).

| (238) | Desuden glæder Tilsynsmyndigheden sig over, at Landsbankinn forpligter sig (se bilaget) til at reducere sin tilstedeværelse på det indenlandske marked yderligere med [...] frasalg af [...]. Desuden bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed, at Landsbankinn har forpligtet sig til at lukke [...] afdelinger i omstruktureringsperioden. På grundlag af den endelige omstruktureringsplan og idet der erindres om, at Landsbankinn er en lille bank målt med EØS-alen, er Tilsynsmyndigheden enig med Landsbankinn i, at yderligere strukturelle foranstaltninger kan skade bankens muligheder for at genoprette rentabiliteten på længere sigt (65). |
| --- | --- |

(238)

Desuden glæder Tilsynsmyndigheden sig over, at Landsbankinn forpligter sig (se bilaget) til at reducere sin tilstedeværelse på det indenlandske marked yderligere med [...] frasalg af [...]. Desuden bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed, at Landsbankinn har forpligtet sig til at lukke [...] afdelinger i omstruktureringsperioden. På grundlag af den endelige omstruktureringsplan og idet der erindres om, at Landsbankinn er en lille bank målt med EØS-alen, er Tilsynsmyndigheden enig med Landsbankinn i, at yderligere strukturelle foranstaltninger kan skade bankens muligheder for at genoprette rentabiliteten på længere sigt (65).

| (239) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at Landsbankinn har forpligtet sig til ikke at opkøbe finansinstitutioner frem til den 15. december 2014, medmindre den på forhånd får Tilsynsmyndighedens godkendelse. Det betyder, at man kan undgå yderligere koncentration af det islandske finansmarked gennem opkøb foretaget af Landsbankinn. Denne forpligtelse sikrer også, at den støtte, som Landsbankinn har fået tildelt, anvendes til at genoprette bankens levedygtighed i stedet for at konsolidere og udvide dens markedsandel i Island. Det samme gælder Landsbankinns forpligtelse til frem til den 15. oktober 2014 hverken at håndhæve kontraktbestemmelser eller indføre nye kontraktbestemmelser, der omfatter særlige betingelser om rentesatser, som er afhængige af et bestemt mindstemål af forretninger med banken, samt forpligtelsen til ikke at påberåbe sig statens deltagelse som en konkurrencefordel i forbindelse med markedsføring. |
| --- | --- |

(239)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at Landsbankinn har forpligtet sig til ikke at opkøbe finansinstitutioner frem til den 15. december 2014, medmindre den på forhånd får Tilsynsmyndighedens godkendelse. Det betyder, at man kan undgå yderligere koncentration af det islandske finansmarked gennem opkøb foretaget af Landsbankinn. Denne forpligtelse sikrer også, at den støtte, som Landsbankinn har fået tildelt, anvendes til at genoprette bankens levedygtighed i stedet for at konsolidere og udvide dens markedsandel i Island. Det samme gælder Landsbankinns forpligtelse til frem til den 15. oktober 2014 hverken at håndhæve kontraktbestemmelser eller indføre nye kontraktbestemmelser, der omfatter særlige betingelser om rentesatser, som er afhængige af et bestemt mindstemål af forretninger med banken, samt forpligtelsen til ikke at påberåbe sig statens deltagelse som en konkurrencefordel i forbindelse med markedsføring.

| (240) | Som beskrevet ovenfor udgør det islandske finansmarked i øjeblikket et udfordrende driftsmiljø for en hvilken som helst bank. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over Landsbankinns løfter om at gøre det lettere at skifte bank og at levere basale betalingstjenester samt pengedistributionstjenester. Tilsynsmyndigheden mener, at disse foranstaltninger kombineret med ovennævnte aftale om RB mellem de tre største banker og den islandske konkurrencemyndighed sikrer, at mindre markedsdeltagere har adgang til de vigtigste infrastrukturer og tjenester til rimelige priser, og at de større aktører ikke har mulighed for at blokere deres adgang. Tilsynsmyndigheden mener, at dette vil fjerne nogle af hindringerne for fremtidige (potentielle) markedsdeltageres adgang. Foranstaltningerne kan også give eksisterende mindre aktører mulighed for at udvide deres markedsandele, hvis de kan tilbyde bedre ydelser end deres større konkurrenter. Desuden vil alle de foranstaltninger, der skal gøre det lettere at skifte bank, bidrage til skærpet konkurrence mellem de eksisterende store aktører og kan bidrage til at forhindre eller løse en situation med potentiel kollektiv dominans. |
| --- | --- |

(240)

Som beskrevet ovenfor udgør det islandske finansmarked i øjeblikket et udfordrende driftsmiljø for en hvilken som helst bank. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over Landsbankinns løfter om at gøre det lettere at skifte bank og at levere basale betalingstjenester samt pengedistributionstjenester. Tilsynsmyndigheden mener, at disse foranstaltninger kombineret med ovennævnte aftale om RB mellem de tre største banker og den islandske konkurrencemyndighed sikrer, at mindre markedsdeltagere har adgang til de vigtigste infrastrukturer og tjenester til rimelige priser, og at de større aktører ikke har mulighed for at blokere deres adgang. Tilsynsmyndigheden mener, at dette vil fjerne nogle af hindringerne for fremtidige (potentielle) markedsdeltageres adgang. Foranstaltningerne kan også give eksisterende mindre aktører mulighed for at udvide deres markedsandele, hvis de kan tilbyde bedre ydelser end deres større konkurrenter. Desuden vil alle de foranstaltninger, der skal gøre det lettere at skifte bank, bidrage til skærpet konkurrence mellem de eksisterende store aktører og kan bidrage til at forhindre eller løse en situation med potentiel kollektiv dominans.

| (241) | Endelig forpligter Landsbankinn sig til hurtigst mulig at sælge aktieposter i driftsselskaber, som man har overtaget som følge af omstruktureringen i henhold til artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002, den forpligter sig til at følge proceduren og overholde tidsfristerne, som er angivet i denne bestemmelse, og den vil fremlægge ajourførte oplysninger på sit eget (eller et datterselskabs) websted vedrørende datterselskaber og aktieposter, der sættes til salg. Desuden har Landsbankinn har forpligtet sig til at sælge [...] inden for visse frister i omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(241)

Endelig forpligter Landsbankinn sig til hurtigst mulig at sælge aktieposter i driftsselskaber, som man har overtaget som følge af omstruktureringen i henhold til artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002, den forpligter sig til at følge proceduren og overholde tidsfristerne, som er angivet i denne bestemmelse, og den vil fremlægge ajourførte oplysninger på sit eget (eller et datterselskabs) websted vedrørende datterselskaber og aktieposter, der sættes til salg. Desuden har Landsbankinn har forpligtet sig til at sælge [...] inden for visse frister i omstruktureringsperioden.

| (242) | Tilsynsmyndigheden glæder sig over Landsbankinns generelle løfte om hurtigst muligt at frasælge alle selskaber og aktieposter, der ikke vedrører dens kerneforretning. Dette vil ikke kun løse de potentielle konkurrenceproblemer, der kunne opstå med en så dominerende ejer i den islandske realøkonomi, men vil også forhindre, at bankens levedygtighed kommer i fare. |
| --- | --- |

(242)

Tilsynsmyndigheden glæder sig over Landsbankinns generelle løfte om hurtigst muligt at frasælge alle selskaber og aktieposter, der ikke vedrører dens kerneforretning. Dette vil ikke kun løse de potentielle konkurrenceproblemer, der kunne opstå med en så dominerende ejer i den islandske realøkonomi, men vil også forhindre, at bankens levedygtighed kommer i fare.

| (243) | Dette gør de islandske myndigheder og Landsbankinn opmærksom på, at overtrædelse af den nationale lovgivning også kan indebære misbrug af støtten på grund af forpligtelserne. Tilsynsmyndigheden mener desuden, at banken ved at skulle medtage oplysninger om planlagte frasalg og salg på sit websted indfører større gennemsigtighed om den nuværende ejersituation i den islandske økonomi. Dette afhjælper i det mindste i en vis udstrækning dette særlige konkurrenceproblem, der kendetegner de islandske markeder i øjeblikket. |
| --- | --- |

(243)

Dette gør de islandske myndigheder og Landsbankinn opmærksom på, at overtrædelse af den nationale lovgivning også kan indebære misbrug af støtten på grund af forpligtelserne. Tilsynsmyndigheden mener desuden, at banken ved at skulle medtage oplysninger om planlagte frasalg og salg på sit websted indfører større gennemsigtighed om den nuværende ejersituation i den islandske økonomi. Dette afhjælper i det mindste i en vis udstrækning dette særlige konkurrenceproblem, der kendetegner de islandske markeder i øjeblikket.

| (244) | På grundlag af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at der med ovennævnte foranstaltninger er taget hånd om de væsentligste konkurrenceproblemer, som Tilsynsmyndigheden har identificeret i samarbejde med den islandske konkurrencemyndighed. Under hensyntagen til det overordnede mål om finansiel stabilitet konkluderer Tilsynsmyndigheden, at disse forpligtelser begrænser konkurrencefordrejningen i tilfredsstillende grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsretningslinjerne. |
| --- | --- |

(244)

På grundlag af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at der med ovennævnte foranstaltninger er taget hånd om de væsentligste konkurrenceproblemer, som Tilsynsmyndigheden har identificeret i samarbejde med den islandske konkurrencemyndighed. Under hensyntagen til det overordnede mål om finansiel stabilitet konkluderer Tilsynsmyndigheden, at disse forpligtelser begrænser konkurrencefordrejningen i tilfredsstillende grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsretningslinjerne.

III.   KONKLUSION

| (245) | På grundlag af ovenstående vurdering og i lyset af den omstruktureringsplan for Landsbankinn, som de islandske myndigheder har fremlagt, fjernes den tvivl, som Tilsynsmyndigheden udtrykte i beslutningen om at indlede proceduren, for så vidt angår arten og foreneligheden af støtteforanstaltningerne over for Landsbankinn. Dertil kommer, at Tilsynsmyndigheden ikke har indvendinger imod Spkef-transaktionen og godkender den støtte, som SpSv har modtaget. Tilsynsmyndigheden godkender derfor støtteforanstaltningerne som omstruktureringsstøtte, der er forenelig med EØS-aftalens funktion i henhold til EØS-traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), hvis Island og Landsbankinn opfylder de forpligtelser, der opstilles i bilaget — |
| --- | --- |

(245)

På grundlag af ovenstående vurdering og i lyset af den omstruktureringsplan for Landsbankinn, som de islandske myndigheder har fremlagt, fjernes den tvivl, som Tilsynsmyndigheden udtrykte i beslutningen om at indlede proceduren, for så vidt angår arten og foreneligheden af støtteforanstaltningerne over for Landsbankinn. Dertil kommer, at Tilsynsmyndigheden ikke har indvendinger imod Spkef-transaktionen og godkender den støtte, som SpSv har modtaget. Tilsynsmyndigheden godkender derfor støtteforanstaltningerne som omstruktureringsstøtte, der er forenelig med EØS-aftalens funktion i henhold til EØS-traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), hvis Island og Landsbankinn opfylder de forpligtelser, der opstilles i bilaget —

VEDTAGET DENNE BESLUTNING:

Artikel 1

Den oprindelige driftskapital ydet til og statens endelige kapitalisering af Landsbankinn samt Spkef-transaktionen og indskudsgarantien udgør statsstøtte i henhold til EØS-traktatens artikel 61, stk. 1.

Artikel 2

De i artikel 1 opførte foranstaltninger udgør ulovlig statsstøtte fra datoerne for deres gennemførelse til datoen for vedtagelsen af denne beslutning, idet de islandske myndigheder har undladt at opfylde kravet om at underrette Tilsynsmyndigheden forud for indførelsen af støtten, jf. artikel 1, stk. 3, del I i protokol nr. 3.

Artikel 3

De i artikel 1 opførte foranstaltninger samt foranstaltningerne vedrørende SpSv, som beskrives i sparekassebeslutningerne, er forenelige med EØS-aftalens funktion i henhold til EØS-traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), hvis forpligtelserne i bilaget opfyldes. Godkendelsen af indskudsgarantien udløber ved udgangen af 2014.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Republikken Island.

Artikel 5

Kun den engelske udgave af denne beslutning er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2012.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Oda Helen SLETNES

Formand

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Medlem af kollegiet

---

(1)  Dette dokument offentliggøres alene til orientering. I denne offentlige udgave er nogle oplysninger udeladt af fortrolighedshensyn. Dette er angivet med [...] eller et talinterval i firkantet parentes for at give et ikkefortroligt skøn over det relevante tal.

1

(2)  En mere indgående beskrivelse findes i beslutningen om at indlede den formelle procedure, jf. fodnote 3.

2

(3)  Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 493/10/KOL om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure om statsstøtte ydet til genoprettelsen af visse af (gamle) Landsbanki Islands hf's aktiviteter og oprettelsen og kapitaliseringen af New Landsbanki Islands (NBI hf), EUT C 41 af 10.2.2011, s. 31, og EEA-Supplement til Den Europæiske Unions Tidende nr. 7 af 10.2.2011, s. 26.

3

Den Europæiske Unions Tidende

(4)  Glitnir Bank blev også sat under opsyn samme dag, og Kaupthing Bank fulgte efter to dage senere, den 9. oktober 2008. Undersøgelseskommissionen konkluderede i sin rapport (side 86, kapitel 21) (se punkt 14 og fodnote 4 i denne afgørelse), at det var centralt, at banken uanset Landsbankis likviditet i ISK ikke havde tilstrækkelig udenlandsk valuta til at honorere sine udenlandske forpligtelser. Desuden var det ifølge rapporten også værd at bemærke, at lånet på 153 mio. EUR til bankens primære ejer (jf. ovenfor) var ydet blot et par dage tidligere, og det var derfor »indlysende, at Landsbankis primære ejere ikke var interesserede i eller var ude af stand til at hjælpe banken ud af den vanskelige situation, der var opstået«.

4

indlysende, at Landsbankis primære ejere ikke var interesserede i eller var ude af stand til at hjælpe banken ud af den vanskelige situation, der var opstået

(5)  Medlemmerne af den særlige undersøgelseskommission var højesteretsdommer Páll Hreinsson, Islands ombudsmand Tryggvi Gunnarsson og Sigríður Benediktsdóttir, Ph.D., professor og prorektor ved Yale University, USA. Rapporten findes in extenso på islandsk på: http://rna.althingi.is/ og dele oversat til engelsk (herunder et sammendrag og kapitlet om årsagerne til bankernes sammenbrud) på: http://sic.althingi.is/.

5

(6)  Islandsk króna.

6

króna

(7)  Udlån til udenlandske parter steg med 11,4 mia. EUR fra 9,3 mia. EUR til 20,7 mia. EUR på seks måneder.

7

(8)  Kapitel 21.2.1.2 (s. 6) i rapporten.

8

(9)  Det var rent faktisk den daværende koalitionsregerings erklærede politik at tilskynde til mere vækst og tilskynde bankerne til at bevare deres hovedsæde i Island.

9

(10)  Kapitel 2, side 5 i rapporten.

10

(11)  For yderligere oplysninger om de foranstaltninger, som de islandske myndigheder traf, henvises til finansministerens rapport til Altinget om genoprettelse af de kommercielle banker fra maj 2011 (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), se http://www.althingi.is/altext/139/s/-pdf/1213.pdf

11

(12)  Lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv.

12

(13)  Se også FME's årsrapport 2009 (juli 2008 — juni 2009), tilgængelig på http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

13

(14)  Senere blev flere finansvirksomheder overtaget. I marts 2009 overtog FME kontrollen med aktiviteterne i de tre finansvirksomheder Straumur-Burdaras, Reykjaviks sparekasse (SPRON) og Sparisjodabanki Íslands (Icebank) og traf beslutning om disponeringen over disse virksomheders aktiver og passiver. Mens akkorden med Straumurs kreditorer senere blev godkendt, blev SPRON og Sparisjodabanki omfattet af en likvidationsprocedure. Andre finansvirksomheder blev også hårdt ramt af de tre store kommercielle bankers kollaps og den store usikkerhed på finansmarkederne, og flere finansvirksomheder blev sat under offentlig administration i 2010. FME udpegede således en midlertidig bestyrelse for VBS Investment Bank i marts 2010. I april 2010 overtog FME kontrollen med Keflavík sparekasse og Byr sparekasse og bestemte, at deres aktiviteter skulle overgå til nye finansvirksomheder, hhv. SpKef sparekasse og Byr hf. Da de finansielle vilkår for disse nye virksomheder viste sig at være dårligere end først antaget, blev SpKef senere lagt sammen med Landsbankinn, og Byr hf. blev lagt sammen med Íslandsbanki, efterfulgt af et udbud vedrørende aktierne i Byr. De islandske myndigheder blev endvidere i 2009 opfordret til at håndtere de finansielle problemer i Saga Capital Investment Bank og i 2011 i boligfinansieringsfonden.

14

(15)  Som et eksempel på den drastiske nedskrivning kan det nævnes, at den månedlige gennemsnitskurs for euro/islandsk krone steg fra 90,71 ISK i december 2007 til 184,64 ISK i november 2009.

15

(16)  I perioden 2009-2011 var investeringernes andel af BNP kun 13-14 %.

16

(17)  Handelsbalancen er et udtryk for forskellen i indtjening fra eksport og import af varer og tjenesteydelser. Den omfatter ikke balancen for primær indkomst fra udlandet, som har været negativ i de seneste år, især siden 2008. Dette betyder, at Islands samlede løbende poster trods overskuddet på handelsbalancen har været udvist et underskud i de senere år, også selvom det er faldet kraftigt siden 2009.

17

(18)  Se f.eks. Økonomiministerens rapport til Altinget fra marts 2012, »Future Structure of the Islandic Financial System«. Ifølge ministeriet betragtes denne rapport som en katalysator for en diskussion af dette vigtige emne på et velinformeret grundlag, da den ikke indeholder fuldt udviklede forslag, men fremlægger hovedaspekterne og fremtidsudsigterne i forhold til den internationale udvikling. Rapporten findes på http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

18

(19)  At bringe indskudsgarantierne tilbage til normale vilkår vil ikke kun sige at fjerne statens støtte til sådanne garantier, men omfatter også en revision af bestemmelserne i nødloven, i henhold til hvilke indskud, der er omfattet af lovfæstede indskudsgarantier, prioriteres i forbindelse med en finansvirksomheds likvidationsproces. Dette er en stor fordel for indskydere, ikke mindst her, hvor borgerne stadig har bankernes kollaps i 2008 i frisk erindring. På den anden side er denne bestemmelse sandsynligvis et handicap for bankerne, når de ønsker at sprede deres finansieringssystem.

19

(20)  Se kapitel 9 i økonomiministerens rapport, jf. fodnote 25. Da økonomiministeren fremlagde sin rapport, udpegede han også en gruppe bestående af bankeksperter, også udenlandske eksperter, som skal udarbejde forslag til omfattende juridiske og tilsynsmæssige rammer for det islandske finansmarked som helhed. Ifølge samme rapport forventer de islandske myndigheder også at afsøge andre fremtidige muligheder, herunder at adskille investeringsaktiviteter fra kommercielle bankaktiviteter, indføre en lovgivning om finansiel stabilitet og eventuelt ændre ansvarsfordelingen mellem de organer, der fører tilsyn med finansielle tjenesteydelser. Det fremgår også af udtalelser fra de islandske myndigheder, at en revision af de valutapolitiske rammer stadig er på dagsordenen, med eller uden den mulighed, at Island bliver medlem af EU, samt andre midler til at forbedre den økonomiske forvaltning og sikre, at tilsynsmyndigheder »kan se skoven for bare træer« og effektivt anvender de mest hensigtsmæssige makrotilsynsværktøjer.

20

(21)  Se kapitel 6 i Økonomiministerens rapport til Altinget »The Future Structure of the Icelandic Financial System«, som findes på http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

21

(22)  Siden efteråret 2008 er flere finansvirksomheder forsvundet fra markedet (ud over de »gamle« store forretningsbanker, Glitnir, Kaupthing og Landsbanki): Sparisjóðabanki Íslands (tidligere Icebank), Reykjavik sparekasse (SPRON), Sparisjóður Mýrarsýslu (Myrarsysla sparekasse, SPM), VBS Investment Bank og Askar Capital Investment Bank. Investeringsbanken Straumur-Burdaras Investment Bank og Saga Capital Investment Bank har også oplevet en betydelig nedgang i deres aktiviteter.

22

(23)  Den 11.4.2011 blev en kontrakt om salget af (gamle) MP banks aktiviteter i Island og Litauen godkendt på bankens generalforsamling, hvor over 40 nye aktionærer investerede 5,5 mia. ISK i nye aktier i banken. Andre af den gamle banks aktiviteter forblev hos de tidligere ejere og blev overført til en ny retlig enhed, EA fjárfestingarfélag hf. Yderligere oplysninger findes i MP banks pressemeddelelse af 11.4.2011, som findes på https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 og https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510

23

(24)  Ifølge forliget har RB og dens ejere accepteret en række forpligtelser, der skal forebygge konkurrencefordrejning hidrørende fra RB's aktiviteter og samarbejdet mellem dens ejere. I henhold til forpligtelserne skal RB bl.a. drives på almindelige kommercielle vilkår og uafhængigt af dens ejere, flertallet i RB's bestyrelse skal bestå af eksperter, der er uafhængige af ejerne, adgang til RB's systemer og ydelser skal ske på ligelige vilkår, og vilkårene for levering af RB's ydelser skal være de samme, uanset om kunden er aktionær i RB eller ikke. Eksisterende ejere af RB har forpligtet sig til regelmæssigt at sælge dele af deres andele i RB for at gøre det lettere for ikkefinansielle virksomheder at købe sig ind i RB. Sådanne invitationer skal gives mindst hvert andet år, indtil mindst en tredjedel af alle aktier i RB er blevet solgt til andre end de nuværende aktionærer eller udbudt til salg i et aktieudbud.

24

(25)  Konkurrencemyndigheden bruger termen »erhvervsaktive selskaber« for bankernes aktieandele i normalt ikkefinansielle virksomheder, som bankerne har erhvervet i forbindelse med omstruktureringen af deres låneporteføljer gennem konvertering af gæld til egenkapital eller på andre måder. På samme måde bruger Tilsynsmyndigheden termen »driftsselskab« for en virksomhed i realøkonomien, som ikke tilhører bankens kerneforretning på finansmarkederne.

25

(26)  I denne sammenhæng forstår Tilsynsmyndigheden, at indirekte ejerskab henviser til bankernes mulige indflydelse på og kontrol over virksomheder på grund af deres gæld til banken.

26

(27)  Årsrapport 2007, s. 10. Tilgængelig her: Årsrapport 2007, s. 10. Tilgængelig her: http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/pdf/landsbanki_annual_report_2007.pdf?bcsi_scan_A7E1E556D7B2F94D=aB9LkrKRu+y0xx3fim/JyUDnRB0bAAAANp6SAg==&bcsi_scan_filename=landsbanki_annual_report_2007.pdf

27

(28)  Årsrapport 2007, s. 61.

28

(29)  Beløbsangivelserne i dette afsnit nævnes først i den valuta, i hvilken kapitalen blev ydet, efterfulgt i parentes af det tilsvarende tal i ISK eller euro (alt efter relevans), hvor den er stillet til rådighed af de islandske myndigheder.

29

(30)  Definitionen af tier I-kernekapital omfatter kun egenkapital, dvs. aktiekapital og tilbageholdt overskud, men ikke efterstillede lån eller andre former for hybride kapitalinstrumenter.

30

(31)  Den 15.6.2012 meddelte Landsbankinn, at den ville begynde at tilbagebetale (dele af) disse obligationer tidligere end forventet. Se http://www.landsbankinn.com/news-and-notifications/2012/06/15/Landsbankinn-starts-to-repay-bond-before-schedule/.

31

(32)  Den konvertible, betingede obligation er knyttet til visse referenceaktivers værdi er resultater. I det omfang disse aktivers værdi er højere den 31.12.2012 som anslået, da aftalen blev indgået, skal denne obligation kompensere den gamle bank for denne forskel. Hvis forskellen mellem værdiansættelsen de to datoer er nul eller negativ, vil den nye hovedsum blive ansat til nul, og obligationen ophæves. Men hvis værdien er positiv, bliver obligationen udstedt til denne værdi, og Landsbanki overdrager hele sin aktiebeholdning til Landsbankinn eller en del af den i det omfang, den positive værdi er lavere end aktiebeholdningens værdi.

32

(33)  EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22.

33

(34)  EFT L 135 af 31.5.1994, s. 5.

34

(35)  Den engelske oversættelse af meddelelsen kan ses på: http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033.

35

(36)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842

36

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Økonomiministeren har også for nylig henvist hertil i et interview med Viðskiptablaðið den 2. december 2010, s. 8: »Økonomiministeren har også for nylig henvist hertil i et interview med Viðskiptablaðið den 2. december 2010, s. 8: Vi agter ikke at opretholde ubegrænset garanti for indskud i det uendelige. Spørgsmålet om, hvornår den vil blive trukket tilbage, afhænger dog af, hvornår der indføres et alternativt, effektivt indskudssystem og et finanssystem, som har løst alle sine problemer« (Tilsynsmyndighedens oversættelse).

(37)  Det relevante punkt kan findes i brevets afsnit 16 (side 6): http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf.

37

(38)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm .

38

(39)  Uofficiel oversættelse foretaget af Tilsynsmyndigheden fra artikel i Morgunblaðið (www.mbl.is) den 10.6.2012.

39

(40)  Se http://www.fjarmalaraduneyti.is/frettatilkynningar/nr/15527.

40

(41)  Når der henvises til forrentning af egenkapital, menes der forrentning af egenkapital efter skat.

41

(42)  I Bankasýsla ríkisins rapport for 2011 (om bankernes drift i 2010) når man frem til en lignende konklusion; Landsbankinns »kerne-rentabilitet« er endnu højere ifølge denne rapport. Se http://www.banka-sysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf.

42

(43)  Se CBI's Rules on Liquidity Ratios No. 317 of 25 April 2006, der findes på http://www.sedla-banki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713

43

(44)  De største islandske banker accepterede at tilbyde alle overgearede kunder en realkreditjustering på 110 %, dvs. realkredittens hovedstol fastsættes til 110 % af ejendommens registrerede værdi.

44

(45)  Nærmere beskrevet i kapitel 3 i nærværende afgørelse.

45

(46)  Se i denne forbindelse Rettens dom af 21.5.2010 i de forenede sager T-425/04, T-444/04, T-450/04 og T-456/04, Frankrig m.fl. mod Kommissionen, Sml. 2010 II, s. 2099, præmis 283 (efter appel) samt udtalelsen fra AG Mengozzi i appelsagen, dvs. sag C-399/10, Bouygues, præmis 47, hvor man fandt, at disse betingelser er for restriktive til, at man kan vurdere, hvorvidt der er tale om statsstøtte.

46

(47)  Se f.eks. T-228/99, WestLB, Sml. 2003, s. 435.

47

(48)  Se f.eks. Kommissionens afgørelse af 10.10.2008 i sag NN 51/2008, Garantiordning for bankerne i Danmark, punkt 32, og Kommissionens afgørelse af 21.10.2008 i sag C 10/2008, IKB, punkt 74.

48

(49)  Se tilsynsmyndighedens afgørelse af 8.5.2009 om en ordning for midlertidig rekapitalisering af grundlæggende sunde banker med henblik på at fremme finansiel stabilitet og udlån til realøkonomien i Norge (205/09/KOL) på: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1

49

(50)  Se i denne forbindelse et tilsvarende ræsonnement, som Europa-Kommissionen anlagde i forbindelse med investeringer foretaget af leverandører til en virksomhed i problemer i Kommissionens afgørelse C 4/10 (ex NN 64/09) — Støtte til Trèves (Frankrig).

50

(51)  Rapport fra økonomiministeren til Altinget (marts 2012), »The Future Structure of the Icelandic Financial System«, kap. 9.6, findes på: http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

51

(52)  Myndigheden bemærker i denne forbindelse bemærkningerne fra CBI's guvernør, som i forordet til bankens rapport om finansiel stabilitet for anden halvdel af 2010 udtaler, at »kapitaliseringen af finansinstitutterne beskyttes i øjeblikket af kapitalkontrollerne og regeringens erklæring om indskudsgaranti«. Se http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, s. 5. Se også Kommissionens afgørelse NN48/2008, Guarantee Scheme for Banks in Ireland, punkt 46 og 47: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf og NN51/2008, Guarantee Scheme for Banks in Denmark: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf.

52

(53)  Se i denne forbindelse sag 730/79, Phillip Morris mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671.

53

(54)  Se Del VIII i Tilsynsmyndighedens statsstøtteretningslinjer. Temporary rules regarding financial crisis. The application of state aid rules to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis, findes på http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

54

(55)  Return to viability and the assessment of restructuring measures in the financial sector in the currents crisis under the State air rules, vedtaget af Tilsynsmyndigheden den 25. november 2009 under kapitel VII: Temporary Rules regarding the Financial Crisis, as extended by the Financial Crisis Guidelines 2012. Findes på Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

55

(56)  Nye regler om valutabalancen blev vedtaget af CBI og trådte i kraft den 1. januar 2011. Formålet med reglerne er at begrænse valutakursrisikoen ved at forhindre, at valutabalancer overstiger bestemte grænser. En af de største ændringer i forhold til tidligere udgaver af reglerne er, at den tilladte åbne valutaposition i enkeltlande er sænket fra 20 % til 15 % af egenkapitalen, mens den tilladte samlede valutabalance er sænket fra 30 % til 15 %. Rapporteringen af valutabalancen er også mere detaljeret end tidligere, idet aktiver og passiver i fremmed valuta klassificeres efter type: lån, obligationer, egenkapitalinstrumenter, andele i gensidige fonde, indlån, rentebærende aftaler, gæld til centralbanken osv. Hvis valutabalancen afviger fra grænserne i reglerne, skal den pågældende finansvirksomhed indføre foranstaltninger for at fjerne differencen inden for højst tre hverdage. Hvis dette ikke lykkes gennem den finansielle virksomheds foranstaltninger, kan CBI beregne periodiske sanktioner. CBI har også taget andre skridt til at begrænse valutaubalancer, f.eks. ved at indgå en valuta-swapaftale med en af handelsbankerne og ved at købe fremmed valuta. Ifølge CBI fremmer disse foranstaltninger øget finansiel stabilitet og styrker CBI's ikkelånte valutareserver.

56

(57)  Jf. http://www.bis.org/press/p120412a.htm.

57

(58)  Jf. f.eks. CBI's rapport om finansiel stabilitet 2011:2, hvori det hedder, at rentemarginalen er omkring 2-3 gange større i Island end i de øvrige nordiske lande.

58

(59)  Tabenes nøjagtige omfang er usikkert og varierer efter deres ranking. Man kan få en indikation af disse tab ifølge nuværende skøn fra http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/skyrslan/Opna%20netið%20-%20CreditorsMeeting_31Mai2012%20-%20íslenskaME.pdf, hvoraf det fremgår, at passiverne er omkring tre gange større end aktiverne i boet.

59

(60)  Financial crisis Guidelines 2012, vedtaget af Tilsynsmyndigheden den 14.12.2011 under kapital VII: Temporary Rules regarding the Financial Crisis. Findes på Tilsynsmyndighedens hjemmeside: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Financial-Crisis-Guidelines-2012.pdf. Fremhævet tilføjelse.

60

(61)  Ved udgangen af 2014 vil omstruktureringsperioderne for alle islandske banker, der er genstand for en formel undersøgelse, udløbe.

61

(62)  Stempelafgiften varierer afhængigt af, hvilken type juridisk dokument, der er tale om, men er normalt på 15 ISK for hver påbegyndt tusinde ISK (dvs. omkring 1,5 %) af den pålydende værdi af rentebærende obligationer med sikkerhed i fast ejendom eller anden sikkerhed.

62

(63)  Beslutning nr. 325/11/KOL af 19.10.2011.

63

(64)  Jf. f.eks. Kommissionens afgørelse i sag SA.28264, Omstruktureringsstøtte til Hypo Real Estate, hvor Kommissionen accepterede udskillelsen af en stor del af Hypo Real Estates oversøiske forretning som en foranstaltning, der skulle begrænse konkurrencefordrejningen for bankens efterfølger, PBB.

64

(65)  Med den samme begrundelse accepterer Tilsynsmyndigheden, at frasalgene er betinget af, at [...].

65

---

BILAG

TILSAGN OG RELEVANTE ÆNDRINGER AF DEN JURIDISKE RAMME FOR BANKDRIFT

1.   DE ISLANDSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN

De islandske myndigheder har opgivet to tilsagn, som beskrives nedenfor.

Ændring af stempelafgift for at udelukke statsstøtte og reducere omkostningerne ved at skifte

Finansministeriet vil nedsætte en arbejdsgruppe med mandat til at revidere lov nr. 36/1978 om stempelafgift. Arbejdsgruppen skal indsende en rapport til finansministeren i oktober 2012 sammen med et lovforslag. Arbejdsgruppen skal navnlig undersøge afskaffelsen af stempelafgifter på obligationer udstedt af privatpersoner, når disse overføres mellem kreditorer (f.eks. når private overfører deres lån fra en låneinstitution til en anden). Gruppen skal desuden undersøge, hvordan brugen af stempelafgiften kan ændres for at forenkle procedurerne og fremme konkurrencen.

Foranstaltninger, der kan gøre det lettere at skifte og reducere omkostningerne ved at skifte

I henhold til en beslutning truffet af det islandske Alting den 21. marts 2012 vil nedsætte et udvalg, der har mandat til at gennemgå forbrugerbeskyttelsen på det finansielle marked og fremsætte forslag til, hvordan privatpersoners og husholdningers stilling kan styrkes i forhold til låneinstitutionerne. Nedsættelsen af udvalget vil omfatte et særligt mandat til revision af mulighederne for og omkostningerne ved at skifte, og udvalget skal arbejde tæt sammen med den islandske konkurrencemyndighed om dette spørgsmål. Udvalget skal fremlægge sin rapport senest den 15. januar 2013.

Desuden har de islandske myndigheder godkendt følgende forpligtelser for Landsbankinn:

Begrænsning af opkøb

Landsbankinn forpligter sig til ikke at opkøbe finansinstitutioner frem til den 15. december 2014. Med forbehold af denne forpligtelse kan Landsbankinn efter at have fået Tilsynsmyndighedens godkendelse opkøbe finansieringsvirksomheder, navnlig hvis dette er nødvendigt for at sikre finansiel stabilitet.

Frasalg af [...] og lukning af afdelinger

Landsbankinn forpligter sig til at sælge sine aktieposter i [...] før [dato]. [...]

Desuden forpligter Landsbankinn sig til at lukke [...] af sine afdelinger [dato].

Frasalg af aktier i selskaber under omstrukturering

Landsbankinn forpligter sig til generelt at sælge aktieposter i driftsselskaber, som den har overtaget som følge af omstruktureringer, jf. artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002. Desuden forpligter banken sig til at følge proceduren og overholde tidsfristerne i overstående retlige bestemmelse. Endelig vil banken stille ajourførte oplysninger til rådighed på sit websted (eller et websted tilhørende et relevant datterselskab) om de aktieposter, der sættes til salg.

Navnlig forpligter Landsbankinn sig til at udbyde sine aktieposter til sag i følgende virksomheder, forudsat at disse, herunder deres finansielle positioner, aktiviteter og fremtidsudsigter ikke er omfattet af betydelig juridisk risiko/risiko for tvister eller dermed sammenlignelig usikkerhed:

[...]

Foranstaltninger til fordel for nye og små konkurrenter

Landsbankinn forpligter sig til at gennemføre følgende foranstaltninger til gavn for nye og små konkurrenter:

| a) | Landsbankinn vil frem til udgangen af 2014 hverken håndhæve kontraktbestemmelser eller indføre nye kontraktbestemmelser, hvor særlige betingelser vedrørende rentesatser gøres afhængige af, at man opretholder et vist minimum af forretninger med banken. |
| --- | --- |

a)

Landsbankinn vil frem til udgangen af 2014 hverken håndhæve kontraktbestemmelser eller indføre nye kontraktbestemmelser, hvor særlige betingelser vedrørende rentesatser gøres afhængige af, at man opretholder et vist minimum af forretninger med banken.

| b) | På sit websted stiller Landsbankinn lettilgængelige oplysninger til rådighed om proceduren for flytning af bankydelser til en anden finansiel institution. På webstedet vil man desuden gøre de dokumenter, der er nødvendige for at skifte mellem finansinstitutioner, lettilgængelige. De samme oplysninger og formularer til flytning vil være tilgængelige i bankens afdelinger. |
| --- | --- |

b)

På sit websted stiller Landsbankinn lettilgængelige oplysninger til rådighed om proceduren for flytning af bankydelser til en anden finansiel institution. På webstedet vil man desuden gøre de dokumenter, der er nødvendige for at skifte mellem finansinstitutioner, lettilgængelige. De samme oplysninger og formularer til flytning vil være tilgængelige i bankens afdelinger.

| c) | Landsbankinn vil effektuere alle anmodninger om overførsel af banktjenester hurtigt. |
| --- | --- |

c)

Landsbankinn vil effektuere alle anmodninger om overførsel af banktjenester hurtigt.

| d) | Landsbankinn vil ikke påberåbe sig statens deltagelse som en konkurrencefordel i forbindelse med markedsføring. |
| --- | --- |

d)

Landsbankinn vil ikke påberåbe sig statens deltagelse som en konkurrencefordel i forbindelse med markedsføring.

| e) | Hvis der ikke er adgang til konkurrerende tjenesteudbydere, vil Landsbankinn tilbyde følgende tjenester til en pris, der er baseret på omkostningerne plus en rimelig margen:






  i) | Betalingstjenester i ISK. |
| --- | --- | --- |

e)

Hvis der ikke er adgang til konkurrerende tjenesteudbydere, vil Landsbankinn tilbyde følgende tjenester til en pris, der er baseret på omkostningerne plus en rimelig margen:

i)

Betalingstjenester i ISK.

| ii) | Betalingstjenester i FX. |
| --- | --- |

ii)

Betalingstjenester i FX.

| iii) | Distribution af sedler og mønter. |
| --- | --- |

iii)

Distribution af sedler og mønter.

2.   RELEVANTE TILPASNINGER OG ÆNDRINGER AF LOVGIVNINGS- OG TILSYNSRAMMERNE FOR DE FINANSIELLE MARKEDER I ISLAND, SOM ER INDFØRT EFTER KRISEN

De islandske myndigheder har indsendt følgende oversigt over de foretagne ændringer af lovgivningen, som var gældende i efteråret 2008:

| — | FME's (det islandske finanstilsyn) beføjelser til at gribe ind (for at overtage generalforsamlingernes beføjelser og frasælge aktiver, jf. nødlov) er blevet skærpet, FME har fået udvidede tilsynsbeføjelser, der er vedtaget supplerende bestemmelser, som giver FME mulighed for at evaluere de enkelte overvågede parters transaktioner eller adfærd. Disse omfatter både bemyndigelse til at træffe beslutninger, f.eks. om lukning af virksomheder eller afslutning af specifikke aktiviteter uden tilbagekaldelse af driftstilladelser, samt en mere detaljeret definition af de principper, hvis tolkning FME og de overvågede enheder eller appelinstanser har været uenige om. |
| --- | --- |

—

FME's (det islandske finanstilsyn) beføjelser til at gribe ind (for at overtage generalforsamlingernes beføjelser og frasælge aktiver, jf. nødlov) er blevet skærpet, FME har fået udvidede tilsynsbeføjelser, der er vedtaget supplerende bestemmelser, som giver FME mulighed for at evaluere de enkelte overvågede parters transaktioner eller adfærd. Disse omfatter både bemyndigelse til at træffe beslutninger, f.eks. om lukning af virksomheder eller afslutning af specifikke aktiviteter uden tilbagekaldelse af driftstilladelser, samt en mere detaljeret definition af de principper, hvis tolkning FME og de overvågede enheder eller appelinstanser har været uenige om.

| — | Reglerne for store individuelle engagementer er blevet præciseret og gjort mere specifikke, risikostyringens rolle og ansvar er blevet styrket, og FME gav tilladelse til at give risikostyringen en højere status i finansielle virksomheders organisation, bestemmelserne om anvendelsen af stresstester er blevet strammet op. |
| --- | --- |

—

Reglerne for store individuelle engagementer er blevet præciseret og gjort mere specifikke, risikostyringens rolle og ansvar er blevet styrket, og FME gav tilladelse til at give risikostyringen en højere status i finansielle virksomheders organisation, bestemmelserne om anvendelsen af stresstester er blevet strammet op.

| — | Bestemmelserne for et særligt register over større låntagere er blevet lovliggjort for at give et bedre overblik over store individuelle engagementer til to eller flere finansielle virksomheder. Registret er vigtigt med henblik på at sammenkæde engagementer og vurdere deres systemiske indvirkning, hvis der skulle opstå problemer med låntagernes transaktioner. Enheder, der ikke er underlagt FME's tilsyn, men som står opført i registrene over finansielle virksomheder, skal give FME oplysninger om alle deres forpligtelser. FME kan forbyde levering af tjenester til sådanne parter, hvis de nægter at udlevere de ønskede oplysninger. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne for et særligt register over større låntagere er blevet lovliggjort for at give et bedre overblik over store individuelle engagementer til to eller flere finansielle virksomheder. Registret er vigtigt med henblik på at sammenkæde engagementer og vurdere deres systemiske indvirkning, hvis der skulle opstå problemer med låntagernes transaktioner. Enheder, der ikke er underlagt FME's tilsyn, men som står opført i registrene over finansielle virksomheder, skal give FME oplysninger om alle deres forpligtelser. FME kan forbyde levering af tjenester til sådanne parter, hvis de nægter at udlevere de ønskede oplysninger.

| — | Bestemmelserne om sund virksomhedspraksis er blevet styrket, og klageudvalget for transaktioner med finansielle virksomheder indskrevet i lovgivningen, der skal offentliggøres detaljerede oplysninger om alle større ejerposter i finansielle virksomheder. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om sund virksomhedspraksis er blevet styrket, og klageudvalget for transaktioner med finansielle virksomheder indskrevet i lovgivningen, der skal offentliggøres detaljerede oplysninger om alle større ejerposter i finansielle virksomheder.

| — | Finansielle virksomheders tidsfrist til at frasælge de tilhørende aktiver er blevet afkortet. |
| --- | --- |

—

Finansielle virksomheders tidsfrist til at frasælge de tilhørende aktiver er blevet afkortet.

| — | Bestemmelserne om finansielle virksomheders beholdninger af egne aktier er blevet strammet op og defineret nærmere. Aktieposter i datterselskaber betragtes nu som egne aktier og det samme gælder kontrakter vedrørende egne aktier, der ikke er balanceført. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om finansielle virksomheders beholdninger af egne aktier er blevet strammet op og defineret nærmere. Aktieposter i datterselskaber betragtes nu som egne aktier og det samme gælder kontrakter vedrørende egne aktier, der ikke er balanceført.

| — | Finansielle virksomheder har fået forbud mod at tilbyde kredit med sikkerhed i egne aktier eller garantbeviser. |
| --- | --- |

—

Finansielle virksomheder har fået forbud mod at tilbyde kredit med sikkerhed i egne aktier eller garantbeviser.

| — | FME skal nu vedtage regler for, hvordan lån med sikkerhed i et pant i aktier i andre finansielle virksomheder skal indregnes i risikogrundlaget og kapitalgrundlaget. |
| --- | --- |

—

FME skal nu vedtage regler for, hvordan lån med sikkerhed i et pant i aktier i andre finansielle virksomheder skal indregnes i risikogrundlaget og kapitalgrundlaget.

| — | Den interne revisionsafdelings ansvar og rolle er blevet styrket. Der findes detaljerede regler vedrørende balancen mellem størrelsen og diversiteten af aktiviteterne i den pågældende finansielle virksomhed og dens interne revisionsafdelings ansvarsområde. |
| --- | --- |

—

Den interne revisionsafdelings ansvar og rolle er blevet styrket. Der findes detaljerede regler vedrørende balancen mellem størrelsen og diversiteten af aktiviteterne i den pågældende finansielle virksomhed og dens interne revisionsafdelings ansvarsområde.

| — | Der er indført en begrænsning på fem år for den periode, hvor et revisionsfirma kan udføre revisionen af den samme finansielle virksomhed, finansielle virksomheders mulighed for at afvise en »besværlig« revisor reduceres. |
| --- | --- |

—

Der er indført en begrænsning på fem år for den periode, hvor et revisionsfirma kan udføre revisionen af den samme finansielle virksomhed, finansielle virksomheders mulighed for at afvise en »besværlig« revisor reduceres.

| — | Alle bestemmelser vedrørende beregningen af egenkapital og forskellige andre tekniske aspekter er blevet revideret. |
| --- | --- |

—

Alle bestemmelser vedrørende beregningen af egenkapital og forskellige andre tekniske aspekter er blevet revideret.

| — | Reglerne om udøvelse af kvalificerede andele, dvs. 10 % af stemmerettighederne eller derover, er blevet revideret. FME har tilladelse til at vende bevisbyrden i forbindelse med vurderingen af parter, der har til hensigt at anskaffe eller udvide kvalificerede andele, f.eks. når det er usikkert, hvem der er ejeren af et holdingselskab med en kvalificeret andel. |
| --- | --- |

—

Reglerne om udøvelse af kvalificerede andele, dvs. 10 % af stemmerettighederne eller derover, er blevet revideret. FME har tilladelse til at vende bevisbyrden i forbindelse med vurderingen af parter, der har til hensigt at anskaffe eller udvide kvalificerede andele, f.eks. når det er usikkert, hvem der er ejeren af et holdingselskab med en kvalificeret andel.

| — | Der stilles nu yderligere egnethedskrav til direktører, deres ansvar for tilsyn eller transaktioner er udvidet, og bestyrelsesformænd med udøvende beføjelser er blevet forbudt, FME har tildelt bestyrelsen en styrket tilsynsrolle, der skal offentliggøres identificerbare oplysninger om topledelsens aflønning. |
| --- | --- |

—

Der stilles nu yderligere egnethedskrav til direktører, deres ansvar for tilsyn eller transaktioner er udvidet, og bestyrelsesformænd med udøvende beføjelser er blevet forbudt, FME har tildelt bestyrelsen en styrket tilsynsrolle, der skal offentliggøres identificerbare oplysninger om topledelsens aflønning.

| — | Der er opstillet regler vedrørende kredittransaktioner, som finansielle virksomheder foretager med direktører, administrerende direktører, centrale medarbejdere samt ejere af kvalificerede andele i den pågældende finansielle virksomhed. Tilsvarende regler gælder for parter, der har en tæt sammenhæng med ovennævnte. FME har vedtaget regler for, hvad man opfatter som tilfredsstillende sikkerhedsstillelse for sådanne transaktioner. |
| --- | --- |

—

Der er opstillet regler vedrørende kredittransaktioner, som finansielle virksomheder foretager med direktører, administrerende direktører, centrale medarbejdere samt ejere af kvalificerede andele i den pågældende finansielle virksomhed. Tilsvarende regler gælder for parter, der har en tæt sammenhæng med ovennævnte. FME har vedtaget regler for, hvad man opfatter som tilfredsstillende sikkerhedsstillelse for sådanne transaktioner.

| — | Der er indført regler vedrørende incitamentsordninger og bonusser til ledelse og medarbejdere samt vedrørende fratrædelsesordninger. |
| --- | --- |

—

Der er indført regler vedrørende incitamentsordninger og bonusser til ledelse og medarbejdere samt vedrørende fratrædelsesordninger.

| — | Bestemmelserne om omorganisering og afvikling af finansielle virksomheder er blevet strammet. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om omorganisering og afvikling af finansielle virksomheder er blevet strammet.

| — | Der er gennemført en samlet revision af de særlige regler for sparekasser. Status og rettigheder for indehavere af garantikapital i sparekasser er blevet præciseret, der er indført restriktioner på dividender, der er indført klare regler for transaktioner med garantbeviser, der er indført regler om nedskrivning af garantbevisers værdi, og reglerne om sparekassers tilladelse til formelt samarbejde er blevet præciseret. Sparekasserne har fået forbud mod at ændre deres juridiske form. |
| --- | --- |

—

Der er gennemført en samlet revision af de særlige regler for sparekasser. Status og rettigheder for indehavere af garantikapital i sparekasser er blevet præciseret, der er indført restriktioner på dividender, der er indført klare regler for transaktioner med garantbeviser, der er indført regler om nedskrivning af garantbevisers værdi, og reglerne om sparekassers tilladelse til formelt samarbejde er blevet præciseret. Sparekasserne har fået forbud mod at ændre deres juridiske form.

Ifølge de islandske myndigheder er de islandske regler i visse henseender mere vidtgående end den fælleseuropæiske ramme. De største afvigelser fra de regler, som EU har vedtaget, og som er medtaget i EØS-aftalen, er følgende:

| — | FME har tilladelse til at begrænse aktiviteterne for individuelle afdelinger af finansielle virksomheder, hvis man anser dette for begrundet. FME har desuden tilladelse til at fastsætte særlige krav, når individuelle afdelinger af finansielle virksomheder ønsker at videreføre deres aktiviteter. FME kan også indføre midlertidige begrænsninger på de aktiviteter, som en finansiel virksomhed kan udøve, enten fuldstændigt eller delvist, og både for aktiviteter, der kræver en tilladelse og aktiviteter, der ikke gør, hvis Tilsynsmyndigheden finder dette begrundet. Dette skyldes naturligt nok ikke mindst afdelingernes aktiviteter og de indskudskonti, de oprettede i andre europæiske stater frem til 2008 (Icesave, Edge og Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

FME har tilladelse til at begrænse aktiviteterne for individuelle afdelinger af finansielle virksomheder, hvis man anser dette for begrundet. FME har desuden tilladelse til at fastsætte særlige krav, når individuelle afdelinger af finansielle virksomheder ønsker at videreføre deres aktiviteter. FME kan også indføre midlertidige begrænsninger på de aktiviteter, som en finansiel virksomhed kan udøve, enten fuldstændigt eller delvist, og både for aktiviteter, der kræver en tilladelse og aktiviteter, der ikke gør, hvis Tilsynsmyndigheden finder dette begrundet. Dette skyldes naturligt nok ikke mindst afdelingernes aktiviteter og de indskudskonti, de oprettede i andre europæiske stater frem til 2008 (Icesave, Edge og Save-and-Save).

| — | Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende den interne revisions rolle i den islandske lovgivning end i EU-direktiverne. |
| --- | --- |

—

Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende den interne revisions rolle i den islandske lovgivning end i EU-direktiverne.

| — | Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af stresstester end i EU-direktiverne. |
| --- | --- |

—

Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af stresstester end i EU-direktiverne.

| — | Finansielle virksomheder skal føre et særligt register (et kreditregister) over alle parter, som de giver kredit, og indsende en ajourført liste til FME ved udgangen af hver måned. Desuden skal der indsendes en tilsvarende liste over parter, der har en tæt sammenhæng med finansielle virksomheder, deres bestyrelser og direktører samt grupper af forbundne kunder, hvis disse parter ikke står på ovennævnte liste. Denne liste giver bedre mulighed for at overvåge sammenhængene mellem finansielle virksomheder, deres direktører og ledelser. |
| --- | --- |

—

Finansielle virksomheder skal føre et særligt register (et kreditregister) over alle parter, som de giver kredit, og indsende en ajourført liste til FME ved udgangen af hver måned. Desuden skal der indsendes en tilsvarende liste over parter, der har en tæt sammenhæng med finansielle virksomheder, deres bestyrelser og direktører samt grupper af forbundne kunder, hvis disse parter ikke står på ovennævnte liste. Denne liste giver bedre mulighed for at overvåge sammenhængene mellem finansielle virksomheder, deres direktører og ledelser.

| — | Hvis FME mener, at låntagningen hos en enkelt part i kreditregistret, som ikke er omfattet af officielt tilsyn med finansielle aktiviteter, kan have systemiske virkninger, kan man anmode den pågældende part om oplysninger om forpligtelserne. |
| --- | --- |

—

Hvis FME mener, at låntagningen hos en enkelt part i kreditregistret, som ikke er omfattet af officielt tilsyn med finansielle aktiviteter, kan have systemiske virkninger, kan man anmode den pågældende part om oplysninger om forpligtelserne.

| — | Hvis en part, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, og som står opført i kreditregistret, nægter at udlevere oplysningerne til FME, kan Tilsynsmyndigheden beordre de overvågede enheder til at undlade at yde flere tjenester til den pågældende part. Det samme gør sig gældende, hvis den pågældende parts offentliggørelse af oplysninger er utilfredsstillende. Bestemmelserne vedrørende et kreditregister og omfattende tilladelser til tilsynsførende vedrørende parter, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, findes ikke i EU-/EØS-reglerne. |
| --- | --- |

—

Hvis en part, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, og som står opført i kreditregistret, nægter at udlevere oplysningerne til FME, kan Tilsynsmyndigheden beordre de overvågede enheder til at undlade at yde flere tjenester til den pågældende part. Det samme gør sig gældende, hvis den pågældende parts offentliggørelse af oplysninger er utilfredsstillende. Bestemmelserne vedrørende et kreditregister og omfattende tilladelser til tilsynsførende vedrørende parter, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, findes ikke i EU-/EØS-reglerne.

| — | Der findes betydeligt mere detaljerede og restriktive bestemmelser om udlån til forbundne parter og sikkerhedsstillelse end i EU-/EØS-reglerne. |
| --- | --- |

—

Der findes betydeligt mere detaljerede og restriktive bestemmelser om udlån til forbundne parter og sikkerhedsstillelse end i EU-/EØS-reglerne.

| — | FME må nægte ejeren af en kvalificeret andel retten til at udnytte denne andel, hvis der hersker tvivl om, hvem der er eller vil være den egentlige ejer. |
| --- | --- |

—

FME må nægte ejeren af en kvalificeret andel retten til at udnytte denne andel, hvis der hersker tvivl om, hvem der er eller vil være den egentlige ejer.

| — | Det maksimale tidsrum, hvor eksterne revisorer kan arbejde for den samme finansielle virksomhed, er kortere end i EU-/EØS-reglerne. |
| --- | --- |

—

Det maksimale tidsrum, hvor eksterne revisorer kan arbejde for den samme finansielle virksomhed, er kortere end i EU-/EØS-reglerne.

| — | Der er tale om betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende kriterierne for direktører i finansielle virksomheder end i EU-direktiverne. |
| --- | --- |

—

Der er tale om betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende kriterierne for direktører i finansielle virksomheder end i EU-direktiverne.

| — | Der indføres bestemmelser vedrørende bonusordninger og fratrædelsesordninger. |
| --- | --- |

—

Der indføres bestemmelser vedrørende bonusordninger og fratrædelsesordninger.

| — | For nylig har man fastlagt regler for aflønningspolitikker i EU-direktiverne, men man har endnu ikke indført regler om fratrædelsesordninger i dette forum. |
| --- | --- |

—

For nylig har man fastlagt regler for aflønningspolitikker i EU-direktiverne, men man har endnu ikke indført regler om fratrædelsesordninger i dette forum.

Den 23. marts 2012 fremlagde økonomiministeren en rapport om den fremtidige struktur i det islandske finansielle system. Ministeren har endvidere nedsat en ekspertgruppe, der skal udarbejde forslag til en lovgivningsmæssig ramme for alle finansielle aktiviteter i Island.

---

| 15.5.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/169

---

Offentlig udgave af (1)

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

nr. 291/12/KOL

af 11. juli 2012

om omstruktureringsstøtte til Arion Bank (Island)

EFTA-Tilsynsmyndigheden (i det følgende benævnt »Tilsynsmyndigheden«) har —

UNDER HENVISNING til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-aftalen«), særlig artikel 61 og protokol 26 hertil,

UNDER HENVISNING til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (i det følgende benævnt »tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 24,

UNDER HENVISNING til protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen (i det følgende benævnt »protokol 3«), navnlig artikel 1, stk. 3, i del I, artikel 7, stk. 3, i del II og artikel 13 i del II, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFREMSTILLING

1.   PROCEDURE

| (1) | Efter en uformel brevveksling i oktober 2008 og Islands Altings vedtagelse den 6. oktober af lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv. (i det følgende benævnt »nødloven«), som gav den islandske stat vide beføjelser til at gribe ind i banksektoren, skrev Tilsynsmyndighedens formand den 10. oktober til de islandske myndigheder og anmodede om at få anmeldt de statsstøtteforanstaltninger, som blev indført med nødloven, til Tilsynsmyndigheden. Derefter var der regelmæssigt yderligere kontakt og brevveksling, bl.a. med brev fra Tilsynsmyndigheden af 18. juni 2009 med en påmindelse til de islandske myndigheder om, at det var nødvendigt at anmelde eventuelle statsstøtteforanstaltninger, og om spærreklausulen i artikel 3 i protokol 3. Den 20. september 2010 anmeldte de islandske myndigheder endelig med tilbagevirkende kraft og efter yderligere brevveksling og møder statsstøtte ydet i forbindelse med genoprettelsen af visse af (gamle) Kaupthing Banks aktiviteter og oprettelsen og kapitaliseringen af New Kaupthing Bank (omdøbt til Arion Bank pr. 21. november 2009). |
| --- | --- |

(1)

Efter en uformel brevveksling i oktober 2008 og Islands Altings vedtagelse den 6. oktober af lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv. (i det følgende benævnt »nødloven«), som gav den islandske stat vide beføjelser til at gribe ind i banksektoren, skrev Tilsynsmyndighedens formand den 10. oktober til de islandske myndigheder og anmodede om at få anmeldt de statsstøtteforanstaltninger, som blev indført med nødloven, til Tilsynsmyndigheden. Derefter var der regelmæssigt yderligere kontakt og brevveksling, bl.a. med brev fra Tilsynsmyndigheden af 18. juni 2009 med en påmindelse til de islandske myndigheder om, at det var nødvendigt at anmelde eventuelle statsstøtteforanstaltninger, og om spærreklausulen i artikel 3 i protokol 3. Den 20. september 2010 anmeldte de islandske myndigheder endelig med tilbagevirkende kraft og efter yderligere brevveksling og møder statsstøtte ydet i forbindelse med genoprettelsen af visse af (gamle) Kaupthing Banks aktiviteter og oprettelsen og kapitaliseringen af New Kaupthing Bank (omdøbt til Arion Bank pr. 21. november 2009).

| (2) | Ved brev af 16. december 2010 (2) meddelte EFTA-Tilsynsmyndigheden (»Tilsynsmyndigheden«) de islandske myndigheder, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3, for så vidt angår den islandske stats foranstaltninger til genoprettelsen af visse af (gamle) Kaupthing Banks aktiviteter og oprettelsen og kapitaliseringen af New Kaupthing Bank, nu omdøbt til Arion Bank (beslutningen om at indlede proceduren). (3) Tilsynsmyndigheden anmodede ligeledes om at få tilsendt en detaljeret omstruktureringsplan for Arion Bank inden for de følgende seks måneder. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 16. december 2010 (2) meddelte EFTA-Tilsynsmyndigheden (»Tilsynsmyndigheden«) de islandske myndigheder, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3, for så vidt angår den islandske stats foranstaltninger til genoprettelsen af visse af (gamle) Kaupthing Banks aktiviteter og oprettelsen og kapitaliseringen af New Kaupthing Bank, nu omdøbt til Arion Bank (beslutningen om at indlede proceduren). (3) Tilsynsmyndigheden anmodede ligeledes om at få tilsendt en detaljeret omstruktureringsplan for Arion Bank inden for de følgende seks måneder.

| (3) | Ved brev af 24. marts 2011 (4) modtog Tilsynsmyndigheden en bemærkning fra interesserede parter, som blev sendt til de islandske myndigheder den 25. maj 2011. De islandske myndigheder har ikke fremsat kommentarer til denne bemærkning. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 24. marts 2011 (4) modtog Tilsynsmyndigheden en bemærkning fra interesserede parter, som blev sendt til de islandske myndigheder den 25. maj 2011. De islandske myndigheder har ikke fremsat kommentarer til denne bemærkning.

| (4) | Ved brev af 31. marts 2011 fremsendte de islandske myndigheder en omstruktureringsplan for Arion Bank. En ajourført omstruktureringsplan blev fremsendt pr. e-mail af 30. april 2012. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 31. marts 2011 fremsendte de islandske myndigheder en omstruktureringsplan for Arion Bank. En ajourført omstruktureringsplan blev fremsendt pr. e-mail af 30. april 2012.

| (5) | Tilsynsmyndigheden anmodede om oplysninger om omstruktureringsplanen den 11. juli 2011 og 13. februar 2012. Svar på disse anmodninger fra de islandske myndigheder indgik den 26. oktober 2011, 16. april 2012, 30. april 2012, 21. maj 2012 og 6. juli 2012. De endelige udgaver af de islandske myndigheders og Arion Banks forpligtelser blev indsendt den 3. juli 2012. (5) |
| --- | --- |

(5)

Tilsynsmyndigheden anmodede om oplysninger om omstruktureringsplanen den 11. juli 2011 og 13. februar 2012. Svar på disse anmodninger fra de islandske myndigheder indgik den 26. oktober 2011, 16. april 2012, 30. april 2012, 21. maj 2012 og 6. juli 2012. De endelige udgaver af de islandske myndigheders og Arion Banks forpligtelser blev indsendt den 3. juli 2012. (5)

| (6) | Derudover mødtes Tilsynsmyndighedens repræsentanter med de islandske myndigheder og repræsentanter for Arion Bank den 7. juni 2011 og 27.-28. februar 2012. |
| --- | --- |

(6)

Derudover mødtes Tilsynsmyndighedens repræsentanter med de islandske myndigheder og repræsentanter for Arion Bank den 7. juni 2011 og 27.-28. februar 2012.

2.   SAGSFORLØB

| (7) | Tilsynsmyndigheden vil i dette afsnit beskrive de begivenheder, fakta samt den økonomiske, politiske og lovgivningsmæssige udvikling i forbindelse med sammenbruddet og omstruktureringen af det islandske finanssystem fra oktober 2008 til dato, som er nødvendige for at fastslå baggrunden for vurderingen af støtteforanstaltningerne. Inden da gives en gennemgang af kronologien bag Kaupthing Banks sammenbrud. |
| --- | --- |

(7)

Tilsynsmyndigheden vil i dette afsnit beskrive de begivenheder, fakta samt den økonomiske, politiske og lovgivningsmæssige udvikling i forbindelse med sammenbruddet og omstruktureringen af det islandske finanssystem fra oktober 2008 til dato, som er nødvendige for at fastslå baggrunden for vurderingen af støtteforanstaltningerne. Inden da gives en gennemgang af kronologien bag Kaupthing Banks sammenbrud.

2.1.   Kaupthing Banks sammenbrud

| (8) | I september 2008 begyndte en række store globale finansinstitutioner at få store problemer. I de turbulente tider for de globale finansmarkeder fik Islands tre største kommercielle banker, der havde oplevet en usædvanlig vækst gennem de foregående år, problemer med at refinansiere deres kortfristede gæld og var ude for et stormløb mod deres indskud. Lehman Brothers anmodede om konkursbeskyttelse den 15. september, og samme dag blev det meddelt, at Bank of America ville overtage Merrill Lynch. Samtidig blev en af Det Forenede Kongeriges største banker, HBOS, overtaget af Lloyds TSB. |
| --- | --- |

(8)

I september 2008 begyndte en række store globale finansinstitutioner at få store problemer. I de turbulente tider for de globale finansmarkeder fik Islands tre største kommercielle banker, der havde oplevet en usædvanlig vækst gennem de foregående år, problemer med at refinansiere deres kortfristede gæld og var ude for et stormløb mod deres indskud. Lehman Brothers anmodede om konkursbeskyttelse den 15. september, og samme dag blev det meddelt, at Bank of America ville overtage Merrill Lynch. Samtidig blev en af Det Forenede Kongeriges største banker, HBOS, overtaget af Lloyds TSB.

| (9) | Problemerne i den islandske finanssektor trådte tydeligere frem den 29. september 2008, da Islands regering meddelte, at man havde indgået en aftale med Glitnir Bank om et kapitalindskud på 600 mio. EUR til gengæld for 75 % af bankens kapitalandele. Regeringens planlagte overtagelse af Glitnir Bank var dog ikke nok til at skabe tryghed på markederne og blev efterfølgende opgivet. Kursen på de tre forretningsbankers aktier styrtdykkede, og deres kreditvurderinger blev nedjusteret. |
| --- | --- |

(9)

Problemerne i den islandske finanssektor trådte tydeligere frem den 29. september 2008, da Islands regering meddelte, at man havde indgået en aftale med Glitnir Bank om et kapitalindskud på 600 mio. EUR til gengæld for 75 % af bankens kapitalandele. Regeringens planlagte overtagelse af Glitnir Bank var dog ikke nok til at skabe tryghed på markederne og blev efterfølgende opgivet. Kursen på de tre forretningsbankers aktier styrtdykkede, og deres kreditvurderinger blev nedjusteret.

| (10) | Antallet af opsigelser af indskud fra udenlandske afdelinger af Landsbanki og Kaupthing steg, af afdelingerne i Island oplevede også massive kontanthævninger. Den første weekend i oktober stod det klart, at en anden af de tre store banker, Landsbanki, havde svære problemer. Glitnir Bank og Landsbanki blev overtaget af FME den 7. oktober 2008. Det var en kort tid håbet, at Kaupthing Bank kunne undslippe same skæbne, og den 6. oktober 2008 gav CBI Kaupthing et lån på 500 mio. EUR mod sikkerhed i Kaupthings danske datterselskab, FIH Erhvervsbanken. Men Kaupthing Banks låneaftaler og gældsbeviser indeholdt generelt en klausul om, at hvis et af bankens store datterselskaber misligholdt sine forpligtelser, ville dette udgøre misligholdelse fra Kaupthing Banks side og medføre, at bankens lån forfaldt. Den 8. oktober 2008 erklærede de britiske myndigheder Kaupthings datterselskab i Storbritannien, Kaupthing Singer & Friedlander (KSF), konkurs. Dagen efter overtog FME kontrollen med banken i medfør af de beføjelser, der var fastlagt i nødloven. |
| --- | --- |

(10)

Antallet af opsigelser af indskud fra udenlandske afdelinger af Landsbanki og Kaupthing steg, af afdelingerne i Island oplevede også massive kontanthævninger. Den første weekend i oktober stod det klart, at en anden af de tre store banker, Landsbanki, havde svære problemer. Glitnir Bank og Landsbanki blev overtaget af FME den 7. oktober 2008. Det var en kort tid håbet, at Kaupthing Bank kunne undslippe same skæbne, og den 6. oktober 2008 gav CBI Kaupthing et lån på 500 mio. EUR mod sikkerhed i Kaupthings danske datterselskab, FIH Erhvervsbanken. Men Kaupthing Banks låneaftaler og gældsbeviser indeholdt generelt en klausul om, at hvis et af bankens store datterselskaber misligholdt sine forpligtelser, ville dette udgøre misligholdelse fra Kaupthing Banks side og medføre, at bankens lån forfaldt. Den 8. oktober 2008 erklærede de britiske myndigheder Kaupthings datterselskab i Storbritannien, Kaupthing Singer & Friedlander (KSF), konkurs. Dagen efter overtog FME kontrollen med banken i medfør af de beføjelser, der var fastlagt i nødloven.

2.2   Finanskrisen og hovedårsagerne til de islandske bankers konkurs

| (11) | I de islandske myndigheders anmeldelse af statsstøtten til Arion Bank forklarede de, at årsagerne til sammenbruddet i den islandske banksektor og nødvendigheden af deres indgreb var detaljeret beskrevet i en rapport udarbejdet af en særlig undersøgelseskommission, nedsat af Islands Alting (6), hvis mandat var at undersøge og analysere de processer, der førte til de tre hovedbankers sammenbrud. Tilsynsmyndigheden opsummerer nedenfor undersøgelseskommissionens konklusioner vedrørende de mest relevante årsager til Kaupthing Banks konkurs. Oplysningerne stammer fra kapitel 2 (sammendrag) og 21 (årsager til de islandske bankers kollaps — ansvar, fejltagelser og uagtsomhed) i undersøgelseskommissionens rapport. |
| --- | --- |

(11)

I de islandske myndigheders anmeldelse af statsstøtten til Arion Bank forklarede de, at årsagerne til sammenbruddet i den islandske banksektor og nødvendigheden af deres indgreb var detaljeret beskrevet i en rapport udarbejdet af en særlig undersøgelseskommission, nedsat af Islands Alting (6), hvis mandat var at undersøge og analysere de processer, der førte til de tre hovedbankers sammenbrud. Tilsynsmyndigheden opsummerer nedenfor undersøgelseskommissionens konklusioner vedrørende de mest relevante årsager til Kaupthing Banks konkurs. Oplysningerne stammer fra kapitel 2 (sammendrag) og 21 (årsager til de islandske bankers kollaps — ansvar, fejltagelser og uagtsomhed) i undersøgelseskommissionens rapport.

| (12) | Den globale likviditetsbegrænsning på finansmarkederne, som begyndte i 2007, førte i sidste instans til kollapset i de tre største islandske banker, hvis forretningsaktiviteter i stigende grad var blevet afhængige af at skaffe finansiering gennem internationale markeder. Der var dog mange og komplekse årsager til de islandske bankers sammenbrud. Undersøgelseskommissionen afdækkede de årsager, der førte til de største bankers kollaps, og det er interessant, at de fleste af konklusionerne gjaldt for alle tre banker, og at mange af dem er indbyrdes forbundne. Årsagerne til konkurserne i tilknytning til bankernes aktiviteter gengives kortfattet nedenfor. |
| --- | --- |

(12)

Den globale likviditetsbegrænsning på finansmarkederne, som begyndte i 2007, førte i sidste instans til kollapset i de tre største islandske banker, hvis forretningsaktiviteter i stigende grad var blevet afhængige af at skaffe finansiering gennem internationale markeder. Der var dog mange og komplekse årsager til de islandske bankers sammenbrud. Undersøgelseskommissionen afdækkede de årsager, der førte til de største bankers kollaps, og det er interessant, at de fleste af konklusionerne gjaldt for alle tre banker, og at mange af dem er indbyrdes forbundne. Årsagerne til konkurserne i tilknytning til bankernes aktiviteter gengives kortfattet nedenfor.

Uforholdsmæssig stor og ikkebæredygtig ekspansion

| (13) | Undersøgelseskommissionen konkluderede, at bankerne i årene op til kollapset havde udvidet deres balancer og låneporteføljer ud over deres egen driftsmæssige og ledelsesmæssige kapacitet. De tre bankers samlede aktiver var steget eksponentielt fra 1 400 mia. ISK (7) i 2003 til 14 400 mia. ISK ved udgangen af andet kvartal af 2008. Interessant er det, at en stor del af de tre bankers vækst var inden for udlån til udenlandske parter, og dette udlån steg betydeligt i løbet af 2007 (8), især efter at den internationale likviditetskrise var sat ind. Undersøgelseskommissionen konkluderede derfor, at en stor del af stigningen i udlån stammede fra lån til virksomheder, som havde fået afslag på kredit andre steder. Rapportens konklusion var også, at stedse mere risikable investeringsbankydelser var blevet en stadig vigtigere del af bankernes aktiviteter, og at væksten havde bidraget til problemerne. |
| --- | --- |

(13)

Undersøgelseskommissionen konkluderede, at bankerne i årene op til kollapset havde udvidet deres balancer og låneporteføljer ud over deres egen driftsmæssige og ledelsesmæssige kapacitet. De tre bankers samlede aktiver var steget eksponentielt fra 1 400 mia. ISK (7) i 2003 til 14 400 mia. ISK ved udgangen af andet kvartal af 2008. Interessant er det, at en stor del af de tre bankers vækst var inden for udlån til udenlandske parter, og dette udlån steg betydeligt i løbet af 2007 (8), især efter at den internationale likviditetskrise var sat ind. Undersøgelseskommissionen konkluderede derfor, at en stor del af stigningen i udlån stammede fra lån til virksomheder, som havde fået afslag på kredit andre steder. Rapportens konklusion var også, at stedse mere risikable investeringsbankydelser var blevet en stadig vigtigere del af bankernes aktiviteter, og at væksten havde bidraget til problemerne.

Begrænset adgang til finansiering på de internationale markeder

| (14) | En stor del af bankernes vækst kan tilskrives adgangen til internationale finansmarkeder, eftersom de nød godt af gode kreditvurderinger og adgang til europæiske markeder gennem EØS-aftalen. De islandske banker lånte 14 mia. EUR på udenlandske obligationsmarkeder i 2005 på relativt favorable vilkår. Da adgangen til de europæiske obligationsmarkeder blev begrænset, finansierede bankerne deres aktiviteter på amerikanske markeder, hvor islandske obligationer blev pakket til strukturerede kreditobligationer. I tiden op til sammenbruddet blev bankerne i stigende grad afhængige af kortfristede lån, hvilket førte til store og — ifølge undersøgelseskommissionen — forventelige refinansieringsrisici. |
| --- | --- |

(14)

En stor del af bankernes vækst kan tilskrives adgangen til internationale finansmarkeder, eftersom de nød godt af gode kreditvurderinger og adgang til europæiske markeder gennem EØS-aftalen. De islandske banker lånte 14 mia. EUR på udenlandske obligationsmarkeder i 2005 på relativt favorable vilkår. Da adgangen til de europæiske obligationsmarkeder blev begrænset, finansierede bankerne deres aktiviteter på amerikanske markeder, hvor islandske obligationer blev pakket til strukturerede kreditobligationer. I tiden op til sammenbruddet blev bankerne i stigende grad afhængige af kortfristede lån, hvilket førte til store og — ifølge undersøgelseskommissionen — forventelige refinansieringsrisici.

Bankejernes gearing

| (15) | For alle de store islandske banker gjaldt det, at de vigtigste ejere var at finde blandt de største debitorer (9). Det var undersøgelseskommissionens opfattelse, at visse aktionærer i deres egenskab af ejere havde unormalt let adgang til at låne fra bankerne. Den største aktionær i Kaupthing Bank var Exista hf., der ejede lidt over 20 % af banken. Exista var også en af bankens største debitorer. I perioden fra 2005 til 2008 steg Kaupthings samlede udlån til Exista og dermed forbundne parter (10) stadigt fra 400-500 mio. EUR til 1 400-1 700 mio. EUR, og i løbet af 2007 og 2008 var disse udlån næsten lige så store som bankens kapitalgrundlag. Denne stigning i udlån til de største aktionærer indtraf, til trods for at Kaupthing begyndte at få problemer med likviditet og refinansiering. Lån til dermed forbundne parter blev også ofte ydet uden særlig sikkerhed (11). Kaupthings pengemarkedsfond var den største fond i Kaupthing Banks aktivforvaltningsselskab, og i 2007 investerede fonden kraftigt i obligationer udstedt af Exista. Ved årets udgang ejede de værdipapirer til en værdi af omkring 14 mia. ISK. Dette udgjorde ca. 20 % af fondens samlede aktiver på daværende tidspunkt. Robert Tchenguiz ejede aktier i Kaupthing Bank og Exista og sad også i Existas bestyrelse. Derudover modtog han store lånefaciliteter fra Kaupthing Bank i Island, Kaupthing Bank Luxembourg og Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). I alt havde Robert Tchenguiz og dermed forbundne parter fra Kaupthing Banks moderselskab modtaget omkring 2 mia. EUR i lånefaciliteter, da banken brød sammen (12). |
| --- | --- |

(15)

For alle de store islandske banker gjaldt det, at de vigtigste ejere var at finde blandt de største debitorer (9). Det var undersøgelseskommissionens opfattelse, at visse aktionærer i deres egenskab af ejere havde unormalt let adgang til at låne fra bankerne. Den største aktionær i Kaupthing Bank var Exista hf., der ejede lidt over 20 % af banken. Exista var også en af bankens største debitorer. I perioden fra 2005 til 2008 steg Kaupthings samlede udlån til Exista og dermed forbundne parter (10) stadigt fra 400-500 mio. EUR til 1 400-1 700 mio. EUR, og i løbet af 2007 og 2008 var disse udlån næsten lige så store som bankens kapitalgrundlag. Denne stigning i udlån til de største aktionærer indtraf, til trods for at Kaupthing begyndte at få problemer med likviditet og refinansiering. Lån til dermed forbundne parter blev også ofte ydet uden særlig sikkerhed (11). Kaupthings pengemarkedsfond var den største fond i Kaupthing Banks aktivforvaltningsselskab, og i 2007 investerede fonden kraftigt i obligationer udstedt af Exista. Ved årets udgang ejede de værdipapirer til en værdi af omkring 14 mia. ISK. Dette udgjorde ca. 20 % af fondens samlede aktiver på daværende tidspunkt. Robert Tchenguiz ejede aktier i Kaupthing Bank og Exista og sad også i Existas bestyrelse. Derudover modtog han store lånefaciliteter fra Kaupthing Bank i Island, Kaupthing Bank Luxembourg og Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). I alt havde Robert Tchenguiz og dermed forbundne parter fra Kaupthing Banks moderselskab modtaget omkring 2 mia. EUR i lånefaciliteter, da banken brød sammen (12).

Koncentration af risici

| (16) | Med hensyn til spørgsmålet om unormal eksponering for store aktionærer var undersøgelseskommissionens konklusion, at der ikke var tilstrækkeligt stor spredning i bankernes aktivporteføljer. Undersøgelseskommissionen var af den opfattelse, at de europæiske bestemmelser om stor eksponering blev fortolket meget stramt, især for så vidt angår aktionærerne, og at bankerne havde søgt at omgå reglerne. |
| --- | --- |

(16)

Med hensyn til spørgsmålet om unormal eksponering for store aktionærer var undersøgelseskommissionens konklusion, at der ikke var tilstrækkeligt stor spredning i bankernes aktivporteføljer. Undersøgelseskommissionen var af den opfattelse, at de europæiske bestemmelser om stor eksponering blev fortolket meget stramt, især for så vidt angår aktionærerne, og at bankerne havde søgt at omgå reglerne.

Svag egenkapital

| (17) | Skønt Kaupthings og andre af de store islandske bankers kapitalkoefficient altid blev angivet som en anelse højere end det ved lov fastsatte minimum, konkluderede undersøgelseskommissionen, at disse koefficienter ikke gav et retvisende billede af bankernes finansielle styrke. Dette skyldtes risikoeksponeringen af bankernes egne aktier gennem primær sikkerhedsstillelse og terminsforretninger på aktierne. Egenkapital finansieret af selskaberne selv, som undersøgelseskommissionen betegnede som »svag egenkapital« (13), udgjorde over 25 % af bankernes kapitalgrundlag (eller over 50 %, hvis den vurderes i forhold til kapitalens kerneelement, dvs. egenkapital minus immaterielle aktiver). Hertil kom problemer, der skyldes den risiko, som bankerne var eksponeret for, fordi de ejede aktier i hinanden. Medio 2008 udgjorde bankernes direkte finansiering af deres egne aktier og krydsfinansiering af de to andre bankers aktier omkring 400 mia. ISK, ca. 70 % af kapitalens kerneelement. Undersøgelseskommissionen fandt, at det udgjorde en trussel mod systemets sikkerhed, at egenkapitalen i så høj grad blev finansieret ved at låne fra systemet selv. Bankerne havde en betydelig andel af deres egne aktier som sikkerhed for deres udlån, og i takt med at aktiekurserne faldt, mindskedes værdien af deres låneporteføljer. Dette påvirkede bankernes resultater og lagde et yderligere pres i nedadgående retning på deres aktiekurser. Bankernes reaktioner herpå (vurderede undersøgelseskommissionen på baggrund af de foreliggende oplysninger) var at forsøge kunstigt at skabe en unormal efterspørgsel på deres egne aktier. |
| --- | --- |

(17)

Skønt Kaupthings og andre af de store islandske bankers kapitalkoefficient altid blev angivet som en anelse højere end det ved lov fastsatte minimum, konkluderede undersøgelseskommissionen, at disse koefficienter ikke gav et retvisende billede af bankernes finansielle styrke. Dette skyldtes risikoeksponeringen af bankernes egne aktier gennem primær sikkerhedsstillelse og terminsforretninger på aktierne. Egenkapital finansieret af selskaberne selv, som undersøgelseskommissionen betegnede som »svag egenkapital« (13), udgjorde over 25 % af bankernes kapitalgrundlag (eller over 50 %, hvis den vurderes i forhold til kapitalens kerneelement, dvs. egenkapital minus immaterielle aktiver). Hertil kom problemer, der skyldes den risiko, som bankerne var eksponeret for, fordi de ejede aktier i hinanden. Medio 2008 udgjorde bankernes direkte finansiering af deres egne aktier og krydsfinansiering af de to andre bankers aktier omkring 400 mia. ISK, ca. 70 % af kapitalens kerneelement. Undersøgelseskommissionen fandt, at det udgjorde en trussel mod systemets sikkerhed, at egenkapitalen i så høj grad blev finansieret ved at låne fra systemet selv. Bankerne havde en betydelig andel af deres egne aktier som sikkerhed for deres udlån, og i takt med at aktiekurserne faldt, mindskedes værdien af deres låneporteføljer. Dette påvirkede bankernes resultater og lagde et yderligere pres i nedadgående retning på deres aktiekurser. Bankernes reaktioner herpå (vurderede undersøgelseskommissionen på baggrund af de foreliggende oplysninger) var at forsøge kunstigt at skabe en unormal efterspørgsel på deres egne aktier.

Bankernes størrelse

| (18) | I 2001 udgjorde de tre største bankers (samlede) balance, hvad der svarede til lidt over et års bruttonationalprodukt (BNP) i Island. Ved udgangen af 2007 var bankerne blevet internationale og havde aktiver til en værdi, der svarede til ni gange Islands BNP. Det fremgår af undersøgelseskommissionens rapport, at observatører i 2006 bemærkede, at banksystemets kapacitet var større end CBI's, og at de nærede tvivl om, hvorvidt den kunne udfylde sin funktion som sidste lånemulighed. Ved udgangen af 2007 var Islands kortfristede gæld (der især stammede fra finansiering af bankerne) 15 gange højere end valutareserverne, og de udenlandske indskud i de tre banker var også otte gange højere end valutareserverne. Indskyder- og investorgarantifonden lå inde med minimale ressourcer sammenlignet med de bankindskud, de formodedes at sikre. Undersøgelseskommissionen konkluderer, at disse forhold udsatte Island for en risiko for stormløb mod landets banker. |
| --- | --- |

(18)

I 2001 udgjorde de tre største bankers (samlede) balance, hvad der svarede til lidt over et års bruttonationalprodukt (BNP) i Island. Ved udgangen af 2007 var bankerne blevet internationale og havde aktiver til en værdi, der svarede til ni gange Islands BNP. Det fremgår af undersøgelseskommissionens rapport, at observatører i 2006 bemærkede, at banksystemets kapacitet var større end CBI's, og at de nærede tvivl om, hvorvidt den kunne udfylde sin funktion som sidste lånemulighed. Ved udgangen af 2007 var Islands kortfristede gæld (der især stammede fra finansiering af bankerne) 15 gange højere end valutareserverne, og de udenlandske indskud i de tre banker var også otte gange højere end valutareserverne. Indskyder- og investorgarantifonden lå inde med minimale ressourcer sammenlignet med de bankindskud, de formodedes at sikre. Undersøgelseskommissionen konkluderer, at disse forhold udsatte Island for en risiko for stormløb mod landets banker.

Bankernes pludselige vækst sammenholdt med den lovgivningsmæssige og finansielle infrastruktur

| (19) | Undersøgelseskommissionen konkluderede, at de relevante tilsynsorganer i Island manglede den fornødne troværdighed i en situation, hvor den sidste lånemulighed ikke rådede over tilstrækkelige ressourcer. Rapporten konkluderer, at FME og CBI manglede ekspertise og erfaring til at regulere bankerne i økonomisk vanskelige tider, men at de kunne have gjort noget for at reducere bankernes risikoniveau. FME voksede f.eks. ikke i samme takt som bankerne, og tilsynsmyndighedernes praksis fulgte ikke med bankaktiviteternes hastige udvikling. Rapporten er også kritisk over for regeringen og konkluderer, at myndighederne burde have grebet ind for at mindske bankernes potentielle indvirkning på økonomien ved at reducere deres størrelse eller kræve, at en eller flere banker flyttede deres hovedsæde til udlandet (14). |
| --- | --- |

(19)

Undersøgelseskommissionen konkluderede, at de relevante tilsynsorganer i Island manglede den fornødne troværdighed i en situation, hvor den sidste lånemulighed ikke rådede over tilstrækkelige ressourcer. Rapporten konkluderer, at FME og CBI manglede ekspertise og erfaring til at regulere bankerne i økonomisk vanskelige tider, men at de kunne have gjort noget for at reducere bankernes risikoniveau. FME voksede f.eks. ikke i samme takt som bankerne, og tilsynsmyndighedernes praksis fulgte ikke med bankaktiviteternes hastige udvikling. Rapporten er også kritisk over for regeringen og konkluderer, at myndighederne burde have grebet ind for at mindske bankernes potentielle indvirkning på økonomien ved at reducere deres størrelse eller kræve, at en eller flere banker flyttede deres hovedsæde til udlandet (14).

Ubalance i og uforholdsmæssig ekspansion af den islandske økonomi som helhed

| (20) | Undersøgelseskommissionen henviser i sin rapport til begivenheder vedrørende økonomien i bredere forstand, som også indvirkede på bankernes hurtige vækst og bidrog til ubalancen i størrelse og påvirkning mellem finanssektoren og den resterende økonomi. I rapporten konkluderer man, at regeringens politikker (især finanspolitikken) sandsynligvis bidrog til overeksponeringen og ubalancen, og at CBI's pengepolitik ikke var tilstrækkeligt restriktiv. Undersøgelseskommissionen beskriver også lempelsen i den islandske boligfinansieringsfonds udlånsregler som »en af de største fejltagelser i den penge- og finanspolitiske forvaltning i perioden op til bankernes sammenbrud« (15). Rapporten er også kritisk over for den lethed, hvormed bankerne kunne låne af CBI. CBI's beholdning af kortfristede lån med sikkerhedsstillelse steg således fra 30 mia. ISK i efteråret 2005 til 500 mia. ISK i begyndelsen af oktober 2008. |
| --- | --- |

(20)

Undersøgelseskommissionen henviser i sin rapport til begivenheder vedrørende økonomien i bredere forstand, som også indvirkede på bankernes hurtige vækst og bidrog til ubalancen i størrelse og påvirkning mellem finanssektoren og den resterende økonomi. I rapporten konkluderer man, at regeringens politikker (især finanspolitikken) sandsynligvis bidrog til overeksponeringen og ubalancen, og at CBI's pengepolitik ikke var tilstrækkeligt restriktiv. Undersøgelseskommissionen beskriver også lempelsen i den islandske boligfinansieringsfonds udlånsregler som »en af de største fejltagelser i den penge- og finanspolitiske forvaltning i perioden op til bankernes sammenbrud« (15). Rapporten er også kritisk over for den lethed, hvormed bankerne kunne låne af CBI. CBI's beholdning af kortfristede lån med sikkerhedsstillelse steg således fra 30 mia. ISK i efteråret 2005 til 500 mia. ISK i begyndelsen af oktober 2008.

Den islandske króna, underskud over for udlandet og CDS spreads

| (21) | Det fremgår af rapporten, at værdien af den islandske króna var uforsvarligt høj i 2006, Islands underskud på de løbende poster var over 16 % af BNP, og passiver i udenlandsk valuta minus aktiver nærmede sig det samlede årlige BNP. Forudsætningerne for en finanskrise var på plads. Ved udgangen af 2007 faldt kronens værdi, og credit default swap spreads (CDS) på Island og bankerne steg eksponentielt. |
| --- | --- |

(21)

Det fremgår af rapporten, at værdien af den islandske króna var uforsvarligt høj i 2006, Islands underskud på de løbende poster var over 16 % af BNP, og passiver i udenlandsk valuta minus aktiver nærmede sig det samlede årlige BNP. Forudsætningerne for en finanskrise var på plads. Ved udgangen af 2007 faldt kronens værdi, og credit default swap spreads (CDS) på Island og bankerne steg eksponentielt.

2.3.   Foranstaltninger til genopbygning af banksektoren

| (22) | Efter de tre største kommercielle bankers (herunder Kaupthing) sammenbrud i oktober 2008 stod de islandske myndigheder over for en hidtil uset udfordring, nemlig at sikre fortsatte bankaktiviteter i Island (16). Den islandske regerings politik er primært fastlagt i nødloven (17), som Islands Alting vedtog den 6. oktober 2008. Loven giver ekstraordinære beføjelser til FME til at overtage kontrollen med finansvirksomheder og disponere over deres aktiver og passiver efter behov. Finansministeren fik beføjelse til på finansministeriets vegne at bruge midler til at etablere nye finansvirksomheder. Under konkursbehandlingen af finansvirksomheder fik indskud forrang frem for andre fordringer. Regeringen erklærede, at indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser og deres afdelinger i Island ville blive fuldt beskyttet. |
| --- | --- |

(22)

Efter de tre største kommercielle bankers (herunder Kaupthing) sammenbrud i oktober 2008 stod de islandske myndigheder over for en hidtil uset udfordring, nemlig at sikre fortsatte bankaktiviteter i Island (16). Den islandske regerings politik er primært fastlagt i nødloven (17), som Islands Alting vedtog den 6. oktober 2008. Loven giver ekstraordinære beføjelser til FME til at overtage kontrollen med finansvirksomheder og disponere over deres aktiver og passiver efter behov. Finansministeren fik beføjelse til på finansministeriets vegne at bruge midler til at etablere nye finansvirksomheder. Under konkursbehandlingen af finansvirksomheder fik indskud forrang frem for andre fordringer. Regeringen erklærede, at indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser og deres afdelinger i Island ville blive fuldt beskyttet.

| (23) | De politiske prioriteringer var som udgangspunkt fokuseret på de nationale bank-, betalings- og afviklingssystemers grundfunktioner. I de første uger efter sammenbruddet udarbejdede den islandske regering også et økonomisk program i samarbejde med Den Internationale Valutafond (»IMF«), som den 20. november 2008 førte til godkendelsen af Islands anmodning om en toårig standbyordning fra IMF, der omfattede et lån på 2,1 mia. USD fra IMF med det formål at styrke Islands valutareserver. Yderligere lån på op til 3 mia. USD blev sikret fra andre nordiske lande og visse andre samhandelspartnere. Af lånet fra IMF blev 827 mio. USD stillet til rådighed med det samme, mens det resterende beløb blev udbetalt i otte lige store rater, betinget af kvartalsvise vurderinger af programmet. |
| --- | --- |

(23)

De politiske prioriteringer var som udgangspunkt fokuseret på de nationale bank-, betalings- og afviklingssystemers grundfunktioner. I de første uger efter sammenbruddet udarbejdede den islandske regering også et økonomisk program i samarbejde med Den Internationale Valutafond (»IMF«), som den 20. november 2008 førte til godkendelsen af Islands anmodning om en toårig standbyordning fra IMF, der omfattede et lån på 2,1 mia. USD fra IMF med det formål at styrke Islands valutareserver. Yderligere lån på op til 3 mia. USD blev sikret fra andre nordiske lande og visse andre samhandelspartnere. Af lånet fra IMF blev 827 mio. USD stillet til rådighed med det samme, mens det resterende beløb blev udbetalt i otte lige store rater, betinget af kvartalsvise vurderinger af programmet.

| (24) | IMF's program var et bredt baseret stabiliseringsprogram med fokus på tre hovedmålsætninger. For det første for at stabilisere og genoprette tilliden til kronen og dermed begrænse krisens negative indvirkninger på økonomien. Foranstaltningerne omfattede indførelse af kapitalkontrol for at sætte en stopper for kapitalflugten. For det andet indebar programmet en omfattende bankomstruktureringsstrategi, hvis endemål var at genoprette et levedygtigt finanssystem i Island og sikre landets internationale finansielle forbindelser. Blandt delmålene var at sikre en rimelig vurdering af bankernes aktiver, maksimere inddrivelse af aktiver og styrke tilsynspraksis. For det tredje sigtede programmet mod at sikre bæredygtige offentlige finanser ved at begrænse socialiseringen af tab i de konkursramte banker og gennemføre et mellemlangsigtet finanspolitisk konsolideringsprogram. |
| --- | --- |

(24)

IMF's program var et bredt baseret stabiliseringsprogram med fokus på tre hovedmålsætninger. For det første for at stabilisere og genoprette tilliden til kronen og dermed begrænse krisens negative indvirkninger på økonomien. Foranstaltningerne omfattede indførelse af kapitalkontrol for at sætte en stopper for kapitalflugten. For det andet indebar programmet en omfattende bankomstruktureringsstrategi, hvis endemål var at genoprette et levedygtigt finanssystem i Island og sikre landets internationale finansielle forbindelser. Blandt delmålene var at sikre en rimelig vurdering af bankernes aktiver, maksimere inddrivelse af aktiver og styrke tilsynspraksis. For det tredje sigtede programmet mod at sikre bæredygtige offentlige finanser ved at begrænse socialiseringen af tab i de konkursramte banker og gennemføre et mellemlangsigtet finanspolitisk konsolideringsprogram.

| (25) | De islandske myndigheder har understreget, at de rent politisk havde begrænsede muligheder på grund af de ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med banksystemets størrelse i forhold til finansministeriets kapacitet. Løsningerne var derfor på mange måder forskellige fra de foranstaltninger, som andre landes regeringer traf imod trusler mod deres finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(25)

De islandske myndigheder har understreget, at de rent politisk havde begrænsede muligheder på grund af de ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med banksystemets størrelse i forhold til finansministeriets kapacitet. Løsningerne var derfor på mange måder forskellige fra de foranstaltninger, som andre landes regeringer traf imod trusler mod deres finansielle stabilitet.

| (26) | På grundlag af nødloven blev de tre store kommercielle banker Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank opdelt i »gamle« og »nye« banker. Finansministeren etablerede tre aktieselskaber, som skulle overtage de gamle bankers nationale aktiviteter og udnævnte disses bestyrelser. FME overtog kontrollen med de gamle banker, allokerede i det store og hele deres nationale aktiver og passiver (indskud) til de nye banker, der videreførte bankaktiviteterne i Island, mens de gamle banker blev sat under tilsyn af deres respektive likvidationskomitéer. (18) Udenlandske aktiver og passiver blev i det store og hele placeret i de gamle banker, som senere blev omfattet af afviklingsprocedurer, og i sidste instans ophørte alle udenlandske aktiviteter. (19) |
| --- | --- |

(26)

På grundlag af nødloven blev de tre store kommercielle banker Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank opdelt i »gamle« og »nye« banker. Finansministeren etablerede tre aktieselskaber, som skulle overtage de gamle bankers nationale aktiviteter og udnævnte disses bestyrelser. FME overtog kontrollen med de gamle banker, allokerede i det store og hele deres nationale aktiver og passiver (indskud) til de nye banker, der videreførte bankaktiviteterne i Island, mens de gamle banker blev sat under tilsyn af deres respektive likvidationskomitéer. (18) Udenlandske aktiver og passiver blev i det store og hele placeret i de gamle banker, som senere blev omfattet af afviklingsprocedurer, og i sidste instans ophørte alle udenlandske aktiviteter. (19)

| (27) | I de foreløbige primobalancer for de tre nye banker pr. 14. november 2008 blev det anslået, at bankernes samlede, kombinerede aktiver ville udgøre 2 886 mia. ISK, og at staten skulle tilvejebringe en egenkapital på 385 mia. ISK. Den samlede værdi af de obligationer, som de nye banker skulle udstede til de gamle banker som betaling for den værdi af de overførte aktiver, der oversteg passiverne, blev anslået til 1 153 mia. ISK. FME udnævnte Deloitte LLP til at foretage vurderingen af de overførte aktivers og passivers værdi. I denne proces viste det sig, at den uvildige vurdering ikke ville munde ud i faste værdier for de overførte nettoaktiver, men at de ville blive værdiansat inden for visse intervaller. Desuden gjorde bankernes kreditorer indvendinger mod værdiansættelsesprocessen, som de ikke fandt upartisk, og de klagede over, at de ikke havde mulighed for at beskytte deres interesser. Disse komplikationer medførte en ændring i politikken for afregningen mellem de nye og de gamle banker, hvilket betød, at parterne i stedet for en værdiansættelse foretaget af en uvildig ekspert ville forsøge at forhandle sig frem til aftaler om værdien af de overførte nettoaktiver. |
| --- | --- |

(27)

I de foreløbige primobalancer for de tre nye banker pr. 14. november 2008 blev det anslået, at bankernes samlede, kombinerede aktiver ville udgøre 2 886 mia. ISK, og at staten skulle tilvejebringe en egenkapital på 385 mia. ISK. Den samlede værdi af de obligationer, som de nye banker skulle udstede til de gamle banker som betaling for den værdi af de overførte aktiver, der oversteg passiverne, blev anslået til 1 153 mia. ISK. FME udnævnte Deloitte LLP til at foretage vurderingen af de overførte aktivers og passivers værdi. I denne proces viste det sig, at den uvildige vurdering ikke ville munde ud i faste værdier for de overførte nettoaktiver, men at de ville blive værdiansat inden for visse intervaller. Desuden gjorde bankernes kreditorer indvendinger mod værdiansættelsesprocessen, som de ikke fandt upartisk, og de klagede over, at de ikke havde mulighed for at beskytte deres interesser. Disse komplikationer medførte en ændring i politikken for afregningen mellem de nye og de gamle banker, hvilket betød, at parterne i stedet for en værdiansættelse foretaget af en uvildig ekspert ville forsøge at forhandle sig frem til aftaler om værdien af de overførte nettoaktiver.

| (28) | Det stod klart, at parterne ville få svært ved at nå til enighed om værdiansættelsen, da den nødvendigvis afhang af forskellige skøn, som parterne sandsynligvis ikke var enige om. Statens mål var at nå til enighed om grundevalueringer, som skulle udgøre et solidt grundlag for den indledende kapitalisering af de nye banker. Priser på aktiver, der lå over grundevalueringen, kunne gives til kreditorerne i form af betingede obligationer eller stigninger i værdien af bankernes aktiekapital, da det under forhandlingerne kom frem, at likvidationskomitéerne for Glitnir og Kaupthing og et flertal af deres kreditorer ville være interesserede i at erhverve kapitalandele i de nye banker, og dette ville gøre det muligt for dem at få del i potentielle stigninger i værdien af de overførte aktiver. |
| --- | --- |

(28)

Det stod klart, at parterne ville få svært ved at nå til enighed om værdiansættelsen, da den nødvendigvis afhang af forskellige skøn, som parterne sandsynligvis ikke var enige om. Statens mål var at nå til enighed om grundevalueringer, som skulle udgøre et solidt grundlag for den indledende kapitalisering af de nye banker. Priser på aktiver, der lå over grundevalueringen, kunne gives til kreditorerne i form af betingede obligationer eller stigninger i værdien af bankernes aktiekapital, da det under forhandlingerne kom frem, at likvidationskomitéerne for Glitnir og Kaupthing og et flertal af deres kreditorer ville være interesserede i at erhverve kapitalandele i de nye banker, og dette ville gøre det muligt for dem at få del i potentielle stigninger i værdien af de overførte aktiver.

| (29) | Den fulde kapitalisering af de tre nye banker og grundlaget for aftalerne med kreditorerne i de gamle banker blev offentliggjort den 20. juli 2009. Regeringen indgik i sin egenskab af eneejer af de tre nye banker aftaler med likvidationskomitéerne for de gamle banker i forhold til, hvordan kompensationen for overførslen af nettoaktiverne til de nye banker skulle beregnes og betales. Med hensyn til to af de nye banker, Íslandsbanki og Arion Bank, omfattede dette betingede aftaler om, at de gamle banker skulle tegne størsteparten af egenkapitalinteresserne i de nye banker. |
| --- | --- |

(29)

Den fulde kapitalisering af de tre nye banker og grundlaget for aftalerne med kreditorerne i de gamle banker blev offentliggjort den 20. juli 2009. Regeringen indgik i sin egenskab af eneejer af de tre nye banker aftaler med likvidationskomitéerne for de gamle banker i forhold til, hvordan kompensationen for overførslen af nettoaktiverne til de nye banker skulle beregnes og betales. Med hensyn til to af de nye banker, Íslandsbanki og Arion Bank, omfattede dette betingede aftaler om, at de gamle banker skulle tegne størsteparten af egenkapitalinteresserne i de nye banker.

| (30) | På grundlag af ovenstående tentative aftaler besluttede de gamle bankers likvidationskomitéer i oktober 2009 (Glitnir) og december 2009 (Kaupthing Bank og Landsbanki Islands) at benytte sig af de forhandlede valgmuligheder og tegne aktier i de nye banker. Den 18. december 2009 meddelte regeringen, at bankomstruktureringen var gennemført, og at der var indgået aftale mellem de islandske myndigheder og de nye banker på den ene side og likvidationskomitéerne for Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank på vegne af deres kreditorer på den anden om afvikling vedrørende aktiver, der var overført fra de gamle banker til de nye, og at de nye banker nu var 100 % finansierede. |
| --- | --- |

(30)

På grundlag af ovenstående tentative aftaler besluttede de gamle bankers likvidationskomitéer i oktober 2009 (Glitnir) og december 2009 (Kaupthing Bank og Landsbanki Islands) at benytte sig af de forhandlede valgmuligheder og tegne aktier i de nye banker. Den 18. december 2009 meddelte regeringen, at bankomstruktureringen var gennemført, og at der var indgået aftale mellem de islandske myndigheder og de nye banker på den ene side og likvidationskomitéerne for Glitnir Bank, Landsbanki Íslands og Kaupthing Bank på vegne af deres kreditorer på den anden om afvikling vedrørende aktiver, der var overført fra de gamle banker til de nye, og at de nye banker nu var 100 % finansierede.

| (31) | Det viste sig senere, at finansministeriets bidrag til de nye bankers aktiekapital blev reduceret betydeligt, fra de oprindeligt forventede 385 mia. ISK til 135 mia. ISK i form af aktiekapital og — for to af de tre banker, Íslandsbanki og Arion Bank — omkring 55 mia. ISK som tier II-kapital i form af efterstillede lån eller i alt 190 mia. ISK. Derudover gav finansministeriet Íslandsbanki og Arion Bank adgang til visse likviditetsfaciliteter. Aktiekapitalen fra de gamle banker til de nye udgjorde i alt omkring 156 mia. ISK. De nye bankers samlede kapitalisering udgjorde derfor ca. 346 mia. ISK. I stedet for at bevare fuldt ejerskab over de tre banker betød aftalerne derfor, at statens andel blev reduceret med ca. 5 % for Íslandsbanki, 13 % for Arion Bank og 81 % for Landsbankinn. |
| --- | --- |

(31)

Det viste sig senere, at finansministeriets bidrag til de nye bankers aktiekapital blev reduceret betydeligt, fra de oprindeligt forventede 385 mia. ISK til 135 mia. ISK i form af aktiekapital og — for to af de tre banker, Íslandsbanki og Arion Bank — omkring 55 mia. ISK som tier II-kapital i form af efterstillede lån eller i alt 190 mia. ISK. Derudover gav finansministeriet Íslandsbanki og Arion Bank adgang til visse likviditetsfaciliteter. Aktiekapitalen fra de gamle banker til de nye udgjorde i alt omkring 156 mia. ISK. De nye bankers samlede kapitalisering udgjorde derfor ca. 346 mia. ISK. I stedet for at bevare fuldt ejerskab over de tre banker betød aftalerne derfor, at statens andel blev reduceret med ca. 5 % for Íslandsbanki, 13 % for Arion Bank og 81 % for Landsbankinn.

| (32) | De gamle bankers kreditorers overtagelse af to af de tre banker løste store problemer i forbindelse med genopbygningen af finanssektoren og skabte et mere solidt kapitalgrundlag for de nye banker, men der var stadig mange svagheder, som ikke var blevet afhjulpet. Siden efteråret 2009 har bankerne koncentreret deres indsats om interne spørgsmål, fastlagt deres overordnede strategi for deres aktiviteter og især omstruktureret deres låneporteføljer, som udgør den største risikofaktor for deres aktiviteter og langsigtede levedygtighed. Omstruktureringsprocessen har været kompleks på grund af mange komplicerende faktorer, herunder højesterets afgørelser om, at lån, der er ydet i ISK, men indekseret i forhold til udenlandske valutaer, er ulovlige. For Arion Banks vedkommende vil disse spørgsmål blive drøftet yderligere nedenfor i det omfang, det er relevant for omstrukturering af denne bank. |
| --- | --- |

(32)

De gamle bankers kreditorers overtagelse af to af de tre banker løste store problemer i forbindelse med genopbygningen af finanssektoren og skabte et mere solidt kapitalgrundlag for de nye banker, men der var stadig mange svagheder, som ikke var blevet afhjulpet. Siden efteråret 2009 har bankerne koncentreret deres indsats om interne spørgsmål, fastlagt deres overordnede strategi for deres aktiviteter og især omstruktureret deres låneporteføljer, som udgør den største risikofaktor for deres aktiviteter og langsigtede levedygtighed. Omstruktureringsprocessen har været kompleks på grund af mange komplicerende faktorer, herunder højesterets afgørelser om, at lån, der er ydet i ISK, men indekseret i forhold til udenlandske valutaer, er ulovlige. For Arion Banks vedkommende vil disse spørgsmål blive drøftet yderligere nedenfor i det omfang, det er relevant for omstrukturering af denne bank.

2.4.   Makroøkonomisk situation

| (33) | Der fulgte store økonomiske problemer i kølvandet på banksystemets kollaps i oktober 2008. Vanskelighederne i Islands finanssystem blev forstærket af mistilliden til landets valuta. Kronens værdi faldt stærkt i første kvartal af 2008 og igen i efteråret, før og efter de tre forretningsbankers konkurs. Trods den kapitalkontrol, der blev indført i efteråret 2008, var der fortsat store kursudsving i løbet af 2009. (20) Denne økonomiske uro førte til en alvorlig recession i Islands økonomi og et BNP, der faldt med 6,8 % i 2009 og 4 % i 2010. |
| --- | --- |

(33)

Der fulgte store økonomiske problemer i kølvandet på banksystemets kollaps i oktober 2008. Vanskelighederne i Islands finanssystem blev forstærket af mistilliden til landets valuta. Kronens værdi faldt stærkt i første kvartal af 2008 og igen i efteråret, før og efter de tre forretningsbankers konkurs. Trods den kapitalkontrol, der blev indført i efteråret 2008, var der fortsat store kursudsving i løbet af 2009. (20) Denne økonomiske uro førte til en alvorlig recession i Islands økonomi og et BNP, der faldt med 6,8 % i 2009 og 4 % i 2010.

| (34) | Blandt følgerne af den økonomiske krise kan nævnes en pludselig stigning i arbejdsløsheden fra 1,6 % til 8 % i 2009, en stigende inflation og en faldende realløn. Derudover var der en kraftig stigning i virksomheders og privatpersoners gæld og i andelen af misligholdte lån i bankernes låneporteføljer, og de nye banker overtog mange virksomheder i økonomiske problemer. Samtidig førte de høje finanspolitiske omkostninger ved omstruktureringen af banksystemet til en kraftig stigning i budgetunderskuddet og i den offentlige sektors gæld. |
| --- | --- |

(34)

Blandt følgerne af den økonomiske krise kan nævnes en pludselig stigning i arbejdsløsheden fra 1,6 % til 8 % i 2009, en stigende inflation og en faldende realløn. Derudover var der en kraftig stigning i virksomheders og privatpersoners gæld og i andelen af misligholdte lån i bankernes låneporteføljer, og de nye banker overtog mange virksomheder i økonomiske problemer. Samtidig førte de høje finanspolitiske omkostninger ved omstruktureringen af banksystemet til en kraftig stigning i budgetunderskuddet og i den offentlige sektors gæld.

| (35) | Efter den dybe recession viser foreløbige tal fra Islands statistikkontor, at situationen vendte i anden halvdel af 2011, og for hele året var der en vækst i BNP på 3,1 % sammenholdt med det foregående år. |
| --- | --- |

(35)

Efter den dybe recession viser foreløbige tal fra Islands statistikkontor, at situationen vendte i anden halvdel af 2011, og for hele året var der en vækst i BNP på 3,1 % sammenholdt med det foregående år.

| (36) | Den økonomiske vækst i 2011 skyldtes især en fremgang i den indenlandske efterspørgsel, navnlig en stigning på 4 % i de private husholdningers forbrug. Væksten blev underbygget af højere lønninger og sociale ydelser og visse politiske initiativer, der skulle lette husholdningernes tilbagebetaling af deres gæld, herunder midlertidig rentestøtte, fastfrysning af afdrag på lån og fremskyndet udbetaling af private pensionsopsparinger. Foreløbige tal for 2011 viser også, at der skete en langsom stigning i investeringerne, om end udgangspunktet dog var særdeles lavt (21). Det offentlige forbrug har været konstant lavt i de sidste tre år. |
| --- | --- |

(36)

Den økonomiske vækst i 2011 skyldtes især en fremgang i den indenlandske efterspørgsel, navnlig en stigning på 4 % i de private husholdningers forbrug. Væksten blev underbygget af højere lønninger og sociale ydelser og visse politiske initiativer, der skulle lette husholdningernes tilbagebetaling af deres gæld, herunder midlertidig rentestøtte, fastfrysning af afdrag på lån og fremskyndet udbetaling af private pensionsopsparinger. Foreløbige tal for 2011 viser også, at der skete en langsom stigning i investeringerne, om end udgangspunktet dog var særdeles lavt (21). Det offentlige forbrug har været konstant lavt i de sidste tre år.

| (37) | De overordnede makroøkonomiske tal skjuler større forskelle mellem sektorerne. Ud over sammenbruddet i finanssektoren har der været et kraftigt faldende aktivitetsniveau i byggesektoren og mange andre indenlandske produktions- og serviceaktiviteter. På den anden side har der været vækst i visse eksportsektorer. På grund af den lave kronekurs og de relativt stabile priser i udenlandsk valuta for både fiskeri- og aluminiumsprodukter, steg eksportindtægterne i begyndelsen af den økonomiske krise, også med hensyn til turisme og anden serviceeksport. Samtidig skete der en kraftig nedgang i importen, hvilket betød, at handelsbalancen (22) midlertidigt havde et overskud på omkring 10 % af BNP i 2010. Med den stigende indenlandske efterspørgsel i 2011 er importen dog steget igen, hvilket overordnet set har ført til et mindre handelsoverskud på 8,2 % af BNP. |
| --- | --- |

(37)

De overordnede makroøkonomiske tal skjuler større forskelle mellem sektorerne. Ud over sammenbruddet i finanssektoren har der været et kraftigt faldende aktivitetsniveau i byggesektoren og mange andre indenlandske produktions- og serviceaktiviteter. På den anden side har der været vækst i visse eksportsektorer. På grund af den lave kronekurs og de relativt stabile priser i udenlandsk valuta for både fiskeri- og aluminiumsprodukter, steg eksportindtægterne i begyndelsen af den økonomiske krise, også med hensyn til turisme og anden serviceeksport. Samtidig skete der en kraftig nedgang i importen, hvilket betød, at handelsbalancen (22) midlertidigt havde et overskud på omkring 10 % af BNP i 2010. Med den stigende indenlandske efterspørgsel i 2011 er importen dog steget igen, hvilket overordnet set har ført til et mindre handelsoverskud på 8,2 % af BNP.

| (38) | Islands statistiske kontors prognose for 2012-2017 viser, at det gradvise økonomiske genopsving vil fortsætte med en vækst på 2,6 % i 2012. En lignende vækst forventes i hele prognoseperioden. Denne prognose er dog behæftet med en vis usikkerhed. Planlagte omfattende industriinvesteringer kan blive yderligere forsinket. Islands bytteforhold vil blive negativt påvirket af en langvarig recession hos de vigtigste samhandelspartnere, hvilket vil medføre en lavere vækst i Island. Langsommere fremskridt med hensyn til at håndtere husholdningernes og virksomhedernes gældsbyrde end forventet vil yderligere belaste den indenlandske efterspørgsel og udsigterne til økonomisk vækst. Væksten kan også trues af en fortsat manglende prisstabilitet i tilknytning til valutaudsving i forbindelse med ophævelse af kapitalkontrollerne. |
| --- | --- |

(38)

Islands statistiske kontors prognose for 2012-2017 viser, at det gradvise økonomiske genopsving vil fortsætte med en vækst på 2,6 % i 2012. En lignende vækst forventes i hele prognoseperioden. Denne prognose er dog behæftet med en vis usikkerhed. Planlagte omfattende industriinvesteringer kan blive yderligere forsinket. Islands bytteforhold vil blive negativt påvirket af en langvarig recession hos de vigtigste samhandelspartnere, hvilket vil medføre en lavere vækst i Island. Langsommere fremskridt med hensyn til at håndtere husholdningernes og virksomhedernes gældsbyrde end forventet vil yderligere belaste den indenlandske efterspørgsel og udsigterne til økonomisk vækst. Væksten kan også trues af en fortsat manglende prisstabilitet i tilknytning til valutaudsving i forbindelse med ophævelse af kapitalkontrollerne.

2.5.   Finanstilsyn og forbedringer af de lovgivningsmæssige rammer

| (39) | Efter FME's indledende arbejde med at skabe et grundlag for de nye banker og vurdere værdien af de nettoaktiver, der blev overført fra de gamle, gennemførte FME i foråret 2009 en revision af de nye banker og deres forretningsplaner, finansielle styrke og kapitalkrav i et såkaldt afslutningsprojekt. Dette skete med bistand fra det internationale managementkonsulentfirma Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(39)

Efter FME's indledende arbejde med at skabe et grundlag for de nye banker og vurdere værdien af de nettoaktiver, der blev overført fra de gamle, gennemførte FME i foråret 2009 en revision af de nye banker og deres forretningsplaner, finansielle styrke og kapitalkrav i et såkaldt afslutningsprojekt. Dette skete med bistand fra det internationale managementkonsulentfirma Oliver Wyman.

| (40) | Efter denne proces meddelte FME bankerne driftslicenser på forskellige betingelser. I lyset af kvaliteten af aktivporteføljerne og den forventede økonomiske usikkerhed fandt man det nødvendigt at stille højere kapitalkrav til de tre banker end det ved lov fastsatte minimum. FME indførte derfor et minimumskapitalkrav for de tre banker på 16 %, heraf mindst 12 % som tier 1-kapital. Kravene var gældende i mindst tre år, medmindre FME ændrede dem. Likviditetsvilkårene blev også specificeret med krav om, at tilgængelige likvide midler til ethvert tidspunkt skulle udgøre mindst 20 % af indskuddene, og at kontantbeholdninger er eller tilsvarende likvide midler skulle udgøre mindst 5 % af indskuddene. Desuden blev der stillet krav vedrørende andre forhold såsom omstrukturering af låneporteføljer, risikovurdering, virksomhedsledelse og ejerskab. FME indførte tilsvarende kapitalkrav vedrørende andre finansvirksomheder. |
| --- | --- |

(40)

Efter denne proces meddelte FME bankerne driftslicenser på forskellige betingelser. I lyset af kvaliteten af aktivporteføljerne og den forventede økonomiske usikkerhed fandt man det nødvendigt at stille højere kapitalkrav til de tre banker end det ved lov fastsatte minimum. FME indførte derfor et minimumskapitalkrav for de tre banker på 16 %, heraf mindst 12 % som tier 1-kapital. Kravene var gældende i mindst tre år, medmindre FME ændrede dem. Likviditetsvilkårene blev også specificeret med krav om, at tilgængelige likvide midler til ethvert tidspunkt skulle udgøre mindst 20 % af indskuddene, og at kontantbeholdninger er eller tilsvarende likvide midler skulle udgøre mindst 5 % af indskuddene. Desuden blev der stillet krav vedrørende andre forhold såsom omstrukturering af låneporteføljer, risikovurdering, virksomhedsledelse og ejerskab. FME indførte tilsvarende kapitalkrav vedrørende andre finansvirksomheder.

| (41) | Det økonomiske stabiliseringsprogram, der blev udviklet i samråd med IMF, omfattede en gennemgang af de lovgivningsmæssige rammer for finansielle tjenesteydelser og tilsyn med henblik på at forbedre forsvaret mod fremtidige finanskriser. Regeringen bad den tidligere generaldirektør for det finske finanstilsyn, Kaarlo Jännäri, foretage en vurdering af de eksisterende lovgivningsmæssige rammer og tilsynspraksis. Blandt de forbedringer, han foreslog, var oprettelsen af et nationalt kreditregister hos FME med henblik på at mindske kreditrisici i systemet. Han foreslog også i sin rapport at indføre strammere regler og en strengere praksis for store eksponeringer og dertil knyttet långivning og at foretage flere tilsyn på stedet for at kontrollere tilsyn og rapporter uden for bankerne, især af kreditrisici, likviditetsrisici og valutarisici. Det blev også anbefalet at revidere og forbedre indskudsgarantisystemet og følge udviklingen i EU tæt. |
| --- | --- |

(41)

Det økonomiske stabiliseringsprogram, der blev udviklet i samråd med IMF, omfattede en gennemgang af de lovgivningsmæssige rammer for finansielle tjenesteydelser og tilsyn med henblik på at forbedre forsvaret mod fremtidige finanskriser. Regeringen bad den tidligere generaldirektør for det finske finanstilsyn, Kaarlo Jännäri, foretage en vurdering af de eksisterende lovgivningsmæssige rammer og tilsynspraksis. Blandt de forbedringer, han foreslog, var oprettelsen af et nationalt kreditregister hos FME med henblik på at mindske kreditrisici i systemet. Han foreslog også i sin rapport at indføre strammere regler og en strengere praksis for store eksponeringer og dertil knyttet långivning og at foretage flere tilsyn på stedet for at kontrollere tilsyn og rapporter uden for bankerne, især af kreditrisici, likviditetsrisici og valutarisici. Det blev også anbefalet at revidere og forbedre indskudsgarantisystemet og følge udviklingen i EU tæt.

| (42) | Regeringen fremsatte derefter et lovforslag i Altinget, baseret på bl.a. forslag fra Jännäri, og ændringsforslag til EØS-loven om finansielle aktiviteter fra og med 2009, som blev vedtaget og trådte i kraft 1. juli 2010 som lov nr. 75/2010. Med den nye lov blev der indført omfattende ændringer af loven om finansielle virksomheder. Senere blev der foretaget mange ændringer af loven om finansielle virksomheder og om tilsyn med og overvågning af finansielle tjenesteydelser. Disse lovændringer er beskrevet mere detaljeret i bilaget. |
| --- | --- |

(42)

Regeringen fremsatte derefter et lovforslag i Altinget, baseret på bl.a. forslag fra Jännäri, og ændringsforslag til EØS-loven om finansielle aktiviteter fra og med 2009, som blev vedtaget og trådte i kraft 1. juli 2010 som lov nr. 75/2010. Med den nye lov blev der indført omfattende ændringer af loven om finansielle virksomheder. Senere blev der foretaget mange ændringer af loven om finansielle virksomheder og om tilsyn med og overvågning af finansielle tjenesteydelser. Disse lovændringer er beskrevet mere detaljeret i bilaget.

2.6.   Største udfordringer for fremtiden (23)

| (43) | Trods gode resultater med at genopbygge en finanssektor kæmper Island stadig med følgerne af finans- og valutakrisen i efteråret 2008. Finanskrisen har afsløret forskellige fejl og mangler i finanssystemet, som skal afhjælpes, hvis offentlighedens tillid skal genetableres. Det virker indlysende, at Island — som mange andre lande, der er hårdt ramt af finanskrisen — står over for mange udfordringer med hensyn til at tilpasse det retlige og driftsmæssige miljø for finansielle tjenesteydelser med henblik på at skabe et levedygtigt, effektivt finanssystem for fremtiden og mindske risikoen for yderligere systemiske chok mest muligt. |
| --- | --- |

(43)

Trods gode resultater med at genopbygge en finanssektor kæmper Island stadig med følgerne af finans- og valutakrisen i efteråret 2008. Finanskrisen har afsløret forskellige fejl og mangler i finanssystemet, som skal afhjælpes, hvis offentlighedens tillid skal genetableres. Det virker indlysende, at Island — som mange andre lande, der er hårdt ramt af finanskrisen — står over for mange udfordringer med hensyn til at tilpasse det retlige og driftsmæssige miljø for finansielle tjenesteydelser med henblik på at skabe et levedygtigt, effektivt finanssystem for fremtiden og mindske risikoen for yderligere systemiske chok mest muligt.

| (44) | De mest umiddelbare udfordringer for islandske finansvirksomheder hænger sammen med det forhold, at bankerne opererer i et beskyttet miljø med kapitalkontrol og en generel indskudsgaranti. Nu skal bankerne forberede sig til at operere i et mere eksponeret miljø, når kapitalkontrollen fjernes, og indskudsgarantierne vender tilbage til den ordning, der er omfattet af de relevante EU-/EØS-direktiver (24). De islandske myndigheder har understreget, at der skal udvises den største forsigtighed, når der skal indføres nye regler på dette område. |
| --- | --- |

(44)

De mest umiddelbare udfordringer for islandske finansvirksomheder hænger sammen med det forhold, at bankerne opererer i et beskyttet miljø med kapitalkontrol og en generel indskudsgaranti. Nu skal bankerne forberede sig til at operere i et mere eksponeret miljø, når kapitalkontrollen fjernes, og indskudsgarantierne vender tilbage til den ordning, der er omfattet af de relevante EU-/EØS-direktiver (24). De islandske myndigheder har understreget, at der skal udvises den største forsigtighed, når der skal indføres nye regler på dette område.

| (45) | En anden stor udfordring er behovet for en yderligere tilpasning af rets- og tilsynsrammerne, som skal støtte et solidt, effektivt finanssystem, som også skal være i overensstemmelse med udviklingen af lovgivningen i EØS og på internationalt plan (25). |
| --- | --- |

(45)

En anden stor udfordring er behovet for en yderligere tilpasning af rets- og tilsynsrammerne, som skal støtte et solidt, effektivt finanssystem, som også skal være i overensstemmelse med udviklingen af lovgivningen i EØS og på internationalt plan (25).

2.7.   Konkurrencesituationen i Islands finanssektor

| (46) | Ifølge de seneste oplysninger fra de islandske myndigheder (26) har konkurrencen på finansmarkedet ændret sig radikalt siden bankernes kollaps. Antallet af finansvirksomheder er faldet, da flere sparekasser, forretningsbanker og specialiserede långivere enten er under likvidation eller har sluttet sig sammen med andre virksomheder (27). Antallet af finansvirksomheder falder stadig, her senest med sammenlægningen af Landsbankinn og SpKef i marts 2011, af Íslandsbanki og Byr i december 2011 og af Landsbankinn og Svarfdaelir Savings Bank, godkendt af Tilsynsmyndigheden den 20. juni 2012. Med det faldende antal finansvirksomheder og de store banker, der overtager indskud fra de banker, der lukker ned, er koncentrationen på det indenlandske marked steget. På den anden side er de nye banker på EØS' finansmarkeder langt mindre end deres forgængere, da de internationale bankforretninger er blevet lukket ned. |
| --- | --- |

(46)

Ifølge de seneste oplysninger fra de islandske myndigheder (26) har konkurrencen på finansmarkedet ændret sig radikalt siden bankernes kollaps. Antallet af finansvirksomheder er faldet, da flere sparekasser, forretningsbanker og specialiserede långivere enten er under likvidation eller har sluttet sig sammen med andre virksomheder (27). Antallet af finansvirksomheder falder stadig, her senest med sammenlægningen af Landsbankinn og SpKef i marts 2011, af Íslandsbanki og Byr i december 2011 og af Landsbankinn og Svarfdaelir Savings Bank, godkendt af Tilsynsmyndigheden den 20. juni 2012. Med det faldende antal finansvirksomheder og de store banker, der overtager indskud fra de banker, der lukker ned, er koncentrationen på det indenlandske marked steget. På den anden side er de nye banker på EØS' finansmarkeder langt mindre end deres forgængere, da de internationale bankforretninger er blevet lukket ned.

| (47) | Dertil kommer, at de indenlandske markeder er blevet meget mindre, fordi visse delmarkeder er forsvundet hele eller næsten. Med aktiemarkedets næsten fuldstændige forsvinden og indførelsen af kapitalkontrol er operationerne på aktie- og valutamarkederne blevet reduceret, hvilket har begrænset investeringsmulighederne. Med et historisk lavt investeringsniveau i økonomien og husholdninger og virksomheder med store lån er efterspørgslen efter kredit lav. Siden kollapset har bankerne koncentreret deres indsats om interne anliggender og om omstruktureringen af deres låneporteføljer og nogle af deres større erhvervskunder. |
| --- | --- |

(47)

Dertil kommer, at de indenlandske markeder er blevet meget mindre, fordi visse delmarkeder er forsvundet hele eller næsten. Med aktiemarkedets næsten fuldstændige forsvinden og indførelsen af kapitalkontrol er operationerne på aktie- og valutamarkederne blevet reduceret, hvilket har begrænset investeringsmulighederne. Med et historisk lavt investeringsniveau i økonomien og husholdninger og virksomheder med store lån er efterspørgslen efter kredit lav. Siden kollapset har bankerne koncentreret deres indsats om interne anliggender og om omstruktureringen af deres låneporteføljer og nogle af deres større erhvervskunder.

| (48) | Før finanskrisen tegnede sparekasserne sig samlet set for en markedsandel på ca. 20-25 % i indskud. Den er nu svundet ind til omkring 2-4 %. De markedsandele, som sparekasserne og forretningsbankerne, der ikke længere er på markedet, har mistet, er blevet overtaget af de tre store forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbanki. Samlet set tegner de tre store banker sig nu for omtrent 90-95 % af markedet i stedet for 60-75 % tidligere, idet Landsbankinns markedsandel er marginalt den største. Ud over de 10 regionale sparekasser, der for indeværende tegner sig for ca. 2-4 % af markedet, er den eneste anden markedsdeltager den omstrukturerede MP Bank (28), der har en markedsandel på omkring 1-5 %. |
| --- | --- |

(48)

Før finanskrisen tegnede sparekasserne sig samlet set for en markedsandel på ca. 20-25 % i indskud. Den er nu svundet ind til omkring 2-4 %. De markedsandele, som sparekasserne og forretningsbankerne, der ikke længere er på markedet, har mistet, er blevet overtaget af de tre store forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbanki. Samlet set tegner de tre store banker sig nu for omtrent 90-95 % af markedet i stedet for 60-75 % tidligere, idet Landsbankinns markedsandel er marginalt den største. Ud over de 10 regionale sparekasser, der for indeværende tegner sig for ca. 2-4 % af markedet, er den eneste anden markedsdeltager den omstrukturerede MP Bank (28), der har en markedsandel på omkring 1-5 %.

| (49) | Det islandske finansmarked er således tydeligvis oligopolistisk, og de tre største selskaber kunne derfor kollektivt opnå en dominerende stilling på markedet. Ifølge Islands konkurrencemyndighed, som Tilsynsmyndigheden havde bedt fremlægge sit syn på konkurrencesituationen i Island og mulighederne for at rette op på denne, er der store forhindringer for at komme ind på det islandske bankmarked. Det skader konkurrencen. Det kan også være vanskeligt for forbrugerne at skifte bank. De islandske myndigheder har desuden erkendt, at kursrisici i tilknytning til Islands lille, ikkehandlede valuta, kronen, har hæmmet konkurrencen yderligere og hindret udenlandske banker og selskaber i at komme ind på det islandske marked. |
| --- | --- |

(49)

Det islandske finansmarked er således tydeligvis oligopolistisk, og de tre største selskaber kunne derfor kollektivt opnå en dominerende stilling på markedet. Ifølge Islands konkurrencemyndighed, som Tilsynsmyndigheden havde bedt fremlægge sit syn på konkurrencesituationen i Island og mulighederne for at rette op på denne, er der store forhindringer for at komme ind på det islandske bankmarked. Det skader konkurrencen. Det kan også være vanskeligt for forbrugerne at skifte bank. De islandske myndigheder har desuden erkendt, at kursrisici i tilknytning til Islands lille, ikkehandlede valuta, kronen, har hæmmet konkurrencen yderligere og hindret udenlandske banker og selskaber i at komme ind på det islandske marked.

| (50) | Konkurrencemyndigheden har på det seneste koncentreret sig om et specifikt aspekt vedrørende it-infrastrukturen for bankernes aktiviteter og deres samarbejde i den henseende. Dette vedrører finansinstitutionernes it-serviceudbyder, Reiknistofa bankanna (de islandske banker datacenter, RB), som de ejer i fællesskab. Dette er relevant for vurderingen af den foreliggende sag og også noget, som Tilsynsmyndigheden drøftede med de islandske myndigheder og bankerne. |
| --- | --- |

(50)

Konkurrencemyndigheden har på det seneste koncentreret sig om et specifikt aspekt vedrørende it-infrastrukturen for bankernes aktiviteter og deres samarbejde i den henseende. Dette vedrører finansinstitutionernes it-serviceudbyder, Reiknistofa bankanna (de islandske banker datacenter, RB), som de ejer i fællesskab. Dette er relevant for vurderingen af den foreliggende sag og også noget, som Tilsynsmyndigheden drøftede med de islandske myndigheder og bankerne.

| (51) | RB ejes i fællesskab af de tre store islandske banker, to sparekasser, den islandske sparekassesammenslutning og de tre store betalingskortformidlere i Island. Landsbankinn ejer 36,84 % af aktierne i RB, Íslandsbanki 29,48 % og Arion Bank 18,7 %. I alt ejer de tre forretningsbanker derfor 85,02 % af aktierne i RB. RB's kunder er ejerne, Islands centralbank og andre finansinstitutioner samt andre offentlige enheder. Bankerne har et omfattende samarbejde på dette område, da RB har udviklet clearing- og betalingsafviklingssystemet i Island. Det leverer også en række centrale bankløsninger, som er multi-tenancyløsninger (opsætning med flere organisationer på samme server), og som benyttes af de fleste islandske banker. RB administrerer desuden et e-fakturerings- og e-betalingssystem for virksomheder og kunder. |
| --- | --- |

(51)

RB ejes i fællesskab af de tre store islandske banker, to sparekasser, den islandske sparekassesammenslutning og de tre store betalingskortformidlere i Island. Landsbankinn ejer 36,84 % af aktierne i RB, Íslandsbanki 29,48 % og Arion Bank 18,7 %. I alt ejer de tre forretningsbanker derfor 85,02 % af aktierne i RB. RB's kunder er ejerne, Islands centralbank og andre finansinstitutioner samt andre offentlige enheder. Bankerne har et omfattende samarbejde på dette område, da RB har udviklet clearing- og betalingsafviklingssystemet i Island. Det leverer også en række centrale bankløsninger, som er multi-tenancyløsninger (opsætning med flere organisationer på samme server), og som benyttes af de fleste islandske banker. RB administrerer desuden et e-fakturerings- og e-betalingssystem for virksomheder og kunder.

| (52) | Ifølge konkurrencemyndigheden har sammenbruddet i 2008 gjort de mindre banker og sparekasser særligt sårbare. For de mindre finansvirksomheder var de nødvendige it-ydelser af afgørende vigtighed, da de kan opfattes som en af hindringerne for, at nye markedsaktører kan komme ind på markedet. It-platformen til de større finansvirksomheder leveres i vid udstrækning af RB, mens den leveres af Teris til sparekasser og mindre markedsaktører. Efter de senere års lukning af mange mindre finansvirksomheder mistede Teris en stor del af sine indtægter, hvilket i januar 2012 førte til, at de solgte nogle af deres it-løsninger til RB. Ifølge RB og Teris var formålet med denne transaktion bl.a. at sikre fortsat levering af it-ydelser til mindre finansvirksomheder. |
| --- | --- |

(52)

Ifølge konkurrencemyndigheden har sammenbruddet i 2008 gjort de mindre banker og sparekasser særligt sårbare. For de mindre finansvirksomheder var de nødvendige it-ydelser af afgørende vigtighed, da de kan opfattes som en af hindringerne for, at nye markedsaktører kan komme ind på markedet. It-platformen til de større finansvirksomheder leveres i vid udstrækning af RB, mens den leveres af Teris til sparekasser og mindre markedsaktører. Efter de senere års lukning af mange mindre finansvirksomheder mistede Teris en stor del af sine indtægter, hvilket i januar 2012 førte til, at de solgte nogle af deres it-løsninger til RB. Ifølge RB og Teris var formålet med denne transaktion bl.a. at sikre fortsat levering af it-ydelser til mindre finansvirksomheder.

| (53) | Konkurrencemyndigheden har set på to spørgsmål vedrørende RB. For det første om det fælles ejerskab af og samarbejde mellem bankerne og andre finansvirksomheder i RB-forummet skal betragtes som en overtrædelse af forbuddet mod restriktiv praksis i henhold til artikel 10 i den islandske konkurrencelov. For det andet bedømmes foreneligheden af RB's køb af Teris' største aktiver efter samme lovs bestemmelser om virksomhedssammenslutninger. I maj 2012 blev disse to sager dog afsluttet med et forlig mellem RB og dens ejere på den ene side og konkurrencemyndigheden på den anden (29). |
| --- | --- |

(53)

Konkurrencemyndigheden har set på to spørgsmål vedrørende RB. For det første om det fælles ejerskab af og samarbejde mellem bankerne og andre finansvirksomheder i RB-forummet skal betragtes som en overtrædelse af forbuddet mod restriktiv praksis i henhold til artikel 10 i den islandske konkurrencelov. For det andet bedømmes foreneligheden af RB's køb af Teris' største aktiver efter samme lovs bestemmelser om virksomhedssammenslutninger. I maj 2012 blev disse to sager dog afsluttet med et forlig mellem RB og dens ejere på den ene side og konkurrencemyndigheden på den anden (29).

| (54) | Ud over ovennævnte bekymringer, som er direkte relateret til Islands finansmarked, har konkurrencemyndigheden navnlig påpeget behovet for salg og omstrukturering af erhvervsaktive selskaber (30), som skal være gennemført uden unødige forsinkelser. Mange driftsselskaber er blevet overtaget af bankerne (der er disse virksomheders kreditorer) på grund af gældsætning, som er en følge af det økonomiske sammenbrud i 2008. Ifølge konkurrencemyndigheden kan det skabe en interessekonflikt, når bankerne leverer finansielle tjenesteydelser til og samtidig ejer disse virksomheder. Det er konkurrencemyndighedens opfattelse, at bankernes direkte og indirekte ejerskab (31) er det mest udbredte og farligste konkurrenceproblem i kølvandet på finanskrisen, da det har betydning for næsten alle virksomheder og industrier i Island. Konkurrencemyndigheden mener, at en hurtigere omstrukturering af virksomheder vil forbedre konkurrencen på finansmarkedet. Når bankernes deltagelse i omstruktureringen af deres erhvervskunder har været genstand for anmeldelseskravene i forbindelse med den nationale kontrol med sammenslutninger, har konkurrencemyndigheden ofte fastsat betingelserne for bankernes ejerskab. Men det forekommer vanskeligt at finde en overordnet løsning på problemet, da det i alt væsentligt hænger sammen med det høje låneniveau i den islandske erhvervssektor. |
| --- | --- |

(54)

Ud over ovennævnte bekymringer, som er direkte relateret til Islands finansmarked, har konkurrencemyndigheden navnlig påpeget behovet for salg og omstrukturering af erhvervsaktive selskaber (30), som skal være gennemført uden unødige forsinkelser. Mange driftsselskaber er blevet overtaget af bankerne (der er disse virksomheders kreditorer) på grund af gældsætning, som er en følge af det økonomiske sammenbrud i 2008. Ifølge konkurrencemyndigheden kan det skabe en interessekonflikt, når bankerne leverer finansielle tjenesteydelser til og samtidig ejer disse virksomheder. Det er konkurrencemyndighedens opfattelse, at bankernes direkte og indirekte ejerskab (31) er det mest udbredte og farligste konkurrenceproblem i kølvandet på finanskrisen, da det har betydning for næsten alle virksomheder og industrier i Island. Konkurrencemyndigheden mener, at en hurtigere omstrukturering af virksomheder vil forbedre konkurrencen på finansmarkedet. Når bankernes deltagelse i omstruktureringen af deres erhvervskunder har været genstand for anmeldelseskravene i forbindelse med den nationale kontrol med sammenslutninger, har konkurrencemyndigheden ofte fastsat betingelserne for bankernes ejerskab. Men det forekommer vanskeligt at finde en overordnet løsning på problemet, da det i alt væsentligt hænger sammen med det høje låneniveau i den islandske erhvervssektor.

| (55) | Over for Tilsynsmyndigheden har de tre forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbankinn alle oplyst, at der ikke er sket væsentlige ændringer i konkurrencebetingelserne på Islands finansmarked siden efteråret 2008, som kunne give anledning til bekymring. Markedet var præget af effektiv konkurrence, og der var ingen tegn på hemmelige aftaler mellem de tre største aktører. Konkurrencemyndigheden har overset visse vigtige faktorer i sin undersøgelse af konkurrencevilkårene på markedet. Selvom udenlandske banker ikke er til stede i Island, har de længe og aktivt konkurreret med islandske banker om at yde virksomhedslån og andre finansydelser til de største kunder såsom virksomheder i eksportbaserede sektorer (fiskeri, energiintensive industrier osv.) samt statslige og kommunale aktiviteter. |
| --- | --- |

(55)

Over for Tilsynsmyndigheden har de tre forretningsbanker Arion Bank, Íslandsbanki og Landsbankinn alle oplyst, at der ikke er sket væsentlige ændringer i konkurrencebetingelserne på Islands finansmarked siden efteråret 2008, som kunne give anledning til bekymring. Markedet var præget af effektiv konkurrence, og der var ingen tegn på hemmelige aftaler mellem de tre største aktører. Konkurrencemyndigheden har overset visse vigtige faktorer i sin undersøgelse af konkurrencevilkårene på markedet. Selvom udenlandske banker ikke er til stede i Island, har de længe og aktivt konkurreret med islandske banker om at yde virksomhedslån og andre finansydelser til de største kunder såsom virksomheder i eksportbaserede sektorer (fiskeri, energiintensive industrier osv.) samt statslige og kommunale aktiviteter.

| (56) | Denne holdning strider imidlertid mod den holdning, som de islandske myndigheder har givet udtryk for i ovennævnte rapport fra økonomiministeren til Altinget, og mod konkurrencemyndighedens holdning. Som beskrevet nedenfor har Arion Bank desuden trods visse forbehold over for analysen af konkurrencevilkårene besluttet at indgå visse forpligtelser for at begrænse konkurrencefordrejning, der skyldes de pågældende støtteforanstaltninger. Disse forpligtelser er beskrevet i bilaget. |
| --- | --- |

(56)

Denne holdning strider imidlertid mod den holdning, som de islandske myndigheder har givet udtryk for i ovennævnte rapport fra økonomiministeren til Altinget, og mod konkurrencemyndighedens holdning. Som beskrevet nedenfor har Arion Bank desuden trods visse forbehold over for analysen af konkurrencevilkårene besluttet at indgå visse forpligtelser for at begrænse konkurrencefordrejning, der skyldes de pågældende støtteforanstaltninger. Disse forpligtelser er beskrevet i bilaget.

3.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

3.1.   Støttemodtageren

| (57) | Som beskrevet ovenfor gik Kaupthing Bank konkurs i 2008 ligesom de to andre store islandske forretningsbanker. For at sikre kontinuerlig aktivitet i den nationale banksektor gennemførte de islandske myndigheder visse foranstaltninger for at genetablere visse af (gamle) Kaupthing Bank hf's aktiviteter, bl.a. oprettelse og kapitalisering af New Kaupthing Bank hf (nu omdøbt til Arion Bank). |
| --- | --- |

(57)

Som beskrevet ovenfor gik Kaupthing Bank konkurs i 2008 ligesom de to andre store islandske forretningsbanker. For at sikre kontinuerlig aktivitet i den nationale banksektor gennemførte de islandske myndigheder visse foranstaltninger for at genetablere visse af (gamle) Kaupthing Bank hf's aktiviteter, bl.a. oprettelse og kapitalisering af New Kaupthing Bank hf (nu omdøbt til Arion Bank).

3.1.1   Kaupthing Bank

| (58) | Før finanskrisen i 2008 var Kaupthing Bank Islands største bank. Ved udgangen af 2007 havde den en balance på 5 347 mia. ISK (58,3 mia. EUR). Kaupthing var primært en nordeuropæisk bank med aktiviteter i 13 lande. Kaupthing tilbød integrerede finansydelser til virksomheder, institutionelle investorer og privatpersoner, fordelt på fem forretningsområder: erhvervs- og detailbankvirksomhed, kapitalmarkeder, likviditet, investeringsbankvirksomhed og porteføljeadministration og privatkunder. Dertil kom et detailbanknet i Island, hvor den havde sit hovedsæde, og i mindre omfang i Norge og Sverige. Kaupthing havde tilladelser til at drive bankvirksomhed gennem datterselskaber i Danmark, Sverige, Luxembourg og Det Forenede Kongerige samt afdelinger i Finland, Norge og Isle of Man. Kaupthings største datterselskaber var Kaupthing Singer & Friedlander (Det Forenede Kongerige) og FIH Erhvervsbank (Danmark), men banken drev 16 andre datterselskaber og afdelinger i forskellige lande i Europa, Nordamerika, Asien og Mellemøsten. Ved udgangen af 2007 havde banken 3 334 medarbejdere. Bankens aktier var noteret på OMX Nordic Exchange i Reykjavik og i Stockholm. |
| --- | --- |

(58)

Før finanskrisen i 2008 var Kaupthing Bank Islands største bank. Ved udgangen af 2007 havde den en balance på 5 347 mia. ISK (58,3 mia. EUR). Kaupthing var primært en nordeuropæisk bank med aktiviteter i 13 lande. Kaupthing tilbød integrerede finansydelser til virksomheder, institutionelle investorer og privatpersoner, fordelt på fem forretningsområder: erhvervs- og detailbankvirksomhed, kapitalmarkeder, likviditet, investeringsbankvirksomhed og porteføljeadministration og privatkunder. Dertil kom et detailbanknet i Island, hvor den havde sit hovedsæde, og i mindre omfang i Norge og Sverige. Kaupthing havde tilladelser til at drive bankvirksomhed gennem datterselskaber i Danmark, Sverige, Luxembourg og Det Forenede Kongerige samt afdelinger i Finland, Norge og Isle of Man. Kaupthings største datterselskaber var Kaupthing Singer & Friedlander (Det Forenede Kongerige) og FIH Erhvervsbank (Danmark), men banken drev 16 andre datterselskaber og afdelinger i forskellige lande i Europa, Nordamerika, Asien og Mellemøsten. Ved udgangen af 2007 havde banken 3 334 medarbejdere. Bankens aktier var noteret på OMX Nordic Exchange i Reykjavik og i Stockholm.

3.1.2.   Arion Bank

| (59) | Kaupthings efterfølger, Arion Bank, er en islandsk bank, der tilbyder finansielle tjenester til virksomheder, institutionelle investorer og privatpersoner. Bankens mål er at være hovedbank for store virksomheder og privatpersoner, der ønsker en bred vifte af finansløsninger. |
| --- | --- |

(59)

Kaupthings efterfølger, Arion Bank, er en islandsk bank, der tilbyder finansielle tjenester til virksomheder, institutionelle investorer og privatpersoner. Bankens mål er at være hovedbank for store virksomheder og privatpersoner, der ønsker en bred vifte af finansløsninger.

| (60) | Arion Bank Group består af et moderselskab og otte primære datterselskaber, der en integrerende del af bankens aktiviteter (32). |
| --- | --- |

(60)

Arion Bank Group består af et moderselskab og otte primære datterselskaber, der en integrerende del af bankens aktiviteter (32).

| (61) | I forhold til den nylige og løbende omstrukturering af bankens kreditbog har den overtaget aktiver, der kategoriseres som besiddelse med henblik på salg, eller hvis genopretningsarbejdet er afsluttet, midlertidige aktiviteter. Ifølge banken forsøger den alligevel at sælge sådanne aktiver uden unødig forsinkelse (33). |
| --- | --- |

(61)

I forhold til den nylige og løbende omstrukturering af bankens kreditbog har den overtaget aktiver, der kategoriseres som besiddelse med henblik på salg, eller hvis genopretningsarbejdet er afsluttet, midlertidige aktiviteter. Ifølge banken forsøger den alligevel at sælge sådanne aktiver uden unødig forsinkelse (33).

| (62) | Andre vigtige aktiebeholdninger er i Auðkenni (et holdingselskab, der forvalter sikkerhedsnøgler til onlinebankvirksomhed, 20 %) og Reiknistofa bankanna (islandske bankers datacenter, RB, 18,05 %). Arion Bank har lukket eller er i færd med at lukke i alt 15 selskaber, som banken har aktier i. Disse virksomheder er enten gået konkurs eller har ingen aktiver eller aktiviteter. |
| --- | --- |

(62)

Andre vigtige aktiebeholdninger er i Auðkenni (et holdingselskab, der forvalter sikkerhedsnøgler til onlinebankvirksomhed, 20 %) og Reiknistofa bankanna (islandske bankers datacenter, RB, 18,05 %). Arion Bank har lukket eller er i færd med at lukke i alt 15 selskaber, som banken har aktier i. Disse virksomheder er enten gået konkurs eller har ingen aktiver eller aktiviteter.

| (63) | De vigtigste bankprodukter kan inddeles i fire kategorier: porteføljeadministration, investeringsbankvirksomhed, erhvervskunder og detailbankvirksomhed, jf. yderligere beskrivelse nedenfor. |
| --- | --- |

(63)

De vigtigste bankprodukter kan inddeles i fire kategorier: porteføljeadministration, investeringsbankvirksomhed, erhvervskunder og detailbankvirksomhed, jf. yderligere beskrivelse nedenfor.

Porteføljeadministration

| (64) | Denne afdeling består af salg og tjenesteydelser, privatkunder og institutionel porteføljeadministration. Bankens datterselskab Stefnir Asset Management Company driver fondforvaltningsaktiviteter, og Arion Bank Asset Management er navnlig beskæftiget med fondsdistribution. Afdelingen for porteføljeadministration er en førende deltager på det islandske marked med aktiver til en værdi af over 659 mia. ISK, som forvaltes af Arion Bank og datterselskaber ved udgangen af 2011. |
| --- | --- |

(64)

Denne afdeling består af salg og tjenesteydelser, privatkunder og institutionel porteføljeadministration. Bankens datterselskab Stefnir Asset Management Company driver fondforvaltningsaktiviteter, og Arion Bank Asset Management er navnlig beskæftiget med fondsdistribution. Afdelingen for porteføljeadministration er en førende deltager på det islandske marked med aktiver til en værdi af over 659 mia. ISK, som forvaltes af Arion Bank og datterselskaber ved udgangen af 2011.

| (65) | Afdelingen er ansvarlig for at forvalte aktiver på vegne af bankens kunder, herunder institutionelle investorer, selskaber, velhavende kunder og detailinvestorer. De betjener kunder med forskellige investeringsmålsætninger og tilbyder en bred vifte af ydelser. Ud over forskellige gensidige fonde alternative investeringstilbud og pensionsordninger tilbyder afdelingen skræddersyede strategier for placering af aktiver og forvaltede konti. Afdelingen tilbyder også midler fra andre førende globale fondforvaltningsvirksomheder. |
| --- | --- |

(65)

Afdelingen er ansvarlig for at forvalte aktiver på vegne af bankens kunder, herunder institutionelle investorer, selskaber, velhavende kunder og detailinvestorer. De betjener kunder med forskellige investeringsmålsætninger og tilbyder en bred vifte af ydelser. Ud over forskellige gensidige fonde alternative investeringstilbud og pensionsordninger tilbyder afdelingen skræddersyede strategier for placering af aktiver og forvaltede konti. Afdelingen tilbyder også midler fra andre førende globale fondforvaltningsvirksomheder.

Investeringsbankvirksomhed

| (66) | Afdelingen for investeringsbankvirksomhed tilbyder forskellige ydelser til erhvervskunder gennem sine fire produktområder:






  — | rådgivning om fusioner og opkøb |
| --- | --- | --- |

(66)

Afdelingen for investeringsbankvirksomhed tilbyder forskellige ydelser til erhvervskunder gennem sine fire produktområder:

—

rådgivning om fusioner og opkøb

| — | kapitalmarkedstransaktioner |
| --- | --- |

—

kapitalmarkedstransaktioner

| — | opkøb og finansiering af gearing |
| --- | --- |

—

opkøb og finansiering af gearing

| — | egenkapitalinvesteringer. |
| --- | --- |

—

egenkapitalinvesteringer.

| (67) | Afdelingens mål er at kombinere rådgivning med bankens finansieringskapacitet og dermed skabe en integreret løsning for kunderne i tæt samarbejde med andre af bankens afdelinger, især afdelingerne for kapitalmarkeder og erhvervskunder. |
| --- | --- |

(67)

Afdelingens mål er at kombinere rådgivning med bankens finansieringskapacitet og dermed skabe en integreret løsning for kunderne i tæt samarbejde med andre af bankens afdelinger, især afdelingerne for kapitalmarkeder og erhvervskunder.

Erhvervskunder

| (68) | Afdelingen for erhvervskunder er inddelt i syv underafdelinger: virksomhedslån, speciallån, juridisk rådgivning og dokumentation, porteføljeforvaltning, virksomhedsydelser, inddrivelse og factoring. Afdelingen for erhvervskunder tilbyder en bred vifte af finansieringsydelser og -produkter til sine erhvervskunder, dvs. mellemstore til store virksomheder. Denne underafdelings hovedfokus er at opretholde langvarige forbindelser til sine kunder og levere skræddersyede og individuelle løsninger. |
| --- | --- |

(68)

Afdelingen for erhvervskunder er inddelt i syv underafdelinger: virksomhedslån, speciallån, juridisk rådgivning og dokumentation, porteføljeforvaltning, virksomhedsydelser, inddrivelse og factoring. Afdelingen for erhvervskunder tilbyder en bred vifte af finansieringsydelser og -produkter til sine erhvervskunder, dvs. mellemstore til store virksomheder. Denne underafdelings hovedfokus er at opretholde langvarige forbindelser til sine kunder og levere skræddersyede og individuelle løsninger.

| (69) | Arion Bank betragter sig selv som værende i front med hensyn til at finde løsninger på virksomhedernes gældsproblemer og har gjort store fremskridt med at omstrukturere virksomheder. Inddrivelsesenheden i afdelingen for erhvervskunder er ansvarlig for bankens inddrivelse af gæld, dvs. omstrukturering af virksomheder med betalingsvanskeligheder. Arbejdet skrider godt frem og vil snart være afsluttet. |
| --- | --- |

(69)

Arion Bank betragter sig selv som værende i front med hensyn til at finde løsninger på virksomhedernes gældsproblemer og har gjort store fremskridt med at omstrukturere virksomheder. Inddrivelsesenheden i afdelingen for erhvervskunder er ansvarlig for bankens inddrivelse af gæld, dvs. omstrukturering af virksomheder med betalingsvanskeligheder. Arbejdet skrider godt frem og vil snart være afsluttet.

Detailbankvirksomhed

| (70) | Afdelingen for detailbankvirksomheds markedsandel er 30 % i Island. Der findes 24 afdelinger i hele Island, der i alt har over 100 000 kunder. Afdelingerne tilbyder en lang række ydelser såsom rådgivning om indskud og lån, betalingskort, pensionsopsparing, forsikring samt værdipapirer. |
| --- | --- |

(70)

Afdelingen for detailbankvirksomheds markedsandel er 30 % i Island. Der findes 24 afdelinger i hele Island, der i alt har over 100 000 kunder. Afdelingerne tilbyder en lang række ydelser såsom rådgivning om indskud og lån, betalingskort, pensionsopsparing, forsikring samt værdipapirer.

| (71) | Afdelingsnettet er inddelt i syv grupper, hver med sin egen afdelingsleder. Mindre afdelinger drager fordel af de større og stærkere enheder i hver gruppe. Mere ledelsesautoritet og ansvar overføres til afdelingerne og er derfor tættere på kunderne. Ifølge banken hjælper dette system med at koordinere procedurer og udnytte al ekspertviden i afdelingerne. Fire af disse afdelingsledere arbejder i Reykjavik og omegn og tre i større byområder. Sigtet med denne struktur er at styrke forbindelsen mellem afdelinger i samme del af landet. |
| --- | --- |

(71)

Afdelingsnettet er inddelt i syv grupper, hver med sin egen afdelingsleder. Mindre afdelinger drager fordel af de større og stærkere enheder i hver gruppe. Mere ledelsesautoritet og ansvar overføres til afdelingerne og er derfor tættere på kunderne. Ifølge banken hjælper dette system med at koordinere procedurer og udnytte al ekspertviden i afdelingerne. Fire af disse afdelingsledere arbejder i Reykjavik og omegn og tre i større byområder. Sigtet med denne struktur er at styrke forbindelsen mellem afdelinger i samme del af landet.

Indikationer for markedsandele

| (72) | Ifølge Arion Banks beregninger er dens markedsandel for indskud på grundlag af årsrapporter fra islandske banker og sparekasser [> 30] % eller marginalt lavere end Landsbankinns ([> 30 %]) og Íslandsbankis ([> 30 %]) markedsandel. Andre markedsaktører med begrænset betydning er MP Bank ([< 5 %]) og sparekasser (i alt [< 5 %]). |
| --- | --- |

(72)

Ifølge Arion Banks beregninger er dens markedsandel for indskud på grundlag af årsrapporter fra islandske banker og sparekasser [> 30] % eller marginalt lavere end Landsbankinns ([> 30 %]) og Íslandsbankis ([> 30 %]) markedsandel. Andre markedsaktører med begrænset betydning er MP Bank ([< 5 %]) og sparekasser (i alt [< 5 %]).

| (73) | Arion Banks andel for lån til kunder er ca. [15-25] % svarende til Íslandsbankis og lidt lavere end Landsbankinns andel. Boligfinansieringsfonden har den største markedsandel, nemlig [> 25] %. Samlet set har pensionsmidler også en betydelig markedsandel, [5-10] %, mens andre markedsaktørers andel er ubetydelig. |
| --- | --- |

(73)

Arion Banks andel for lån til kunder er ca. [15-25] % svarende til Íslandsbankis og lidt lavere end Landsbankinns andel. Boligfinansieringsfonden har den største markedsandel, nemlig [> 25] %. Samlet set har pensionsmidler også en betydelig markedsandel, [5-10] %, mens andre markedsaktørers andel er ubetydelig.

| (74) | Arion Banks markedsandel for handel på Islands aktiebørs målt efter omsætning i de første 14 uger af 2012 var [10-20] %, men hver af de andre forretningsbanker, Íslandsbanki, Landsbankinn og MP Bank, havde en markedsandel på [20-25] %. |
| --- | --- |

(74)

Arion Banks markedsandel for handel på Islands aktiebørs målt efter omsætning i de første 14 uger af 2012 var [10-20] %, men hver af de andre forretningsbanker, Íslandsbanki, Landsbankinn og MP Bank, havde en markedsandel på [20-25] %.

3.2.   Sammenligning af den gamle og den nye bank

| (75) | En vejledende sammenligning af økonomiske nøgletal for den gamle og den nye banks balance kan ses i tabel 1. Den viser en kolossal forskel i de to bankers størrelse og dækningsområde. (34) Arion Banks samlede aktiver udgjorde ultimo 2009 kun 11,5 % af Kaupthing Banks medio 2008. Låneporteføljen er den største enkeltstående aktivkategori. Den regnskabsmæssige værdi af Kaupthing Banks låneportefølje ultimo juni 2008 var 4 169 mia. ISK sammenholdt med Arion Banks låneportefølje på 358 mia. ISK ultimo 2009, svarende til 8,6 % af Kaupthings. Det er også store forskelle med hensyn til Arion Banks værdipapirbeholdninger sammenlignet med Kaupthing Banks. Aktier og derivater er gået 96-100 % tilbage. Denne nedgang er mindre udtalt for så vidt angår obligationer, da Arion Banks obligationsbeholdning udgjorde 25,7 % af Kaupthing Banks.

  Tabel 1


  Sammenligning mellem Arion Banks og Kaupthing Banks balance, beløb i mia. ISK. | Kaupthing
  30.6.2008 | Arion
  31.12.2009 | Arion i % af Kaupthing |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiver i alt | 6 603 | 757 | 11,5 |
| — | lån og udestående fordringer |

(75)

En vejledende sammenligning af økonomiske nøgletal for den gamle og den nye banks balance kan ses i tabel 1. Den viser en kolossal forskel i de to bankers størrelse og dækningsområde. (34) Arion Banks samlede aktiver udgjorde ultimo 2009 kun 11,5 % af Kaupthing Banks medio 2008. Låneporteføljen er den største enkeltstående aktivkategori. Den regnskabsmæssige værdi af Kaupthing Banks låneportefølje ultimo juni 2008 var 4 169 mia. ISK sammenholdt med Arion Banks låneportefølje på 358 mia. ISK ultimo 2009, svarende til 8,6 % af Kaupthings. Det er også store forskelle med hensyn til Arion Banks værdipapirbeholdninger sammenlignet med Kaupthing Banks. Aktier og derivater er gået 96-100 % tilbage. Denne nedgang er mindre udtalt for så vidt angår obligationer, da Arion Banks obligationsbeholdning udgjorde 25,7 % af Kaupthing Banks.

Tabel 1

Sammenligning mellem Arion Banks og Kaupthing Banks balance, beløb i mia. ISK.

Kaupthing

30.6.2008

Arion

31.12.2009

Arion i % af Kaupthing

Aktiver i alt

6 603

757

11,5

—

lån og udestående fordringer

4 169

358

8,6

| — | obligationer og gældsinstrumenter |
| --- | --- |

—

obligationer og gældsinstrumenter

676

173

25,7

| — | aktier og egenkapitalinstrumenter |
| --- | --- |

—

aktier og egenkapitalinstrumenter

172

7

4,1

Passiver

6 166

667

10,8

| — | indskud |
| --- | --- |

—

indskud

1 848

495

26,8

Egenkapital i alt

438

90

20,6

| (76) | De to enheders selvangivelser udviser en tilsvarende forskel i størrelse og dækning. Sammenligner man Arion Bank i 2009 med Kaupthing Bank i 2007 udgjorde Arion Banks nettorenteindtægt 15,2 % af Kaupthings og Arion Banks nettoindtægt fra gebyrer og provision 10,7 % af Kaupthings. Arion Bank havde 1 057 medarbejdere ultimo 2009 (inklusive medarbejdere i datterselskaber), mens Kaupthing Bank havde 3 334 medarbejdere ultimo 2007. Arions samlede antal medarbejdere udgjorde derfor 32 % af det tilsvarende tal for Kaupthing (35). Sammenligner man de to bankers aktiviteter i Island, beskæftigede Kaupthing 1 133 personer i islandske aktiviteter (ekskl. datterselskabers medarbejdere) ultimo juni 2008, mens Arion Bank havde 952 medarbejdere (ekskl. datterselskaber) ultimo 2009.

  Tabel 2


  Sammenligning mellem Arion Banks og Kaupthing Banks selvangivelser, beløb i mia. ISK. | Kaupthing
  2007 | Arion
  2009 | Arion i % af Kaupthing |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Renteindtægter, netto | 80 | 12 | 15,2 |
| Nettoindtægter fra gebyrer og kommissioner | 55 | 6 | 10,7 |
| Driftsindtægter | 166 | 50 | 29,9 |
| Indkomst før skat | 81 | 15 | 19,0 |

(76)

De to enheders selvangivelser udviser en tilsvarende forskel i størrelse og dækning. Sammenligner man Arion Bank i 2009 med Kaupthing Bank i 2007 udgjorde Arion Banks nettorenteindtægt 15,2 % af Kaupthings og Arion Banks nettoindtægt fra gebyrer og provision 10,7 % af Kaupthings. Arion Bank havde 1 057 medarbejdere ultimo 2009 (inklusive medarbejdere i datterselskaber), mens Kaupthing Bank havde 3 334 medarbejdere ultimo 2007. Arions samlede antal medarbejdere udgjorde derfor 32 % af det tilsvarende tal for Kaupthing (35). Sammenligner man de to bankers aktiviteter i Island, beskæftigede Kaupthing 1 133 personer i islandske aktiviteter (ekskl. datterselskabers medarbejdere) ultimo juni 2008, mens Arion Bank havde 952 medarbejdere (ekskl. datterselskaber) ultimo 2009.

Tabel 2

Sammenligning mellem Arion Banks og Kaupthing Banks selvangivelser, beløb i mia. ISK.

Kaupthing

2007

Arion

2009

Arion i % af Kaupthing

Renteindtægter, netto

80

12

15,2

Nettoindtægter fra gebyrer og kommissioner

55

6

10,7

Driftsindtægter

166

50

29,9

Indkomst før skat

81

15

19,0

3.3.   Nationalt retsgrundlag

| (77) | Det nationale retsgrundlag for støtteforanstaltningerne er:






  — | Lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv., normalt betegnet nødloven

  Nødloven gav FME beføjelse til at gribe ind under »usædvanlige omstændigheder« og beføjelser i forbindelse med finansinstitutionernes generalforsamlinger og bestyrelsesmøder samt til at træffe beslutning om anvendelse af deres aktiver og passiver. FME fik også beføjelse til at nedsætte likvidationskomitéer for de finansvirksomheder, den havde overtaget, og som fik beføjelser med henblik på generalforsamlinger. Ved konkursbehandlingen af institutionerne gav loven prioritet til indskyderes krav og indskudsgarantiordninger. Loven gav også Islands finansministerium beføjelse til at oprette nye banker. Nødloven omfatter ændringer af lov om finansvirksomheder nr. 161/2002, lov om officielt tilsyn med finansaktiviteter nr. 87/1998, lov om indskudsgarantier og investorgarantiordning nr. 98/1999 og lov om boliganliggender nr. 44/1998. |
| --- | --- | --- |

(77)

Det nationale retsgrundlag for støtteforanstaltningerne er:

—

Lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv., normalt betegnet nødloven

Nødloven gav FME beføjelse til at gribe ind under »usædvanlige omstændigheder« og beføjelser i forbindelse med finansinstitutionernes generalforsamlinger og bestyrelsesmøder samt til at træffe beslutning om anvendelse af deres aktiver og passiver. FME fik også beføjelse til at nedsætte likvidationskomitéer for de finansvirksomheder, den havde overtaget, og som fik beføjelser med henblik på generalforsamlinger. Ved konkursbehandlingen af institutionerne gav loven prioritet til indskyderes krav og indskudsgarantiordninger. Loven gav også Islands finansministerium beføjelse til at oprette nye banker. Nødloven omfatter ændringer af lov om finansvirksomheder nr. 161/2002, lov om officielt tilsyn med finansaktiviteter nr. 87/1998, lov om indskudsgarantier og investorgarantiordning nr. 98/1999 og lov om boliganliggender nr. 44/1998.

| — | Tillægslov til statsbudget for 2008 (artikel 4) |
| --- | --- |

—

Tillægslov til statsbudget for 2008 (artikel 4)

| — | Lov om statsbudget for 2009 (artikel 6) |
| --- | --- |

—

Lov om statsbudget for 2009 (artikel 6)

3.4.   Støtteforanstaltningerne

| (78) | De islandske myndigheders indgreb efter Kaupthing Banks konkurs er beskrevet ovenfor og fremgår mere detaljeret af beslutningen om at indlede proceduren. Indgrebene kan i hovedtræk opsummeres som følger: FME overtog kontrollen med Kaupthing den 9. oktober 2008, og nationale passiver og (de fleste) indenlandske aktiver blev overført til New Kaupthing. Den gamle banks bo skulle kompenseres for denne overførsel i form af udbetaling af forskellen mellem aktiver og passiver. Da det viste sig vanskeligt og tidkrævende at beregne denne forskel, stillede staten en vis startkapital til rådighed og forpligtede sig til at bidrage med yderligere kapital, hvis det skulle vise sig nødvendigt. Derefter kapitaliserede den banken før indgåelsen af en aftale mellem staten og den gamle bank den 1. december 2009, som førte til, at statens andel i banken faldt fra 100 % til 13 % (36). Tilsynsmyndigheden betragter denne dato, den 1. december 2009, som startdatoen for den femårige omstruktureringsperiode, der følgelig varer indtil den 1. december 2014. |
| --- | --- |

(78)

De islandske myndigheders indgreb efter Kaupthing Banks konkurs er beskrevet ovenfor og fremgår mere detaljeret af beslutningen om at indlede proceduren. Indgrebene kan i hovedtræk opsummeres som følger: FME overtog kontrollen med Kaupthing den 9. oktober 2008, og nationale passiver og (de fleste) indenlandske aktiver blev overført til New Kaupthing. Den gamle banks bo skulle kompenseres for denne overførsel i form af udbetaling af forskellen mellem aktiver og passiver. Da det viste sig vanskeligt og tidkrævende at beregne denne forskel, stillede staten en vis startkapital til rådighed og forpligtede sig til at bidrage med yderligere kapital, hvis det skulle vise sig nødvendigt. Derefter kapitaliserede den banken før indgåelsen af en aftale mellem staten og den gamle bank den 1. december 2009, som førte til, at statens andel i banken faldt fra 100 % til 13 % (36). Tilsynsmyndigheden betragter denne dato, den 1. december 2009, som startdatoen for den femårige omstruktureringsperiode, der følgelig varer indtil den 1. december 2014.

| (79) | I nedenstående afsnit beskrives de aspekter af statens indgreb, der udgør foranstaltninger af relevans for vurderingen efter artikel 61 i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(79)

I nedenstående afsnit beskrives de aspekter af statens indgreb, der udgør foranstaltninger af relevans for vurderingen efter artikel 61 i EØS-aftalen.

3.4.1.   Tier I-kapital

| (80) | Staten har to gange bidraget med tier I-kapital — første gang, da New Kaupthing blev oprettet, anden gang, da staten kapitaliserede banken fuldt ud (og med tilbagevirkende kraft), efterfulgt af en aftale med den gamle banks kreditorer om, at staten skulle bevare en andel på 13 % i banken. |
| --- | --- |

(80)

Staten har to gange bidraget med tier I-kapital — første gang, da New Kaupthing blev oprettet, anden gang, da staten kapitaliserede banken fuldt ud (og med tilbagevirkende kraft), efterfulgt af en aftale med den gamle banks kreditorer om, at staten skulle bevare en andel på 13 % i banken.

3.4.1.1.   Startkapital

| (81) | Efter oprettelsen af New Kaupthing Bank i oktober 2008 ydede staten 775 mio. ISK (37) (5 mio. EUR) i kontant startkapital til den nye bank og gav derudover tilsagn om at bidrage med yderligere op til 75 mia. ISK i alt som tier I-risikokapital til den nye bank til gengæld for hele egenkapitalen. Det første tal svarer til den ved islandsk lov fastsatte minimumskapital til oprettelse af en bank. Det andet tal blev beregnet som 10 % af en indledende vurdering af det sandsynlige omfang af bankens samlede risikovægtede aktiver. Bevillinger til dette beløb blev formelt medtaget på statens budget for 2009 som en tildeling af statsmidler til håndtering af udsædvanlige omstændigheder på finansmarkedet. Denne tildeling af kapital sigtede mod at etablere en passende garanti for bankens drift, indtil forhold vedrørende dens endelige rekapitalisering kunne fastlægges, herunder størrelsen af dens primobalance og en vurdering af den kompensation, som den gamle bank skulle have for de overførte aktiver. |
| --- | --- |

(81)

Efter oprettelsen af New Kaupthing Bank i oktober 2008 ydede staten 775 mio. ISK (37) (5 mio. EUR) i kontant startkapital til den nye bank og gav derudover tilsagn om at bidrage med yderligere op til 75 mia. ISK i alt som tier I-risikokapital til den nye bank til gengæld for hele egenkapitalen. Det første tal svarer til den ved islandsk lov fastsatte minimumskapital til oprettelse af en bank. Det andet tal blev beregnet som 10 % af en indledende vurdering af det sandsynlige omfang af bankens samlede risikovægtede aktiver. Bevillinger til dette beløb blev formelt medtaget på statens budget for 2009 som en tildeling af statsmidler til håndtering af udsædvanlige omstændigheder på finansmarkedet. Denne tildeling af kapital sigtede mod at etablere en passende garanti for bankens drift, indtil forhold vedrørende dens endelige rekapitalisering kunne fastlægges, herunder størrelsen af dens primobalance og en vurdering af den kompensation, som den gamle bank skulle have for de overførte aktiver.

3.4.1.2.   Kapitalindsprøjtning og bevaring af en andel på 13 % som led i forliget med den gamle banks kreditorer

| (82) | Den 20. juli 2009 meddelte den islandske regering, at den havde indgået en rammeaftale med Kaupthings likvidationskomité vedrørende den indledende kapitalisering af New Kaupthing Bank (omdøbt til Arion Bank fra 21. november 2009) og grundlaget for den kompensation, der skulle betales mellem de to parter. Regeringen aftalte på visse betingelser med Kaupthings likvidationskomité, at kreditorerne gennem komitéen skulle have mulighed for at købe størsteparten af aktierne i Arion Bank for at gøre det lettere for banken at udvikle sig selvstændigt. Det ville betyde, at den gamle bank skulle tilvejebringe størsteparten af kapitalen i Arion Bank som led i kompensationsaftalen. Hvis Kaupthing Bank ikke kunne fuldføre en sådan tegning af aktier i Arion Bank, ville staten overtage det fulde ejerskab. |
| --- | --- |

(82)

Den 20. juli 2009 meddelte den islandske regering, at den havde indgået en rammeaftale med Kaupthings likvidationskomité vedrørende den indledende kapitalisering af New Kaupthing Bank (omdøbt til Arion Bank fra 21. november 2009) og grundlaget for den kompensation, der skulle betales mellem de to parter. Regeringen aftalte på visse betingelser med Kaupthings likvidationskomité, at kreditorerne gennem komitéen skulle have mulighed for at købe størsteparten af aktierne i Arion Bank for at gøre det lettere for banken at udvikle sig selvstændigt. Det ville betyde, at den gamle bank skulle tilvejebringe størsteparten af kapitalen i Arion Bank som led i kompensationsaftalen. Hvis Kaupthing Bank ikke kunne fuldføre en sådan tegning af aktier i Arion Bank, ville staten overtage det fulde ejerskab.

| (83) | Den 14. august 2009 meddelte regeringen, at den havde givet tilsagn om at kapitalisere Arion Bank med 72 mia. ISK i tier I-kapital i form af statsobligationer, hvilket gav banken en tier I-kernekapital på ca. 12 %. Statens kapitalisering af Arion Bank blev gennemført den 9. oktober 2009 og involverede en indsprøjtning af 71 225 mia. ISK i banken, tilbagedateret til den 22. oktober 2008, ud over den oprindelige kontantindbetaling af 775 mio. ISK. Statens samlede aktiekapital udgjorde derfor 72 mia. ISK. Desuden udgjorde påløbne renter på statsobligationerne 9,2 mia. ISK. |
| --- | --- |

(83)

Den 14. august 2009 meddelte regeringen, at den havde givet tilsagn om at kapitalisere Arion Bank med 72 mia. ISK i tier I-kapital i form af statsobligationer, hvilket gav banken en tier I-kernekapital på ca. 12 %. Statens kapitalisering af Arion Bank blev gennemført den 9. oktober 2009 og involverede en indsprøjtning af 71 225 mia. ISK i banken, tilbagedateret til den 22. oktober 2008, ud over den oprindelige kontantindbetaling af 775 mio. ISK. Statens samlede aktiekapital udgjorde derfor 72 mia. ISK. Desuden udgjorde påløbne renter på statsobligationerne 9,2 mia. ISK.

| (84) | Den 4. september 2009 meddelte regeringen, at der var indgået endelige aftaler om kapitaliseringen af Arion Bank og grundlaget for kompensation. I overensstemmelse med rammeaftalen af 20. juli 2009 indeholdt aftalen hovedsagelig bestemmelser for to alternative aftaler: kapitalisering under ejerskab af den gamle bank (kreditorer) (fælles kapitaliseringsaftale) eller kapitalisering under statens ejerskab (alternativ kapitaliseringsaftale) (38). I henhold til den tidligere aftale havde Kaupthings kreditorer mulighed for (gennem likvidationskomitéen) at erhverve kontrol over Arion Bank ved at tegne ny aktiekapital. Da værdien af de passiver, der blev overført til Arion Bank, oversteg værdien af de overførte aktiver, skulle Kaupthing betale for den nye aktiekapital ud af den gamle banks egne aktiver. Denne kompensation blev beregnet til 38 mia. ISK, men skulle regelmæssigt omvurderes på grundlag af de fremtidige resultater af en bestemt låneportefølje. Staten skulle have en mindretalsandel af den ordinære aktiekapital, i alt 13 % af Arion Bank. For at overholde FME's afslutningskrav om yderligere 4 % tier II-kapital skulle staten også bidrage med kapital til Arion Bank i form af et lavere prioriteret lån på 24 mia. ISK. |
| --- | --- |

(84)

Den 4. september 2009 meddelte regeringen, at der var indgået endelige aftaler om kapitaliseringen af Arion Bank og grundlaget for kompensation. I overensstemmelse med rammeaftalen af 20. juli 2009 indeholdt aftalen hovedsagelig bestemmelser for to alternative aftaler: kapitalisering under ejerskab af den gamle bank (kreditorer) (fælles kapitaliseringsaftale) eller kapitalisering under statens ejerskab (alternativ kapitaliseringsaftale) (38). I henhold til den tidligere aftale havde Kaupthings kreditorer mulighed for (gennem likvidationskomitéen) at erhverve kontrol over Arion Bank ved at tegne ny aktiekapital. Da værdien af de passiver, der blev overført til Arion Bank, oversteg værdien af de overførte aktiver, skulle Kaupthing betale for den nye aktiekapital ud af den gamle banks egne aktiver. Denne kompensation blev beregnet til 38 mia. ISK, men skulle regelmæssigt omvurderes på grundlag af de fremtidige resultater af en bestemt låneportefølje. Staten skulle have en mindretalsandel af den ordinære aktiekapital, i alt 13 % af Arion Bank. For at overholde FME's afslutningskrav om yderligere 4 % tier II-kapital skulle staten også bidrage med kapital til Arion Bank i form af et lavere prioriteret lån på 24 mia. ISK.

| (85) | Den 1. december 2009 blev der indgået en aftale mellem staten og Arion Bank på den ene side og Kaupthings likvidationskomité på den anden om forlig vedrørende de passiver og aktiver, der skulle overføres fra Kaupthing til den nye bank. Samme dag besluttede Kaupthings likvidationskomité at udnytte sin option i henhold til den fælles kapitaliseringsaftale til at overtage 87 % af aktiekapitalen i Arion Bank. Staten skulle beholde de resterende 13 % af tier I-kapitalen. |
| --- | --- |

(85)

Den 1. december 2009 blev der indgået en aftale mellem staten og Arion Bank på den ene side og Kaupthings likvidationskomité på den anden om forlig vedrørende de passiver og aktiver, der skulle overføres fra Kaupthing til den nye bank. Samme dag besluttede Kaupthings likvidationskomité at udnytte sin option i henhold til den fælles kapitaliseringsaftale til at overtage 87 % af aktiekapitalen i Arion Bank. Staten skulle beholde de resterende 13 % af tier I-kapitalen.

| (86) | Kaupthing betalte for erhvervelsen ved at overføre aktiver fra sit bo til en værdi af 66 mia. ISK til Arion Bank. Hertil brugte Kaupthing en kombination af kontant betaling, virksomhedslån med forbindelse til Island og en portefølje af pantebreve og lån til islandske enheder relateret til staten. Statens kapitalisering fra 9. oktober 2009 blev efterfølgende tilbageført, og Arion Bank returnerede 32,6 mia. ISK i statsobligationer til staten og udstedte en efterstillet obligation til fordel for staten på 29,5 mia. ISK. |
| --- | --- |

(86)

Kaupthing betalte for erhvervelsen ved at overføre aktiver fra sit bo til en værdi af 66 mia. ISK til Arion Bank. Hertil brugte Kaupthing en kombination af kontant betaling, virksomhedslån med forbindelse til Island og en portefølje af pantebreve og lån til islandske enheder relateret til staten. Statens kapitalisering fra 9. oktober 2009 blev efterfølgende tilbageført, og Arion Bank returnerede 32,6 mia. ISK i statsobligationer til staten og udstedte en efterstillet obligation til fordel for staten på 29,5 mia. ISK.

| (87) | Der opstod problemer i forbindelse med kapitalkravet på 12 % tier I-kapital og 4 % yderligere tier II-kapital, da overførslen af ikkerisikofrie aktiver til Arion Bank var ensbetydende med en stigning i bankens risikovægtede aktivgrundlag. Eftersom Arion Bank blev rekapitaliseret med en transaktion, der involverede en stor stigning i risikovægtede aktiver, var der behov for mere kapital under den fælles kapitaliseringsaftale end under statens kapitalisering, som udelukkende blev finansieret gennem statsobligationer. En større del af de midler, der skulle tilbageføres til staten, end det ellers ville have været tilfældet, skulle være i form af en tier II-obligation. Af den grund betalte Kaupthing 66 mia. ISK for 87 % af aktierne i stedet for de oprindeligt planlagte 62,6 mia. ISK (dvs. 87 % af 72 mia. ISK). Staten betalte 12,2 mia. ISK for sin 13 % store andel i Arion. |
| --- | --- |

(87)

Der opstod problemer i forbindelse med kapitalkravet på 12 % tier I-kapital og 4 % yderligere tier II-kapital, da overførslen af ikkerisikofrie aktiver til Arion Bank var ensbetydende med en stigning i bankens risikovægtede aktivgrundlag. Eftersom Arion Bank blev rekapitaliseret med en transaktion, der involverede en stor stigning i risikovægtede aktiver, var der behov for mere kapital under den fælles kapitaliseringsaftale end under statens kapitalisering, som udelukkende blev finansieret gennem statsobligationer. En større del af de midler, der skulle tilbageføres til staten, end det ellers ville have været tilfældet, skulle være i form af en tier II-obligation. Af den grund betalte Kaupthing 66 mia. ISK for 87 % af aktierne i stedet for de oprindeligt planlagte 62,6 mia. ISK (dvs. 87 % af 72 mia. ISK). Staten betalte 12,2 mia. ISK for sin 13 % store andel i Arion.

3.4.2.   Tier II-kapitalbidrag

| (88) | Staten forsynede også den nye bank med to lavere prioriterede lån for at styrke dens egenkapital og likviditet. Instrument A i udenlandsk valuta svarede dengang til 29,5 mia. ISK. Lånet havde form af et kapitalinstrument og betød, at Arion Bank kunne udstede usikrede efterstillede værdipapirer. Instrument B bestod af 6,5 mia. ISK og blev af Arion Bank brugt til at betale tilbageholdt overskud (dividende) til staten for tiden indtil den fælles kapitaliseringsaftales ikrafttræden. Tier II-instrumenterne fra staten tog udgangspunkt i et behov for at sikre en stærk kapitalstruktur og var i overensstemmelse med FME's krav. |
| --- | --- |

(88)

Staten forsynede også den nye bank med to lavere prioriterede lån for at styrke dens egenkapital og likviditet. Instrument A i udenlandsk valuta svarede dengang til 29,5 mia. ISK. Lånet havde form af et kapitalinstrument og betød, at Arion Bank kunne udstede usikrede efterstillede værdipapirer. Instrument B bestod af 6,5 mia. ISK og blev af Arion Bank brugt til at betale tilbageholdt overskud (dividende) til staten for tiden indtil den fælles kapitaliseringsaftales ikrafttræden. Tier II-instrumenterne fra staten tog udgangspunkt i et behov for at sikre en stærk kapitalstruktur og var i overensstemmelse med FME's krav.

| (89) | Instrument A er et 10-årigt instrument startende 30. december 2009. Det har indbyggede udtrædelsesincitamenter i form af en renteforhøjelse efter fem år. Den årlige rente for de første fem år er 400 basispoint over EURIBOR, men i tiden fra fem til 10 år er renten 500 basispoint over EURIBOR. Vilkårene for instrument B er de samme, bortset fra at renten for de første tre år er 300 basispoint over EURIBOR. |
| --- | --- |

(89)

Instrument A er et 10-årigt instrument startende 30. december 2009. Det har indbyggede udtrædelsesincitamenter i form af en renteforhøjelse efter fem år. Den årlige rente for de første fem år er 400 basispoint over EURIBOR, men i tiden fra fem til 10 år er renten 500 basispoint over EURIBOR. Vilkårene for instrument B er de samme, bortset fra at renten for de første tre år er 300 basispoint over EURIBOR.

3.4.3.   Indskudsgaranti

| (90) | For at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (39) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF af 30. maj 1994 om indskudsgarantiordninger (40) vedtog Island lov nr. 98/1999 om indskudsgarantier og investorgarantiordninger og oprettede dermed den såkaldte garantifond for indskyder- og investorgarantier (»TIF«), som er blevet finansieret med årlige bidrag fra bankerne, beregnet i forhold til den pågældende banks samlede indskud. |
| --- | --- |

(90)

For at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (39) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF af 30. maj 1994 om indskudsgarantiordninger (40) vedtog Island lov nr. 98/1999 om indskudsgarantier og investorgarantiordninger og oprettede dermed den såkaldte garantifond for indskyder- og investorgarantier (»TIF«), som er blevet finansieret med årlige bidrag fra bankerne, beregnet i forhold til den pågældende banks samlede indskud.

| (91) | Ifølge de islandske myndigheder og for at tilvejebringe yderligere sikkerhed og tryghed for offentligheden med hensyn til deres indskuds sikkerhed, da krisen ramte landet, omfattede den islandske regerings redningsforanstaltninger for bankerne fra efteråret 2008 også yderligere statsgarantier for indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser, ud over lov nr. 98/1999 om gennemførelse af direktiv 94/19/EF om indskudsgaranti og direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger. |
| --- | --- |

(91)

Ifølge de islandske myndigheder og for at tilvejebringe yderligere sikkerhed og tryghed for offentligheden med hensyn til deres indskuds sikkerhed, da krisen ramte landet, omfattede den islandske regerings redningsforanstaltninger for bankerne fra efteråret 2008 også yderligere statsgarantier for indskud i nationale kommercielle banker og sparekasser, ud over lov nr. 98/1999 om gennemførelse af direktiv 94/19/EF om indskudsgaranti og direktiv 97/9/EF om investorgarantiordninger.

| (92) | Det fremgår af en meddelelse fra premierministerens kontor af 6. oktober 2008, at »Islands regering understreger, at indskud i nationale forretningsbanker og sparekasser samt deres afdelinger i Island vil blive fuldt dækket«. Denne meddelelse er siden blevet gentaget af den nuværende premierminister i hhv. februar og december 2009. Desuden nævntes en hensigtserklæring, som den islandske regering sendte til Den Internationale Valutafond (og offentliggjorde på økonomiministeriets og IMF's websteder) den 7. april 2010 (og gentaget i en anden hensigtserklæring dateret 13. september 2010). Det hedder i erklæringen (som var underskrevet af den islandske statsminister, finansminister, økonomiminister og direktøren for CBI), at »for indeværende forpligter vi os til at beskytte indskydere fuldt ud, men når der atter er finansiel stabilitet, agter vi gradvist at ophæve denne generelle garanti«. I den del af budgetloven for 2011, der vedrørte statsgarantier, nævnes desuden en fodnote til den islandske regerings erklæring om, at indskud i islandske banker er omfattet af en statsgaranti. (41) |
| --- | --- |

(92)

Det fremgår af en meddelelse fra premierministerens kontor af 6. oktober 2008, at »Islands regering understreger, at indskud i nationale forretningsbanker og sparekasser samt deres afdelinger i Island vil blive fuldt dækket«. Denne meddelelse er siden blevet gentaget af den nuværende premierminister i hhv. februar og december 2009. Desuden nævntes en hensigtserklæring, som den islandske regering sendte til Den Internationale Valutafond (og offentliggjorde på økonomiministeriets og IMF's websteder) den 7. april 2010 (og gentaget i en anden hensigtserklæring dateret 13. september 2010). Det hedder i erklæringen (som var underskrevet af den islandske statsminister, finansminister, økonomiminister og direktøren for CBI), at »for indeværende forpligter vi os til at beskytte indskydere fuldt ud, men når der atter er finansiel stabilitet, agter vi gradvist at ophæve denne generelle garanti«. I den del af budgetloven for 2011, der vedrørte statsgarantier, nævnes desuden en fodnote til den islandske regerings erklæring om, at indskud i islandske banker er omfattet af en statsgaranti. (41)

| (93) | En nylig udtalelse fra den nuværende økonomiminister og forhenværende finansminister (2009-2011), Steingrímur Sigfússon, i en debat i Altinget om regeringens omkostninger ved Landsbankinns overtagelse af sparekassen SpKef illustrerer også ovenstående. Ifølge ministeren må man i denne sag ikke glemme statens erklæring fra efteråret 2008 om, at alle indskud i sparekasser og forretningsbanker ville være sikret og beskyttet. »Siden da har arbejdet i alle instanser været baseret på denne (erklæring), og det er desværre korrekt, at disse (betalinger til SpKef) bliver en af de større udgifter, som betales direkte af staten som omkostninger til sikring af indskud fra alle indbyggere i Suðurnes og alle SpKefs kunder i Vestfjorden og nordvestområdet Jeg forventer ikke, at nogen har troet, at indskydere i disse områder ville blive behandlet anderledes end andre indbyggere, så staten havde ikke noget valg i denne sag« (42). |
| --- | --- |

(93)

En nylig udtalelse fra den nuværende økonomiminister og forhenværende finansminister (2009-2011), Steingrímur Sigfússon, i en debat i Altinget om regeringens omkostninger ved Landsbankinns overtagelse af sparekassen SpKef illustrerer også ovenstående. Ifølge ministeren må man i denne sag ikke glemme statens erklæring fra efteråret 2008 om, at alle indskud i sparekasser og forretningsbanker ville være sikret og beskyttet. »Siden da har arbejdet i alle instanser været baseret på denne (erklæring), og det er desværre korrekt, at disse (betalinger til SpKef) bliver en af de større udgifter, som betales direkte af staten som omkostninger til sikring af indskud fra alle indbyggere i Suðurnes og alle SpKefs kunder i Vestfjorden og nordvestområdet Jeg forventer ikke, at nogen har troet, at indskydere i disse områder ville blive behandlet anderledes end andre indbyggere, så staten havde ikke noget valg i denne sag« (42).

| (94) | Ifølge den islandske regering vil den supplerende indskudsgaranti blive ophævet, før kapitalkontrollen helt ophæves, hvilket ifølge de islandske myndigheder forventes at ske ved udgangen af 2013. |
| --- | --- |

(94)

Ifølge den islandske regering vil den supplerende indskudsgaranti blive ophævet, før kapitalkontrollen helt ophæves, hvilket ifølge de islandske myndigheder forventes at ske ved udgangen af 2013.

3.4.4.   Særlig likviditetsfacilitet

| (95) | Statens finansiering af Arion Bank tog form af en indsprøjtning af 72 mia. ISK i repo-statsobligationer til gengæld for bankens samlede egenkapital. Kaupthing Banks beslutning om at benytte sig af optionen på at erhverve 87 % af aktierne i banken betød dog, at de fleste af disse obligationer blev returneret til regeringen. Kaupthing Bank overførte aktiver fra sin ejendom til Arion Bank til gengæld for egenkapitalen, hvilket medførte en betydelig nedgang i bankens besiddelse af repo-aktiver og udgjorde en trussel mod dens kapacitet til at overholde tilsynskravene vedrørende likviditetsreserver. I lyset heraf og i forbindelse med, at Kaupthing udnyttede ovennævnte option, accepterede staten at tilvejebringe en yderligere likviditetsfacilitet til Arion Bank. Likviditetsfaciliteten blev udformet som en udvidelse af SPRON-swapordningen, der beskrives nedenfor. |
| --- | --- |

(95)

Statens finansiering af Arion Bank tog form af en indsprøjtning af 72 mia. ISK i repo-statsobligationer til gengæld for bankens samlede egenkapital. Kaupthing Banks beslutning om at benytte sig af optionen på at erhverve 87 % af aktierne i banken betød dog, at de fleste af disse obligationer blev returneret til regeringen. Kaupthing Bank overførte aktiver fra sin ejendom til Arion Bank til gengæld for egenkapitalen, hvilket medførte en betydelig nedgang i bankens besiddelse af repo-aktiver og udgjorde en trussel mod dens kapacitet til at overholde tilsynskravene vedrørende likviditetsreserver. I lyset heraf og i forbindelse med, at Kaupthing udnyttede ovennævnte option, accepterede staten at tilvejebringe en yderligere likviditetsfacilitet til Arion Bank. Likviditetsfaciliteten blev udformet som en udvidelse af SPRON-swapordningen, der beskrives nedenfor.

3.4.5.   SPRON-swapaftalen

| (96) | Den 21. marts 2009 overtog FME i medfør af sine beføjelser efter nødloven kontrollen med Reykjaviks sparekasse (SPRON) og overførte størstedelen af dennes indskud til Arion Bank. Et aktieselskab, som SPRON skulle eje, blev oprettet med henblik på at overtage SPRON's aktiver og også rettigheder i forbindelse med sikkerhedsstillelse, herunder garantier og tilsvarende rettigheder i tilknytning til SPRON's krav. Datterselskabet, der blev døbt Drómi hf, overtog SPRON's forpligtelser over for Arion Bank med hensyn til de indskud, der blev overført, og udstedte en obligation til Arion Bank den 22. juni 2009 på 96,7 mia. ISK. Alle SPRON's aktiver blev stillet som sikkerhed for obligationen, også aktierne i Drómi. Men parterne har hidtil ikke kunnet nå til enighed om den rente, der skal betales af obligationen (43). |
| --- | --- |

(96)

Den 21. marts 2009 overtog FME i medfør af sine beføjelser efter nødloven kontrollen med Reykjaviks sparekasse (SPRON) og overførte størstedelen af dennes indskud til Arion Bank. Et aktieselskab, som SPRON skulle eje, blev oprettet med henblik på at overtage SPRON's aktiver og også rettigheder i forbindelse med sikkerhedsstillelse, herunder garantier og tilsvarende rettigheder i tilknytning til SPRON's krav. Datterselskabet, der blev døbt Drómi hf, overtog SPRON's forpligtelser over for Arion Bank med hensyn til de indskud, der blev overført, og udstedte en obligation til Arion Bank den 22. juni 2009 på 96,7 mia. ISK. Alle SPRON's aktiver blev stillet som sikkerhed for obligationen, også aktierne i Drómi. Men parterne har hidtil ikke kunnet nå til enighed om den rente, der skal betales af obligationen (43).

| (97) | I kontrakterne af 17. juli 2009 accepterede regeringen at holde Arion Bank skadesløs i henseende til værdien af SPRON-obligationen. Parterne aftalte videre at arbejde hen imod, at SPRON-obligationen skulle godkendes som garanti for finansiering fra CBI. |
| --- | --- |

(97)

I kontrakterne af 17. juli 2009 accepterede regeringen at holde Arion Bank skadesløs i henseende til værdien af SPRON-obligationen. Parterne aftalte videre at arbejde hen imod, at SPRON-obligationen skulle godkendes som garanti for finansiering fra CBI.

| (98) | I et brev til Arion Bank af 3. september 2009 udvidede regeringen SPRON-swapsystemet til ikke kun at dække den potentielle udstrømning af SPRON-indskud, så banken blev holdt skadesløs med hensyn til at overtage indskuddene og fik den nødvendige likviditet til at overholde FME's betingelser. I brevet gav regeringen tilsagn om at levere 74 mia. ISK i statsobligationer, hvis Kaupthing besluttede at benytte sig af sin ret til at erhverve aktiemajoriteten i Arion Bank. Den ændrede facilitet betyder, at andre aktiver end SPRON-obligationen kan anvendes som sikkerhedsstillelse på mindre gunstige vilkår. Regeringens tilsagn blev senere formaliseret i en aftale af 21. september 2010 om lån af statsobligationer til Arion Bank med henblik på anvendelse som sikkerhedsstillelse. (44) Denne facilitet udløber den 31. december 2014, hvilket falder sammen med SPRON-obligationens løbetid. Der skal trækkes mindst 1 mia. ISK ad gangen på faciliteten. Statsobligationerne kan kun bruges til at sikre lån mod sikkerhedsstillelse fra CBI til tilvejebringelse af likviditet til Arion Bank (45). |
| --- | --- |

(98)

I et brev til Arion Bank af 3. september 2009 udvidede regeringen SPRON-swapsystemet til ikke kun at dække den potentielle udstrømning af SPRON-indskud, så banken blev holdt skadesløs med hensyn til at overtage indskuddene og fik den nødvendige likviditet til at overholde FME's betingelser. I brevet gav regeringen tilsagn om at levere 74 mia. ISK i statsobligationer, hvis Kaupthing besluttede at benytte sig af sin ret til at erhverve aktiemajoriteten i Arion Bank. Den ændrede facilitet betyder, at andre aktiver end SPRON-obligationen kan anvendes som sikkerhedsstillelse på mindre gunstige vilkår. Regeringens tilsagn blev senere formaliseret i en aftale af 21. september 2010 om lån af statsobligationer til Arion Bank med henblik på anvendelse som sikkerhedsstillelse. (44) Denne facilitet udløber den 31. december 2014, hvilket falder sammen med SPRON-obligationens løbetid. Der skal trækkes mindst 1 mia. ISK ad gangen på faciliteten. Statsobligationerne kan kun bruges til at sikre lån mod sikkerhedsstillelse fra CBI til tilvejebringelse af likviditet til Arion Bank (45).

3.5.   Omstruktureringsplanen

| (99) | De islandske myndigheder indsendte en omstruktureringsplan for Arion Bank den 31. marts 2011 og en ændring af denne plan den 26. oktober 2011. Der blev indsendt en ajourført omstruktureringsplan den 30. april 2012 sammen med en femårig forretningsplan og en rapport over processen til vurdering af den interne kapital (ICAAP) dateret i april 2012. ICAAP-rapporten blev indsendt til FME i april 2012. |
| --- | --- |

(99)

De islandske myndigheder indsendte en omstruktureringsplan for Arion Bank den 31. marts 2011 og en ændring af denne plan den 26. oktober 2011. Der blev indsendt en ajourført omstruktureringsplan den 30. april 2012 sammen med en femårig forretningsplan og en rapport over processen til vurdering af den interne kapital (ICAAP) dateret i april 2012. ICAAP-rapporten blev indsendt til FME i april 2012.

| (100) | I omstruktureringsplanen behandles centrale spørgsmål som levedygtighed, byrdefordeling og begrænsning af konkurrencefordrejning. I henhold til omstruktureringsplanen driver Arion Bank udelukkende virksomhed i Island og ønsker at fokusere på traditionelle, universelle banktjenester. |
| --- | --- |

(100)

I omstruktureringsplanen behandles centrale spørgsmål som levedygtighed, byrdefordeling og begrænsning af konkurrencefordrejning. I henhold til omstruktureringsplanen driver Arion Bank udelukkende virksomhed i Island og ønsker at fokusere på traditionelle, universelle banktjenester.

3.5.1.   Beskrivelse af omstruktureringsplanen

| (101) | De islandske myndigheder og banken mener, at omstruktureringen af Arion Bank vil sikre, at den igen kan blive en solid, velfinansieret bank med sunde kapitalprocenter, således at den kan bevare sin rolle som leverandør af kredit til realøkonomien. På grundlag af oplysningerne i omstruktureringsplanen og svarene på spørgsmålene fra Tilsynsmyndigheden vil man opnå dette gennem følgende trin:






  (i) | fastlæggelse af den langsigtede strategiske retning, en reduktion af operationerne og en begrænsning af risikoeksponeringen |
| --- | --- | --- |

(101)

De islandske myndigheder og banken mener, at omstruktureringen af Arion Bank vil sikre, at den igen kan blive en solid, velfinansieret bank med sunde kapitalprocenter, således at den kan bevare sin rolle som leverandør af kredit til realøkonomien. På grundlag af oplysningerne i omstruktureringsplanen og svarene på spørgsmålene fra Tilsynsmyndigheden vil man opnå dette gennem følgende trin:

(i)

fastlæggelse af den langsigtede strategiske retning, en reduktion af operationerne og en begrænsning af risikoeksponeringen

| (ii) | opnåelse og fastholdelse af en stærk kapitalposition og tilfredsstillende rentabilitet |
| --- | --- |

(ii)

opnåelse og fastholdelse af en stærk kapitalposition og tilfredsstillende rentabilitet

| (iii) | opretholdelse af en solid likviditetsposition og forbedring af finansieringsstrukturen |
| --- | --- |

(iii)

opretholdelse af en solid likviditetsposition og forbedring af finansieringsstrukturen

| (iv) | omstrukturering af låneporteføljerne til husholdninger og virksomheder |
| --- | --- |

(iv)

omstrukturering af låneporteføljerne til husholdninger og virksomheder

| (v) | begrænsning af ubalancer i udenlandsk valuta |
| --- | --- |

(v)

begrænsning af ubalancer i udenlandsk valuta

| (vi) | rationalisering af netværket af afdelinger og opnåelse af omkostningseffektivitet |
| --- | --- |

(vi)

rationalisering af netværket af afdelinger og opnåelse af omkostningseffektivitet

| (102) | Inden omstruktureringsplanen beskrives nærmere, er det på sin plads kort at fremlægge bankens syn på, hvordan de fejl, der bidrog til Kaupthings fald, afhjælpes i omstruktureringsplanen for Arion Bank. I denne forbindelse understreges det, at selvom Arion Banks operationer er baseret på Kaupthing Banks indenlandske transaktioner og aktiver, er det ikke desto mindre en anden bank med andre kommercielle mål og en anden ejerkreds, en anden bestyrelse og en anden ledelse end Kaupthing. Den nuværende ledelse i Arion Bank har rent faktisk erklæret, at den ikke mener at være i stand til at fremsætte hypoteser om Kaupthings specifikke svagheder eller sammenbrud. Ellers henviser Arion Bank for det første til rapporten fra den særlige undersøgelseskommission, der gennemgås ovenfor, for så vidt angår årsagerne til Kaupthing Banks sammenbrud. For det andet påpeges det, at man efter Kaupthings sammenbrud har truffet foranstaltninger for at styrke infrastrukturen efter en vurdering af risikostyringen og styringen foretaget af FME. |
| --- | --- |

(102)

Inden omstruktureringsplanen beskrives nærmere, er det på sin plads kort at fremlægge bankens syn på, hvordan de fejl, der bidrog til Kaupthings fald, afhjælpes i omstruktureringsplanen for Arion Bank. I denne forbindelse understreges det, at selvom Arion Banks operationer er baseret på Kaupthing Banks indenlandske transaktioner og aktiver, er det ikke desto mindre en anden bank med andre kommercielle mål og en anden ejerkreds, en anden bestyrelse og en anden ledelse end Kaupthing. Den nuværende ledelse i Arion Bank har rent faktisk erklæret, at den ikke mener at være i stand til at fremsætte hypoteser om Kaupthings specifikke svagheder eller sammenbrud. Ellers henviser Arion Bank for det første til rapporten fra den særlige undersøgelseskommission, der gennemgås ovenfor, for så vidt angår årsagerne til Kaupthing Banks sammenbrud. For det andet påpeges det, at man efter Kaupthings sammenbrud har truffet foranstaltninger for at styrke infrastrukturen efter en vurdering af risikostyringen og styringen foretaget af FME.

| (103) | Ifølge Arion Bank er to projekter særligt relevante med hensyn til de foranstaltninger, som banken har truffet som reaktion på ovennævnte vurdering. For det første vedrørende store og sammenhængende engagementer. Det er blevet påstået, at Kaupthing havde et »juridisk« syn på behandlingen af sammenhørende engagementer, som gav den mulighed for at udlåne mere end den lovfastsatte grænse på 25 % risikokapital til sammenhørende eller forbundne parter. Gennem dette projekt har Arion Bank udvidet sine definitioner af forbundne parter og anvender mere stringente processer i denne forbindelse, idet Arion Banks risikoforvaltningsafdeling har den endelige myndighed, hvis der opstår tvister. Store engagementer overvåges nøje og indberettes, og som led i kredittildelingsprocessen udarbejdes der en særlig rapport, når tildelingen af kredit vil føre til et stort engagement. Ændringer af den islandske lovgivning om finansieringsinstitutter, som blev gennemført efter krisen, har begrænset bankers mulighed for at yde lån til forbundne parter betydeligt. Lån til ejere eller centrale medarbejdere må nu højst udgøre 1 % af risikokapitalen og må kun ske mod sikkerhedsstillelse af normal kvalitet. |
| --- | --- |

(103)

Ifølge Arion Bank er to projekter særligt relevante med hensyn til de foranstaltninger, som banken har truffet som reaktion på ovennævnte vurdering. For det første vedrørende store og sammenhængende engagementer. Det er blevet påstået, at Kaupthing havde et »juridisk« syn på behandlingen af sammenhørende engagementer, som gav den mulighed for at udlåne mere end den lovfastsatte grænse på 25 % risikokapital til sammenhørende eller forbundne parter. Gennem dette projekt har Arion Bank udvidet sine definitioner af forbundne parter og anvender mere stringente processer i denne forbindelse, idet Arion Banks risikoforvaltningsafdeling har den endelige myndighed, hvis der opstår tvister. Store engagementer overvåges nøje og indberettes, og som led i kredittildelingsprocessen udarbejdes der en særlig rapport, når tildelingen af kredit vil føre til et stort engagement. Ændringer af den islandske lovgivning om finansieringsinstitutter, som blev gennemført efter krisen, har begrænset bankers mulighed for at yde lån til forbundne parter betydeligt. Lån til ejere eller centrale medarbejdere må nu højst udgøre 1 % af risikokapitalen og må kun ske mod sikkerhedsstillelse af normal kvalitet.

| (104) | For det andet foretages der en grundigere gennemgang af krydsejerskab og indirekte engagementer. Kaupthing Bank foretog angiveligt udlån mod sine egne aktier, hvilket bestemt var risikabelt og muligvis i strid med bestemmelserne i den islandske selskabslovgivning. Ændringer af den islandske lovgivning gør det nu umuligt at foretage udlån mod sine egne aktier eller indgå kontrakter, hvor egne aktier udgør den underliggende risiko. |
| --- | --- |

(104)

For det andet foretages der en grundigere gennemgang af krydsejerskab og indirekte engagementer. Kaupthing Bank foretog angiveligt udlån mod sine egne aktier, hvilket bestemt var risikabelt og muligvis i strid med bestemmelserne i den islandske selskabslovgivning. Ændringer af den islandske lovgivning gør det nu umuligt at foretage udlån mod sine egne aktier eller indgå kontrakter, hvor egne aktier udgør den underliggende risiko.

Antagelser i omstruktureringsplanen

| (105) | Omstruktureringsplanen udarbejdes for moderselskabet som led i ICAAP-processen og tager ligeledes hensyn til virkningerne hos datterselskaberne. Den er baseret på et sæt generelle og økonomiske antagelser, der udgør det økonomiske grundlag for scenarierne i hovedsagen og stresstesten, der beskrives nedenfor. |
| --- | --- |

(105)

Omstruktureringsplanen udarbejdes for moderselskabet som led i ICAAP-processen og tager ligeledes hensyn til virkningerne hos datterselskaberne. Den er baseret på et sæt generelle og økonomiske antagelser, der udgør det økonomiske grundlag for scenarierne i hovedsagen og stresstesten, der beskrives nedenfor.

| (106) | Antagelserne omfatter følgende:






  — | Der findes fortsat betydelige økonomiske, juridiske, politiske og reguleringsmæssige usikkerheder i bankens driftsmiljø, som påvirker dens langsigtede prognoser. Derfor fremsættes der ingen antagelser om større ændringer i bankens driftsaktiviteter. |
| --- | --- | --- |

(106)

Antagelserne omfatter følgende:

—

Der findes fortsat betydelige økonomiske, juridiske, politiske og reguleringsmæssige usikkerheder i bankens driftsmiljø, som påvirker dens langsigtede prognoser. Derfor fremsættes der ingen antagelser om større ændringer i bankens driftsaktiviteter.

| — | De makroøkonomiske antagelser er baseret på en prognose udarbejdet af Arion Banks undersøgelsesafdeling, der omfatter følgende nøglevariabler:

  Tabel 3


  Fra Arion Banks undersøgelsesafdelings økonomiske prognose









  Procentuel ændring fra året før | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BNP-vækst | 3,0 | 3,9 | 3,5 |
| Arbejdsløshed | 6,2 | 5,3 | 4,9 |
| Inflation | 5,5 | 6,1 | 5,9 |
| Reibor (46) | 4,9 | 5,8 | 5,6 |
| Libor | 0,5 | 0,5 | 0,5 |
| Euribor | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| Lønninger | 9,2 | 9,7 | 8,4 |
| ISK-vekselkursindeks (TWI) (47) | 4,9 | 5,0 | 5,0 |

—

De makroøkonomiske antagelser er baseret på en prognose udarbejdet af Arion Banks undersøgelsesafdeling, der omfatter følgende nøglevariabler:

Tabel 3

Fra Arion Banks undersøgelsesafdelings økonomiske prognose

Procentuel ændring fra året før

2012

2013

2014

BNP-vækst

3,0

3,9

3,5

Arbejdsløshed

6,2

5,3

4,9

Inflation

5,5

6,1

5,9

Reibor (46)

4,9

5,8

5,6

Libor

0,5

0,5

0,5

Euribor

1,0

1,0

1,0

Lønninger

9,2

9,7

8,4

ISK-vekselkursindeks (TWI) (47)

4,9

5,0

5,0

| — | Banken fremsætter også antagelser vedrørende f.eks. sin markedsposition, muligheder og trusler, interne data og markedsudviklingen, herunder såkaldte nøgleoverbevisninger (48). |
| --- | --- |

—

Banken fremsætter også antagelser vedrørende f.eks. sin markedsposition, muligheder og trusler, interne data og markedsudviklingen, herunder såkaldte nøgleoverbevisninger (48).

| — | Forventning om vedvarende vækst, især forbrugsdrevet (49). |
| --- | --- |

—

Forventning om vedvarende vækst, især forbrugsdrevet (49).

| — | Forbruget vil fortsat være baseret på særlige foranstaltninger (hævning af pensioner og omlægning af lån i fremmed valuta osv.). Desuden vil stigende boligpriser bidrage til husholdningernes velstand. Et fald i arbejdsløsheden vil også bidrage til at fremme forbruget. |
| --- | --- |

—

Forbruget vil fortsat være baseret på særlige foranstaltninger (hævning af pensioner og omlægning af lån i fremmed valuta osv.). Desuden vil stigende boligpriser bidrage til husholdningernes velstand. Et fald i arbejdsløsheden vil også bidrage til at fremme forbruget.

| — | Under finanskrisen siden 2008 har investeringerne som en procentdel af BNP ligget under minimumsniveauet for de seneste 50 år, men forventes gradvist at stige i resten af omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

—

Under finanskrisen siden 2008 har investeringerne som en procentdel af BNP ligget under minimumsniveauet for de seneste 50 år, men forventes gradvist at stige i resten af omstruktureringsperioden.

| — | I henhold til den forudsete stigning i investeringsaktiviteterne forventer banken en stigende efterspørgsel på nye lån og en voksende låneportefølje i omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

—

I henhold til den forudsete stigning i investeringsaktiviteterne forventer banken en stigende efterspørgsel på nye lån og en voksende låneportefølje i omstruktureringsperioden.

| — | Importen vil stige mere end eksporten, men vil nå et afbalanceret niveau mod slutningen af prognoseperioden. |
| --- | --- |

—

Importen vil stige mere end eksporten, men vil nå et afbalanceret niveau mod slutningen af prognoseperioden.

| — | Inflation og rentesatser spiller en central rolle for bankens forretnings- og omstruktureringsplan (50). Det formodes, at inflationen fortsat vil ligge højt gennem prognoseperioden. |
| --- | --- |

—

Inflation og rentesatser spiller en central rolle for bankens forretnings- og omstruktureringsplan (50). Det formodes, at inflationen fortsat vil ligge højt gennem prognoseperioden.

| — | Det forventes, at den islandske króna vil blive svækket med 5 % i gennemsnit i løbet af prognoseperioden. |
| --- | --- |

—

Det forventes, at den islandske króna vil blive svækket med 5 % i gennemsnit i løbet af prognoseperioden.

| — | Arion Bank udtrykker tvivl om strategien vedrørende ophævelse af kapitalkontrollerne og går ud fra, at de fortsat vil være gældende gennem prognoseperioden (51). |
| --- | --- |

—

Arion Bank udtrykker tvivl om strategien vedrørende ophævelse af kapitalkontrollerne og går ud fra, at de fortsat vil være gældende gennem prognoseperioden (51).

(i)   Fastlæggelse af den langsigtede strategiske retning, reduktion af operationerne og begrænsning af risikoeksponeringen

| (107) | Med en hurtig forandring fra en nordeuropæisk bank med transaktioner i 13 lande til en bank, der udelukkende opererer i Island, stod Arion Bank over for utallige udfordringer, både interne og eksterne, som man skulle tage stilling til og afhjælpe. Revurderingen af de overførte aktiver fra Kaupthing til Arion Bank var en af dem. Desuden skulle bankens infrastruktur reduceres, og banken skulle tilpasse sig den nye økonomiske virkelighed, hvor mange selskaber, privatpersoner og husholdninger havde fået deres evne til at afdrage deres gæld kraftigt begrænset. |
| --- | --- |

(107)

Med en hurtig forandring fra en nordeuropæisk bank med transaktioner i 13 lande til en bank, der udelukkende opererer i Island, stod Arion Bank over for utallige udfordringer, både interne og eksterne, som man skulle tage stilling til og afhjælpe. Revurderingen af de overførte aktiver fra Kaupthing til Arion Bank var en af dem. Desuden skulle bankens infrastruktur reduceres, og banken skulle tilpasse sig den nye økonomiske virkelighed, hvor mange selskaber, privatpersoner og husholdninger havde fået deres evne til at afdrage deres gæld kraftigt begrænset.

| (108) | Mange af de talrige udfordringer, som den nye bank stod over for, hang således direkte sammen med omstændighederne omkring dens oprettelse. Overførslen af indenlandske aktiver og passiver fra Kaupthings bo til Arion Bank medførte nogle ufordelagtige risikoeksponeringer for banken. Men man har ikke desto mindre haft betydelig succes med at bringe bankens risikoeksponering ned på at kontrollabelt niveau takket være den omfattende indsats for at bringe bankens transaktioner i overensstemmelse med en ny økonomisk virkelighed. Fokus har ligget på:






  — | Gældsinddrivelse på nødlidende lån (52). |
| --- | --- | --- |

(108)

Mange af de talrige udfordringer, som den nye bank stod over for, hang således direkte sammen med omstændighederne omkring dens oprettelse. Overførslen af indenlandske aktiver og passiver fra Kaupthings bo til Arion Bank medførte nogle ufordelagtige risikoeksponeringer for banken. Men man har ikke desto mindre haft betydelig succes med at bringe bankens risikoeksponering ned på at kontrollabelt niveau takket være den omfattende indsats for at bringe bankens transaktioner i overensstemmelse med en ny økonomisk virkelighed. Fokus har ligget på:

—

Gældsinddrivelse på nødlidende lån (52).

| — | Reduktion af den manglende valutabalance (53). |
| --- | --- |

—

Reduktion af den manglende valutabalance (53).

| — | Reduktion af kreditkoncentrationen på store og forbundne kunder (54). |
| --- | --- |

—

Reduktion af kreditkoncentrationen på store og forbundne kunder (54).

| — | Forøgelse af kapitalniveauet (55) |
| --- | --- |

—

Forøgelse af kapitalniveauet (55)

| — | Stigende andel af aftalekonti og sikring af alternative finansieringskilder (56). |
| --- | --- |

—

Stigende andel af aftalekonti og sikring af alternative finansieringskilder (56).

| — | Begrænsning af inflationsrisikoen på grund af skævheder i forbrugerprisindekset (FPI) (57). |
| --- | --- |

—

Begrænsning af inflationsrisikoen på grund af skævheder i forbrugerprisindekset (FPI) (57).

| (109) | I løbet af 2010 blev den langsigtede strategiske retning for banken fastlagt. Ifølge Arion Bank er deres kundeportefølje allerede på vej i retning af målsætningen om at blive hovedbank, og man mener, at denne bankmodel kan gennemføres fuldt ud. |
| --- | --- |

(109)

I løbet af 2010 blev den langsigtede strategiske retning for banken fastlagt. Ifølge Arion Bank er deres kundeportefølje allerede på vej i retning af målsætningen om at blive hovedbank, og man mener, at denne bankmodel kan gennemføres fuldt ud.

| (110) | Bankens organisationsstruktur er blevet forenklet siden oprettelsen (58), og man har indført standarder for virksomhedsledelse, der sikrer offentlighed, gennemsigtighed og øget ansvarlighed. Støtteafdelingernes rolle og funktioner, navnlig risikostyringsdivisionen, er blevet styrket. Divisionen er uafhængig og centraliseret og refererer direkte til den administrerende direktør. Den administrerende direktør og bestyrelsen har ansvaret for at definere og udtrykke risikovilligheden for bankens transaktioner. Risikovillighed omsættes til grænser og mål for engagementer, som overvåges af afdelingen for risikostyring, der kommer med regelmæssige tilbagemeldinger om undersøgelsesresultaterne til den administrerende direktør og bestyrelsen. |
| --- | --- |

(110)

Bankens organisationsstruktur er blevet forenklet siden oprettelsen (58), og man har indført standarder for virksomhedsledelse, der sikrer offentlighed, gennemsigtighed og øget ansvarlighed. Støtteafdelingernes rolle og funktioner, navnlig risikostyringsdivisionen, er blevet styrket. Divisionen er uafhængig og centraliseret og refererer direkte til den administrerende direktør. Den administrerende direktør og bestyrelsen har ansvaret for at definere og udtrykke risikovilligheden for bankens transaktioner. Risikovillighed omsættes til grænser og mål for engagementer, som overvåges af afdelingen for risikostyring, der kommer med regelmæssige tilbagemeldinger om undersøgelsesresultaterne til den administrerende direktør og bestyrelsen.

| (111) | FME valgte, at Arion Bank skulle overtage alle indskudsforpligtelser i Reykjavik sparekasse (SPRON). I april 2009 købte banken den regionale Mýrasýsla sparekasse (SPM), inklusive alle aktiver og visse passiver såsom indskud (59). Disse transaktioner gav banken 22 000 nye kunder uden at udvide dens nuværende afdelingsnet. |
| --- | --- |

(111)

FME valgte, at Arion Bank skulle overtage alle indskudsforpligtelser i Reykjavik sparekasse (SPRON). I april 2009 købte banken den regionale Mýrasýsla sparekasse (SPM), inklusive alle aktiver og visse passiver såsom indskud (59). Disse transaktioner gav banken 22 000 nye kunder uden at udvide dens nuværende afdelingsnet.

| (112) | Den 22. december 2011 købte Arion Bank Kaupthing Mortgages Institutional Investor Fund, KMIIF (som nu kaldes Arion Bank Mortgages Institutional Investor Fund, AMIIF) (60). |
| --- | --- |

(112)

Den 22. december 2011 købte Arion Bank Kaupthing Mortgages Institutional Investor Fund, KMIIF (som nu kaldes Arion Bank Mortgages Institutional Investor Fund, AMIIF) (60).

| (113) | I 2012 vil depotforvalteren Verdis, et 100 % ejet datterselskab under banken, blive fusioneret med banken. [...]. |
| --- | --- |

(113)

I 2012 vil depotforvalteren Verdis, et 100 % ejet datterselskab under banken, blive fusioneret med banken. [...].

(ii)   At opnå og fastholde en stærk kapitalposition og en tilfredsstillende rentabilitet

| (114) | Som det fremgår af tabel 4 har Arion Bank været rentabel siden oprettelsen med en forrentning af egenkapitalen på mellem 10,5 og 16,7 %.

  Tabel 4


  Finansiel oversigt 2009-2011 og prognose 2012-2014


  (Oplysningerne vedrører moderselskabet. Virkningerne af datterselskaber opføres under andre indtægter. Beløb i mio. ISK) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netto renteindtægt | 14 258 | 24 440 | 25 480 | [...] | [...] | [...] |
| Ændring i lånevurdering | 9 642 | 29 722 | 20 037 | [...] | [...] | [...] |
| Provisionsindtægter | 3 914 | 3 379 | 4 454 | [...] | [...] | [...] |
| Netto finansielle indtægter | 13 460 | – 5 681 | 1 223 | [...] | [...] | [...] |
| Andre indtægter | 1 713 | 1 047 | 4 364 | [...] | [...] | [...] |
| Indtægter, i alt | 42 988 | 52 908 | 55 559 | [...] | [...] | [...] |
| Driftsudgifter | – 13 133 | – 14 226 | – 15 791 | [...] | [...] | [...] |
| Værdiforringelse | – 14 470 | – 23 067 | – 26 582 | [...] | [...] | [...] |
| Nettoindtjening før skat | 15 384 | 15 614 | 13 186 | [...] | [...] | [...] |
| Skatter og | – 2 414 | – 2 897 | – 2 692 | [...] | [...] | [...] |
| Nettoindtjening | 12 971 | 12 717 | 10 494 | [...] | [...] | [...] |
| Forrentning af egenkapital (ROE) | 16,7 % | 13,4 % | 10,5 % | [10-20] % | [5-15] % | [5-15] % |
| Nettorentemargin | ... | ... | 3,6 % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Forhold omkostning/indtægter | ... | ... | 44,8 % | [...] % | [...] % | [...] % |

(114)

Som det fremgår af tabel 4 har Arion Bank været rentabel siden oprettelsen med en forrentning af egenkapitalen på mellem 10,5 og 16,7 %.

Tabel 4

Finansiel oversigt 2009-2011 og prognose 2012-2014

(Oplysningerne vedrører moderselskabet. Virkningerne af datterselskaber opføres under andre indtægter. Beløb i mio. ISK)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Netto renteindtægt

14 258

24 440

25 480

[...]

[...]

[...]

Ændring i lånevurdering

9 642

29 722

20 037

[...]

[...]

[...]

Provisionsindtægter

3 914

3 379

4 454

[...]

[...]

[...]

Netto finansielle indtægter

13 460

– 5 681

1 223

[...]

[...]

[...]

Andre indtægter

1 713

1 047

4 364

[...]

[...]

[...]

Indtægter, i alt

42 988

52 908

55 559

[...]

[...]

[...]

Driftsudgifter

– 13 133

– 14 226

– 15 791

[...]

[...]

[...]

Værdiforringelse

– 14 470

– 23 067

– 26 582

[...]

[...]

[...]

Nettoindtjening før skat

15 384

15 614

13 186

[...]

[...]

[...]

Skatter og

– 2 414

– 2 897

– 2 692

[...]

[...]

[...]

Nettoindtjening

12 971

12 717

10 494

[...]

[...]

[...]

Forrentning af egenkapital (ROE)

16,7 %

13,4 %

10,5 %

[10-20] %

[5-15] %

[5-15] %

Nettorentemargin

...

...

3,6 %

[...] %

[...] %

[...] %

Forhold omkostning/indtægter

...

...

44,8 %

[...] %

[...] %

[...] %

| (115) | I løbet af 2009-2011 havde uregelmæssige poster haft en betydelig indvirkning på driftsregnskabet, navnlig som følge af ændret værdiansættelse af lån. De islandske myndigheder havde fremlagt oplysninger om de samlede lån og rabatter, som man havde fået fra den gamle bank (61). Den samlede pålydende værdi af de overførte lån var på 1 230 mia. ISK, og den bogførte værdi var 459 mia. ISK. Den samlede rabat var således omkring 771 mia. ISK. Når forholdene har tilladt det, er lånene blevet revurderet, hvilket har ført til ændrede værdiansættelser af lånene, hvilket fremgår af tabel 4 (62). Men for den resterende del af omstruktureringsperioden ventes ændringer af værdiansættelserne af lån at være ubetydelig. Bankens rentabilitet vil derfor ikke længere afhænge af denne uregelmæssige post. |
| --- | --- |

(115)

I løbet af 2009-2011 havde uregelmæssige poster haft en betydelig indvirkning på driftsregnskabet, navnlig som følge af ændret værdiansættelse af lån. De islandske myndigheder havde fremlagt oplysninger om de samlede lån og rabatter, som man havde fået fra den gamle bank (61). Den samlede pålydende værdi af de overførte lån var på 1 230 mia. ISK, og den bogførte værdi var 459 mia. ISK. Den samlede rabat var således omkring 771 mia. ISK. Når forholdene har tilladt det, er lånene blevet revurderet, hvilket har ført til ændrede værdiansættelser af lånene, hvilket fremgår af tabel 4 (62). Men for den resterende del af omstruktureringsperioden ventes ændringer af værdiansættelserne af lån at være ubetydelig. Bankens rentabilitet vil derfor ikke længere afhænge af denne uregelmæssige post.

| (116) | Kapitalkravene, som FME fastsatte som en betingelse for at tildele en driftslicens til Arion Bank, var 12 % for tier 1-kernekapital og 16 % for den samlede kapital (kapitalkrav). Bankens kapitalpolitik er at fastholde et stærkt kapitalgrundlag for at understøtte sin forretningsudvikling og opfylde de lovbestemte kapitalkrav, selv i stressperioder. Bankens langsigtede kapitalplanlægning baseres i øjeblikket på et benchmarkminimum på [...] % for tier 1-kernekapital og en samlet kapitalprocent på [...] %. Bankens kapitalposition er blevet styrket gradvist i perioden 2009-2011 og har oversteget både FME's kapitalkrav og bankens interne mål. Ved udgangen af 2011 var bankens kapitalkrav på 20,5 % med en tier 1-kernekapitalandel på 15,7 %.

  Tabel 5


  Kapitalforhold årsafslutning 2009-2011 og prognose for 2012-2014


  (Oplysningerne vedrører moderselskabet. Virkningerne af datterselskaber opføres under andre indtægter. Beløb i mio. ISK.) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tier 1-kernekapital | 88 302 | 98 715 | 106 459 | [...] | [...] | [...] |
| Tier 2-kapital | 29 543 | 26 257 | 32 105 | [...] | [...] | [...] |
| Samlet kapital | 117 845 | 124 972 | 138 564 | [...] | [...] | [...] |
| Risikovægtede aktiver | 685 702 | 678 563 | 675 998 | [...] | [...] | [...] |
| Tier 1-forhold | 12,9 % | 14,5 % | 15,7 % | [15-20] % | [15-20] % | [15-20] % |
| Kapitalkrav | 17,2 % | 18,4 % | 20,5 % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |

(116)

Kapitalkravene, som FME fastsatte som en betingelse for at tildele en driftslicens til Arion Bank, var 12 % for tier 1-kernekapital og 16 % for den samlede kapital (kapitalkrav). Bankens kapitalpolitik er at fastholde et stærkt kapitalgrundlag for at understøtte sin forretningsudvikling og opfylde de lovbestemte kapitalkrav, selv i stressperioder. Bankens langsigtede kapitalplanlægning baseres i øjeblikket på et benchmarkminimum på [...] % for tier 1-kernekapital og en samlet kapitalprocent på [...] %. Bankens kapitalposition er blevet styrket gradvist i perioden 2009-2011 og har oversteget både FME's kapitalkrav og bankens interne mål. Ved udgangen af 2011 var bankens kapitalkrav på 20,5 % med en tier 1-kernekapitalandel på 15,7 %.

Tabel 5

Kapitalforhold årsafslutning 2009-2011 og prognose for 2012-2014

(Oplysningerne vedrører moderselskabet. Virkningerne af datterselskaber opføres under andre indtægter. Beløb i mio. ISK.)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Tier 1-kernekapital

88 302

98 715

106 459

[...]

[...]

[...]

Tier 2-kapital

29 543

26 257

32 105

[...]

[...]

[...]

Samlet kapital

117 845

124 972

138 564

[...]

[...]

[...]

Risikovægtede aktiver

685 702

678 563

675 998

[...]

[...]

[...]

Tier 1-forhold

12,9 %

14,5 %

15,7 %

[15-20] %

[15-20] %

[15-20] %

Kapitalkrav

17,2 %

18,4 %

20,5 %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

| (117) | Bankens vurdering er ifølge ICAAP-rapporten fra april 2012, at der er behov for en kapital på [...] mia. ISK for at dække dens risikoeksponering. Banken har et kapitalgrundlag på [...] mia. ISK og har dermed en kapitalbuffer på [...] mia. ISK. Baseret på det nuværende risikovægtede beløb udgør dette en kapitalprocent på [...] %. |
| --- | --- |

(117)

Bankens vurdering er ifølge ICAAP-rapporten fra april 2012, at der er behov for en kapital på [...] mia. ISK for at dække dens risikoeksponering. Banken har et kapitalgrundlag på [...] mia. ISK og har dermed en kapitalbuffer på [...] mia. ISK. Baseret på det nuværende risikovægtede beløb udgør dette en kapitalprocent på [...] %.

| (118) | Det har været politikken hos Arion Bank at afstå fra at udbetale dividende frem til 2013. Denne politik vil kun blive ændret i samarbejde med FME, og kun hvis Arion Bank og FME sammen fastslår, at der er gennemført en holdbar genopretning af den islandske økonomi. |
| --- | --- |

(118)

Det har været politikken hos Arion Bank at afstå fra at udbetale dividende frem til 2013. Denne politik vil kun blive ændret i samarbejde med FME, og kun hvis Arion Bank og FME sammen fastslår, at der er gennemført en holdbar genopretning af den islandske økonomi.

(iii)   Opretholdelse af en solid likviditetsposition og forbedring af finansieringsstrukturen

| (119) | For så vidt angår likviditet kræver FME, at banken skal ligge inde med sikrede likviditetsreserver på mindst 20 % af indskuddene og kontantreserver på 5 % af indskud på anfordring. Desuden opstiller den islandske centralbank regler for kreditinstitutters likviditet (63), hvor kreditinstitutters likvide aktiver og passiver klassificeres efter type og løbetid og vægtes i henhold til risikoen. Kreditinstitutter skal have likvide aktiver, der overstiger passiverne inden for en måned og efter en måned og op til tre måneder. Reglerne medfører også en bestemt stresstest, hvor der indføres en rabat på forskellige egenkapitalposter, men hvor man på den ene side går ud fra, at alle forpligtelser skal være betalt ved forfald, og på den anden side at en del af andre forpligtelser som f.eks. indskud skal betales med kort frist eller helt uden frist. |
| --- | --- |

(119)

For så vidt angår likviditet kræver FME, at banken skal ligge inde med sikrede likviditetsreserver på mindst 20 % af indskuddene og kontantreserver på 5 % af indskud på anfordring. Desuden opstiller den islandske centralbank regler for kreditinstitutters likviditet (63), hvor kreditinstitutters likvide aktiver og passiver klassificeres efter type og løbetid og vægtes i henhold til risikoen. Kreditinstitutter skal have likvide aktiver, der overstiger passiverne inden for en måned og efter en måned og op til tre måneder. Reglerne medfører også en bestemt stresstest, hvor der indføres en rabat på forskellige egenkapitalposter, men hvor man på den ene side går ud fra, at alle forpligtelser skal være betalt ved forfald, og på den anden side at en del af andre forpligtelser som f.eks. indskud skal betales med kort frist eller helt uden frist.

| (120) | Bankens likviditetsprocenter i 2011-2012 vises i nedenstående diagram. Det er tydeligt, at banken har fastholdt en solid likviditetsposition, der overstiger FME's krav både med hensyn til kravet vedrørende kassekvote og det bredere krav vedrørende sikret likviditet. Ifølge bankens planer for 2012-2014 vil den fastholde en kassekvote mellem [...] — [...] % og en likviditetsprocent på [...] — [...] %. Banken har også overholdt CBI's likviditetsregler, idet dens likviditetsprocenter (mere end 1 og op til 3 måneder) ved udgangen af 2009-2011 har ligget i intervallet 1,5-2,1.

  Diagram 1:


  Arion Banks likviditetsprocenter 2011-2012

  [
  Graf over Arion Banks likviditetsprocenter i henhold til FME's regler


  Værdierne vises ikke på grund af tavshedspligten] |
| --- | --- |

(120)

Bankens likviditetsprocenter i 2011-2012 vises i nedenstående diagram. Det er tydeligt, at banken har fastholdt en solid likviditetsposition, der overstiger FME's krav både med hensyn til kravet vedrørende kassekvote og det bredere krav vedrørende sikret likviditet. Ifølge bankens planer for 2012-2014 vil den fastholde en kassekvote mellem [...] — [...] % og en likviditetsprocent på [...] — [...] %. Banken har også overholdt CBI's likviditetsregler, idet dens likviditetsprocenter (mere end 1 og op til 3 måneder) ved udgangen af 2009-2011 har ligget i intervallet 1,5-2,1.

Diagram 1:

Arion Banks likviditetsprocenter 2011-2012

[
  Graf over Arion Banks likviditetsprocenter i henhold til FME's regler

Værdierne vises ikke på grund af tavshedspligten]

| (121) | Selvom Basel III-likviditetskravene endnu ikke er obligatoriske, har Arion Bank indledt en frivillig overvågning af likviditetsdækningsprocenten (64) i henhold til disse regler, og ved udgangen af 2011 var bankens likviditetsdækningsprocent [...] %. |
| --- | --- |

(121)

Selvom Basel III-likviditetskravene endnu ikke er obligatoriske, har Arion Bank indledt en frivillig overvågning af likviditetsdækningsprocenten (64) i henhold til disse regler, og ved udgangen af 2011 var bankens likviditetsdækningsprocent [...] %.

| (122) | Arion Bank er i vid udstrækning indskudsfinansieret, men der er taget skridt for at diversificere finansieringen ved at udstede sikrede obligationer. I november 2011 gav FME Arion Bank tilladelse til at udstede lovbestemte sikrede obligationer. I februar 2012 afsluttede man et program med sikrede obligationer til en værdi af 1 mia. EUR. Disse midler vil blive brugt til at finansiere Arion Banks realkreditudlån. Der erindres om, at Arion Bank sidst i 2011 købte KMIIF-realkreditfonden og overtog det udestående beløb på 127 mia. ISK i sikrede obligationer og fortsatte som udstederen af sikrede obligationer. Banken vurderer, at udstedelsen af sikrede obligationer på de indenlandske markeder vil opfylde bankens refinansieringsbehov og muligheden for at finansiere nye lån i perioden 2012-2016. |
| --- | --- |

(122)

Arion Bank er i vid udstrækning indskudsfinansieret, men der er taget skridt for at diversificere finansieringen ved at udstede sikrede obligationer. I november 2011 gav FME Arion Bank tilladelse til at udstede lovbestemte sikrede obligationer. I februar 2012 afsluttede man et program med sikrede obligationer til en værdi af 1 mia. EUR. Disse midler vil blive brugt til at finansiere Arion Banks realkreditudlån. Der erindres om, at Arion Bank sidst i 2011 købte KMIIF-realkreditfonden og overtog det udestående beløb på 127 mia. ISK i sikrede obligationer og fortsatte som udstederen af sikrede obligationer. Banken vurderer, at udstedelsen af sikrede obligationer på de indenlandske markeder vil opfylde bankens refinansieringsbehov og muligheden for at finansiere nye lån i perioden 2012-2016.

(iv)   Omstrukturering af låneporteføljer til husholdninger og virksomheder

| (123) | En af de vigtigste opgaver, som den islandske finanssektor stod over for, var omstruktureringen af husholdningernes og virksomhedernes gæld. Dette er et kompliceret og følsomt spørgsmål, der indebærer en række finansielle, økonomiske og etiske overvejelser. |
| --- | --- |

(123)

En af de vigtigste opgaver, som den islandske finanssektor stod over for, var omstruktureringen af husholdningernes og virksomhedernes gæld. Dette er et kompliceret og følsomt spørgsmål, der indebærer en række finansielle, økonomiske og etiske overvejelser.

| (124) | Ifølge Arion Bank har omstruktureringen af låneporteføljen haft høj prioritet, og banken mener, at den er gået i spidsen med hensyn til at løse virksomheders og husholdningers gældsproblemer og har opnået gode resultater i denne henseende. Der blev oprettet en genopretningsenhed for selskaber i banken i 2009, og der blev oprettet porteføljeadministrationsselskaber til forvaltning af tvangssolgte aktiver. Banken har indført en række skræddersyede løsninger, der er beregnet på at hjælpe husholdninger og individuelle låntagere med at håndtere deres gæld. |
| --- | --- |

(124)

Ifølge Arion Bank har omstruktureringen af låneporteføljen haft høj prioritet, og banken mener, at den er gået i spidsen med hensyn til at løse virksomheders og husholdningers gældsproblemer og har opnået gode resultater i denne henseende. Der blev oprettet en genopretningsenhed for selskaber i banken i 2009, og der blev oprettet porteføljeadministrationsselskaber til forvaltning af tvangssolgte aktiver. Banken har indført en række skræddersyede løsninger, der er beregnet på at hjælpe husholdninger og individuelle låntagere med at håndtere deres gæld.

| (125) | Erhvervskunder, der ikke har kunnet opfylde deres forpligtelser, er kommet med i bankens gældsinddrivelsesprogrammer. Formålet er at gøre insolvente selskaber til solvente selskaber med en sund balance og derved give dem mulighed for at påtage sig opgaver fremover og bidrage til at udvikle økonomien. Ved udgangen af 2011 var 986 selskaber kommet med i bankens genopretningsprogrammer for virksomheder, og sagerne var blevet afsluttet i 871 tilfælde. Bankens forventer, at omlægningen af virksomhedernes gæld stort set vil være afsluttet ved udgangen af 2012. |
| --- | --- |

(125)

Erhvervskunder, der ikke har kunnet opfylde deres forpligtelser, er kommet med i bankens gældsinddrivelsesprogrammer. Formålet er at gøre insolvente selskaber til solvente selskaber med en sund balance og derved give dem mulighed for at påtage sig opgaver fremover og bidrage til at udvikle økonomien. Ved udgangen af 2011 var 986 selskaber kommet med i bankens genopretningsprogrammer for virksomheder, og sagerne var blevet afsluttet i 871 tilfælde. Bankens forventer, at omlægningen af virksomhedernes gæld stort set vil være afsluttet ved udgangen af 2012.

| (126) | Hvad angår omstruktureringen af husholdningernes gæld, har mere end 14 000 privatkunder benyttet sig af bankens gældsafviklingspakker, herunder det særlige program for gældseftergivelse. Ved udgangen af 2010 har banken også oprettet en decideret gældsrådgivning for privatkunder. Efter bankens mening var det vigtigt med denne ordning på grund af det store antal vanskelige gældsinddrivelsessager, som skulle håndteres. Banken sigter mod at afslutte omlægningen af husholdningernes gæld i 2012. |
| --- | --- |

(126)

Hvad angår omstruktureringen af husholdningernes gæld, har mere end 14 000 privatkunder benyttet sig af bankens gældsafviklingspakker, herunder det særlige program for gældseftergivelse. Ved udgangen af 2010 har banken også oprettet en decideret gældsrådgivning for privatkunder. Efter bankens mening var det vigtigt med denne ordning på grund af det store antal vanskelige gældsinddrivelsessager, som skulle håndteres. Banken sigter mod at afslutte omlægningen af husholdningernes gæld i 2012.

| (127) | Målet med gældinddrivelsesprogrammerne er at forbedre aktivernes kvalitet. Andelen af nødlidende lån er faldet fra 32 % i tredje kvartal af 2010 til 13 % ved udgangen af 2011. Ved udgangen af 2011 blev 56 % af lånene i låneporteføljen kategoriseret som sunde, 18 % var »til observation«, 13 % klarede sig dårligt, mens 13 % var nødlidende. |
| --- | --- |

(127)

Målet med gældinddrivelsesprogrammerne er at forbedre aktivernes kvalitet. Andelen af nødlidende lån er faldet fra 32 % i tredje kvartal af 2010 til 13 % ved udgangen af 2011. Ved udgangen af 2011 blev 56 % af lånene i låneporteføljen kategoriseret som sunde, 18 % var »til observation«, 13 % klarede sig dårligt, mens 13 % var nødlidende.

(v)   Foranstaltninger til begrænsning af ubalancer på grund af udenlandsk valuta

| (128) | Lån i udenlandsk valuta (FX) i låneporteføljen er opdelt i FX/FX-lån og FX/ISK-lån. FX/FX-lån er lån, hvor kunderne genererer indtægter i FX, mens FX/ISK-lån er lån i FX, hvor kunderne genererer indtægter i ISK. Bankens FX-ubalance skyldes især FX/ISK-delen. I løbet af 2010 og 2011 har banken gjort fremskridt i retning af at nedbringe ubalancen med hensyn til FX. Denne ubalance vil fortsat være faldende gennem 2012 med omlægning af valutalån til private til ISK samt foranstaltninger, der har til formål at tilskynde selskaber med begrænsede valutaindtægter til at omlægge deres lån til ISK. Der hersker stadig juridisk usikkerhed om FX-lånet, men banken sigter mod at reducere FX/ISK-ubalancen, så den ved udgangen af 2012 vil være i overensstemmelse med CBI's krav. |
| --- | --- |

(128)

Lån i udenlandsk valuta (FX) i låneporteføljen er opdelt i FX/FX-lån og FX/ISK-lån. FX/FX-lån er lån, hvor kunderne genererer indtægter i FX, mens FX/ISK-lån er lån i FX, hvor kunderne genererer indtægter i ISK. Bankens FX-ubalance skyldes især FX/ISK-delen. I løbet af 2010 og 2011 har banken gjort fremskridt i retning af at nedbringe ubalancen med hensyn til FX. Denne ubalance vil fortsat være faldende gennem 2012 med omlægning af valutalån til private til ISK samt foranstaltninger, der har til formål at tilskynde selskaber med begrænsede valutaindtægter til at omlægge deres lån til ISK. Der hersker stadig juridisk usikkerhed om FX-lånet, men banken sigter mod at reducere FX/ISK-ubalancen, så den ved udgangen af 2012 vil være i overensstemmelse med CBI's krav.

(vi)   Rationalisering af afdelingsnettet og opnåelse af omkostningseffektivitet

| (129) | Efter Arion Banks mening er det islandske bankmarked »overbefolket« sammenlignet med sammenlignelige økonomier. Bankerne vil være tvunget til at nedbringe omkostningerne for at kunne bevare deres konkurrenceevne. Arion Bank har fokuseret på at begrænse sine omkostningsniveauer og mener, at man er gået i front for den hårdt tiltrængte rationalisering inden for finanssektoren. |
| --- | --- |

(129)

Efter Arion Banks mening er det islandske bankmarked »overbefolket« sammenlignet med sammenlignelige økonomier. Bankerne vil være tvunget til at nedbringe omkostningerne for at kunne bevare deres konkurrenceevne. Arion Bank har fokuseret på at begrænse sine omkostningsniveauer og mener, at man er gået i front for den hårdt tiltrængte rationalisering inden for finanssektoren.

| (130) | Arion Bank har strømlinet sin forretning ved at reducere antallet af medarbejdere og rationalisere afdelingsnettet. I marts 2011 var rationaliseringen af afdelingsnettet afsluttet, da tre afdelinger i Reykjavik-området blev lagt sammen til én. I alt 15 afdelinger er blevet lukket, og det tilbageværende net på 24 afdelinger er ifølge banken omkostningseffektivt og fastholder fokuseringen på kundernes behov. I forbindelse med ovennævnte ændringer har banken reduceret sin arbejdsstyrke med omkring 10 % i løbet af 2011. Omkostningsniveauerne holdes under streng kontrol, og forholdet mellem omkostninger og indtægter var allerede nede på 45 % for moderselskabet i 2011 og vil blive forbedret yderligere en smule i 2012-2014 til [...] %. |
| --- | --- |

(130)

Arion Bank har strømlinet sin forretning ved at reducere antallet af medarbejdere og rationalisere afdelingsnettet. I marts 2011 var rationaliseringen af afdelingsnettet afsluttet, da tre afdelinger i Reykjavik-området blev lagt sammen til én. I alt 15 afdelinger er blevet lukket, og det tilbageværende net på 24 afdelinger er ifølge banken omkostningseffektivt og fastholder fokuseringen på kundernes behov. I forbindelse med ovennævnte ændringer har banken reduceret sin arbejdsstyrke med omkring 10 % i løbet af 2011. Omkostningsniveauerne holdes under streng kontrol, og forholdet mellem omkostninger og indtægter var allerede nede på 45 % for moderselskabet i 2011 og vil blive forbedret yderligere en smule i 2012-2014 til [...] %.

3.5.2.   Evne til at opnå levedygtighed under et basis- og et stressscenario

| (131) | I omstruktureringsplanen har man med henvisning til ICAAP-rapporten udformet et stressscenario for Arion Bank, hvor man undersøger bankens evne til at opnå langsigtet levedygtighed under forskellige scenarier og risikoeksponeringer. |
| --- | --- |

(131)

I omstruktureringsplanen har man med henvisning til ICAAP-rapporten udformet et stressscenario for Arion Bank, hvor man undersøger bankens evne til at opnå langsigtet levedygtighed under forskellige scenarier og risikoeksponeringer.

3.5.2.1.   Basisscenariet

| (132) | Omstruktureringsplanen som beskrevet ovenfor inklusive de antagelser, som den er baseret på, udgør basisscenariet. |
| --- | --- |

(132)

Omstruktureringsplanen som beskrevet ovenfor inklusive de antagelser, som den er baseret på, udgør basisscenariet.

3.5.2.2.   Stressscenariet

| (133) | Omstruktureringsplanen indeholder et stressscenario, hvor basisscenariet afvikles under en antagelse om en »langvarig og dyb recession« i henhold til retningslinjer fra FME. Formålet med stresstesten er at undersøge, hvordan bankens indtjening, tab af kreditter, kapitalkrav, tilgængelig kapital/kapitalbuffere og likviditetspositioner ville udvikle sig under belastende økonomiske betingelser. Forskellen er, at antagelserne i scenariet med en langvarig og dyb recession for 2009 nu er antagelser for 2012 osv. Antagelserne sammenfattes i tabel 6 nedenfor.

  Tabel 6


  Vigtigste antagelser i scenariet »langvarig dyb recession« (65)










  (%) |
| --- | --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 |
| BNP-vækst | – 16,0 | – 3,9 | – 2,8 |
| Arbejdsløshedsprocent rate | 10,6 | 16,6 | 16,9 |
| Inflation | 9,7 | 0,1 | 0,3 |
| REIBOR | 10,0 | 7,0 | 8,0 |

(133)

Omstruktureringsplanen indeholder et stressscenario, hvor basisscenariet afvikles under en antagelse om en »langvarig og dyb recession« i henhold til retningslinjer fra FME. Formålet med stresstesten er at undersøge, hvordan bankens indtjening, tab af kreditter, kapitalkrav, tilgængelig kapital/kapitalbuffere og likviditetspositioner ville udvikle sig under belastende økonomiske betingelser. Forskellen er, at antagelserne i scenariet med en langvarig og dyb recession for 2009 nu er antagelser for 2012 osv. Antagelserne sammenfattes i tabel 6 nedenfor.

Tabel 6

Vigtigste antagelser i scenariet »langvarig dyb recession« (65)

(%)

2012

2013

2014

BNP-vækst

– 16,0

– 3,9

– 2,8

Arbejdsløshedsprocent rate

10,6

16,6

16,9

Inflation

9,7

0,1

0,3

REIBOR

10,0

7,0

8,0

| (134) | Stressscenariet er udformet på grundlag af usandsynlige, men potentielt plausible forandringer i det økonomiske miljø, som banken opererer i. Bankens rentabilitet påvirkes bestemt negativt af de alvorlige betingelser under scenariet med den langvarige dybe recession, idet forrentningen af egenkapitalen vil blive reduceret betydeligt. (66) Den vil ikke desto mindre få små overskud, og eftersom bankens låneportefølje og risikovægtede aktiver samtidig vil blive reduceret, vil dens kapitalposition ikke blive påvirket negativt (67). Bankens likviditetsposition vil også fortsat ligge et godt stykke over minimumskravene. |
| --- | --- |

(134)

Stressscenariet er udformet på grundlag af usandsynlige, men potentielt plausible forandringer i det økonomiske miljø, som banken opererer i. Bankens rentabilitet påvirkes bestemt negativt af de alvorlige betingelser under scenariet med den langvarige dybe recession, idet forrentningen af egenkapitalen vil blive reduceret betydeligt. (66) Den vil ikke desto mindre få små overskud, og eftersom bankens låneportefølje og risikovægtede aktiver samtidig vil blive reduceret, vil dens kapitalposition ikke blive påvirket negativt (67). Bankens likviditetsposition vil også fortsat ligge et godt stykke over minimumskravene.

| (135) | ICAAP-rapporten er baseret på økonomiske tal fra den 31. december 2011. Det centrale resultat er, at banken vurderer, at den har behov for kapital på [...] mia. ISK til at dække sin risikoeksponering, baseret på søjle I og II. 16 % af de risikovægtede aktiver svarer til [...] mia. ISK. Banken har et kapitalgrundlag på [...] mia. ISK og har derfor en kapitalbuffer på [...] mia. ISK. Ved kapitalvurderingen tages der højde for stressrelaterede faktorer, herunder indvirkningen på bankens låneportefølje. Ifølge ICAAP-rapporten fokuserer man i bankens risikostyringsafdeling på at identificere, vurdere og måle alle materielle risici, som banken står over for, og risiciene opdeles i fire klasser: kreditrisiko (inklusive koncentrationsrisiko), markedsrisiko, driftsrisiko og andre risici (inklusive likviditetsrisiko, forretningsrisiko samt politisk og juridisk risiko). Tabel 7 viser de forskellige risikofaktorer, som medtages i kapitalvurderingen.

  Tabel 7


  ICAAP-resultater vedrørende kapitalvurdering, beløb i mia. ISK | ICAAP
  31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Kapitalkrav (søjle I) | [...] |
| Single name-koncentration | [...] |
| Sektorkoncentration | [...] |
| Renterisiko i porteføjlebeholdningen | [...] |
| Valutakursrisiko, klasse C,D,E | [...] |
| Skattemyndigheder | [...] |
| Vurderingsrisiko — unoterede værdipapirer | [...] |
| Vurderingsrisiko — låneportefølje | [...] |
| Søjle II Kapitalvurdering | [...] |
| Vurdering af samlede kapitalkrav (søjle I+II) | [...] |
| 16 % af risikovægtede aktiver | [...] |
| Samlet kapitalgrundlag | [...] |
| Kapitalbuffer | [...] |

(135)

ICAAP-rapporten er baseret på økonomiske tal fra den 31. december 2011. Det centrale resultat er, at banken vurderer, at den har behov for kapital på [...] mia. ISK til at dække sin risikoeksponering, baseret på søjle I og II. 16 % af de risikovægtede aktiver svarer til [...] mia. ISK. Banken har et kapitalgrundlag på [...] mia. ISK og har derfor en kapitalbuffer på [...] mia. ISK. Ved kapitalvurderingen tages der højde for stressrelaterede faktorer, herunder indvirkningen på bankens låneportefølje. Ifølge ICAAP-rapporten fokuserer man i bankens risikostyringsafdeling på at identificere, vurdere og måle alle materielle risici, som banken står over for, og risiciene opdeles i fire klasser: kreditrisiko (inklusive koncentrationsrisiko), markedsrisiko, driftsrisiko og andre risici (inklusive likviditetsrisiko, forretningsrisiko samt politisk og juridisk risiko). Tabel 7 viser de forskellige risikofaktorer, som medtages i kapitalvurderingen.

Tabel 7

ICAAP-resultater vedrørende kapitalvurdering, beløb i mia. ISK

ICAAP

31.12.2011

Kapitalkrav (søjle I)

[...]

Single name-koncentration

[...]

Sektorkoncentration

[...]

Renterisiko i porteføjlebeholdningen

[...]

Valutakursrisiko, klasse C,D,E

[...]

Skattemyndigheder

[...]

Vurderingsrisiko — unoterede værdipapirer

[...]

Vurderingsrisiko — låneportefølje

[...]

Søjle II Kapitalvurdering

[...]

Vurdering af samlede kapitalkrav (søjle I+II)

[...]

16 % af risikovægtede aktiver

[...]

Samlet kapitalgrundlag

[...]

Kapitalbuffer

[...]

| (136) | I ICAAP-rapporten siges det, at selvom der er sket store fremskridt i retning af at afhjælpe den store skævhed mellem valutalån til kunderne og indskud i islandsk valuta, skal der fortsat arbejdes med at rette op på de resterende skævheder i 2012. Ved udgangen af 2011 var ubalancen stadig større end den lovbestemte grænse, og det var nødvendigt med en dispensation fra CBI. Bankens strategi med henblik på at nedbringe valutaubalancen er på den ene side en systematisk omlægning af valutalån til ISK for kunder med indkomst i ISK og på den anden side at gardere sig mod valutaubalancer gennem aftaler med CBI og gennem valuta-swaps med islandske kunder. |
| --- | --- |

(136)

I ICAAP-rapporten siges det, at selvom der er sket store fremskridt i retning af at afhjælpe den store skævhed mellem valutalån til kunderne og indskud i islandsk valuta, skal der fortsat arbejdes med at rette op på de resterende skævheder i 2012. Ved udgangen af 2011 var ubalancen stadig større end den lovbestemte grænse, og det var nødvendigt med en dispensation fra CBI. Bankens strategi med henblik på at nedbringe valutaubalancen er på den ene side en systematisk omlægning af valutalån til ISK for kunder med indkomst i ISK og på den anden side at gardere sig mod valutaubalancer gennem aftaler med CBI og gennem valuta-swaps med islandske kunder.

| (137) | Likviditetsrisikoen er en af bankens største risikofaktorer. Dette skyldes, at løbetiden på udlån overstiger løbetiden på indskud. Det er bankens strategi at overvåge sin likviditetsposition nøje og at forlænge løbetiden på passivsiden gennem en grundig analyse af indskuddenes træghed (68) og diversificeringen af finansieringen. Ifølge bankens interne krav må den sikrede likviditetsprocent ikke være under [...] % af indskuddene, og den minimale kassekvote bør være [...] % eller lidt over FME's krav, som er 20 % for den sikrede likviditetsprocent og 5 % for kassekvoten. Som det fremgår af diagram 1 ovenfor har banken holdt sig et godt stykke over FME's og de interne benchmarks. Gennem en analyse af sit indskudsgrundlag, hvor indskuddene opdeles i syv grupper baseret på trægheden, har banken stresstestet sin likviditet. Hvis kapitalkontrollerne blev ophævet med øjeblikkelig virkning, ville bankens sikrede likviditetsprocent være [...]. Kassekvoten ville være [...]. Men banken har udarbejdet nødplaner for at imødegå en potentiel finansieringskrise og ville blandt andet [...]. |
| --- | --- |

(137)

Likviditetsrisikoen er en af bankens største risikofaktorer. Dette skyldes, at løbetiden på udlån overstiger løbetiden på indskud. Det er bankens strategi at overvåge sin likviditetsposition nøje og at forlænge løbetiden på passivsiden gennem en grundig analyse af indskuddenes træghed (68) og diversificeringen af finansieringen. Ifølge bankens interne krav må den sikrede likviditetsprocent ikke være under [...] % af indskuddene, og den minimale kassekvote bør være [...] % eller lidt over FME's krav, som er 20 % for den sikrede likviditetsprocent og 5 % for kassekvoten. Som det fremgår af diagram 1 ovenfor har banken holdt sig et godt stykke over FME's og de interne benchmarks. Gennem en analyse af sit indskudsgrundlag, hvor indskuddene opdeles i syv grupper baseret på trægheden, har banken stresstestet sin likviditet. Hvis kapitalkontrollerne blev ophævet med øjeblikkelig virkning, ville bankens sikrede likviditetsprocent være [...]. Kassekvoten ville være [...]. Men banken har udarbejdet nødplaner for at imødegå en potentiel finansieringskrise og ville blandt andet [...].

3.5.3.   Afviklingsstrategi/tilbagebetaling til staten

| (138) | Som beskrevet tidligere har tier II-kapitaltilførslen en varighed på 10 år fra den 30. december 2009. Med hensyn til afkastet er der indbygget en stigning efter 5 år (dvs. 2014), fra 400bp til 500bp over EURIBOR. Ifølge de islandske myndigheder skal denne stigning fungere som et incitament for banken til at tilbagebetale denne kapital fra dette tidspunkt. |
| --- | --- |

(138)

Som beskrevet tidligere har tier II-kapitaltilførslen en varighed på 10 år fra den 30. december 2009. Med hensyn til afkastet er der indbygget en stigning efter 5 år (dvs. 2014), fra 400bp til 500bp over EURIBOR. Ifølge de islandske myndigheder skal denne stigning fungere som et incitament for banken til at tilbagebetale denne kapital fra dette tidspunkt.

| (139) | Med hensyn til statens aktiepost på 13 % i Arion Bank forvaltes statens deltagelse i finansielle virksomheder af Bankasýsla ríkisins (den islandske stats kontor for finansielle investeringer) (69). Ifølge statsbudgettet for 2012 har staten ret til at sælge de andele, den har i sparekasser, men der er endnu ikke truffet beslutning vedrørende salg af statslige aktier i de tre store forretningsbanker. De ansvarlige ministre har imidlertid nedsat en arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne for at frasælge aktieandelene i forretningsbankerne. Regeringen har udtalt, at selvom den ikke har til hensigt at nedbringe sin aktieandel i Landsbankinn til under to tredjedele af bankens aktiekapital, kan andele i Arion Bank og Íslandsbanki snart blive sat til salg eller solgt sammen med bankerne i deres helhed, hvis majoritetsaktionærerne beslutter at sælge, på betingelse af at visse forudsætninger er opfyldt. |
| --- | --- |

(139)

Med hensyn til statens aktiepost på 13 % i Arion Bank forvaltes statens deltagelse i finansielle virksomheder af Bankasýsla ríkisins (den islandske stats kontor for finansielle investeringer) (69). Ifølge statsbudgettet for 2012 har staten ret til at sælge de andele, den har i sparekasser, men der er endnu ikke truffet beslutning vedrørende salg af statslige aktier i de tre store forretningsbanker. De ansvarlige ministre har imidlertid nedsat en arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne for at frasælge aktieandelene i forretningsbankerne. Regeringen har udtalt, at selvom den ikke har til hensigt at nedbringe sin aktieandel i Landsbankinn til under to tredjedele af bankens aktiekapital, kan andele i Arion Bank og Íslandsbanki snart blive sat til salg eller solgt sammen med bankerne i deres helhed, hvis majoritetsaktionærerne beslutter at sælge, på betingelse af at visse forudsætninger er opfyldt.

| (140) | Den særlige likviditetsfacilitet findes kun frem til den 31. december 2014, hvilket er sammenfaldende med SPRON-obligationens løbetid. |
| --- | --- |

(140)

Den særlige likviditetsfacilitet findes kun frem til den 31. december 2014, hvilket er sammenfaldende med SPRON-obligationens løbetid.

4.   BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (141) | I beslutningen om at indlede proceduren konkluderede Tilsynsmyndigheden foreløbigt, at de foranstaltninger, som den islandske stat havde foretaget for at kapitalisere Arion Bank samt likviditetsfaciliteten, udgør statsstøtte i henhold til artikel 61 EØS. Man kunne desuden ikke udelukke, at indskudsgarantien også omfattede statsstøtte. Tilsynsmyndigheden vil fremlægge sin endelige konklusion vedrørende disse foranstaltninger, som fortsat har indflydelse på den foreliggende vurdering, i denne beslutning. |
| --- | --- |

(141)

I beslutningen om at indlede proceduren konkluderede Tilsynsmyndigheden foreløbigt, at de foranstaltninger, som den islandske stat havde foretaget for at kapitalisere Arion Bank samt likviditetsfaciliteten, udgør statsstøtte i henhold til artikel 61 EØS. Man kunne desuden ikke udelukke, at indskudsgarantien også omfattede statsstøtte. Tilsynsmyndigheden vil fremlægge sin endelige konklusion vedrørende disse foranstaltninger, som fortsat har indflydelse på den foreliggende vurdering, i denne beslutning.

| (142) | Hvad angår foreneligheden af de foranstaltninger, der vurderes i beslutningen om at indlede proceduren, fandt Tilsynsmyndigheden, at man kun kunne fremlægge en endelig vurdering på grundlag af en omstruktureringsplan, som ikke var indsendt, da Tilsynsmyndigheden indledte den formelle undersøgelsesprocedure den 15. december 2010. Dette skyldtes navnlig manglen på en omstruktureringsplan mere end et år efter oprettelsen af Arion Bank, at Tilsynsmyndigheden udtrykte tvivl om støttens forenelighed. |
| --- | --- |

(142)

Hvad angår foreneligheden af de foranstaltninger, der vurderes i beslutningen om at indlede proceduren, fandt Tilsynsmyndigheden, at man kun kunne fremlægge en endelig vurdering på grundlag af en omstruktureringsplan, som ikke var indsendt, da Tilsynsmyndigheden indledte den formelle undersøgelsesprocedure den 15. december 2010. Dette skyldtes navnlig manglen på en omstruktureringsplan mere end et år efter oprettelsen af Arion Bank, at Tilsynsmyndigheden udtrykte tvivl om støttens forenelighed.

4.1.   Bemærkninger fra interesserede parter

| (143) | Myndigheden modtog en erklæring på vegne af kreditorerne i den gamle bank, hvor de understregede, at de skulle betragtes som interesserede parter, og gav udtryk for, at de muligvis ville indsende yderligere bemærkninger på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(143)

Myndigheden modtog en erklæring på vegne af kreditorerne i den gamle bank, hvor de understregede, at de skulle betragtes som interesserede parter, og gav udtryk for, at de muligvis ville indsende yderligere bemærkninger på et senere tidspunkt.

4.2.   Bemærkninger fra de islandske myndigheder

| (144) | De islandske myndigheder anerkender, at foranstaltningerne i forbindelse med oprettelsen af New Kaupthing Bank, nu Arion Bank, udgør statsstøtte. De islandske myndigheder mener imidlertid, at foranstaltninger er forenelige med EØS-aftalens funktion, jf. aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), eftersom de er nødvendige, forholdsmæssige og egnede til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af den islandske økonomi. De islandske myndigheder er af den opfattelse, at de gennemførte foranstaltninger i enhver henseende er i overensstemmelse med principperne i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte. De anfører også, at støtten er nødvendig og begrænset til det nødvendige minimum. |
| --- | --- |

(144)

De islandske myndigheder anerkender, at foranstaltningerne i forbindelse med oprettelsen af New Kaupthing Bank, nu Arion Bank, udgør statsstøtte. De islandske myndigheder mener imidlertid, at foranstaltninger er forenelige med EØS-aftalens funktion, jf. aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), eftersom de er nødvendige, forholdsmæssige og egnede til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af den islandske økonomi. De islandske myndigheder er af den opfattelse, at de gennemførte foranstaltninger i enhver henseende er i overensstemmelse med principperne i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte. De anfører også, at støtten er nødvendig og begrænset til det nødvendige minimum.

| (145) | Desuden understreger de islandske myndigheder, at de tidligere aktionærer i Kaupthing Bank har mistet alle deres aktier og ikke modtaget nogen kompensation fra staten, at støtten er beregnet på at minimere negative følgevirkninger for konkurrenter, og at lånebetingelserne (tier II-kapitalen) svarer til markedssatserne. |
| --- | --- |

(145)

Desuden understreger de islandske myndigheder, at de tidligere aktionærer i Kaupthing Bank har mistet alle deres aktier og ikke modtaget nogen kompensation fra staten, at støtten er beregnet på at minimere negative følgevirkninger for konkurrenter, og at lånebetingelserne (tier II-kapitalen) svarer til markedssatserne.

| (146) | De islandske myndigheder mener ikke, at indskudsgarantien udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(146)

De islandske myndigheder mener ikke, at indskudsgarantien udgør statsstøtte.

4.3.   De islandske myndigheders forpligtelser

| (147) | De islandske myndigheder har indsendt en række bemærkninger, hvoraf de fleste vedrører den konkurrencefordrejning, som forårsages af den støtte, der vurderes. Disse bemærkninger findes i bilaget. |
| --- | --- |

(147)

De islandske myndigheder har indsendt en række bemærkninger, hvoraf de fleste vedrører den konkurrencefordrejning, som forårsages af den støtte, der vurderes. Disse bemærkninger findes i bilaget.

II.   VURDERING

1.   STATSSTØTTE

| (148) | I EØS-aftalens artikel 61, stk. 1 hedder det:
  »Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter«. |
| --- | --- |

(148)

I EØS-aftalens artikel 61, stk. 1 hedder det:

»Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter«.

| (149) | Tilsynsmyndigheden vil vurdere følgende foranstaltninger (70) i det følgende:






  — | den oprindelige driftskapital, som den islandske stat stillede til rådighed for den nye bank |
| --- | --- | --- |

(149)

Tilsynsmyndigheden vil vurdere følgende foranstaltninger (70) i det følgende:

—

den oprindelige driftskapital, som den islandske stat stillede til rådighed for den nye bank

| — | den (midlertidige) fuldstændige statskapitalisering af den nye bank |
| --- | --- |

—

den (midlertidige) fuldstændige statskapitalisering af den nye bank

| — | statens fortsatte andel på 13 % af aktiekapitalen, efter at 87 % af aktiekapitalen i den nye bank blev overført til Kaupthings kreditorer og |
| --- | --- |

—

statens fortsatte andel på 13 % af aktiekapitalen, efter at 87 % af aktiekapitalen i den nye bank blev overført til Kaupthings kreditorer og

| — | statens tilrådighedsstillelse af tier II-kapital til den nye bank i form af efterstillet gæld. |
| --- | --- |

—

statens tilrådighedsstillelse af tier II-kapital til den nye bank i form af efterstillet gæld.

ovennævnte foranstaltninger betegnes under ét »kapitaliseringsforanstaltningerne« i det følgende. Desuden vil Tilsynsmyndigheden vurdere:

| — | aftalen om den særlige likviditetsfacilitet |
| --- | --- |

—

aftalen om den særlige likviditetsfacilitet

| — | SPRON-swapaftalen |
| --- | --- |

—

SPRON-swapaftalen

| — | den islandske regerings erklæring om, at den vil garantere indenlandske indskud i alle islandske banker fuldt ud. |
| --- | --- |

—

den islandske regerings erklæring om, at den vil garantere indenlandske indskud i alle islandske banker fuldt ud.

1.1.   Anvendelse af statsmidler

| (150) | Som Tilsynsmyndigheden allerede konkluderede foreløbigt i beslutningen om at indlede proceduren, er det klart, at kapitaliseringsforanstaltningerne finansieres med statsmidler, der stammer fra det islandske finansministerium. Det er også tydeligt, at likviditetsfaciliteten, som Arion Bank har adgang til, omfatter statsmidler. Med hensyn til SPRON-swapaftalen påtog staten sig risikoen for, at SPRON/Drómis aktiver ville være utilstrækkelige til at dække de overførte passiver (indskud) fra SPRON. Den garanterede grundlæggende at kompensere for de manglende midler, hvilket indebærer en (potentiel) overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

(150)

Som Tilsynsmyndigheden allerede konkluderede foreløbigt i beslutningen om at indlede proceduren, er det klart, at kapitaliseringsforanstaltningerne finansieres med statsmidler, der stammer fra det islandske finansministerium. Det er også tydeligt, at likviditetsfaciliteten, som Arion Bank har adgang til, omfatter statsmidler. Med hensyn til SPRON-swapaftalen påtog staten sig risikoen for, at SPRON/Drómis aktiver ville være utilstrækkelige til at dække de overførte passiver (indskud) fra SPRON. Den garanterede grundlæggende at kompensere for de manglende midler, hvilket indebærer en (potentiel) overførsel af statsmidler.

| (151) | Med hensyn til indskudsgarantien understreger Tilsynsmyndigheden indledningsvis, at dens vurdering er begrænset til den supplerende indskudsgaranti, som beskrives oven for, som hovedsageligt består af erklæringer fra den islandske regering om, at indskud i indenlandske forretningsbanker og sparekasser og deres afdelinger i Island vil blive dækket fuldt ud. |
| --- | --- |

(151)

Med hensyn til indskudsgarantien understreger Tilsynsmyndigheden indledningsvis, at dens vurdering er begrænset til den supplerende indskudsgaranti, som beskrives oven for, som hovedsageligt består af erklæringer fra den islandske regering om, at indskud i indenlandske forretningsbanker og sparekasser og deres afdelinger i Island vil blive dækket fuldt ud.

| (152) | Denne vurdering er med forbehold af Tilsynsmyndighedens syn på, hvorvidt lov nr. 98/1999 og den islandske regerings og TIF's handlinger under finanskrisen var forenelige med EØS-lovgivningen, navnlig direktiv 94/19/EF. For så vidt angår gennemførelsen af direktiv 97/9/EF og 94/19/EF mener Tilsynsmyndigheden, at i det omfang disse foranstaltninger udgør statsstøtte, vil brugen af statsmidler til at overholde forpligtelserne i henhold til EØS-lovgivningen generelt ikke give problemer i henhold til artikel 61 EØS. Denne afgørelse vedrører derfor ikke disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(152)

Denne vurdering er med forbehold af Tilsynsmyndighedens syn på, hvorvidt lov nr. 98/1999 og den islandske regerings og TIF's handlinger under finanskrisen var forenelige med EØS-lovgivningen, navnlig direktiv 94/19/EF. For så vidt angår gennemførelsen af direktiv 97/9/EF og 94/19/EF mener Tilsynsmyndigheden, at i det omfang disse foranstaltninger udgør statsstøtte, vil brugen af statsmidler til at overholde forpligtelserne i henhold til EØS-lovgivningen generelt ikke give problemer i henhold til artikel 61 EØS. Denne afgørelse vedrører derfor ikke disse foranstaltninger.

| (153) | Tilsynsmyndigheden erklærede i beslutningen om at indlede proceduren, at den ville foretage en yderligere undersøgelse af, hvorvidt ovennævnte erklæringer fra den islandske stat er tilstrækkeligt præcise, faste, ubetingede og juridisk bindende til at der er tale om forpligtelse af statslige midler (71). Ved vurderingen af, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, bemærker Tilsynsmyndigheden, at erklæringerne medførte en uigenkaldelig forpligtelse af offentlige midler, hvilket bevises af det forhold, at den islandske stat har gjort sit yderste for at beskytte indskyderne: Man har ikke blot ændret rækkefølgen af indskydere i insolvente bo (hvilket ikke ville indebære brug af statsmidler), men man har også gjort det klart, at man ikke vil tillade, at indskyderne lider tab af nogen art. Regeringens overordnede garanti for alle indskud i indenlandske forretningsbanker og sparekasser er desuden adskilt fra alle indskudsgarantiordninger baseret på EØS-retsakter, idet beskyttelsen er ubegrænset beløbsmæssigt, og der ikke er tale om noget økonomisk bidrag fra de banker, der er omfattet af foranstaltningen. |
| --- | --- |

(153)

Tilsynsmyndigheden erklærede i beslutningen om at indlede proceduren, at den ville foretage en yderligere undersøgelse af, hvorvidt ovennævnte erklæringer fra den islandske stat er tilstrækkeligt præcise, faste, ubetingede og juridisk bindende til at der er tale om forpligtelse af statslige midler (71). Ved vurderingen af, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, bemærker Tilsynsmyndigheden, at erklæringerne medførte en uigenkaldelig forpligtelse af offentlige midler, hvilket bevises af det forhold, at den islandske stat har gjort sit yderste for at beskytte indskyderne: Man har ikke blot ændret rækkefølgen af indskydere i insolvente bo (hvilket ikke ville indebære brug af statsmidler), men man har også gjort det klart, at man ikke vil tillade, at indskyderne lider tab af nogen art. Regeringens overordnede garanti for alle indskud i indenlandske forretningsbanker og sparekasser er desuden adskilt fra alle indskudsgarantiordninger baseret på EØS-retsakter, idet beskyttelsen er ubegrænset beløbsmæssigt, og der ikke er tale om noget økonomisk bidrag fra de banker, der er omfattet af foranstaltningen.

| (154) | Den islandske regerings forståelse af sin erklæring illustreres af de statslige indgreb i finanssektoren, der har fundet sted i sektoren siden oktober 2008, som har været motiveret af hensigten om at efterkomme denne erklæring. Disse indgreb har omfattet foranstaltninger til dækning af indskud i finansielle virksomheder, som oprettelsen af de tre forretningsbanker, overførslen af indskud fra SPRON til Arion Bank, overførslen af indskud fra Straumur til Íslandsbanki, CBI's overtagelse af indskuddene fra fem sparekasser i Sparisjódabanki Íslands, overførslen af indskuddene i Byr sparekasse til Byr hf, overførslen af indskud fra Keflavík sparekasse til SpKef og statens ansvar for indskuddene i SpKef efter tvangssammenlægningen med Landsbankinn. |
| --- | --- |

(154)

Den islandske regerings forståelse af sin erklæring illustreres af de statslige indgreb i finanssektoren, der har fundet sted i sektoren siden oktober 2008, som har været motiveret af hensigten om at efterkomme denne erklæring. Disse indgreb har omfattet foranstaltninger til dækning af indskud i finansielle virksomheder, som oprettelsen af de tre forretningsbanker, overførslen af indskud fra SPRON til Arion Bank, overførslen af indskud fra Straumur til Íslandsbanki, CBI's overtagelse af indskuddene fra fem sparekasser i Sparisjódabanki Íslands, overførslen af indskuddene i Byr sparekasse til Byr hf, overførslen af indskud fra Keflavík sparekasse til SpKef og statens ansvar for indskuddene i SpKef efter tvangssammenlægningen med Landsbankinn.

| (155) | De islandske myndigheder har i adskillige statsstøttesager, som Tilsynsmyndigheden undersøger i øjeblikket, og hvoraf nogle nævnes ovenfor, anført, at de respektive foranstaltninger, som man valgte, var de økonomisk mindst belastende for den islandske stat, når den skal overholde sit løfte om at beskytte indskyderne fuldt ud. |
| --- | --- |

(155)

De islandske myndigheder har i adskillige statsstøttesager, som Tilsynsmyndigheden undersøger i øjeblikket, og hvoraf nogle nævnes ovenfor, anført, at de respektive foranstaltninger, som man valgte, var de økonomisk mindst belastende for den islandske stat, når den skal overholde sit løfte om at beskytte indskyderne fuldt ud.

| (156) | I lyset af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at der er tale om en juridisk bindende, præcis, ubetinget og fast foranstaltning. På grundlag af dette konkluderer Tilsynsmyndigheden derfor, at den islandske stats erklæringer om, at indskud garanteres fuldt ud, udgør en forpligtelse af offentlige midler i henhold til artikel 61 EØS. |
| --- | --- |

(156)

I lyset af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at der er tale om en juridisk bindende, præcis, ubetinget og fast foranstaltning. På grundlag af dette konkluderer Tilsynsmyndigheden derfor, at den islandske stats erklæringer om, at indskud garanteres fuldt ud, udgør en forpligtelse af offentlige midler i henhold til artikel 61 EØS.

1.2.   Begunstigelse af visse virksomheder eller visse produktioner

1.2.1.   Fordel

| (157) | For det første skal støtteforanstaltningerne give den nye bank fordele, der fritager denne for udgifter, der normalt skal afholdes over dens budget. I henhold til den foreløbige konklusion, som Tilsynsmyndigheden nåede frem til i sin beslutning om at indlede proceduren, mener den stadig, at de enkelte kapitaliseringsforanstaltninger giver den nye bank en fordel, som banken ikke ville have haft uden statslig indgriben. |
| --- | --- |

(157)

For det første skal støtteforanstaltningerne give den nye bank fordele, der fritager denne for udgifter, der normalt skal afholdes over dens budget. I henhold til den foreløbige konklusion, som Tilsynsmyndigheden nåede frem til i sin beslutning om at indlede proceduren, mener den stadig, at de enkelte kapitaliseringsforanstaltninger giver den nye bank en fordel, som banken ikke ville have haft uden statslig indgriben.

| (158) | Når man skal undersøge, om en investering i en virksomhed, f.eks. i form af en kapitalindsprøjtning, medfører en fordel, anvender Tilsynsmyndigheden det markedsøkonomiske investorprincip og vurderer, hvorvidt en privat investor af samme størrelse som den offentlige instans, der fungerer på normale markedsbetingelser, ville have foretaget en sådan investering (72). For så vidt angår kapitaliseringsforanstaltninger til fordel for nødlidende banker har både Kommissionen (i talrige sager, siden finanskrisen begyndte (73) og Tilsynsmyndigheden (74), siden finanskrisen satte ind, anlagt den synsvinkel, at statens rekapitalisering af banker udgør statsstøtte i lyset af den turbulens og usikkerhed, der har kendetegnet finansmarkederne siden efteråret 2008. Denne generelle antagelse gælder navnlig for de islandske finansmarkeder i 2008 og 2009, hvor hele systemet brød sammen. Derfor anser Tilsynsmyndigheden kapitaliseringsforanstaltningerne for at give Arion Bank en fordel uanset den senere overførsel af 87 % af den nye banks kapital til kreditorerne (som hovedsagelig findes i den private sektor). Den private sektors deltagelse i kapitaliseringen af Arion Bank omfattede udelukkende kreditorer i den gamle bank, som blot søgte at minimere deres tab (75). |
| --- | --- |

(158)

Når man skal undersøge, om en investering i en virksomhed, f.eks. i form af en kapitalindsprøjtning, medfører en fordel, anvender Tilsynsmyndigheden det markedsøkonomiske investorprincip og vurderer, hvorvidt en privat investor af samme størrelse som den offentlige instans, der fungerer på normale markedsbetingelser, ville have foretaget en sådan investering (72). For så vidt angår kapitaliseringsforanstaltninger til fordel for nødlidende banker har både Kommissionen (i talrige sager, siden finanskrisen begyndte (73) og Tilsynsmyndigheden (74), siden finanskrisen satte ind, anlagt den synsvinkel, at statens rekapitalisering af banker udgør statsstøtte i lyset af den turbulens og usikkerhed, der har kendetegnet finansmarkederne siden efteråret 2008. Denne generelle antagelse gælder navnlig for de islandske finansmarkeder i 2008 og 2009, hvor hele systemet brød sammen. Derfor anser Tilsynsmyndigheden kapitaliseringsforanstaltningerne for at give Arion Bank en fordel uanset den senere overførsel af 87 % af den nye banks kapital til kreditorerne (som hovedsagelig findes i den private sektor). Den private sektors deltagelse i kapitaliseringen af Arion Bank omfattede udelukkende kreditorer i den gamle bank, som blot søgte at minimere deres tab (75).

| (159) | Tilsvarende overvejelser kan anvendes vedrørende den særlige likviditetsfacilitet, som blev forhandlet på plads som en del af pakken af statslige støtteforanstaltninger, der har til formål at genoprette transaktioner i en konkursramt bank i en nyoprettet bank og at tilskynde kreditorerne i den konkursramte bank til at deltage i aktiekapitalen i den nye bank. Det er tydeligt, at staten trådte til, da det var uklart, hvorvidt Arion Bank kunne skaffe tilstrækkelig likviditet på markedet. Så snarere end at optræde som en privat investor indtrådte staten i rollen som private markedsdeltagere, der ikke ønskede at låne til finansielle virksomheder. Derfor bekræfter Tilsynsmyndigheden den foreløbige konklusion, som den nåede frem til i beslutningen om at indlede proceduren, og anser den særlige likviditetsfacilitet for at udgøre en fordel for Arion Bank. |
| --- | --- |

(159)

Tilsvarende overvejelser kan anvendes vedrørende den særlige likviditetsfacilitet, som blev forhandlet på plads som en del af pakken af statslige støtteforanstaltninger, der har til formål at genoprette transaktioner i en konkursramt bank i en nyoprettet bank og at tilskynde kreditorerne i den konkursramte bank til at deltage i aktiekapitalen i den nye bank. Det er tydeligt, at staten trådte til, da det var uklart, hvorvidt Arion Bank kunne skaffe tilstrækkelig likviditet på markedet. Så snarere end at optræde som en privat investor indtrådte staten i rollen som private markedsdeltagere, der ikke ønskede at låne til finansielle virksomheder. Derfor bekræfter Tilsynsmyndigheden den foreløbige konklusion, som den nåede frem til i beslutningen om at indlede proceduren, og anser den særlige likviditetsfacilitet for at udgøre en fordel for Arion Bank.

| (160) | Med hensyn til overførslen af indskud fra SPRON og betalingen af obligationen, som Drómi havde udstedt — SPRON-swapaftalen — bemærker Tilsynsmyndigheden, at den samlede transaktion har til formål at yde Arion Bank en kompensation, der udelukkende svarer til værdien af de overførte passiver. Men hele risikoen, som skyldes, at Drómi-obligationen havde en lavere værdi end de overførte indskud, og forpligtelsen til at dække en eventuel difference, tillægges staten. Det virker derfor til, at Arion Bank ud over at modtage indtægter gennem rentebetalinger på obligationen, er i stand til at opnå goodwill og yderligere markedsandele uden at løbe nogen risiko. Tilsynsmyndigheden konkluderer, at dette udgør en fordel. (76) |
| --- | --- |

(160)

Med hensyn til overførslen af indskud fra SPRON og betalingen af obligationen, som Drómi havde udstedt — SPRON-swapaftalen — bemærker Tilsynsmyndigheden, at den samlede transaktion har til formål at yde Arion Bank en kompensation, der udelukkende svarer til værdien af de overførte passiver. Men hele risikoen, som skyldes, at Drómi-obligationen havde en lavere værdi end de overførte indskud, og forpligtelsen til at dække en eventuel difference, tillægges staten. Det virker derfor til, at Arion Bank ud over at modtage indtægter gennem rentebetalinger på obligationen, er i stand til at opnå goodwill og yderligere markedsandele uden at løbe nogen risiko. Tilsynsmyndigheden konkluderer, at dette udgør en fordel. (76)

| (161) | Endelig skal Tilsynsmyndigheden også vurdere, hvorvidt den supplerende indskudsgaranti giver Arion Bank og islandske banker i almindelighed en fordel. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at da de islandske myndigheder første gang erklærede, at indskuddene ville blive sikret, stod det ikke helt klart, hvordan denne garanti ville fungere i praksis, navnlig hvilken virkning et sådant indgreb ville have for banken, der ikke længere kunne leve op til sine økonomiske forpligtelser over for indskyderne. I mellemtiden lader det til, at en sådan bank ville få lov til at gå konkurs, men at den islandske stat ville sikre — f.eks. ved at overføre indskuddene til en anden bank og kompensere for manglen på aktiver — at indskuddene ville blive betalt fuldt ud, og at indskyderne aldrig ville miste adgangen til deres indskud i deres fulde størrelse. |
| --- | --- |

(161)

Endelig skal Tilsynsmyndigheden også vurdere, hvorvidt den supplerende indskudsgaranti giver Arion Bank og islandske banker i almindelighed en fordel. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at da de islandske myndigheder første gang erklærede, at indskuddene ville blive sikret, stod det ikke helt klart, hvordan denne garanti ville fungere i praksis, navnlig hvilken virkning et sådant indgreb ville have for banken, der ikke længere kunne leve op til sine økonomiske forpligtelser over for indskyderne. I mellemtiden lader det til, at en sådan bank ville få lov til at gå konkurs, men at den islandske stat ville sikre — f.eks. ved at overføre indskuddene til en anden bank og kompensere for manglen på aktiver — at indskuddene ville blive betalt fuldt ud, og at indskyderne aldrig ville miste adgangen til deres indskud i deres fulde størrelse.

| (162) | Tilsynsmyndigheden finder, at det er mindre vigtigt, hvordan staten vil handle for at opfylde den ubegrænsede garanti på indenlandske indskud. Det centrale er, at den har påtaget sig forpligtelsen til at træde til, hvis en bank ikke kan udbetale sine indskud, med en ubegrænset dækning. |
| --- | --- |

(162)

Tilsynsmyndigheden finder, at det er mindre vigtigt, hvordan staten vil handle for at opfylde den ubegrænsede garanti på indenlandske indskud. Det centrale er, at den har påtaget sig forpligtelsen til at træde til, hvis en bank ikke kan udbetale sine indskud, med en ubegrænset dækning.

| (163) | Denne ubegrænsede garanti har efter Tilsynsmyndighedens mening favoriseret Arion Bank: For det første fordi den udgør en værdifuld konkurrencefordel — en ubegrænset statsgaranti og dermed et betydningsfuldt sikkerhedsnet — i forhold til alternative investeringsmuligheder og -udbydere. Dette illustreres f.eks. i en rapport fra det islandske økonomiministerium for nylig, hvori det hedder, at: »islandske finansielle virksomheder drives i øjeblikket i et beskyttet miljø med kapitalkontroller og en generel indskudsgaranti. Under sådanne forhold er indskud i banker praktisk taget den eneste sikre mulighed for islandske sparere« (77). |
| --- | --- |

(163)

Denne ubegrænsede garanti har efter Tilsynsmyndighedens mening favoriseret Arion Bank: For det første fordi den udgør en værdifuld konkurrencefordel — en ubegrænset statsgaranti og dermed et betydningsfuldt sikkerhedsnet — i forhold til alternative investeringsmuligheder og -udbydere. Dette illustreres f.eks. i en rapport fra det islandske økonomiministerium for nylig, hvori det hedder, at: »islandske finansielle virksomheder drives i øjeblikket i et beskyttet miljø med kapitalkontroller og en generel indskudsgaranti. Under sådanne forhold er indskud i banker praktisk taget den eneste sikre mulighed for islandske sparere« (77).

| (164) | For det andet er det klart, at Arion Bank uden garantien lettere kunne være blevet udsat for et stormløb på indskuddene i lighed med sin forgænger (78). Dermed vil banken efter al sandsynlighed skulle have betalt højere rentesatser (for at kompensere for risikoen) for at tiltrække eller blot opretholde det samme beløb i indskud, hvis det ikke havde været for den supplerende ubegrænsede indskudsgaranti, som den islandske stat har påtaget sig at stille. Dermed konkluderer Tilsynsmyndigheden, at indskudsgarantien indebærer en fordel for banken. |
| --- | --- |

(164)

For det andet er det klart, at Arion Bank uden garantien lettere kunne være blevet udsat for et stormløb på indskuddene i lighed med sin forgænger (78). Dermed vil banken efter al sandsynlighed skulle have betalt højere rentesatser (for at kompensere for risikoen) for at tiltrække eller blot opretholde det samme beløb i indskud, hvis det ikke havde været for den supplerende ubegrænsede indskudsgaranti, som den islandske stat har påtaget sig at stille. Dermed konkluderer Tilsynsmyndigheden, at indskudsgarantien indebærer en fordel for banken.

1.2.2.   Selektivitet

| (165) | For det andet skal støtteforanstaltningen være selektiv, således at den begunstiger »visse virksomheder eller visse produktioner«. Kapitaliseringsforanstaltningerne, likviditetsfaciliteten og SPRON-swapaftalen er selektive, idet de kun begunstiger Arion Bank. |
| --- | --- |

(165)

For det andet skal støtteforanstaltningen være selektiv, således at den begunstiger »visse virksomheder eller visse produktioner«. Kapitaliseringsforanstaltningerne, likviditetsfaciliteten og SPRON-swapaftalen er selektive, idet de kun begunstiger Arion Bank.

| (166) | Eftersom statsstøtte kan være selektiv selv i situationer, hvor en eller flere sektorer i økonomien begunstiges, mens andre ikke gør, betragter Tilsynsmyndigheden også statsgarantien på indskud, der begunstiger hele den islandske banksektor, som selektiv. Denne konklusion følger også af ovenstående betragtninger, ifølge hvilke banker begunstiges frem for andre virksomheder, der giver mulighed for at opspare og investere penge. |
| --- | --- |

(166)

Eftersom statsstøtte kan være selektiv selv i situationer, hvor en eller flere sektorer i økonomien begunstiges, mens andre ikke gør, betragter Tilsynsmyndigheden også statsgarantien på indskud, der begunstiger hele den islandske banksektor, som selektiv. Denne konklusion følger også af ovenstående betragtninger, ifølge hvilke banker begunstiges frem for andre virksomheder, der giver mulighed for at opspare og investere penge.

1.3.   Konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem kontraherende parter

| (167) | Foranstaltningerne styrker Arion Banks position i forhold til konkurrenter (eller potentielle konkurrenter) i Island og andre EØS-stater. Arion Bank er en virksomhed, der som beskrevet ovenfor er aktiv på finansielle markeder, der er åbne for international konkurrence i EØS. Selvom de islandske finansmarkeder i øjeblikket er ret isolerede på grund af kapitalkontrollerne, foregår der stadig grænseoverskridende handel, og der er muligheder for det, og handelen vil sandsynligvis blive øget, så snart kapitalkontrollerne lempes. Alle de vurderede foranstaltninger må derfor anses for at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem de medlemsstater, der er med i EØS-aftalen (79). |
| --- | --- |

(167)

Foranstaltningerne styrker Arion Banks position i forhold til konkurrenter (eller potentielle konkurrenter) i Island og andre EØS-stater. Arion Bank er en virksomhed, der som beskrevet ovenfor er aktiv på finansielle markeder, der er åbne for international konkurrence i EØS. Selvom de islandske finansmarkeder i øjeblikket er ret isolerede på grund af kapitalkontrollerne, foregår der stadig grænseoverskridende handel, og der er muligheder for det, og handelen vil sandsynligvis blive øget, så snart kapitalkontrollerne lempes. Alle de vurderede foranstaltninger må derfor anses for at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem de medlemsstater, der er med i EØS-aftalen (79).

1.4.   Konklusion

| (168) | Tilsynsmyndigheden når derfor til den konklusion, at de foranstaltninger, som den islandske stat har taget for at kapitalisere den nye bank samt likviditetsfaciliteten, indskudsgarantien og SPRON-swapaftalen udgør statsstøtte i betydningen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. |
| --- | --- |

(168)

Tilsynsmyndigheden når derfor til den konklusion, at de foranstaltninger, som den islandske stat har taget for at kapitalisere den nye bank samt likviditetsfaciliteten, indskudsgarantien og SPRON-swapaftalen udgør statsstøtte i betydningen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

2.   PROCEDUREKRAV

| (169) | Under henvisning til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 skal »EFTA-tilsynsmyndigheden underrettes i så god tid, at den kan fremsætte sine bemærkninger til eventuelle planer om tildeling eller ændring af støtte (...). Den pågældende medlemsstat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte fremgangsmåde har ført til endelig beslutning«. |
| --- | --- |

(169)

Under henvisning til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 skal »EFTA-tilsynsmyndigheden underrettes i så god tid, at den kan fremsætte sine bemærkninger til eventuelle planer om tildeling eller ændring af støtte (...). Den pågældende medlemsstat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte fremgangsmåde har ført til endelig beslutning«.

| (170) | De islandske myndigheder underrettede ikke Tilsynsmyndigheden om de støtteforanstaltninger, der er omfattet af beslutningen om at indlede proceduren, inden de blev gennemført. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de islandske myndigheder ikke har overholdt deres forpligtelser efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3. Med hensyn til Arion Banks køb af sparekassen SPM, som ifølge Tilsynsmyndigheden ikke omfatter statsstøtte, bemærker man ikke desto mindre, at i henhold til punkt 41 i Tilsynsmyndighedens omstruktureringsretningslinjer kan en banks opkøb af en konkurrerende virksomhed for at undgå konkurrenceforvridende brug af statsstøtte kun ske i undtagelsestilfælde og efter underretning af Tilsynsmyndigheden. |
| --- | --- |

(170)

De islandske myndigheder underrettede ikke Tilsynsmyndigheden om de støtteforanstaltninger, der er omfattet af beslutningen om at indlede proceduren, inden de blev gennemført. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de islandske myndigheder ikke har overholdt deres forpligtelser efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3. Med hensyn til Arion Banks køb af sparekassen SPM, som ifølge Tilsynsmyndigheden ikke omfatter statsstøtte, bemærker man ikke desto mindre, at i henhold til punkt 41 i Tilsynsmyndighedens omstruktureringsretningslinjer kan en banks opkøb af en konkurrerende virksomhed for at undgå konkurrenceforvridende brug af statsstøtte kun ske i undtagelsestilfælde og efter underretning af Tilsynsmyndigheden.

3.   STØTTENS FORENELIGHED

| (171) | Indledningsvis bemærker Tilsynsmyndigheden, at selvom Arion Bank er en ny juridisk enhed, der blev etableret i 2008, er den — for så vidt angår indenlandske transaktioner — tydeligvis Kaupthing Banks økonomiske efterfølger, idet der er tale om økonomisk kontinuitet mellem disse to enheder. Eftersom de økonomiske transaktioner, der blev foretaget af Arion Bank fra efteråret 2008 og frem, ikke kunne være fortsat uden støtten, betragter Tilsynsmyndigheden banken som en kriseramt virksomhed. |
| --- | --- |

(171)

Indledningsvis bemærker Tilsynsmyndigheden, at selvom Arion Bank er en ny juridisk enhed, der blev etableret i 2008, er den — for så vidt angår indenlandske transaktioner — tydeligvis Kaupthing Banks økonomiske efterfølger, idet der er tale om økonomisk kontinuitet mellem disse to enheder. Eftersom de økonomiske transaktioner, der blev foretaget af Arion Bank fra efteråret 2008 og frem, ikke kunne være fortsat uden støtten, betragter Tilsynsmyndigheden banken som en kriseramt virksomhed.

| (172) | Desuden udgør de foranstaltninger, der er til vurdering, både rednings- og omstruktureringsforanstaltninger. Som det hedder i beslutningen om at indlede proceduren, ville Tilsynsmyndigheden formentlig have givet foranstaltningerne midlertidig godkendelse som tilladt redningsstøtte, hvis de var blevet anmeldt inden gennemførelsen, inden man foretog den samlede vurdering af dem på grundlag af en omstruktureringsplan. Men eftersom de ikke blev anmeldt i tide, indledte Tilsynsmyndigheden den formelle undersøgelsesprocedure og bad om at få tilsendt en omstruktureringsplan. Som angivet ovenfor afhænger den endelige vurdering af, hvorvidt disse foranstaltninger er i overensstemmelse med reglerne, af, hvorvidt omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i Tilsynsmyndighedens gældende retningslinjer for kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

(172)

Desuden udgør de foranstaltninger, der er til vurdering, både rednings- og omstruktureringsforanstaltninger. Som det hedder i beslutningen om at indlede proceduren, ville Tilsynsmyndigheden formentlig have givet foranstaltningerne midlertidig godkendelse som tilladt redningsstøtte, hvis de var blevet anmeldt inden gennemførelsen, inden man foretog den samlede vurdering af dem på grundlag af en omstruktureringsplan. Men eftersom de ikke blev anmeldt i tide, indledte Tilsynsmyndigheden den formelle undersøgelsesprocedure og bad om at få tilsendt en omstruktureringsplan. Som angivet ovenfor afhænger den endelige vurdering af, hvorvidt disse foranstaltninger er i overensstemmelse med reglerne, af, hvorvidt omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i Tilsynsmyndighedens gældende retningslinjer for kriseramte virksomheder.

3.1.   Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden: artikel 61, stk. 3, i EØS-aftalen og Tilsynsmyndighedens omstruktureringsretningslinjer

| (173) | Selvom statsstøtte til virksomheder normalt vurderes i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen, kan Tilsynsmyndigheden i medfør af aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), tillade statsstøtte »for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af en EF-medlemsstats eller en EFTA-stats økonomi«. Som anført i punkt 8 i retningslinjerne for banker (80) bekræfter Tilsynsmyndigheden på ny, at i henhold til retspraksis og Europa-Kommissionens beslutningspraksis nødvendiggør EØS-Aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), en restriktiv tolkning af, hvad der kan betragtes som en alvorlig forstyrrelse af et EFTA-lands økonomi. |
| --- | --- |

(173)

Selvom statsstøtte til virksomheder normalt vurderes i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen, kan Tilsynsmyndigheden i medfør af aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), tillade statsstøtte »for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af en EF-medlemsstats eller en EFTA-stats økonomi«. Som anført i punkt 8 i retningslinjerne for banker (80) bekræfter Tilsynsmyndigheden på ny, at i henhold til retspraksis og Europa-Kommissionens beslutningspraksis nødvendiggør EØS-Aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), en restriktiv tolkning af, hvad der kan betragtes som en alvorlig forstyrrelse af et EFTA-lands økonomi.

| (174) | De islandske myndigheder har som ovenfor beskrevet forklaret, at Islands finansielle system befandt sig i en systemisk krise i oktober 2008, hvilket førte til, at de største banker og de største sparekasser brød sammen inden for nogle få dage. Den samlede markedsandel for de sammenbrudte finansieringsinstitutter udgjorde mere end 90 % på de fleste segmenter af det islandske finansmarked. Problemerne hang sammen med et sammenbrud i tilliden til landets valuta. Islands realøkonomi er blevet ramt hårdt af finanskrisen. Selvom der er gået mere end tre år, siden krisen satte ind, er det islandske finansielle system stadig sårbart. Selvom situationen er blevet betydeligt bedre siden 2008, er det tydeligt, at foranstaltningerne havde til formål at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den islandske økonomi på det tidspunkt, hvor de blev gennemført. |
| --- | --- |

(174)

De islandske myndigheder har som ovenfor beskrevet forklaret, at Islands finansielle system befandt sig i en systemisk krise i oktober 2008, hvilket førte til, at de største banker og de største sparekasser brød sammen inden for nogle få dage. Den samlede markedsandel for de sammenbrudte finansieringsinstitutter udgjorde mere end 90 % på de fleste segmenter af det islandske finansmarked. Problemerne hang sammen med et sammenbrud i tilliden til landets valuta. Islands realøkonomi er blevet ramt hårdt af finanskrisen. Selvom der er gået mere end tre år, siden krisen satte ind, er det islandske finansielle system stadig sårbart. Selvom situationen er blevet betydeligt bedre siden 2008, er det tydeligt, at foranstaltningerne havde til formål at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den islandske økonomi på det tidspunkt, hvor de blev gennemført.

| (175) | Derfor anses EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), for at finde anvendelse i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(175)

Derfor anses EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), for at finde anvendelse i dette tilfælde.

Anvendelse af omstruktureringsretningslinjerne

| (176) | I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte vedrørende tilbagevenden til bæredygtighed og vurderingen af omstruktureringsforanstaltningerne i finanssektoren i den nuværende krise i henhold til statsstøttereglerne (81) (»omstruktureringsretningslinjerne«) beskrives de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af finansieringsinstitutter i den nuværende krise. For at være forenelig med EF-traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), gælder ifølge omstruktureringsretningslinjerne følgende for omstruktureringen af et pengeinstitut under den nuværende finanskrise. Den skal:






  (i) | føre til genoprettelse af bankens levedygtighed, |
| --- | --- | --- |

(176)

I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte vedrørende tilbagevenden til bæredygtighed og vurderingen af omstruktureringsforanstaltningerne i finanssektoren i den nuværende krise i henhold til statsstøttereglerne (81) (»omstruktureringsretningslinjerne«) beskrives de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af finansieringsinstitutter i den nuværende krise. For at være forenelig med EF-traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), gælder ifølge omstruktureringsretningslinjerne følgende for omstruktureringen af et pengeinstitut under den nuværende finanskrise. Den skal:

(i)

føre til genoprettelse af bankens levedygtighed,

| (ii) | omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling), |
| --- | --- |

(ii)

omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling),

| (iii) | ledsages af foranstaltninger, som mest muligt kan mindske konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(iii)

ledsages af foranstaltninger, som mest muligt kan mindske konkurrencefordrejninger.

| (177) | Tilsynsmyndigheden vil derfor i det følgende på grundlag af omstruktureringsplanen for Arion Bank vurdere, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, og dermed om ovenfor beskrevne støtte foranstaltninger udgør forenelig omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(177)

Tilsynsmyndigheden vil derfor i det følgende på grundlag af omstruktureringsplanen for Arion Bank vurdere, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, og dermed om ovenfor beskrevne støtte foranstaltninger udgør forenelig omstruktureringsstøtte.

3.2.   Genoprettelse af levedygtigheden

| (178) | Genoprettelse af den langsigtede levedygtighed for en modtager af omstruktureringsstøtte er hovedformålet med denne støtte, og vurderingen af, hvorvidt omstruktureringsstøtten vil bidrage til dette, er et vigtigt aspekt ved vurderingen af dens forenelighed. |
| --- | --- |

(178)

Genoprettelse af den langsigtede levedygtighed for en modtager af omstruktureringsstøtte er hovedformålet med denne støtte, og vurderingen af, hvorvidt omstruktureringsstøtten vil bidrage til dette, er et vigtigt aspekt ved vurderingen af dens forenelighed.

| (179) | Som anført ovenfor gør turbulensen inden for den islandske økonomi i kølvandet på efteråret 2008 tilstedeværelsen af ekstraordinære foranstaltninger som f.eks. kapitalkontrollerne, et regelsæt i stadig udvikling og makroøkonomiske udsigter, der til trods for den seneste stabilisering fortsat er noget usikre, især på grund af de fortsatte økonomiske problemer i euroområdet, det udfordrende at drive en bank rentabelt og sikre dens langsigtede levedygtighed. Tilsynsmyndigheden understreger som udgangspunkt, at man skal tage hensyn til denne overvejelse ved nedenstående vurdering. |
| --- | --- |

(179)

Som anført ovenfor gør turbulensen inden for den islandske økonomi i kølvandet på efteråret 2008 tilstedeværelsen af ekstraordinære foranstaltninger som f.eks. kapitalkontrollerne, et regelsæt i stadig udvikling og makroøkonomiske udsigter, der til trods for den seneste stabilisering fortsat er noget usikre, især på grund af de fortsatte økonomiske problemer i euroområdet, det udfordrende at drive en bank rentabelt og sikre dens langsigtede levedygtighed. Tilsynsmyndigheden understreger som udgangspunkt, at man skal tage hensyn til denne overvejelse ved nedenstående vurdering.

| (180) | I afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at EØS-staten skal fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, der indeholder fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen, og som genopretter bankens langsigtede levedygtighed. I punkt 10 i omstruktureringsretningslinjerne kræves det, at omstruktureringsplanen identificerer årsagerne til bankens problemer og bankens egne svagheder, og det skitseres, hvordan de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger retter op på bankens underliggende problemer. |
| --- | --- |

(180)

I afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at EØS-staten skal fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, der indeholder fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen, og som genopretter bankens langsigtede levedygtighed. I punkt 10 i omstruktureringsretningslinjerne kræves det, at omstruktureringsplanen identificerer årsagerne til bankens problemer og bankens egne svagheder, og det skitseres, hvordan de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger retter op på bankens underliggende problemer.

| (181) | Årsagerne til Arion Banks problemer præciseres som beskrevet ovenfor i såvel omstruktureringsplanen som i rapporten fra den særlige undersøgelseskommission vedrørende omstændighederne ved oprettelsen af banken og dens forgængers problemer. Blandt hovedårsagerne, som identificeres i sidstnævnte for så vidt angår den tidligere bank, var den uforholdsmæssige og uholdbare ekspansion, gearingen af bankens ejere, risikokoncentrationen, en svag egenkapital og bankens størrelse sammenlignet med den islandske økonomi. Kaupthing Bank havde store enkeltengagementer og løb en stor risiko ved at udlåne til sine ejere. Den var også hovedsageligt baseret på kortsigtet engrosfinansiering. |
| --- | --- |

(181)

Årsagerne til Arion Banks problemer præciseres som beskrevet ovenfor i såvel omstruktureringsplanen som i rapporten fra den særlige undersøgelseskommission vedrørende omstændighederne ved oprettelsen af banken og dens forgængers problemer. Blandt hovedårsagerne, som identificeres i sidstnævnte for så vidt angår den tidligere bank, var den uforholdsmæssige og uholdbare ekspansion, gearingen af bankens ejere, risikokoncentrationen, en svag egenkapital og bankens størrelse sammenlignet med den islandske økonomi. Kaupthing Bank havde store enkeltengagementer og løb en stor risiko ved at udlåne til sine ejere. Den var også hovedsageligt baseret på kortsigtet engrosfinansiering.

Lovgivningsforanstaltninger vedrørende levedygtighed

| (182) | Selvom Arion Banks omstruktureringsplan afhjælper mange af bankens svagheder, som identificeres ovenfor, finder Tilsynsmyndigheden, at Kaupthings konkurs og den islandske finansindustris sammenbrud også skyldes en række faktorer, der var specifikke for Island og vedrørte landets begrænsede størrelse og det manglende tilsyn, som den særlige undersøgelseskommission påpegede. Arion Banks langsigtede levedygtighed, og det samme gælder alle andre islandske banker, afhænger således ikke udelukkende af de foranstaltninger, der træffes i selve banken, men også af, at disse tilsynsmæssige og lovgivningsmæssige mangler er blevet afhjulpet. |
| --- | --- |

(182)

Selvom Arion Banks omstruktureringsplan afhjælper mange af bankens svagheder, som identificeres ovenfor, finder Tilsynsmyndigheden, at Kaupthings konkurs og den islandske finansindustris sammenbrud også skyldes en række faktorer, der var specifikke for Island og vedrørte landets begrænsede størrelse og det manglende tilsyn, som den særlige undersøgelseskommission påpegede. Arion Banks langsigtede levedygtighed, og det samme gælder alle andre islandske banker, afhænger således ikke udelukkende af de foranstaltninger, der træffes i selve banken, men også af, at disse tilsynsmæssige og lovgivningsmæssige mangler er blevet afhjulpet.

| (183) | I denne henseende bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed de ændringer af de lovgivningsmæssige og tilsynsmæssige rammer, som de islandske myndigheder har foretaget, og som forklares i bilaget. |
| --- | --- |

(183)

I denne henseende bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed de ændringer af de lovgivningsmæssige og tilsynsmæssige rammer, som de islandske myndigheder har foretaget, og som forklares i bilaget.

| (184) | For det første er FME's beføjelser og kompetencer blevet styrket, bl.a. med nye ansvarsområder vedrørende store enkeltengagementer og risici i den forbindelse, som efter Tilsynsmyndighedens mening afhjælper en af de faktorer, der førte til finansmarkedets sammenbrud. |
| --- | --- |

(184)

For det første er FME's beføjelser og kompetencer blevet styrket, bl.a. med nye ansvarsområder vedrørende store enkeltengagementer og risici i den forbindelse, som efter Tilsynsmyndighedens mening afhjælper en af de faktorer, der førte til finansmarkedets sammenbrud.

| (185) | For det andet sigter de midlertidige høje krav til kapitalprocent og en række bestemmelser vedrørende sikkerhedsstillelsen, navnlig forbuddet mod at udvide kreditter mod sikkerhed i egne aktiver, mod at sikre, at islandske banker ikke igen kan opbygge en svag kapitalposition. Tilsynsmyndigheden finder, at disse foranstaltninger vil bidrage til at gøre de islandske banker mere modstandsdygtige. |
| --- | --- |

(185)

For det andet sigter de midlertidige høje krav til kapitalprocent og en række bestemmelser vedrørende sikkerhedsstillelsen, navnlig forbuddet mod at udvide kreditter mod sikkerhed i egne aktiver, mod at sikre, at islandske banker ikke igen kan opbygge en svag kapitalposition. Tilsynsmyndigheden finder, at disse foranstaltninger vil bidrage til at gøre de islandske banker mere modstandsdygtige.

| (186) | For det tredje har man gennemført en række foranstaltninger vedrørende kriterier for udnævnelse af direktører og bestyrelsesmedlemmer samt vedrørende deres aflønning. Desuden er udlån til forbundne parter (såsom ejere) blevet underlagt strengere regler, og FME kan nu forbyde en bank at udføre bestemte aktiviteter, hvis dette anses for begrundet. De eksterne og interne regnskabsregler er også blevet ændret, f.eks. er perioden, hvor en ekstern revisor kan arbejde for den samme bank, blevet forkortet. Tilsynsmyndigheden bemærker med tilfredshed, at disse foranstaltninger har til formål at undgå en gentagelse af begivenhederne med hensyn til ejere og topledere, og foranstaltningerne styrker også den eksterne risikoovervågning, og begge disse forholdsregler mindsker truslen mod bankens levedygtighed. |
| --- | --- |

(186)

For det tredje har man gennemført en række foranstaltninger vedrørende kriterier for udnævnelse af direktører og bestyrelsesmedlemmer samt vedrørende deres aflønning. Desuden er udlån til forbundne parter (såsom ejere) blevet underlagt strengere regler, og FME kan nu forbyde en bank at udføre bestemte aktiviteter, hvis dette anses for begrundet. De eksterne og interne regnskabsregler er også blevet ændret, f.eks. er perioden, hvor en ekstern revisor kan arbejde for den samme bank, blevet forkortet. Tilsynsmyndigheden bemærker med tilfredshed, at disse foranstaltninger har til formål at undgå en gentagelse af begivenhederne med hensyn til ejere og topledere, og foranstaltningerne styrker også den eksterne risikoovervågning, og begge disse forholdsregler mindsker truslen mod bankens levedygtighed.

| (187) | For det fjerde iværksættes FME's tidligere omtalte mulighed for at begrænse bankens aktiviteter ifølge de islandske myndigheder som følge af de store indskud, som de islandske forretningsbanker tog imod inden krisen, hvilket synes i det mindste at have fremskyndet deres fald. Desuden medfører de nye regler om likviditet og valutabalancen (82) efter Tilsynsmyndighedens mening tilsyneladende også visse restriktioner på bankens mulighed for at tiltrække uforholdsmæssigt store indskud fra udlandet, hvis dette ville gøre bankens forretning mere skrøbelig og sårbar over for valuta- og likviditetsrisici. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at de islandske myndigheder har reageret på dette aspekt af de lovgivningsmæssige mangler. |
| --- | --- |

(187)

For det fjerde iværksættes FME's tidligere omtalte mulighed for at begrænse bankens aktiviteter ifølge de islandske myndigheder som følge af de store indskud, som de islandske forretningsbanker tog imod inden krisen, hvilket synes i det mindste at have fremskyndet deres fald. Desuden medfører de nye regler om likviditet og valutabalancen (82) efter Tilsynsmyndighedens mening tilsyneladende også visse restriktioner på bankens mulighed for at tiltrække uforholdsmæssigt store indskud fra udlandet, hvis dette ville gøre bankens forretning mere skrøbelig og sårbar over for valuta- og likviditetsrisici. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at de islandske myndigheder har reageret på dette aspekt af de lovgivningsmæssige mangler.

Arion Banks omstruktureringsplan

| (188) | For så vidt angår omstruktureringsplanen og foranstaltninger inden for banken er Arion Bank i alt væsentligt vendt tilbage til en mere traditionel bankmodel, hvor man fokuserer på nære kundeforhold på det islandske marked. Banken vil hovedsageligt blive finansieret gennem kundeindskud og egenkapital med en gradvis stigning i låntagningen, især i form af sikrede obligationer. |
| --- | --- |

(188)

For så vidt angår omstruktureringsplanen og foranstaltninger inden for banken er Arion Bank i alt væsentligt vendt tilbage til en mere traditionel bankmodel, hvor man fokuserer på nære kundeforhold på det islandske marked. Banken vil hovedsageligt blive finansieret gennem kundeindskud og egenkapital med en gradvis stigning i låntagningen, især i form af sikrede obligationer.

| (189) | Som nævnt ovenfor var Arion Bank — sammenlignet med Kaupthing — betydeligt mindre gearet fra oprettelsestidspunktet, og størstedelen af engrosgælden forblev i Kaupthings bo, og man vil i henhold til omstruktureringsplanen kun i meget begrænset udstrækning skulle hente refinansiering af usikret gæld på de internationale markeder. Af samme grund blev spørgsmålet om fjernelsen af gearing på bankens balance i alt væsentligt løst allerede i oktober 2008. Ikke desto mindre er Tilsynsmyndigheden enig med Arion Banks og de islandske myndigheders vurdering af behovet for de forskellige foranstaltninger, der skitseres i omstruktureringsplanen for så vidt angår reduktionen af bankens transaktioner til en ny økonomisk virkelighed og begrænsning af risikoeksponeringen. De mangler, som disse foranstaltninger skal rette op på (f.eks. koncentrationen af store og forbundne engagementer, alvorlige valutaubalancer osv.), er for størstedelens vedkommende arvet fra den gamle bank. Af hensyn til Arion Banks fremtidige levedygtighed er det kolossalt vigtigt, at disse mangler afhjælpes i tilstrækkelig grad i omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(189)

Som nævnt ovenfor var Arion Bank — sammenlignet med Kaupthing — betydeligt mindre gearet fra oprettelsestidspunktet, og størstedelen af engrosgælden forblev i Kaupthings bo, og man vil i henhold til omstruktureringsplanen kun i meget begrænset udstrækning skulle hente refinansiering af usikret gæld på de internationale markeder. Af samme grund blev spørgsmålet om fjernelsen af gearing på bankens balance i alt væsentligt løst allerede i oktober 2008. Ikke desto mindre er Tilsynsmyndigheden enig med Arion Banks og de islandske myndigheders vurdering af behovet for de forskellige foranstaltninger, der skitseres i omstruktureringsplanen for så vidt angår reduktionen af bankens transaktioner til en ny økonomisk virkelighed og begrænsning af risikoeksponeringen. De mangler, som disse foranstaltninger skal rette op på (f.eks. koncentrationen af store og forbundne engagementer, alvorlige valutaubalancer osv.), er for størstedelens vedkommende arvet fra den gamle bank. Af hensyn til Arion Banks fremtidige levedygtighed er det kolossalt vigtigt, at disse mangler afhjælpes i tilstrækkelig grad i omstruktureringsplanen.

| (190) | Afhængigheden af engrosmarkeder til refinansiering viste sig at være en af hovedårsagerne til Kaupthings fald. Arion Banks finansiering har hidtil hovedsagelig været baseret på indskud og egenkapital, men i omstruktureringsplanen planlægges der en mindre reduktion af indskuddenes betydning fra 68 % til 61 % af de samlede passiver, bl.a. baseret på bankens analyse af sit indskudsgrundlag. Arion Bank har til hensigt at rette op på dette ved at udstede sikrede obligationer på det indenlandske marked. Der erindres om, at Arion Bank har fået tilladelse til at udstede sikrede obligationer og efterfølgende gennemførte et program for sikrede obligationer til 1 mia. EUR. I februar 2012 afsluttede Arion sit første udbud af dækkede obligationer, idet man udstedte obligationer til en værdi af 2,5 mia. ISK, og i maj 2012 afsluttede banken sit første udbud af fast forrentede ikkeindekserede obligationer til en værdi er 1,2 mia. ISK. (83) I resten af omstruktureringsperioden har banken til hensigt at udstede obligationer i forskellige formater, herunder sikrede obligationer og usikrede ikkeefterstillede obligationer. |
| --- | --- |

(190)

Afhængigheden af engrosmarkeder til refinansiering viste sig at være en af hovedårsagerne til Kaupthings fald. Arion Banks finansiering har hidtil hovedsagelig været baseret på indskud og egenkapital, men i omstruktureringsplanen planlægges der en mindre reduktion af indskuddenes betydning fra 68 % til 61 % af de samlede passiver, bl.a. baseret på bankens analyse af sit indskudsgrundlag. Arion Bank har til hensigt at rette op på dette ved at udstede sikrede obligationer på det indenlandske marked. Der erindres om, at Arion Bank har fået tilladelse til at udstede sikrede obligationer og efterfølgende gennemførte et program for sikrede obligationer til 1 mia. EUR. I februar 2012 afsluttede Arion sit første udbud af dækkede obligationer, idet man udstedte obligationer til en værdi af 2,5 mia. ISK, og i maj 2012 afsluttede banken sit første udbud af fast forrentede ikkeindekserede obligationer til en værdi er 1,2 mia. ISK. (83) I resten af omstruktureringsperioden har banken til hensigt at udstede obligationer i forskellige formater, herunder sikrede obligationer og usikrede ikkeefterstillede obligationer.

| (191) | Tilsynsmyndigheden mener baseret på oplysningerne fra de islandske myndigheder, at bankens finansieringssituation tilsyneladende er sund frem til udgangen af omstruktureringsperioden. I lyset af usikkerhederne vedrørende indskudsgarantien og kapitalkontrollerne samt den tvetydige fremtidige udvikling på markederne for (stats-) gæld kan man ikke konkludere, hvorvidt Arion Banks finansieringsstrategi vil materialisere sig som forudset i det lange løb. Men i lyset af den stærke afhængighed af indskud og sikrede obligationer i løbet af omstruktureringsperioden og disse gældstypers store andel af balancen medgiver Tilsynsmyndigheden, at mindre udsving i finansieringsstrategien, der kan blive nødvendige efterfølgende, ikke vil true bankens levedygtighed. |
| --- | --- |

(191)

Tilsynsmyndigheden mener baseret på oplysningerne fra de islandske myndigheder, at bankens finansieringssituation tilsyneladende er sund frem til udgangen af omstruktureringsperioden. I lyset af usikkerhederne vedrørende indskudsgarantien og kapitalkontrollerne samt den tvetydige fremtidige udvikling på markederne for (stats-) gæld kan man ikke konkludere, hvorvidt Arion Banks finansieringsstrategi vil materialisere sig som forudset i det lange løb. Men i lyset af den stærke afhængighed af indskud og sikrede obligationer i løbet af omstruktureringsperioden og disse gældstypers store andel af balancen medgiver Tilsynsmyndigheden, at mindre udsving i finansieringsstrategien, der kan blive nødvendige efterfølgende, ikke vil true bankens levedygtighed.

| (192) | Hvad angår balancens aktivside, forblev de internationale aktiver i Kaupthings bo. Dette har betydet, at balancen er reduceret med 88 %. En central svaghed ved Kaupthings forretningsmodel — afhængigheden af risikable internationale aktiver uden tilstrækkelig risikovurdering — er dermed afhjulpet. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at banken i henhold til omstruktureringsplanen ikke vil beskæftige sig med lignende forretninger fremover, men i stedet fokusere på sin traditionelle kerneforretning. |
| --- | --- |

(192)

Hvad angår balancens aktivside, forblev de internationale aktiver i Kaupthings bo. Dette har betydet, at balancen er reduceret med 88 %. En central svaghed ved Kaupthings forretningsmodel — afhængigheden af risikable internationale aktiver uden tilstrækkelig risikovurdering — er dermed afhjulpet. Tilsynsmyndigheden glæder sig over, at banken i henhold til omstruktureringsplanen ikke vil beskæftige sig med lignende forretninger fremover, men i stedet fokusere på sin traditionelle kerneforretning.

| (193) | En betydelig udfordring for banken med hensyn til aktivporteføljen er fortsat omstruktureringen af de lån, der blev overført fra Kaupthing. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed, at denne omstruktureringsproces har været og fortsat er en nøgleprioritet for banken, hvilket fremgår af de mange generiske og skræddersyede forslag, som banken har fremsat over for sine overgearede kunder. Selvom der fortsat resterer et stykke arbejde med færdiggørelsen af omstruktureringsprocessen, synes oplysninger fra banken at bekræfte, at der er gjort gode fremskridt, navnlig fra 2011, hvilket fremgår af det forhold, at ud af de 986 selskaber, som var kommet med i genopretningsprogrammer i banken, var processen ved udgangen af 2011 blevet afsluttet i 871 tilfælde, mens den kun var afsluttet for 416 selskaber ved udgangen af første kvartal af 2011. På det seneste har man også gjort gode fremskridt med hensyn til omstrukturering af husholdningernes gæld, og banken regner med at afslutte sine projekter for inddrivelse af virksomheders og privates gæld ved udgangen af 2012. |
| --- | --- |

(193)

En betydelig udfordring for banken med hensyn til aktivporteføljen er fortsat omstruktureringen af de lån, der blev overført fra Kaupthing. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden med tilfredshed, at denne omstruktureringsproces har været og fortsat er en nøgleprioritet for banken, hvilket fremgår af de mange generiske og skræddersyede forslag, som banken har fremsat over for sine overgearede kunder. Selvom der fortsat resterer et stykke arbejde med færdiggørelsen af omstruktureringsprocessen, synes oplysninger fra banken at bekræfte, at der er gjort gode fremskridt, navnlig fra 2011, hvilket fremgår af det forhold, at ud af de 986 selskaber, som var kommet med i genopretningsprogrammer i banken, var processen ved udgangen af 2011 blevet afsluttet i 871 tilfælde, mens den kun var afsluttet for 416 selskaber ved udgangen af første kvartal af 2011. På det seneste har man også gjort gode fremskridt med hensyn til omstrukturering af husholdningernes gæld, og banken regner med at afslutte sine projekter for inddrivelse af virksomheders og privates gæld ved udgangen af 2012.

| (194) | Tilsynsmyndigheden anser ovenstående for at være en indikator på, at Arion Banks omstruktureringsmetoder er sunde. I henhold til oplysninger fra Arion Bank virker det desuden realistisk, at banken kan nå sit mål om at færdiggøre omstruktureringen af sine låneporteføljer for virksomheder og husholdninger ved udgangen af 2012. Medmindre der forekommer uventede udviklinger i det makroøkonomiske klima i Island eller i udlandet, vil dette generelt betyde, at senest ved udgangen af omstruktureringsperioden vil Arion Bank efter Tilsynsmyndighedens mening have en forholdsvis sund balance og låneporteføljer, der klarer sig godt. |
| --- | --- |

(194)

Tilsynsmyndigheden anser ovenstående for at være en indikator på, at Arion Banks omstruktureringsmetoder er sunde. I henhold til oplysninger fra Arion Bank virker det desuden realistisk, at banken kan nå sit mål om at færdiggøre omstruktureringen af sine låneporteføljer for virksomheder og husholdninger ved udgangen af 2012. Medmindre der forekommer uventede udviklinger i det makroøkonomiske klima i Island eller i udlandet, vil dette generelt betyde, at senest ved udgangen af omstruktureringsperioden vil Arion Bank efter Tilsynsmyndighedens mening have en forholdsvis sund balance og låneporteføljer, der klarer sig godt.

| (195) | Som anført ovenfor var den svage kapitalisering af Kaupthing en af de faktorer, der førte til bankens fald. I Arion Banks omstruktureringsplan forudsiges det, at banken vil ligge et godt stykke over det minimale kapitalkrav på 16 %, som FME kræver gennem hele omstruktureringsperioden. Denne procentdel ligger et godt stykke over det fremtidige minimum i Basel III, som er på 10,5 %. Selv i henhold til stressscenariet, som Arion Bank har indsendt, vil kapitalkravet fortsat ligge betydeligt over dette høje benchmark på [> 20] %. Hvad angår kapitalvurderingen i dette års ICAAP-rapport, som Arion Bank har fremlagt i forbindelse med omstruktureringsplanen, anser Tilsynsmyndigheden det for fornuftigt og betryggende, at banken efter indregning af de forskellige risikofaktorer har en kapitalbuffer på [...] mia. ISK, som i det driftsmiljø, der beskrives ovenfor, giver Arion Bank en betydelig kapacitet til at håndtere uventet modgang. |
| --- | --- |

(195)

Som anført ovenfor var den svage kapitalisering af Kaupthing en af de faktorer, der førte til bankens fald. I Arion Banks omstruktureringsplan forudsiges det, at banken vil ligge et godt stykke over det minimale kapitalkrav på 16 %, som FME kræver gennem hele omstruktureringsperioden. Denne procentdel ligger et godt stykke over det fremtidige minimum i Basel III, som er på 10,5 %. Selv i henhold til stressscenariet, som Arion Bank har indsendt, vil kapitalkravet fortsat ligge betydeligt over dette høje benchmark på [> 20] %. Hvad angår kapitalvurderingen i dette års ICAAP-rapport, som Arion Bank har fremlagt i forbindelse med omstruktureringsplanen, anser Tilsynsmyndigheden det for fornuftigt og betryggende, at banken efter indregning af de forskellige risikofaktorer har en kapitalbuffer på [...] mia. ISK, som i det driftsmiljø, der beskrives ovenfor, giver Arion Bank en betydelig kapacitet til at håndtere uventet modgang.

| (196) | Med hensyn til bankens likviditetsposition bemærker Tilsynsmyndigheden, at den nuværende situation, i henhold til omstruktureringsplanen, virker tilstrækkeligt robust, og at der ikke er tegn på, at situationen vil blive betydeligt forværret i løbet af omstruktureringsperioden. Desuden mener Tilsynsmyndigheden, at stresstesten af bankens likviditetsprocent i forbindelse med ICAAP-rapporten viser, at selvom banken er udsat for likviditetsrisici, der kan blive til virkelighed i tilfælde af en pludselig ophævelse af kapitalkontrollerne, overvåges dens likviditetssituation nøje, der er foranstaltninger på vej til begrænsning af risikoen, og der er udarbejdet nødplaner for at forberede banken på uventede og negative begivenheder. Dette er også meget vigtigt, eftersom staten i 2010 måtte stille en særlig likviditetsfacilitet til rådighed for banken, for at den kunne overholde FME's likviditetskrav, og at denne likviditetsfacilitet udløber ved udgangen af 2014. |
| --- | --- |

(196)

Med hensyn til bankens likviditetsposition bemærker Tilsynsmyndigheden, at den nuværende situation, i henhold til omstruktureringsplanen, virker tilstrækkeligt robust, og at der ikke er tegn på, at situationen vil blive betydeligt forværret i løbet af omstruktureringsperioden. Desuden mener Tilsynsmyndigheden, at stresstesten af bankens likviditetsprocent i forbindelse med ICAAP-rapporten viser, at selvom banken er udsat for likviditetsrisici, der kan blive til virkelighed i tilfælde af en pludselig ophævelse af kapitalkontrollerne, overvåges dens likviditetssituation nøje, der er foranstaltninger på vej til begrænsning af risikoen, og der er udarbejdet nødplaner for at forberede banken på uventede og negative begivenheder. Dette er også meget vigtigt, eftersom staten i 2010 måtte stille en særlig likviditetsfacilitet til rådighed for banken, for at den kunne overholde FME's likviditetskrav, og at denne likviditetsfacilitet udløber ved udgangen af 2014.

| (197) | Tilsynsmyndigheden glæder sig også over ændringerne af Arion Banks organisationsstruktur og risikostyring, som beskrives ovenfor, og som retter op på en svaghed i Kaupthings forretning og vil bidrage til en mere objektiv og professionel risikovurdering i forbindelse med bankens drift. |
| --- | --- |

(197)

Tilsynsmyndigheden glæder sig også over ændringerne af Arion Banks organisationsstruktur og risikostyring, som beskrives ovenfor, og som retter op på en svaghed i Kaupthings forretning og vil bidrage til en mere objektiv og professionel risikovurdering i forbindelse med bankens drift.

| (198) | Med hensyn til rentabiliteten hedder det også i omstruktureringsretningslinjerne, at omstruktureringsplanen skal vise, hvordan banken vil genoprette sin langsigtede levedygtighed uden statsstøtte så hurtigt som muligt. Banken bør navnlig kunne opnå en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen, idet den samtidig dækker alle omkostninger ved sin normale drift og overholder de relevante lovgivningskrav. Det hedder navnlig i punkt 13 i omstruktureringsretningslinjerne, at langsigtet levedygtighed opnås, når en bank kan afholde alle sine omkostninger, inklusive afskrivninger og finansielle afgifter, og sikre en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil. |
| --- | --- |

(198)

Med hensyn til rentabiliteten hedder det også i omstruktureringsretningslinjerne, at omstruktureringsplanen skal vise, hvordan banken vil genoprette sin langsigtede levedygtighed uden statsstøtte så hurtigt som muligt. Banken bør navnlig kunne opnå en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen, idet den samtidig dækker alle omkostninger ved sin normale drift og overholder de relevante lovgivningskrav. Det hedder navnlig i punkt 13 i omstruktureringsretningslinjerne, at langsigtet levedygtighed opnås, når en bank kan afholde alle sine omkostninger, inklusive afskrivninger og finansielle afgifter, og sikre en hensigtsmæssig forrentning af egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil.

| (199) | Her erindrer Tilsynsmyndigheden om det, der allerede blev nævnt ovenfor, nemlig at det økonomiske klima, hvor Arion Bank opererer, ville være udfordrende for en hvilken som helst bank. Ud fra den betragtning er Tilsynsmyndigheden tilfreds med den forventede rentabilitet i omstruktureringsplanen, som trods den høje kapitalprocent vil være tilstrækkelig gennem størstedelen af omstruktureringsperioden og efterfølgende. Forrentningen af egenkapitalen, som var særligt høj i 2009-2010, vil variere mellem [> 10] % og [< 15] %. Uregelmæssige poster på driftsregnskabet, navnlig betydelige gevinster i værdiansættelsen fra de låneporteføljer, der er overført fra Kaupthing, og nedskrivningerne som følge af højesterets dom om FX-lån for nylig, som havde betydelig indvirkning på bankens finansielle resultater i de seneste tre år, ventes at blive mindre. Ifølge omstruktureringsplanen ventes sådanne uregelmæssige begivenheder kun at have begrænset indvirkning i 2012-2013 og ventes ikke at forekomme efter 2013. |
| --- | --- |

(199)

Her erindrer Tilsynsmyndigheden om det, der allerede blev nævnt ovenfor, nemlig at det økonomiske klima, hvor Arion Bank opererer, ville være udfordrende for en hvilken som helst bank. Ud fra den betragtning er Tilsynsmyndigheden tilfreds med den forventede rentabilitet i omstruktureringsplanen, som trods den høje kapitalprocent vil være tilstrækkelig gennem størstedelen af omstruktureringsperioden og efterfølgende. Forrentningen af egenkapitalen, som var særligt høj i 2009-2010, vil variere mellem [> 10] % og [< 15] %. Uregelmæssige poster på driftsregnskabet, navnlig betydelige gevinster i værdiansættelsen fra de låneporteføljer, der er overført fra Kaupthing, og nedskrivningerne som følge af højesterets dom om FX-lån for nylig, som havde betydelig indvirkning på bankens finansielle resultater i de seneste tre år, ventes at blive mindre. Ifølge omstruktureringsplanen ventes sådanne uregelmæssige begivenheder kun at have begrænset indvirkning i 2012-2013 og ventes ikke at forekomme efter 2013.

| (200) | En vigtig drivkraft for den fremtidige rentabilitet ifølge omstruktureringsplanen er større indtægter fra gebyrer og provision, som ventes at ligge på [...] gennem planlægningsperioden. Forretninger, der giver indtægter i form af provision og gebyrer, som transaktioner på værdipapirmarkedet og valutahandel, gik stort set i stå efter sammenbruddet og som følge af kapitalkontrollerne. Men når omstruktureringen af virksomhedssektoren nærmer sig sin afslutning, og kapitalkontrollerne bliver ophævet, forekommer det realistisk at forvente betydeligt stigende aktivitet inden for værdipapir- og valutahandel. Derfor stiller Tilsynsmyndigheden ikke spørgsmålstegn ved det plausible i disse tal. |
| --- | --- |

(200)

En vigtig drivkraft for den fremtidige rentabilitet ifølge omstruktureringsplanen er større indtægter fra gebyrer og provision, som ventes at ligge på [...] gennem planlægningsperioden. Forretninger, der giver indtægter i form af provision og gebyrer, som transaktioner på værdipapirmarkedet og valutahandel, gik stort set i stå efter sammenbruddet og som følge af kapitalkontrollerne. Men når omstruktureringen af virksomhedssektoren nærmer sig sin afslutning, og kapitalkontrollerne bliver ophævet, forekommer det realistisk at forvente betydeligt stigende aktivitet inden for værdipapir- og valutahandel. Derfor stiller Tilsynsmyndigheden ikke spørgsmålstegn ved det plausible i disse tal.

| (201) | Banken har taget en række initiativer som beskrevet ovenfor for at opnå omkostningseffektivitet, bl.a. rationalisering af sit afdelingsnet, og har lukket i alt 15 afdelinger. Ifølge bankens erklæringer [...]. Personalet blev reduceret med omkring 10 % i 2011. Tilsynsmyndigheden glæder sig over disse bestræbelser, idet de viser, at det allerede er lykkedes banken at begrænse sine omkostninger og fastholde forholdet mellem omkostninger og indtægter på 45 % i 2011. Ifølge omstruktureringsplanen vil banken sikre, at denne procentsats vil blive nedbragt yderligere til [...] % for den resterende del af omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(201)

Banken har taget en række initiativer som beskrevet ovenfor for at opnå omkostningseffektivitet, bl.a. rationalisering af sit afdelingsnet, og har lukket i alt 15 afdelinger. Ifølge bankens erklæringer [...]. Personalet blev reduceret med omkring 10 % i 2011. Tilsynsmyndigheden glæder sig over disse bestræbelser, idet de viser, at det allerede er lykkedes banken at begrænse sine omkostninger og fastholde forholdet mellem omkostninger og indtægter på 45 % i 2011. Ifølge omstruktureringsplanen vil banken sikre, at denne procentsats vil blive nedbragt yderligere til [...] % for den resterende del af omstruktureringsperioden.

| (202) | Ud over ovenstående er det klart, at omstruktureringsplanen er baseret på en lang række andre antagelser. Tilsynsmyndigheden har ønsket at undersøge de mest relevante og dem, der har størst betydning for Arion Banks fremtidige levedygtighed. De makroøkonomiske antagelser ligger i det store og hele på linje med prognoserne fra Islands statistikkontor og CBI, selvom banken forudser en lidt højere vækst og højere inflation. Generelt synes de antagelser, som omstruktureringsplanen er baseret på, at være tilstrækkeligt forsigtige til sammen med de betragtninger, som Tilsynsmyndigheden giver udtryk for ovenfor, at berettige den konklusion, at de omstruktureringsforanstaltninger, som banken har gennemført, er tilstrækkelige til at sikre dens langsigtede levedygtighed, medmindre der indtræffer uventede negative begivenheder af uforudset omfang og med uforudsete konsekvenser. |
| --- | --- |

(202)

Ud over ovenstående er det klart, at omstruktureringsplanen er baseret på en lang række andre antagelser. Tilsynsmyndigheden har ønsket at undersøge de mest relevante og dem, der har størst betydning for Arion Banks fremtidige levedygtighed. De makroøkonomiske antagelser ligger i det store og hele på linje med prognoserne fra Islands statistikkontor og CBI, selvom banken forudser en lidt højere vækst og højere inflation. Generelt synes de antagelser, som omstruktureringsplanen er baseret på, at være tilstrækkeligt forsigtige til sammen med de betragtninger, som Tilsynsmyndigheden giver udtryk for ovenfor, at berettige den konklusion, at de omstruktureringsforanstaltninger, som banken har gennemført, er tilstrækkelige til at sikre dens langsigtede levedygtighed, medmindre der indtræffer uventede negative begivenheder af uforudset omfang og med uforudsete konsekvenser.

| (203) | Under hensyntagen til ovenstående elementer mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen indeholder tilstrækkelige elementer, der bidrager til genoprettelse af bankens langsigtede levedygtighed, til, at Tilsynsmyndigheden kan konkludere, at bestemmelserne i afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne er overholdt. |
| --- | --- |

(203)

Under hensyntagen til ovenstående elementer mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen indeholder tilstrækkelige elementer, der bidrager til genoprettelse af bankens langsigtede levedygtighed, til, at Tilsynsmyndigheden kan konkludere, at bestemmelserne i afsnit 2 i omstruktureringsretningslinjerne er overholdt.

3.3.   Egetbidrag/byrdefordeling

| (204) | Punkt 22 i omstruktureringsretningslinjer lyder som følger: »Med henblik på at begrænse konkurrencefordrejning og afhjælpe den moralske risiko bør støtten begrænses til det nødvendige minimum, og støttemodtageren bør yde et passende egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne. Banken og kapitalindehaverne bør så vidt muligt bidrage til omstruktureringen med deres egne ressourcer. Dette er nødvendigt for at sikre, at de reddede banker bærer et passende ansvar for konsekvenserne af deres tidligere adfærd, og for at skabe passende incitamenter for deres fremtidige adfærd«. |
| --- | --- |

(204)

Punkt 22 i omstruktureringsretningslinjer lyder som følger: »Med henblik på at begrænse konkurrencefordrejning og afhjælpe den moralske risiko bør støtten begrænses til det nødvendige minimum, og støttemodtageren bør yde et passende egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne. Banken og kapitalindehaverne bør så vidt muligt bidrage til omstruktureringen med deres egne ressourcer. Dette er nødvendigt for at sikre, at de reddede banker bærer et passende ansvar for konsekvenserne af deres tidligere adfærd, og for at skabe passende incitamenter for deres fremtidige adfærd«.

| (205) | Tilsynsmyndigheden erindrer i denne forbindelse om et afgørende aspekt i den foreliggende sag. Da Arion Bank blev oprettet på grundlag af Kaupthings indenlandske transaktioner, blev Kaupthing Banks aktionærers investeringer fuldstændig fjernet, og dette har således bidraget mest muligt til omstruktureringen af Arion Bank. Desuden måtte kreditorerne i Kaupthing lide betydelige tab (84) eller måtte i det mindste påtage sig risikoen ved, at deres investering afhang af rentabiliteten i Arion Bank. Så med hensyn til Kaupthings ejere og kreditorer er kriteriet om byrdefordeling opfyldt optimalt, og spørgsmålet om moralsk risiko afhjulpet. |
| --- | --- |

(205)

Tilsynsmyndigheden erindrer i denne forbindelse om et afgørende aspekt i den foreliggende sag. Da Arion Bank blev oprettet på grundlag af Kaupthings indenlandske transaktioner, blev Kaupthing Banks aktionærers investeringer fuldstændig fjernet, og dette har således bidraget mest muligt til omstruktureringen af Arion Bank. Desuden måtte kreditorerne i Kaupthing lide betydelige tab (84) eller måtte i det mindste påtage sig risikoen ved, at deres investering afhang af rentabiliteten i Arion Bank. Så med hensyn til Kaupthings ejere og kreditorer er kriteriet om byrdefordeling opfyldt optimalt, og spørgsmålet om moralsk risiko afhjulpet.

| (206) | Ud over ovenstående skal Tilsynsmyndigheden vurdere, hvorvidt statsstøtten til Arion Bank var begrænset til det påkrævede minimum. |
| --- | --- |

(206)

Ud over ovenstående skal Tilsynsmyndigheden vurdere, hvorvidt statsstøtten til Arion Bank var begrænset til det påkrævede minimum.

| (207) | Med hensyn til kapitaliseringsforanstaltningerne var den oprindelige kapitalisering af Arion Bank, indtil aftalen med Kaupthings kreditorer nedbragte statens andel til 13 %, lige netop tilstrækkelig til at opfylde FME's kapitalkrav. I 2009, efter at aftalen om Kaupthings køb af Arion Bank var indgået, og der var stillet tier-II-kapital til rådighed for Arion Bank, nåede kapitalkravet omkring 18 %, 2 procentpoint mere end den minimumsprocent, som FME foreslog. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at kapitalprocenten især afhang af, hvorvidt værdiansættelsen af de aktiver, som var overført fra Kaupthing til Arion Bank, var foregået korrekt. Man skal desuden huske på, at på daværende tidspunkt var de økonomiske udsigter for Island temmelig usikre. I lyset af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at størrelsen af den kapital, som den islandske stat tilførte Arion Bank, var begrænset til det nødvendige minimum, idet den kun udgjorde det lovbestemte minimum plus en rimelig buffer. |
| --- | --- |

(207)

Med hensyn til kapitaliseringsforanstaltningerne var den oprindelige kapitalisering af Arion Bank, indtil aftalen med Kaupthings kreditorer nedbragte statens andel til 13 %, lige netop tilstrækkelig til at opfylde FME's kapitalkrav. I 2009, efter at aftalen om Kaupthings køb af Arion Bank var indgået, og der var stillet tier-II-kapital til rådighed for Arion Bank, nåede kapitalkravet omkring 18 %, 2 procentpoint mere end den minimumsprocent, som FME foreslog. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at kapitalprocenten især afhang af, hvorvidt værdiansættelsen af de aktiver, som var overført fra Kaupthing til Arion Bank, var foregået korrekt. Man skal desuden huske på, at på daværende tidspunkt var de økonomiske udsigter for Island temmelig usikre. I lyset af ovenstående mener Tilsynsmyndigheden, at størrelsen af den kapital, som den islandske stat tilførte Arion Bank, var begrænset til det nødvendige minimum, idet den kun udgjorde det lovbestemte minimum plus en rimelig buffer.

| (208) | Det rokker ikke ved denne konklusion, at Arion Banks kapitalkrav efterfølgende er steget en del, til 19 % i 2010 og 21 % i 2011. Stigningen i kapitalkravet skyldtes i vid udstrækning opskrivningen af den bogførte værdi af de aktiver, der var blevet overført fra Kaupthing til Arion Bank. Man kunne ikke med nogen form for sikkerhed have forudset, at dette ville ske, og det forhold, at kapitalkravet udviklede sig så gunstigt senere hen, er efter Tilsynsmyndighedens mening ikke grund nok til at mene, at Arion Bank blev overkapitaliseret af staten i begyndelsen (85). |
| --- | --- |

(208)

Det rokker ikke ved denne konklusion, at Arion Banks kapitalkrav efterfølgende er steget en del, til 19 % i 2010 og 21 % i 2011. Stigningen i kapitalkravet skyldtes i vid udstrækning opskrivningen af den bogførte værdi af de aktiver, der var blevet overført fra Kaupthing til Arion Bank. Man kunne ikke med nogen form for sikkerhed have forudset, at dette ville ske, og det forhold, at kapitalkravet udviklede sig så gunstigt senere hen, er efter Tilsynsmyndighedens mening ikke grund nok til at mene, at Arion Bank blev overkapitaliseret af staten i begyndelsen (85).

| (209) | I punkt 26 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at banker, der modtager omstruktureringsstøtte »skal kunne forrente kapitalen, herunder i form af dividender og kuponer på udestående efterstillet gæld, med det overskud, som deres aktiviteter giver anledning til«. |
| --- | --- |

(209)

I punkt 26 i omstruktureringsretningslinjerne hedder det, at banker, der modtager omstruktureringsstøtte »skal kunne forrente kapitalen, herunder i form af dividender og kuponer på udestående efterstillet gæld, med det overskud, som deres aktiviteter giver anledning til«.

| (210) | I denne forbindelse er det værd at erindre om, at på det tidspunkt, hvor aftalerne om Kaupskils overtagelse af 87 % af aktierne i Arion Bank blev indgået, aftalte man, at regeringen skulle have en rimelig andel af bankens indtjening, indtil den nye aftale om ejerskab trådte i kraft. Det aftalte beløb var 6,5 mia. ISK (86), hvilket svarede til en årlig forrentning til staten på næsten 9 % på den kapital, der allerede blev tilbagebetalt i efteråret 2009. Det er klart, at dette beløb ligger 2,3 mia. ISK lavere end den påløbne rente på statsobligationen på daværende tidspunkt, og det ligger også betydeligt under ECB's benchmarkrentesats på 15,3 % for denne periode som fastsat i Tilsynsmyndighedens rekapitaliseringsretningslinjer (87). Men for den andel på 13 %, som staten bevarede i Arion Bank, virker udsigterne til et tilfredsstillende overskud lovende i lyset af Arion Banks overordnet set gode resultater siden oprettelsen. |
| --- | --- |

(210)

I denne forbindelse er det værd at erindre om, at på det tidspunkt, hvor aftalerne om Kaupskils overtagelse af 87 % af aktierne i Arion Bank blev indgået, aftalte man, at regeringen skulle have en rimelig andel af bankens indtjening, indtil den nye aftale om ejerskab trådte i kraft. Det aftalte beløb var 6,5 mia. ISK (86), hvilket svarede til en årlig forrentning til staten på næsten 9 % på den kapital, der allerede blev tilbagebetalt i efteråret 2009. Det er klart, at dette beløb ligger 2,3 mia. ISK lavere end den påløbne rente på statsobligationen på daværende tidspunkt, og det ligger også betydeligt under ECB's benchmarkrentesats på 15,3 % for denne periode som fastsat i Tilsynsmyndighedens rekapitaliseringsretningslinjer (87). Men for den andel på 13 %, som staten bevarede i Arion Bank, virker udsigterne til et tilfredsstillende overskud lovende i lyset af Arion Banks overordnet set gode resultater siden oprettelsen.

| (211) | Men det skal også understreges, at forrentningen af tier-II-kapitalen afviger fra Tilsynsmyndighedens rekapitaliseringsretningslinjer. Som de islandske myndigheder korrekt anfører, udgør den krævede forrentning i henhold til rekapitaliseringsretningslinjerne af statens finansieringsomkostninger 8 %, Kaupthings CDS-margen forud for krisen og et tillægsgebyr på 2 %. Som følge af Kaupthings høje CDS-margener forud for krisen ligger den forrentning, som Arion Bank betaler, EURIBOR plus et 4 % tillæg, tilsyneladende et godt stykke under dette benchmark. |
| --- | --- |

(211)

Men det skal også understreges, at forrentningen af tier-II-kapitalen afviger fra Tilsynsmyndighedens rekapitaliseringsretningslinjer. Som de islandske myndigheder korrekt anfører, udgør den krævede forrentning i henhold til rekapitaliseringsretningslinjerne af statens finansieringsomkostninger 8 %, Kaupthings CDS-margen forud for krisen og et tillægsgebyr på 2 %. Som følge af Kaupthings høje CDS-margener forud for krisen ligger den forrentning, som Arion Bank betaler, EURIBOR plus et 4 % tillæg, tilsyneladende et godt stykke under dette benchmark.

| (212) | Ifølge punkt 25 i omstruktureringsretningslinjerne kan afvigelser fra en hensigtsmæssig forudgående byrdefordeling (dvs. en passende forrentning) bl.a. begrundes med en mere vidtgående omstrukturering, inklusive foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejningen. Som det vil fremgå nedenfor, mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringen af Arion Bank er tilstrækkeligt vidtgående til, at denne betingelse er opfyldt. |
| --- | --- |

(212)

Ifølge punkt 25 i omstruktureringsretningslinjerne kan afvigelser fra en hensigtsmæssig forudgående byrdefordeling (dvs. en passende forrentning) bl.a. begrundes med en mere vidtgående omstrukturering, inklusive foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejningen. Som det vil fremgå nedenfor, mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringen af Arion Bank er tilstrækkeligt vidtgående til, at denne betingelse er opfyldt.

| (213) | Mens SPRON-swapaftalen som ovenfor beskrevet indeholder elementer af statsstøtte, mener Tilsynsmyndigheden, at den er opbygget på en måde, der har til formål at begrænse om ikke udelukke en direkte økonomisk fordel for Arion Bank. Aftalen udgør i bund og grund en aftale om kompensation til Arion Bank til gengæld for overtagelsen af SPRON's indskudsforpligtelser, og det er sandsynligt, at Arion Bank får aktiver, der svarer til de overførte passiver. Tilsynsmyndigheden mener ikke, at denne støtte har stor betydning for dens vurdering af byrdefordelingen. |
| --- | --- |

(213)

Mens SPRON-swapaftalen som ovenfor beskrevet indeholder elementer af statsstøtte, mener Tilsynsmyndigheden, at den er opbygget på en måde, der har til formål at begrænse om ikke udelukke en direkte økonomisk fordel for Arion Bank. Aftalen udgør i bund og grund en aftale om kompensation til Arion Bank til gengæld for overtagelsen af SPRON's indskudsforpligtelser, og det er sandsynligt, at Arion Bank får aktiver, der svarer til de overførte passiver. Tilsynsmyndigheden mener ikke, at denne støtte har stor betydning for dens vurdering af byrdefordelingen.

| (214) | Endelig med hensyn til indskudsgarantien har Tilsynsmyndigheden allerede i beslutningen om at indlede proceduren givet udtryk for, at den — i lyset af de ekstraordinære omstændigheder på daværende tidspunkt — kan være et forholdsmæssigt middel til at sikre den finansielle stabilitet i Island. Det er imidlertid klart, at en sådan støtte ikke kan godkendes i det uendelige. |
| --- | --- |

(214)

Endelig med hensyn til indskudsgarantien har Tilsynsmyndigheden allerede i beslutningen om at indlede proceduren givet udtryk for, at den — i lyset af de ekstraordinære omstændigheder på daværende tidspunkt — kan være et forholdsmæssigt middel til at sikre den finansielle stabilitet i Island. Det er imidlertid klart, at en sådan støtte ikke kan godkendes i det uendelige.

| (215) | Så hvis denne statsstøtte skal anses for at være begrænset til det nødvendige minimum, mener Tilsynsmyndigheden, at den skal afsluttes hurtigst muligt. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over, at de islandske myndigheder har til hensigt at indføre et andet indskudsgarantisystem, som i øjeblikket ventes indført, inden kapitalkontrollerne ophæves, dvs. senest ved udgangen af 2013. |
| --- | --- |

(215)

Så hvis denne statsstøtte skal anses for at være begrænset til det nødvendige minimum, mener Tilsynsmyndigheden, at den skal afsluttes hurtigst muligt. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over, at de islandske myndigheder har til hensigt at indføre et andet indskudsgarantisystem, som i øjeblikket ventes indført, inden kapitalkontrollerne ophæves, dvs. senest ved udgangen af 2013.

| (216) | Tilsynsmyndigheden mener desuden, at en levedygtig bank skal kunne konkurrere på markedet uden at være beskyttet af en sådan generel indskudsgaranti, og vil derfor kun godkende indskudsgarantien frem til udgangen af 2014. (88) Herefter bør indskudsgarantien kun være styret af den gældende EØS-lovgivning vedrørende indskudsgarantier. |
| --- | --- |

(216)

Tilsynsmyndigheden mener desuden, at en levedygtig bank skal kunne konkurrere på markedet uden at være beskyttet af en sådan generel indskudsgaranti, og vil derfor kun godkende indskudsgarantien frem til udgangen af 2014. (88) Herefter bør indskudsgarantien kun være styret af den gældende EØS-lovgivning vedrørende indskudsgarantier.

| (217) | På grundlag af ovenstående elementer konkluderer Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen for Arion Bank sikrer, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at støttemodtageren, aktionærerne og obligationsejere i den gamle bank har deltaget i byrdefordelingen i betydelig grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 3 i omstruktureringsretningslinjerne. |
| --- | --- |

(217)

På grundlag af ovenstående elementer konkluderer Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen for Arion Bank sikrer, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at støttemodtageren, aktionærerne og obligationsejere i den gamle bank har deltaget i byrdefordelingen i betydelig grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 3 i omstruktureringsretningslinjerne.

3.4.   Begrænsning af konkurrencefordrejning

| (218) | I omstruktureringsretningslinjernes afsnit 4, punkt 29-32, hedder det:
  »Under en systemisk krise er sikring af den finansielle stabilitet fortsat det overordnede mål for støtte til finanssektoren, men sikring af systemisk stabilitet på kort sigt bør ikke på længere sigt føre til mere ulige konkurrencevilkår og mindre konkurrenceprægede markeder. I denne forbindelse spiller foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejning som følge af statsstøtte en vigtig rolle. [...] De foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejninger, bør være skræddersyede til at fjerne de fordrejninger, der vil opstå på det marked, hvor den støttemodtagende bank vil operere, når den har fået genoprettet sin rentabilitet efter omstruktureringen, samtidig med at de bør være baseret på en fælles politik og fælles principper. Udgangspunktet for Tilsynsmyndighedens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan i overensstemmelse med afsnit 2 i dette kapitel. [...] Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.
  Med hensyn til det første kriterium kan de foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejningerne, variere betydeligt alt efter støttebeløbets størrelse samt graden af byrdefordeling og den pris, der betales. Generelt vil der være færre negative konsekvenser som følge af problemer med moralsk risiko, hvor der er tale om en højere grad af byrdefordeling og et større egetbidrag.
  Med hensyn til det andet kriterium vil Tilsynsmyndigheden analysere støttens sandsynlige virkninger på de markeder, hvor den støttemodtagende bank kommer til at operere efter omstruktureringen. Den vil først og fremmest se på, hvilken størrelse og relative betydning banken vil få på sit marked eller sine markeder, når dens rentabilitet er blevet genoprettet. De foranstaltninger, der skal træffes, vil blive afpasset efter de forhold, der gør sig gældende på markedet, for at sikre, at den effektive konkurrence bevares. [...] Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejningerne bør ikke forringe udsigterne til, at banken kan få genoprettet sin rentabilitet.« |
| --- | --- |

(218)

I omstruktureringsretningslinjernes afsnit 4, punkt 29-32, hedder det:

»Under en systemisk krise er sikring af den finansielle stabilitet fortsat det overordnede mål for støtte til finanssektoren, men sikring af systemisk stabilitet på kort sigt bør ikke på længere sigt føre til mere ulige konkurrencevilkår og mindre konkurrenceprægede markeder. I denne forbindelse spiller foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejning som følge af statsstøtte en vigtig rolle. [...] De foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejninger, bør være skræddersyede til at fjerne de fordrejninger, der vil opstå på det marked, hvor den støttemodtagende bank vil operere, når den har fået genoprettet sin rentabilitet efter omstruktureringen, samtidig med at de bør være baseret på en fælles politik og fælles principper. Udgangspunktet for Tilsynsmyndighedens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan i overensstemmelse med afsnit 2 i dette kapitel. [...] Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.

Med hensyn til det første kriterium kan de foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejningerne, variere betydeligt alt efter støttebeløbets størrelse samt graden af byrdefordeling og den pris, der betales. Generelt vil der være færre negative konsekvenser som følge af problemer med moralsk risiko, hvor der er tale om en højere grad af byrdefordeling og et større egetbidrag.

Med hensyn til det andet kriterium vil Tilsynsmyndigheden analysere støttens sandsynlige virkninger på de markeder, hvor den støttemodtagende bank kommer til at operere efter omstruktureringen. Den vil først og fremmest se på, hvilken størrelse og relative betydning banken vil få på sit marked eller sine markeder, når dens rentabilitet er blevet genoprettet. De foranstaltninger, der skal træffes, vil blive afpasset efter de forhold, der gør sig gældende på markedet, for at sikre, at den effektive konkurrence bevares. [...] Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejningerne bør ikke forringe udsigterne til, at banken kan få genoprettet sin rentabilitet.«

| (219) | Det følger af ovenstående, at støttens størrelse, navnlig relativt set, og markedets karakteristika er afgørende for Tilsynsmyndighedens vurdering af, hvorvidt foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen er hensigtsmæssige. Samtidig er det klart, at sådanne foranstaltninger ikke må bringe levedygtigheden for modtageren af omstruktureringsstøtten i fare, og konkurrenceproblemer skal afhjælpes med henblik på det overordnede mål om finansiel stabilitet i den nuværende krise. |
| --- | --- |

(219)

Det følger af ovenstående, at støttens størrelse, navnlig relativt set, og markedets karakteristika er afgørende for Tilsynsmyndighedens vurdering af, hvorvidt foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen er hensigtsmæssige. Samtidig er det klart, at sådanne foranstaltninger ikke må bringe levedygtigheden for modtageren af omstruktureringsstøtten i fare, og konkurrenceproblemer skal afhjælpes med henblik på det overordnede mål om finansiel stabilitet i den nuværende krise.

| (220) | På baggrund af ovenstående juridiske ramme vil Tilsynsmyndigheden i det følgende fremkomme med de betragtninger, som den anser for væsentlige for sin vurdering af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejning. |
| --- | --- |

(220)

På baggrund af ovenstående juridiske ramme vil Tilsynsmyndigheden i det følgende fremkomme med de betragtninger, som den anser for væsentlige for sin vurdering af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejning.

| (221) | Tilsynsmyndigheden mener først og fremmest, at der i lyset af den særlige situation på de islandske finansmarkeder og de økonomiske betingelser, der beskrives i de foregående kapitler, er behov for en nøje vurdering af markedsbetingelserne og konkurrencesituationen. Foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen bør afspejle de aktuelle vanskelige omstændigheder, idet man sikrer, at konkurrencefordrejningen er begrænset til et minimum på både kort og langt sigt. |
| --- | --- |

(221)

Tilsynsmyndigheden mener først og fremmest, at der i lyset af den særlige situation på de islandske finansmarkeder og de økonomiske betingelser, der beskrives i de foregående kapitler, er behov for en nøje vurdering af markedsbetingelserne og konkurrencesituationen. Foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningen bør afspejle de aktuelle vanskelige omstændigheder, idet man sikrer, at konkurrencefordrejningen er begrænset til et minimum på både kort og langt sigt.

| (222) | Som det fremgår af afsnittet om byrdefordeling har man taget højde for det største mulige bidrag fra Kaupthings tidligere ejere og i et vist omfang fra Kaupthings kreditorer. Dermed er behovet for supplerende konkurrenceforanstaltninger blevet mindre. |
| --- | --- |

(222)

Som det fremgår af afsnittet om byrdefordeling har man taget højde for det største mulige bidrag fra Kaupthings tidligere ejere og i et vist omfang fra Kaupthings kreditorer. Dermed er behovet for supplerende konkurrenceforanstaltninger blevet mindre.

| (223) | Med hensyn til kendetegnene for det relevante marked og som ovenfor beskrevet sammenbruddet i det islandske finanssystem efterfulgt af de islandske myndigheders indgriben, herunder oprettelsen af Arion Bank på grundlag af Kaupthings indenlandske transaktioner, førte dette for det tredje til en større koncentration på det islandske marked for finansielle tjenester og øgede markedsandelen for de tre største banker — Landsbankinn, Íslandsbanki og Arion Bank — betydeligt. Derudover er der kun et par mindre aktører på markedet tilbage, og de umiddelbare udsigter til, at der kommer nye aktører til, er meget begrænsede, ikke kun på grund af de allerede omtalte hindringer for markedsadgang og markedets beskedne størrelse, men især også på grund af de gældende kapitalkontroller. Arion Bank indtager en meget betydningsfuld position på dette koncentrerede marked med en markedsandel på 30 % eller mere på de mest relevante og økonomisk vigtige markedssegmenter. |
| --- | --- |

(223)

Med hensyn til kendetegnene for det relevante marked og som ovenfor beskrevet sammenbruddet i det islandske finanssystem efterfulgt af de islandske myndigheders indgriben, herunder oprettelsen af Arion Bank på grundlag af Kaupthings indenlandske transaktioner, førte dette for det tredje til en større koncentration på det islandske marked for finansielle tjenester og øgede markedsandelen for de tre største banker — Landsbankinn, Íslandsbanki og Arion Bank — betydeligt. Derudover er der kun et par mindre aktører på markedet tilbage, og de umiddelbare udsigter til, at der kommer nye aktører til, er meget begrænsede, ikke kun på grund af de allerede omtalte hindringer for markedsadgang og markedets beskedne størrelse, men især også på grund af de gældende kapitalkontroller. Arion Bank indtager en meget betydningsfuld position på dette koncentrerede marked med en markedsandel på 30 % eller mere på de mest relevante og økonomisk vigtige markedssegmenter.

| (224) | For det fjerde førte krisen til en række meget specifikke problemer, såsom de store bankers ekstremt høje grad af direkte og indirekte ejerskab af realøkonomien. Et yderligere konkurrenceproblem er eksistensen af et de factomonopol på it-tjenester til banker (RB), hvoraf hovedparten ejes af de tre største banker. |
| --- | --- |

(224)

For det fjerde førte krisen til en række meget specifikke problemer, såsom de store bankers ekstremt høje grad af direkte og indirekte ejerskab af realøkonomien. Et yderligere konkurrenceproblem er eksistensen af et de factomonopol på it-tjenester til banker (RB), hvoraf hovedparten ejes af de tre største banker.

| (225) | For det femte er den relative størrelse af støtten til Arion Bank betydelig. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at staten oprindeligt stillede hele kapitalen til rådighed for banken. Desuden har banken nydt godt af en række støtteforanstaltninger — den særlige likviditetsfacilitet, SPRON-swapaftalen og den generelle indskudsgaranti. Samtidig er Arion Bank stadig en lille bank, i det mindste målt med internationale alen. |
| --- | --- |

(225)

For det femte er den relative størrelse af støtten til Arion Bank betydelig. I denne forbindelse bemærker Tilsynsmyndigheden, at staten oprindeligt stillede hele kapitalen til rådighed for banken. Desuden har banken nydt godt af en række støtteforanstaltninger — den særlige likviditetsfacilitet, SPRON-swapaftalen og den generelle indskudsgaranti. Samtidig er Arion Bank stadig en lille bank, i det mindste målt med internationale alen.

| (226) | På dette grundlag bemærker Tilsynsmyndigheden, at en række foranstaltninger er blevet eller vil blive truffet for at begrænse konkurrencefordrejningen, der skyldes statsstøtten til Arion Bank. |
| --- | --- |

(226)

På dette grundlag bemærker Tilsynsmyndigheden, at en række foranstaltninger er blevet eller vil blive truffet for at begrænse konkurrencefordrejningen, der skyldes statsstøtten til Arion Bank.

(i)   Foranstaltninger og udvikling af lovgivningen, som de islandske myndigheder har foretaget eller har forpligtet sig til at foretage

| (227) | Den islandske regering har specifikt indgået to forpligtelser (se bilaget), som efter Tilsynsmyndighedens mening kan bidrage til at skabe en lovgivningssituation, der fremmer konkurrence på de finansielle markeder: |
| --- | --- |

(227)

Den islandske regering har specifikt indgået to forpligtelser (se bilaget), som efter Tilsynsmyndighedens mening kan bidrage til at skabe en lovgivningssituation, der fremmer konkurrence på de finansielle markeder:

| (228) | For det første ved at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal revidere lov nr. 36/1978 om stempelafgift, og ved navnlig at undersøge, hvorvidt man skal afskaffe stempelafgifter på obligationer udstedt af privatpersoner, når disse overføres mellem kreditorer (f.eks. når private overfører deres lån fra en låneinstitution til en anden). Tilsynsmyndigheden mener, at den nuværende lov — som bl.a. forpligter kunderne til at betale stempelafgift af den pålydende værdi af den pågældende obligation (89), når de skifter udlåner — måske vil udgøre en begrænsning af konkurrencen, fordi det kan stavnsbinde kunderne til eksisterende aftaler om langfristede lån. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over løftet om, at denne lov skal revideres. |
| --- | --- |

(228)

For det første ved at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal revidere lov nr. 36/1978 om stempelafgift, og ved navnlig at undersøge, hvorvidt man skal afskaffe stempelafgifter på obligationer udstedt af privatpersoner, når disse overføres mellem kreditorer (f.eks. når private overfører deres lån fra en låneinstitution til en anden). Tilsynsmyndigheden mener, at den nuværende lov — som bl.a. forpligter kunderne til at betale stempelafgift af den pålydende værdi af den pågældende obligation (89), når de skifter udlåner — måske vil udgøre en begrænsning af konkurrencen, fordi det kan stavnsbinde kunderne til eksisterende aftaler om langfristede lån. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over løftet om, at denne lov skal revideres.

| (229) | For det andet bemærker Tilsynsmyndigheden, at regeringen i henhold til en beslutning truffet af det islandske parlament den 21. marts 2012 vil nedsætte et udvalg, der har mandat til at gennemgå forbrugerbeskyttelsen på det finansielle marked. Dette vil omfatte et særligt mandat til revision af mulighederne for og omkostningerne ved at skifte, og udvalget skal arbejde tæt sammen med den islandske konkurrencemyndighed om dette spørgsmål. Udvalget skal barsle med sin rapport senest den 15. januar 2013. Tilsynsmyndigheden mener, at en grundig vurdering vil kunne gavne konkurrencen på langt sigt. I mellemtiden bør det bank-specifikke løfte fra Arion Bank, som gennemgås i det følgende, bidrage til at gøre det lettere at skifte og dermed øge konkurrencen. |
| --- | --- |

(229)

For det andet bemærker Tilsynsmyndigheden, at regeringen i henhold til en beslutning truffet af det islandske parlament den 21. marts 2012 vil nedsætte et udvalg, der har mandat til at gennemgå forbrugerbeskyttelsen på det finansielle marked. Dette vil omfatte et særligt mandat til revision af mulighederne for og omkostningerne ved at skifte, og udvalget skal arbejde tæt sammen med den islandske konkurrencemyndighed om dette spørgsmål. Udvalget skal barsle med sin rapport senest den 15. januar 2013. Tilsynsmyndigheden mener, at en grundig vurdering vil kunne gavne konkurrencen på langt sigt. I mellemtiden bør det bank-specifikke løfte fra Arion Bank, som gennemgås i det følgende, bidrage til at gøre det lettere at skifte og dermed øge konkurrencen.

| (230) | Med hensyn til de konkurrenceproblemer, som Tilsynsmyndigheden har identificeret vedrørende RB, glæder Tilsynsmyndigheden sig over den løsning, som den islandske konkurrencemyndighed og ejerne af RB, inklusive de tre store banker, er nået frem til i denne sag. Her bestræber man sig på at sikre adgangen til væsentlig it-infrastruktur på et ikkediskriminerende grundlag og til en rimelig pris for mindre konkurrenter og potentielle nye markedsdeltagere. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at de problemer, den har gjort opmærksom på, er blevet afhjulpet på tilfredsstillende vis gennem denne aftale, og at Tilsynsmyndigheden derfor ikke behøver beskæftige sig yderligere med dette spørgsmål i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(230)

Med hensyn til de konkurrenceproblemer, som Tilsynsmyndigheden har identificeret vedrørende RB, glæder Tilsynsmyndigheden sig over den løsning, som den islandske konkurrencemyndighed og ejerne af RB, inklusive de tre store banker, er nået frem til i denne sag. Her bestræber man sig på at sikre adgangen til væsentlig it-infrastruktur på et ikkediskriminerende grundlag og til en rimelig pris for mindre konkurrenter og potentielle nye markedsdeltagere. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at de problemer, den har gjort opmærksom på, er blevet afhjulpet på tilfredsstillende vis gennem denne aftale, og at Tilsynsmyndigheden derfor ikke behøver beskæftige sig yderligere med dette spørgsmål i denne afgørelse.

| (231) | Endelig bemærker Tilsynsmyndigheden de ændringer af lovgivningen, der er blevet foretaget siden 2008, og som behandles i bilaget. Med hensyn til bekymringen over konkurrencesituationen er indførelsen af artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002 af særlig relevans i denne henseende. Den omfatter bestemmelser, der begrænser finansielle virksomheders deltagelse i aktiviteter, der ligger uden for rammerne af deres godkendelser. Ifølge denne nye regel må de kun udøve sådanne aktiviteter midlertidigt og med henblik på at afslutte transaktioner eller omorganisere kunders aktiviteter. Der skal indsendes en begrundet meddelelse om dette til FME, og der er indført tidsfrister for, hvor længe finansielle virksomheder har til at gennemføre omorganiseringen af deres kunder og skille sig af med de tilhørende aktiver. |
| --- | --- |

(231)

Endelig bemærker Tilsynsmyndigheden de ændringer af lovgivningen, der er blevet foretaget siden 2008, og som behandles i bilaget. Med hensyn til bekymringen over konkurrencesituationen er indførelsen af artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002 af særlig relevans i denne henseende. Den omfatter bestemmelser, der begrænser finansielle virksomheders deltagelse i aktiviteter, der ligger uden for rammerne af deres godkendelser. Ifølge denne nye regel må de kun udøve sådanne aktiviteter midlertidigt og med henblik på at afslutte transaktioner eller omorganisere kunders aktiviteter. Der skal indsendes en begrundet meddelelse om dette til FME, og der er indført tidsfrister for, hvor længe finansielle virksomheder har til at gennemføre omorganiseringen af deres kunder og skille sig af med de tilhørende aktiver.

| (232) | Tilsynsmyndigheden betragter denne ændring som en hensigtsmæssig reaktion på problemet med finansieringsinstitutternes uforholdsmæssigt store ejerskab inden for realøkonomien. Denne bestemmelse synes i det mindste at forhindre denne situation — som er en direkte følge af konverteringen af gæld til egenkapital (og tilsvarende transaktioner), der omfatter overforgældede selskaber i kølvandet på krisen — i at blive permanent. Eftersom den afhjælper et af de mest presserende konkurrenceproblemer, der hænger sammen med statsstøtten til de tre banker, tager Tilsynsmyndigheden behørigt hensyn til den i sin vurdering. |
| --- | --- |

(232)

Tilsynsmyndigheden betragter denne ændring som en hensigtsmæssig reaktion på problemet med finansieringsinstitutternes uforholdsmæssigt store ejerskab inden for realøkonomien. Denne bestemmelse synes i det mindste at forhindre denne situation — som er en direkte følge af konverteringen af gæld til egenkapital (og tilsvarende transaktioner), der omfatter overforgældede selskaber i kølvandet på krisen — i at blive permanent. Eftersom den afhjælper et af de mest presserende konkurrenceproblemer, der hænger sammen med statsstøtten til de tre banker, tager Tilsynsmyndigheden behørigt hensyn til den i sin vurdering.

(ii)   Specifikke foranstaltninger vedrørende Arion Bank

| (233) | Tilsynsmyndigheden understreger, at Arion Banks tilstedeværelse på markedet og størrelse kun er en brøkdel af Kaupthings — idet de samlede aktiver er blevet reduceret med 88 % som beskrevet ovenfor. Til forskel fra Kaupthing er Arion Bank kun aktiv på det islandske marked. Selvom størstedelen af denne reduktion naturligvis skyldes afviklingen af Kaupthings internationale transaktioner, mener Tilsynsmyndigheden, at denne proces er særligt relevant i forbindelse med konkurrencefordrejningen, eftersom det navnlig var Kaupthings risikable oversøiske strategi, der førte til bankens sammenbrud og forårsagede fordrejning på de finansielle markeder i EØS tidligere (90). |
| --- | --- |

(233)

Tilsynsmyndigheden understreger, at Arion Banks tilstedeværelse på markedet og størrelse kun er en brøkdel af Kaupthings — idet de samlede aktiver er blevet reduceret med 88 % som beskrevet ovenfor. Til forskel fra Kaupthing er Arion Bank kun aktiv på det islandske marked. Selvom størstedelen af denne reduktion naturligvis skyldes afviklingen af Kaupthings internationale transaktioner, mener Tilsynsmyndigheden, at denne proces er særligt relevant i forbindelse med konkurrencefordrejningen, eftersom det navnlig var Kaupthings risikable oversøiske strategi, der førte til bankens sammenbrud og forårsagede fordrejning på de finansielle markeder i EØS tidligere (90).

| (234) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at Arion Bank ifølge bilaget har forpligtet sig til ikke at opkøbe finansieringsinstitutter frem til den 1. december 2014, medmindre den på forhånd får Tilsynsmyndighedens godkendelse. Dette betyder, at medmindre der bliver behov for yderligere fusioner ud fra betragtninger om finansiel stabilitet, kan man undgå yderligere en koncentration af det islandske finansmarked gennem opkøb foretaget af Arion Bank. Denne forpligtelse sikrer også, at den støtte, som Arion Bank har fået tildelt, anvendes til at genoprette bankens levedygtighed i stedet for at konsolidere og udvide dens markedsandel i Island. Arion Banks forpligtelse til [...] skal også hilses velkommen, idet den [...] og støtter den politik, der skal gennemføres for at opnå de nødvendige omkostningsreduktioner. Det samme gælder Arion Banks forpligtelse om, at den frem til den 1. december 2014 hverken vil håndhæve kontraktbestemmelser i realkreditaftaler med private (91) eller indføre nye kontraktbestemmelser, der omfatter særlige betingelser om rentesatser, der er afhængige af et bestemt mindstemål af forretninger med banken. |
| --- | --- |

(234)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at Arion Bank ifølge bilaget har forpligtet sig til ikke at opkøbe finansieringsinstitutter frem til den 1. december 2014, medmindre den på forhånd får Tilsynsmyndighedens godkendelse. Dette betyder, at medmindre der bliver behov for yderligere fusioner ud fra betragtninger om finansiel stabilitet, kan man undgå yderligere en koncentration af det islandske finansmarked gennem opkøb foretaget af Arion Bank. Denne forpligtelse sikrer også, at den støtte, som Arion Bank har fået tildelt, anvendes til at genoprette bankens levedygtighed i stedet for at konsolidere og udvide dens markedsandel i Island. Arion Banks forpligtelse til [...] skal også hilses velkommen, idet den [...] og støtter den politik, der skal gennemføres for at opnå de nødvendige omkostningsreduktioner. Det samme gælder Arion Banks forpligtelse om, at den frem til den 1. december 2014 hverken vil håndhæve kontraktbestemmelser i realkreditaftaler med private (91) eller indføre nye kontraktbestemmelser, der omfatter særlige betingelser om rentesatser, der er afhængige af et bestemt mindstemål af forretninger med banken.

| (235) | Som beskrevet ovenfor udgør det islandske finansmarked i øjeblikket et udfordrende driftsmiljø for en hvilken som helst bank, hvilket også afspejles af en nærmest total mangel på interesse i at komme ind på dette marked i øjeblikket fra udlandets side. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over Arion Banks løfter om at gøre det lettere at skifte mellem banker og levering af basale betalingstjenester. Tilsynsmyndigheden mener, at disse foranstaltninger kombineret med aftalen mellem de tre største banker og den islandske konkurrencemyndighed om RB, der nævnes ovenfor, sikrer, at mindre markedsdeltagere har adgang til de vigtigste infrastrukturer og tjenester til rimelige priser, og at de større aktører ikke har mulighed for at blokere deres adgang. Tilsynsmyndigheden mener, at dette vil fjerne nogle af hindringerne for fremtidige (potentielle) markedsdeltagere og kan give eksisterende mindre aktører mulighed for at udvide deres markedsandele, hvis de kan tilbyde bedre ydelser end deres større konkurrenter. Desuden vil alle de foranstaltninger, der har til formål at gøre det lettere at skifte bank, bidrage til skærpet konkurrence mellem de eksisterende store aktører og til at forhindre eller løse en situation med potentiel kollektiv dominans. |
| --- | --- |

(235)

Som beskrevet ovenfor udgør det islandske finansmarked i øjeblikket et udfordrende driftsmiljø for en hvilken som helst bank, hvilket også afspejles af en nærmest total mangel på interesse i at komme ind på dette marked i øjeblikket fra udlandets side. Tilsynsmyndigheden glæder sig derfor over Arion Banks løfter om at gøre det lettere at skifte mellem banker og levering af basale betalingstjenester. Tilsynsmyndigheden mener, at disse foranstaltninger kombineret med aftalen mellem de tre største banker og den islandske konkurrencemyndighed om RB, der nævnes ovenfor, sikrer, at mindre markedsdeltagere har adgang til de vigtigste infrastrukturer og tjenester til rimelige priser, og at de større aktører ikke har mulighed for at blokere deres adgang. Tilsynsmyndigheden mener, at dette vil fjerne nogle af hindringerne for fremtidige (potentielle) markedsdeltagere og kan give eksisterende mindre aktører mulighed for at udvide deres markedsandele, hvis de kan tilbyde bedre ydelser end deres større konkurrenter. Desuden vil alle de foranstaltninger, der har til formål at gøre det lettere at skifte bank, bidrage til skærpet konkurrence mellem de eksisterende store aktører og til at forhindre eller løse en situation med potentiel kollektiv dominans.

| (236) | Endelig forpligter Arion Bank sig til hurtigst mulig at sælge aktieposter i driftsselskaber, som man har overtaget som følge af omstruktureringen i henhold til artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002, den forpligter sig til at følge proceduren og overholde tidsfristerne, som er angivet i denne bestemmelse, og som de tolkes af FME, og den vil fremlægge ajourførte oplysninger på sit eget eller et datterselskabs websted vedrørende datterselskaber og aktieposter, der sættes til salg. Tilsynsmyndigheden glæder sig over Arion Banks løfte om hurtigst muligt at ville frasælge alle selskaber og aktieposter, der ikke vedrører dens kerneforretning, ikke mindst af hensyn til levedygtigheden. Selvom Tilsynsmyndigheden mener, at det er indlysende, at banken skal overholde bestemmelserne i den islandske lovgivning, såsom artikel 22 i loven om finansielle virksomheder, tager den dette løfte til efterretning og henleder de islandske myndigheders og støttemodtagernes opmærksomhed på, at en overtrædelse af den nationale lovgivning i dette tilfælde også kan indebære misbrug af støtten. Tilsynsmyndigheden mener desuden, at banken ved at skulle medtage oplysninger om planlagte frasalg og salg på sit websted indfører større gennemsigtighed om den nuværende ejersituation i den islandske økonomi. Dette afhjælper i det mindste i en vis udstrækning dette særlige konkurrenceproblem, der kendetegner de islandske markeder i øjeblikket. |
| --- | --- |

(236)

Endelig forpligter Arion Bank sig til hurtigst mulig at sælge aktieposter i driftsselskaber, som man har overtaget som følge af omstruktureringen i henhold til artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002, den forpligter sig til at følge proceduren og overholde tidsfristerne, som er angivet i denne bestemmelse, og som de tolkes af FME, og den vil fremlægge ajourførte oplysninger på sit eget eller et datterselskabs websted vedrørende datterselskaber og aktieposter, der sættes til salg. Tilsynsmyndigheden glæder sig over Arion Banks løfte om hurtigst muligt at ville frasælge alle selskaber og aktieposter, der ikke vedrører dens kerneforretning, ikke mindst af hensyn til levedygtigheden. Selvom Tilsynsmyndigheden mener, at det er indlysende, at banken skal overholde bestemmelserne i den islandske lovgivning, såsom artikel 22 i loven om finansielle virksomheder, tager den dette løfte til efterretning og henleder de islandske myndigheders og støttemodtagernes opmærksomhed på, at en overtrædelse af den nationale lovgivning i dette tilfælde også kan indebære misbrug af støtten. Tilsynsmyndigheden mener desuden, at banken ved at skulle medtage oplysninger om planlagte frasalg og salg på sit websted indfører større gennemsigtighed om den nuværende ejersituation i den islandske økonomi. Dette afhjælper i det mindste i en vis udstrækning dette særlige konkurrenceproblem, der kendetegner de islandske markeder i øjeblikket.

| (237) | På grundlag af alle ovenstående elementer og navnlig som følge af den særlige situation i Island og det forhold, at ovennævnte foranstaltninger efter Tilsynsmyndighedens mening tager højde for de væsentligste konkurrenceproblemer, som Tilsynsmyndigheden har identificeret i samarbejde med den islandske konkurrencemyndighed, og under hensyntagen til det overordnede mål om finansiel stabilitet, konkluderer Tilsynsmyndigheden, at disse forpligtelser begrænser konkurrencefordrejningen i tilfredsstillende grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsretningslinjerne. |
| --- | --- |

(237)

På grundlag af alle ovenstående elementer og navnlig som følge af den særlige situation i Island og det forhold, at ovennævnte foranstaltninger efter Tilsynsmyndighedens mening tager højde for de væsentligste konkurrenceproblemer, som Tilsynsmyndigheden har identificeret i samarbejde med den islandske konkurrencemyndighed, og under hensyntagen til det overordnede mål om finansiel stabilitet, konkluderer Tilsynsmyndigheden, at disse forpligtelser begrænser konkurrencefordrejningen i tilfredsstillende grad. Omstruktureringsstøtten er derfor i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsretningslinjerne.

III.   KONKLUSION

| (238) | På grundlag af ovenstående vurdering og i lyset af den omstruktureringsplan for Arion Bank, som de islandske myndigheder har fremlagt, fjernes den tvivl, som Tilsynsmyndigheden udtrykte i beslutningen om at indlede proceduren for så vidt angår arten og foreneligheden af støtteforanstaltningerne over for Arion Bank. Tilsynsmyndigheden godkender derfor støtteforanstaltningerne som omstruktureringsstøtte, der er forenelig med EØS-aftalens funktion i henhold til EØS-Traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), hvis Island og Arion Bank opfylder de forpligtelser, der opstilles i bilaget |
| --- | --- |

(238)

På grundlag af ovenstående vurdering og i lyset af den omstruktureringsplan for Arion Bank, som de islandske myndigheder har fremlagt, fjernes den tvivl, som Tilsynsmyndigheden udtrykte i beslutningen om at indlede proceduren for så vidt angår arten og foreneligheden af støtteforanstaltningerne over for Arion Bank. Tilsynsmyndigheden godkender derfor støtteforanstaltningerne som omstruktureringsstøtte, der er forenelig med EØS-aftalens funktion i henhold til EØS-Traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), hvis Island og Arion Bank opfylder de forpligtelser, der opstilles i bilaget

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den oprindelige driftskapital, den (midlertidige) fuldstændige statslige kapitalisering, statens andel på 13 % af aktiekapitalen og tier-II-kapitalen til Arion Bank samt den særlige likviditetsfacilitet, SPRON-swapaftalen og den ubegrænsede indskudsgaranti udgør statsstøtte i henhold til artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen.

Artikel 2

De i artikel 1 opførte foranstaltninger udgør ulovlig statsstøtte fra datoerne for deres gennemførelse til datoen for vedtagelsen af denne afgørelse, idet de islandske myndigheder har undladt at opfylde kravet om at underrette Tilsynsmyndigheden forud for indførelsen af støtten, jf. artikel 1, stk. 3, del I i protokol nr. 3.

Artikel 3

De i artikel 1 opførte foranstaltninger er forenelige med EØS-aftalens funktion i henhold til EØS-Traktatens artikel 61, stk. 3, litra b), hvis forpligtelserne i bilaget opfyldes. Godkendelsen af den ubegrænsede indskudsgaranti udløber ved udgangen af 2014.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Republikken Island.

Artikel 5

Kun den engelske udgave af denne afgørelse er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2012.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Oda Helen SLETNES

Formand

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Medlem af kollegiet

---

(1)  Dette dokument offentliggøres alene til orientering. I denne offentlige version er nogle oplysninger udeladt af fortrolighedshensyn. Dette er angivet med [...] eller et talinterval i firkantet parentes for at give et ikkefortroligt skøn over det relevante tal.

1

(2)  Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 492/10/KOL om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure om statsstøtte ydet til genoprettelsen af visse af (gamle) Kaupthing Banks aktiviteter og oprettelsen og kapitaliseringen af New Kaupthing Bank (nu omdøbt til Arion Bank), EUT C 41 af 10.2.2011, s. 7 og EØS-tillæg til Den Europæiske Unions Tidende nr. 7 af 10.2.2011, s. 1.

2

Den Europæiske Unions Tidende

(3)  Yderligere oplysninger om den procedure, der førte op til Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 492/10/KOL, kan findes i afgørelsens afsnit om proceduren.

3

(4)  Korrigeret af de interesserede parter den 25. maj 2012.

4

(5)  Vedrørende konkurrencesituationen i den islandske banksektor og mulige midler til bekæmpelse af illoyal konkurrence har Tilsynsmyndigheden samarbejdet med den islandske konkurrencemyndighed.

5

(6)  Medlemmerne af den særlige undersøgelseskommission var højesteretsdommer Páll Hreinsson, Islands ombudsmand Tryggvi Gunnarsson og Sigríður Benediktsdóttir, Ph.D., professor og prorektor ved Yale University, USA. Rapporten findes in extenso på islandsk på: http://rna.althingi.is/ og afsnit oversat til engelsk (herunder resuméet og kapitlet om årsagerne til bankernes sammenbrud) findes på: http://sic.althingi.is/.

6

(7)  Islandsk króna.

7

króna

(8)  Udlån til udenlandske parter steg med 11,4 mia. EUR fra 9,3 mia. EUR til 20,7 mia. EUR på seks måneder.

8

(9)  Kapitel 21.2.1.2 i rapporten.

9

(10)  Exista, Exista Trading, Bakkavör Group, Bakkavor Finance Ltd, Bakkabraedur Holding B.V., Lýsing, Síminn, Skipti og andre dermed forbundne selskaber.

10

(11)  Over halvdelen af sådanne lån ydet fra begyndelsen af 2007 indtil bankens sammenbrud blev ydet uden sikkerhed.

11

(12)  Det fremgår bl.a. af referaterne fra Kaupthing Banks bestyrelses låneudvalg, at banken ofte lånte penge til Tchenguiz, så han kunne overholde margenopkrævninger fra andre banker, når hans egne selskaber faldt.

12

(13)  Kapitel 21.2.1.4 i rapporten.

13

(14)  Det var rent faktisk den daværende koalitionsregerings erklærede politik at tilskynde til mere vækst og tilskynde bankerne til at bevare deres hovedsæde i Island.

14

(15)  Kapitel 2, side 5 i rapporten.

15

(16)  For yderligere oplysninger om de foranstaltninger, som de islandske myndigheder traf, henivses til Finansministerens rapport til Altinget om genoprettelse af de kommercielle banker fra maj 2011 (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), se http://www.althingi.is/altext/139/s/pdf/1213.pdf.

16

(17)  Lov nr. 125/2008 om myndigheden med ansvar for udbetalinger fra statskassen som følge af usædvanlige omstændigheder på det finansielle marked osv.

17

(18)  Se også FME's årsrapport 2009 (juli 2008-juni 2009), tilgængelig på http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

18

(19)  Senere blev flere finansvirksomheder overtaget. I marts 2009 overtog FME kontrollen med aktiviteterne i de tre finansvirksomheder Straumur-Burdaras, Reykjaviks sparekasse (SPRON) og Sparisjodabanki Íslands (Icebank) og traf beslutning om disponeringen over disse virksomheders aktiver og passiver. Mens akkorden med Straumurs kreditorer senere blev godkendt, blev SPRON og Sparisjodabanki omfattet af en likvidationsprocedure. Andre finansvirksomheder blev også hårdt ramt af de tre store kommercielle bankers kollaps og den store usikkerhed på finansmarkederne, og flere finansvirksomheder blev sat under offentlig administration i 2010. FME udpegede således en midlertidig bestyrelse for VBS Investment Bank i marts 2010. I april 2010 overtog FME kontrollen med Keflavík sparekasse og Byr sparekasse og bestemte, at deres aktiviteter skulle overgå til nye finansvirksomheder, hhv. SpKef sparekasse og Byr hf. Da de finansielle vilkår for disse nye virksomheder viste sig at være dårligere end først antaget, blev SpKef senere lagt sammen med Landsbankinn i henhold til FME's beslutning, og Byr hf. blev lagt sammen med Íslandsbanki, efterfulgt af et udbud vedrørende aktierne i Byr. De islandske myndigheder blev endvidere i 2009 opfordret til at håndtere de finansielle problemer i Saga Capital Investment Bank og i 2011 i boligfinansieringsfonden.

19

(20)  Som et eksempel på den drastiske nedskrivning kan det nævnes, at den månedlige gennemsnitskurs for euro/islandsk krone steg fra 90,71 ISK i december 2007 til 184,64 ISK i november 2009.

20

(21)  I perioden 2009-2011 var investeringernes andel af BNP kun 13-14 %.

21

(22)  Handelsbalancen er et udtryk for forskellen i indtjening fra eksport og import af varer og tjenesteydelser. Den omfatter ikke balancen for primær indkomst fra udlandet, som har været negativ i de seneste år, især siden 2008. Dette betyder, at Islands samlede løbende poster trods overskuddet på handelsbalancen har udvist et underskud i de senere år, også selvom det er faldet kraftigt siden 2009.

22

(23)  Se f.eks. Økonomiministerens rapport til Altinget fra marts 2012: »Future Structure of the Islandic Financial System«. Ifølge ministeriet betragtes denne rapport som en katalysator for en diskussion af dette vigtige emne på et velinformeret grundlag, da den ikke indeholder fuldt udviklede forslag, men fremlægger hovedaspekterne og fremtidsudsigterne i forhold til den internationale udvikling. Rapporten findes på http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

23

Future Structure of the Islandic Financial System

(24)  At bringe indskudsgarantierne tilbage til normale vilkår vil ikke kun sige at fjerne statens støtte til sådanne garantier, men omfatter også en revision af bestemmelserne i nødloven, i henhold til hvilke indskud, der er omfattet af lovfæstede indskudsgarantier, prioriteres i forbindelse med en finansvirksomheds likvidationsproces. Dette er en stor fordel for indskydere, ikke mindst nu, hvor borgerne stadig har bankernes kollaps i 2008 i frisk erindring. På den anden side er denne bestemmelse sandsynligvis et handicap for bankerne, når de ønsker at sprede deres finansieringssystem.

24

(25)  Se kapitel 9 i økonomiministerens rapport, jf. fodnote 25. Da økonomiministeren fremlagde sin rapport, udpegede han også en gruppe bestående af bankeksperter, også udenlandske eksperter, som skal udarbejde forslag til omfattende juridiske og tilsynsmæssige rammer for det islandske finansmarked som helhed. Ifølge samme rapport forventer de islandske myndigheder også at afsøge andre fremtidige muligheder, herunder at adskille investeringsaktiviteter fra kommercielle bankaktiviteter, indføre en lovgivning om finansiel stabilitet og eventuelt ændre ansvarsfordelingen mellem de organer, der fører tilsyn med finansielle tjenesteydelser. Det fremgår også af udtalelser fra de islandske myndigheder, at en revision af de valutapolitiske rammer stadig er på dagsordenen, med eller uden den mulighed, at Island bliver medlem af EU, samt andre midler til at forbedre den økonomiske forvaltning og sikre, at tilsynsmyndigheder »kan se skoven for bare træer« og effektivt anvender de mest hensigtsmæssige makrotilsynsværktøjer.

25

(26)  Se kapitel 6 i Økonomiministerens rapport til Altinget, The Future Structure of the Icelandic Financial System, tilgængelig på http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

26

The Future Structure of the Icelandic Financial System

(27)  Siden efteråret 2008 er flere finansvirksomheder forsvundet fra markedet (ud over de »gamle« store forretningsbanker, Glitnir, Kaupthing og Landsbanki): Sparisjóðabanki Íslands (tidligere Icebank), Reykjavik sparekasse (SPRON), Sparisjóður Mýrarsýslu (Myrarsysla sparekasse, SPM), VBS Investment Bank og Askar Capital Investment Bank. Investeringsbanken Straumur-Burdaras Investment Bank og Saga Capital Investment Bank har også oplevet en betydelig nedgang i deres aktiviteter.

27

(28)  Den 11. april 2011 blev en kontrakt om salget af (gamle) MP banks aktiviteter i Island og Litauen godkendt på bankens generalforsamling, hvor over 40 nye aktionærer investerede 5,5 mia. ISK i nye aktier i banken. Andre af den gamle banks transaktioner forblev hos de tidligere ejere og blev overført til en ny juridisk person, EA fjárfestingarfélag hf. Der findes yderligere oplysninger i MP banks pressemeddelelser af 11. april 201, som findes på https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 og https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510.

28

(29)  Ifølge forliget har RB og dens ejere accepteret en række forpligtelser, der skal forebygge konkurrencefordrejning hidrørende fra RB's aktiviteter og samarbejdet mellem dens ejere. I henhold til forpligtelserne skal RB bl.a. drives på almindelige kommercielle vilkår og uafhængigt af dens ejere, flertallet i RB's bestyrelse skal bestå af eksperter, der er uafhængige af ejerne, adgang til RB's systemer og ydelser skal ske på ligelige vilkår, og vilkårene for levering af RB's ydelser skal være de samme, uanset om kunden er aktionær i RB eller ikke. Eksisterende ejere af RB har forpligtet sig til regelmæssigt at sælge dele af deres andele i RB for at gøre det lettere for ikkefinansielle virksomheder at købe sig ind i RB. Sådanne invitationer skal gives mindst hvert andet år, indtil mindst en tredjedel af alle aktier i RB er blevet solgt til andre end de nuværende aktionærer eller udbudt til salg i et aktieudbud.

29

(30)  Konkurrencemyndigheden bruger termen »erhvervsaktive selskaber« for bankernes aktieandele i normalt ikkefinansielle virksomheder, som bankerne har erhvervet i forbindelse med omstruktureringen af deres låneporteføljer gennem konvertering af gæld til egenkapital eller på andre måder. På samme måde bruger Tilsynsmyndigheden termen »driftsselskab« for en virksomhed i realøkonomien, som ikke tilhører bankens kerneforretning på finansmarkederne.

30

(31)  I denne sammenhæng forstår Tilsynsmyndigheden, at indirekte ejerskab henviser til bankernes mulige indflydelse på og kontrol over virksomheder på grund af deres gæld til banken.

31

(32)  De primære datterselskaber er (hovedaktivitet og bankens andele er anført i parentes): AFL-sparisjóður (sparekasse, 94.45 %), Verdis hf. (deponeringsydelser, 100 %), KB ráðgjöf ehf. (sælger forsikrings og pensionsprodukter, 100 %), Gen hf. (aktieandele i internationale virksomhedsfonde, 100 %), Okkar Líftryggingar hf. (forsikringsselskab — privat- og livsforsikringer, 100 %), Sparisjóður Ólafsfjarðar (sparekasse, 99,99 %), Stefnir hf. (forvaltningsselskab for UCITS, 100 %) og Valitor Holding hf. (betalingstjenesteselskab, 52,94 %).

32

(33)  I den henseende sondrer banken mellem tre former for aktiver. For det første bankens aktivforvaltningsselskab Eignabjarg ehf., der forvalter aktier i levedygtige driftsselskaber, som banken har overtaget. Dette omfatter aktiebeholdninger i følgende selskaber (hovedaktivitet og bankens aktieandel i parentes): Hagar hf. (en kommerciel virksomhed, der opererer i Island, 5,98 %), Penninn á Íslandi ehf. (en detailvirksomhed specialiseret i papirvarer og kontorforsyning, 100 %), Reitir fasteignafélag hf. (associeret selskab til Eignabjarg hf. med speciale i fast ejendom, 42,65 %) og From Foods ehf. (fødevareindustri, 100 %). For det andet aktiver, der besiddes med henblik på salg, bestående af aktiebeholdninger i følgende selskaber: Langalína 2 ehf. (holdingselskab, 100 %), Umtak fasteignafélag ehf. (fast ejendom, 100 %), EAB 2 ehf. (fødevareindustri, 100 %), Farice ehf. (drift af submarint datakabel til nabolande, 43,47 %), Sementsverksmiðjan ehf. (produktion og import af cement, 33 %), HB Grandi hf. (fiskerivirksomhed, 33 %) og GO fjárfestingar ehf. (svampeproduktion, 30 %). For det tredje aktier, der besiddes som midlertidige aktiviteter som aktiebeholdninger i følgende selskaber: Landey (holdingselskab, der er beskæftiget med ikkeindtægtsgivende ejendomme, 100 %), Landfestar (driftsselskab omkring kommerciel fast ejendom købt af Arion Bank fra kunder med økonomiske problemer, 100 %), Rekstrarfélagið Braut ehf. (svinefarm, 100 %), NS 1 ehf. (ejer jord og udlejer grunde til sommerhuse, 100 %), Módelhús ehf. (fast ejendom, 100 %), EAB 1 ehf. (jord og fast ejendom, 100 %), Andvaka ehf. (virksomheds- og ledelseskonsulentvirksomhed, 50,11 %), Klakki ehf. (tidl. Exista — holdingselskab, 44,9 %), Ölgerðin Egill Skallagrímsson ehf. (produktion, distribution og salg af læskedrikke og visse andre drikkevarer, 20 %) og SMI ehf. (ejendom og fast ejendom, 39,1 %).

33

(34)  Der er sket store forandringer i Arion Banks økonomiske nøgleindikatorer siden bankens start, men det er alligevel relevant at sammenligne de to banker med hensyn til data, der rent tidsmæssigt ligger tæt på hinanden. Der erindres om, at Kaupthing var en international bank med aktiviteter i forskellige lande, men Arion Bank blev oprettet med henblik på at overtage visse af Kaupthing Banks nationale aktiviteter og aktiver.

34

(35)  Forskellene varierer mellem forretningssegmenter, og på visse områder er nedgangen op til 90 %. Antallet af medarbejdere blev kraftigt reduceret i den administrerende direktørs kontor, hvor 6 % af Kaupthings personale i Island var ansat, mens det tilsvarende tal for Arion Bank er 1 %.

35

(36)  Først den 8. januar 2010 blev aftalen dog formaliseret, da Kaupthing på kreditorernes vegne gennem sit datterselskab Kaupskil ehf. overtog ejerskabet over Arion Bank efter godkendelse fra FME og den islandske konkurrencemyndighed. Kaupskil ejer 87 % af stamkapitalen og Bankasýsla ríkisins (den islandske stats kontor for finansielle investeringer) 13 %. Kaupskil har en call option på at købe statens andel på et senere tidspunkt.

36

(37)  Beløbsangivelserne i dette afsnit nævnes først i den valuta, i hvilken kapitalen blev ydet, efterfulgt i parentes af det tilsvarende tal i ISK eller euro (alt efter relevans), hvor den er stillet til rådighed af de islandske myndigheder.

37

(38)  I henhold til aftalen om statens ejerskab, der ikke blev gennemført, skulle staten fortsat eje hele banken, hvis Kaupthings likvidationskomité besluttede ikke at erhverve kontrol over Arion Bank. Også i dette tilfælde skulle kompensationen betales af Kaupthing til Arion Bank og i samme form som i henhold til den fælles kapitaliseringsaftale, dvs. et kompensationsinstrument beregnet til 38 mia. ISK. Kaupthing ville også få en option på at købe statens aktiebeholdning, som den kunne benytte mellem 2011 og 2015 og til en pris, der gav staten et passende udbytte af sin investering.

38

(39)  EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22.

39

(40)  EFT L 135 af 31.5.1994, s. 5.

40

(41)  Se det relevante afsnit i forslaget til budgetlov 2011: http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm .

41

(42)  Tilsynsmyndighedens uofficielle oversættelse af en udtalelse, der blev bragt i Morgunblaðið (www.mbl.is) den 10. juni 2012.

42

(43)  Uenigheden mellem parterne vedrørende obligationens rentesats blev oprindelig henvist til FME. FME besluttede den 5. juni 2009, at REIBOR + 1,75 % ville være en passende rentesats. I sin beslutning erklærede FME, at man ville genoptage beslutningen hvert halve år på parternes foranledning. Men tvisten blev senere indbragt for retten og er ikke afgjort i skrivende stund. Ifølge Arion Banks årsrapport for 2011 anmodede Drómi i et brev dateret 2. december 2009 om, at FME skulle tage sin tidligere beslutning om rentesatsen op til fornyet overvejelse. Den 4. februar 2011 besluttede FME, at der skulle betales en årlig rente af gælden, og denne rente skulle være den oprindeligt fastlagte rente plus den oprindelige rentepræmie fra overtagelsesdatoen indtil den 30. januar 2011, men uden rentepræmie fra dette tidspunkt, og indtil gælden er fuldt afdraget. Arion Bank har anlagt sag mod FME og Drómi i et forsøg på at få ophævet FME's beslutning af 4. februar 2011. Den 4. maj 2011 anlagde Drómi sag mod FME og Arion Bank med principalt krav om ophævelse af alle FME's beslutninger vedrørende rentesats og sekundært krav om en anden rentesats helt fra starten.

43

(44)  Finansministeriet indvilligede i at låne Arion Bank statsobligationer, der kunne anvendes til at få adgang til likviditetsfaciliteter gennem repo-transaktioner med CBI i overensstemmelse med CBI's aktuelle bestemmelser. Statsobligationernes markedsværdi er maksimalt 75 mia. ISK.

44

(45)  Arion Bank har ikke ret til at sælge obligationerne eller bruge dem til andre formål end det, der er anført i aftalen. Hvis Arion Bank bruger SPRON-obligationerne som sikkerhed for sit lån af statsobligationer, skal banken ikke betale afgift for et træk op til 25 mia. ISK, men for den resterende del af faciliteten skal den betale et vederlag på 1,75 % for tilladelse til at anvende statsobligationerne som sikkerhed. Men Arion betaler ikke vederlag, hvis den klart kan påvise, at over 25 mia. ISK af lånet vedrører træk på SPRON-indskud. Hvis Arion bruger andre aktiver end SPRON-obligationen som sikkerhed for sit lån, stiger vederlaget til 3 % af det samlede lån, der alene blev ydet i forbindelse med denne sikkerhedsstillelse. I så fald skal Arion endvidere betale et særligt gebyr på 0,5 % af det samlede lån, hver gang den bruger statsobligationer.

45

(46)  REIBOR (Reykjavik interbank offered rate) er den interbanksats, der anvendes af handels- og sparekasser i Island, og anvendes til kortfristede lån.

46

(47)  Handelsvægtet valutakursindeks for den islandske króna.

47

(48)  Bankens nøgleoverbevisninger er bl.a., at [...].

48

(49)  Selvom en række vanskelige problemer fortsat er uløste, har den islandske økonomi ifølge Arion Bank vist tydelige tegn på bedring inden for det seneste år, idet økonomien er vokset for første gang siden starten på finanskrisen, og arbejdsløsheden er faldende.

49

(50)  Banken bemærker, at i 2011 bidrog både nedskrivningen af ISK, de høje råvarepriser på verdensplan i årets første halvdel og de overenskomstmæssige lønstigninger til en årlig inflationssats på 5,3 % ved udgangen af året. Inflationsudsigterne for de næste år er ikke lovende, og inflationen vil sandsynligvis ligger over CBI's mål på 2,5 %. Som svar på den voksende økonomiske aktivitet og udsigterne til stigende inflation hævede CBI renten to gange i løbet af 2011 med i alt 50 basispoint og med i alt 75 basispoint i første halvdel af 2012. I forretningsplanen forudser man, at denne udvikling vil fortsætte i 2012-2014.

50

(51)  I denne forbindelse udtaler Arion Bank, at selvom der er tegn på genopretning af den islandske økonomi, findes der fortsat en række problemer, der skal løses. Et af problemerne er ophævelsen af kapitalkontrollerne. Fjernelsen af kapitalkontrollerne er gået langsomt, selvom CBI annoncerede en liberaliseringsplan i marts 2011, der indeholdt en række foranstaltninger, der havde til formål at ophæve kontrollerne i løbet af de kommende fire år. Men senere på året besluttede det islandske Alting imidlertid blot at forlænge lovene om udenlandsk valuta (og dermed kapitalkontrollerne) frem til 2013. Altinget har derfor kun givet CBI begrænsede manøvremuligheder, hvis kontrollerne skal fjernes i løbet af de kommende par år. Kapitalkontrollerne blev rent faktisk strammet i marts 2012 gennem ændringer af loven om fremmed valuta. Strategien bag ophævelsen af kapitalkontrollerne er ikke klar, og derfor går man ud fra, at kapitalkontrollerne vil forblive i kraft gennem hele prognoseperioden.

51

(52)  Bestræbelserne på at omstrukturere låneporteføljen har ført til en reduktion af andelen af nødlidende lån fra 37 % ved udgangen af 2010 til 13 % ved udgangen af 2011. Disse fremskridt med afvikling af nødlidende lån fører til betydeligt mindre usikkerhed vedrørende vurderingen af låneporteføljens restværdi.

52

(53)  Valutaubalancen er faldet fra 300 % af bankens kapital ved udgangen af 2008 til 30 % af kapitalen ved udgangen af 2011.

53

(54)  Banken havde [...] koncerner, der udgjorde mere end 10 % af kapitalgrundlaget ved udgangen af 2009. Disse koncerner udgjorde tilsammen 175 % af kapitalgrundlaget. Ved udgangen af 2011 havde banken [...] koncerner, der udgjorde mere end 10 % af kapitalgrundlaget, svarende til i alt 87 % af kapitalgrundlaget.

54

(55)  Det samlede kapitalgrundlag er forøget med 20,7 mia. ISK fra 2009 til 2011.

55

(56)  Andelen af aftalekonti er vokset fra 10 % til 23 % fra udgangen af 2009 til udgangen af 2011.

56

(57)  FPI-balancen er ændret fra minus 17 % af bankens kapitalgrundlag ved udgangen af 2009 til plus 9 % af kapitalgrundlaget ved udgangen af 2011.

57

(58)  Efter FME's indgriben i oktober 2008 foretog man strukturelle ændringer. Den interne revision og regeloverholdelsen blev styrket, og afdelingerne for private banking og porteføljeadministration samt afdelingerne for likviditet og kapitalmarkeder blev slået sammen. I henhold til den nye strategiske retning og efter at banken fik den nye ledelse i efteråret 2011, foretog man yderligere grundlæggende ændringer af organisationsstrukturen for at sikre, at den i højere grad afspejler og understøtter bankens nye strategi, forenkler driften og øger synergien mellem divisionerne.

58

(59)  SPM havde oplevet økonomiske problemer i adskillige måneder og søgte at indgå akkord med sine kreditorer i henhold til konkurslovgivningen, eftersom dens kapitalkrav var lavere end de lovbestemte krav. Disse bestræbelser slog imidlertid fejl, og den 3. april 2009 blev der indgået en aftale mellem SPM og New Kaupthing, ifølge hvilken New Kaupthing købte alle aktiver af SPM, inklusive afdelingen i Borgarnes i Island samt SPM's datterselskaber, herunder to sparekasser i det nordlige Island, Afl sparekassen Ólafsfjörður sparekasse (SPÓL). Samtidig overtog New Kaupthing visse passiver fra SPM, herunder indskud og långivning, i henhold til aftalen. Samme dag traf FME en beslutning om disponeringen af SPM's aktiver og passiver. FME's beslutning er ikke tegn på nogen statslig indgriben i form af kapitalindsprøjtning, engagementer eller erklæringer. Banken og de islandske myndigheder har desuden bekræftet over for Tilsynsmyndigheden, at staten ikke har indgået nogen økonomiske forpligtelser i denne forbindelse. Se FME's afgørelse af 3. april 2009, findes på http://www.fme.is/media/akvardanir/3.-april-2009.pdf.

59

(60)  Baggrunden for denne transaktion er, at Kaupthing udstedte fire serier af sikrede obligationer i 2006-2008, som var garanteret af Kaupthings datterselskab KMIIF. Gennem KMIIF åbnede Kaupthing en portefølje af islandske realkreditlån i boliger på mere end 120 mia. ISK. Formålet med den sikrede obligation var at finansiere en stor del af Kaupthings realkreditportefølje. I henhold til aftalen af 22. december 2011 har Arion Bank købt denne realkreditportefølje. Størstedelen af aftalen blev finansieret med køb af sikrede obligationer for 117,7 mia. ISK, idet Arion Bank havde påtaget sig Kaupthings forpligtelser under programmet for de sikrede obligationer. Efter Arion Banks mening kan købet af AMIIIF hverken kategoriseres som et »normalt« køb eller som et køb i forbindelse med omstruktureringen. Købet hang sammen med bankens struktur, hvor AMIIF ikke blev overført til Arion Bank, da den blev oprettet. Inden overdragelsen leverede Arion Bank tjenester til låntagere uden at have kontrol med lånene. Desuden mente låntagere med realkreditlån i fonden, at de var kunder hos Arion Bank. Efter overdragelsen ejes lånene af Arion Bank. Som anført blev aftalen om ovenstående transaktion indgået mellem Kaupthing og Arion Bank og blev gennemført uden deltagelse eller engagement fra den islandske stats side.

60

(61)  Disse lån er opdelt i realkreditlån og andre lån fra private og lån til virksomheder. Rabatterne var forskellige og afhang af typerne af lån og af, hvorvidt de var i króna eller fremmed valuta.

61

(62)  Stigningen i værdiansættelsen af lånene var imidlertid større i 2009-2011, end det fremgår af tabel 4, eftersom en del af den blev tilskrevet kompensationsinstrumentet, i alt 38 mia. ISK. Kompensationsinstrumentet blev lukket i første kvartal af 2011, da vurderingsforskellen mellem aktiver og passiver, der blev overført fra Kaupthing til Arion Bank, var betalt fuldt ud.

62

(63)  Se CBI's Rules on Liquidity Ratios No. 317 of 25 April 2006, der findes på http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713

63

(64)  Likviditetsdækningsprocenten kræver, at bankerne opretholder en beholdning af likvide aktiver af høj kvalitet, der er tilstrækkelig til at dække netto likviditetstab i en 30-dages periode under et stressscenario. Benchmarken for likviditetsdækningsprocenten er således 100 %.

64

(65)  Dette scenario er også baseret på yderligere negative antagelser. Boligpriserne antages at falde med 10 % i 2012, 18 % i 2013 og 16 % i 2014. Der antages et fald i detailindlån på 30 % i 2012, 20 % i erhvervsindlån og 80 % i indlån fra kreditinstitutter. Provisionsindtægter ventes at falde med 50 % i forhold til basisscenariet i 2012-2014. Forringelsesprocenten for udlån antages at falde med 1-3 % og rentespændet på udlån med 0,5-1 %, mens spændet på indlån vil stige med 0,5-1 %. Driftsudgifterne antages at være 10 % højere end i basisscenariet. Vekselkursen på króna antages at falde med en stigning i det handelsvægtede indeks på 4 % i 2013 og 11 % i 2014.

65

króna

(66)  Forrentningen af egenkapitalen vil falde til [0-5] % i 2012, [0-5] % i 2013 og [5-10] % i 2014.

66

(67)  Bankens kapitalprocent vil være [20-25] % i 2012, [20-25] % i 2013 og [25-30] % i 2014.

67

(68)  Udtrykket »indskuddenes træghed« henviser til indlånenes historiske stabilitet og forventede udvikling over tid.

68

(69)  Bankasýsla ríkisins er et statsligt organ med en uafhængig bestyrelse, der referer til finansministeren, der blev oprettet med lov nr. 88/2009. Bankasýsla ríkisins skal have fuldført sine opgaver senest fem år efter oprettelsen. Bankasýsla ríkisins forvalter statens deltagelse i finansielle virksomheder i henhold til loven, forsvarlig forvaltning og forretningspraksis og politikken for statsligt ejerskab. Det har til formål at genoprette og genopbygge et dynamisk indenlandsk finansmarked og samtidig fremme effektiv konkurrence på markedet og at sikre gennemsigtighed i alle beslutninger vedrørende statens deltagelse i finansielle aktiviteter.

69

(70)  Nærmere beskrevet i kapitel 3 i nærværende afgørelse.

70

(71)  Se i denne forbindelse Rettens dom i de forenede sager T-425/04, T-444/04, T-450/04 og T-456/04, Frankrig m.fl. mod Kommissionen, dom af 21. maj 2010, Sml. 2010 II-02099, præmis 283 (efter appel) samt udtalelsen fra AG Mengozzi i appelsagen, dvs. sag C-399/10, Bouygues, præmis 47, hvor man fandt, at disse betingelser er for restriktive til, at man kan vurdere, hvorvidt der er tale om statsstøtte.

71

Frankrig m.fl. mod Kommissionen

Bouygues

(72)  Se f.eks. T-228/99 WestLB Sml. 2003, s. 435.

72

WestLB

(73)  Se f.eks. Kommissionens afgørelse af 10. oktober 2008 i sag NN 51/2008 Garantiordning for bankerne i Danmark, punkt 32, og Kommissionens afgørelse af 21. oktober 2008 i sag C 10/2008 IKB, punkt 74.

73

Garantiordning for bankerne i Danmark

IKB,

(74)  Se tilsynsmyndighedens afgørelse af 8. maj 2009 om en ordning for midlertidig rekapitalisering af grundlæggende sunde banker med henblik på at fremme finansiel stabilitet og udlån til realøkonomien i Norge (205/09/KOL) på: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1

74

(75)  Se i denne forbindelse et tilsvarende ræsonnement, som Europa-Kommissionen anlagde i forbindelse med investeringer foretaget af leverandører til en virksomhed i problemer i Kommissionens afgørelse C 4/10 (ex NN 64/09) — Støtte til Trèves (Frankrig).

75

(76)  Denne konklusion påvirkes ikke af uenigheden og retstvisten mellem parterne i Drómi-obligationen vedrørende rentesatsen på obligationen.

76

(77)  Rapport fra økonomiministeren til Altinget (marts 2012), »The Future Structure of the Icelandic Financial System«, kap. 9.6, findes på: http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

77

(78)  Myndigheden bemærker i denne forbindelse bemærkningerne fra CBI's guvernør, som i forordet til bankens rapport om finansiel stabilitet for anden halvdel af 2010 udtaler, at »kapitaliseringen af finansinstitutterne beskyttes i øjeblikket af kapitalkontrollerne og regeringens erklæring om indskydergaranti«. Se http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, s. 5. Se også Kommissionens afgørelser NN48/2008 Garantiordning for bankerne i Irland, punkt 46 og 47: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; og NN51/2008 Garantiordning for bankerne i Danmark: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf.

78

kapitaliseringen af finansinstitutterne beskyttes i øjeblikket af kapitalkontrollerne og regeringens erklæring om indskydergaranti

(79)  Se i denne forbindelse sag 730/79 Phillip Morris mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671.

79

Phillip Morris mod Kommissionen,

(80)  Se Del VIII i Tilsynsmyndighedens statsstøtteretningslinjer. Temporary regler regarding financial crisis. The application of state aid regler to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis, findes på http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

80

(81)  Return to viability og the assessment of restructuring measures in the financial sector in the currents crisis under the State air rules, vedtaget af Tilsynsmyndigheden den 25. november. 2009 under kapitel VII: Temporary Rules regarding the Financial Crisis, as extended by the Financial Crisis Guidelines 2012. Findes på Tilsynsmyndighedens websted på: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

81

(82)  Nye regler om valutabalancen blev vedtaget af CBI og trådte i kraft den 1. januar 2011. Formålet med reglerne er at begrænse valutakursrisikoen ved at forhindre, at valutabalancer overstiger bestemte grænser. En af de største ændringer i forhold til tidligere udgaver af reglerne er, at den tilladte åbne valutaposition i enkeltlande er sænket fra 20 % til 15 % af egenkapitalen, mens den tilladte samlede valutabalance er sænket fra 30 % til 15 %. Rapporteringen af valutabalancen er også mere detaljeret end tidligere, idet aktiver og passiver i fremmed valuta klassificeres efter type: lån, obligationer, egenkapitalinstrumenter, andele i gensidige fonde, indlån, rentebærende aftaler, gæld til centralbanken osv. Hvis valutabalancen afviger fra grænserne i reglerne, skal den pågældende finansvirksomhed indføre foranstaltninger for at fjerne differencen inden for højst tre hverdage. Hvis dette ikke lykkes gennem den finansielle virksomheds foranstaltninger, kan CBI beregne periodiske sanktioner. CBI har også taget andre skridt til at begrænse valutaubalancer, f.eks. ved at indgå en valuta-swapaftale med en af handelsbankerne og ved at købe fremmed valuta. Ifølge CBI fremmer disse foranstaltninger øget finansiel stabilitet og styrker CBI's ikkelånte valutareserver.

82

(83)  I forbindelse med bankens køb af den tidligere Kaupthing institutionelle investorfond for realkredit ved udgangen af 2011, påtog banken sig også ansvaret for sikrede obligationer til en værdi af 117,7 mia. ISK.

83

(84)  Eftersom afviklingsproceduren for Kaupthing endnu ikke er afsluttet, kender man endnu ikke de præcise tab. Ifølge de oplysninger, der blev fremlagt på kreditormødet i Kaupthing den 31. maj 2012, udgjorde Kaupthings samlede aktiver ved udgangen af 2011 874 mia. ISK (5,2 mia. EUR), og de aktuelle accepterede fordringer i henhold til artikel 113 i den islandske konkurslovgivning (ikkeprioriterede fordringer) udgjorde 2 873 mia. ISK (17 mia. EUR). For yderligere oplysninger henvises til http://www.kaupthing.com/lisalib/getfile.aspx?itemid=21204.

84

(85)  Statens kapitalisering af Arion Bank var rent faktisk baseret direkte på forskellen mellem den oprindelige værdiansættelse af de overførte aktiver og passiver og FME's krav vedrørende kapitalen.

85

(86)  De islandske myndigheder har forklaret, at man aftalte et fast beløb på 6,5 mia. ISK i godtgørelse til staten i denne forbindelse, eftersom de finansielle oplysninger ændrede sig, mens forhandlingerne foregik, og det var vanskeligt at fastslå bankens sande rentabilitet i denne periode.

86

(87)  Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise: støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger (»rekapitaliseringsretningslinjerne«), EUT L 17 af 20.1.2011 og EØS-tillæg nr. 3. Retningslinjerne findes også på Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

87

(88)  Ved udgangen af 2014 vil omstruktureringsperioderne for alle islandske banker, der er genstand for en formel undersøgelse, udløbe.

88

(89)  Stempelafgiften varierer afhængigt af, hvilken type juridisk dokument, der er tale om, men er normalt på 15 ISK for hver påbegyndt tusinde ISK (dvs. omkring 1,5 %) af den pålydende værdi af rentebærende obligationer med sikkerhed i fast ejendom eller anden sikkerhed.

89

(90)  Jf. f.eks. Kommissionens afgørelse i sag SA.28264, Omstruktureringsstøtte til Hypo Real Estate, hvor Kommissionen accepterede udskillelsen af en stor del af Hypo Real Estates oversøiske forretning som en foranstaltning, der skulle begrænse konkurrencefordrejningen for bankens efterfølger, PBB.

90

(91)  Banken har bekræftet, at den ikke er opmærksom på klausuler i andre typer af låneaftaler, der giver banken mulighed for at hæve rentesatsen, hvis forbrugeren ikke opretholder et bestemt mindstemål af forretninger med banken. Hvis sådanne bestemmelser findes i banken, vil den ikke håndhæve dem frem til december 2014.

91

---

BILAG

TILSAGN OG RELEVANTE ÆNDRINGER AF DEN JURIDISKE RAMME FOR BANKDRIFT

1.   DE ISLANDSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN

De islandske myndigheder har afgivet to tilsagn, som beskrives nedenfor.

Ændring af stempelafgift for at udelukke statsstøtte og reducere omkostningerne ved at skifte

Finansministeriet vil nedsætte en arbejdsgruppe med mandat til at revidere lov nr. 36/1978 om stempelafgift. Arbejdsgruppen skal indsende en rapport til finansministeren i oktober 2012 sammen med et lovforslag. Arbejdsgruppen skal navnlig undersøge afskaffelsen af stempelafgifter på obligationer udstedt af privatpersoner, når disse overføres mellem kreditorer (f.eks. når private overfører deres lån fra en låneinstitution til en anden). Gruppen skal desuden undersøge, hvordan brugen af stempelafgiften kan ændres for at forenkle procedurerne og fremme konkurrencen.

Foranstaltninger, der kan gøre det lettere at skifte og reducere omkostningerne ved at skifte

I henhold til en beslutning truffet af det islandske parlament den 21. marts 2012 vil regeringen nedsætte et udvalg, der har mandat til at gennemgå forbrugerbeskyttelsen på det finansielle marked og fremsætte forslag til, hvordan privatpersoners og husholdningers stilling kan styrkes i forhold til låneinstitutionerne. Nedsættelsen af udvalget vil omfatte et særligt mandat til revision af mulighederne for og omkostningerne ved at skifte, og udvalget skal arbejde tæt sammen med den islandske konkurrencemyndighed om dette spørgsmål. Udvalget skal fremlægge sin rapport senest den 15. januar 2013.

Desuden har de islandske myndigheder godkendt følgende forpligtelser for Arion Bank:

Begrænsning af opkøb

Arion Bank forpligter sig til ikke at opkøbe finansieringsinstitutter frem til den 1. december 2014. Med forbehold af denne forpligtelse kan Arion Bank efter at have fået Tilsynsmyndighedens godkendelse opkøbe sådanne virksomheder, navnlig hvis dette er nødvendigt for at sikre finansiel stabilitet.

[...]

Arion Bank forpligter sig til [...].

Frasalg af aktier i selskaber under omstrukturering

Arion Bank forpligter sig til hurtigst muligt at sælge aktieposter i driftsselskaber, som den har overtaget som følge af omstruktureringer, jf. artikel 22 i loven om finansielle virksomheder nr. 161/2002. Desuden forpligter banken sig til at følge proceduren og overholde tidsfristerne i overstående retlige bestemmelse, således som denne tolkes af FME. Endelig vil banken stille ajourførte oplysninger til rådighed på sit websted (eller et websted tilhørende et relevant datterselskab) om de aktieposter, der sættes til salg.

Foranstaltninger til fordel for nye og små konkurrenter

Arion Bank forpligter sig til at gennemføre følgende foranstaltninger til gavn for nye og små konkurrenter frem til den 1. december 2014:

| a) | Arion Bank vil ikke håndhæve kontraktbestemmelser eller indføre nye kontraktbestemmelser om rentesatser på realkreditaftaler for private, hvor særlige betingelser vedrørende rentesatser gøres afhængige af, at man opretholder et vist minimum af forretninger med banken. |
| --- | --- |

a)

Arion Bank vil ikke håndhæve kontraktbestemmelser eller indføre nye kontraktbestemmelser om rentesatser på realkreditaftaler for private, hvor særlige betingelser vedrørende rentesatser gøres afhængige af, at man opretholder et vist minimum af forretninger med banken.

| b) | På sit websted stiller Arion Bank lettilgængelige oplysninger til rådighed om proceduren for flytning af bankydelser til en anden finansiel institution. På webstedet vil man desuden gøre de dokumenter, der er nødvendige for at skifte mellem finansieringsinstitutter, lettilgængelige. De samme oplysninger og formularer til flytning vil være tilgængelige i bankens afdelinger. |
| --- | --- |

b)

På sit websted stiller Arion Bank lettilgængelige oplysninger til rådighed om proceduren for flytning af bankydelser til en anden finansiel institution. På webstedet vil man desuden gøre de dokumenter, der er nødvendige for at skifte mellem finansieringsinstitutter, lettilgængelige. De samme oplysninger og formularer til flytning vil være tilgængelige i bankens afdelinger.

| c) | Arion Bank vil effektuere alle anmodninger om overførsel af banktjenester hurtigt. |
| --- | --- |

c)

Arion Bank vil effektuere alle anmodninger om overførsel af banktjenester hurtigt.

| d) | Arion Bank vil ikke påberåbe sig statens deltagelse som en konkurrencefordel i forbindelse med markedsføring. |
| --- | --- |

d)

Arion Bank vil ikke påberåbe sig statens deltagelse som en konkurrencefordel i forbindelse med markedsføring.

| e) | Hvis der ikke er adgang til konkurrerende tjenesteudbud, vil Arion Bank tilbyde følgende tjenester til en pris, der er baseret på omkostningerne plus en rimelig margen, som banken til enhver tid fastsætter:






  i) | Betalingstjenester i ISK. |
| --- | --- | --- |

e)

Hvis der ikke er adgang til konkurrerende tjenesteudbud, vil Arion Bank tilbyde følgende tjenester til en pris, der er baseret på omkostningerne plus en rimelig margen, som banken til enhver tid fastsætter:

i)

Betalingstjenester i ISK.

| ii) | Betalingstjenester i FX. |
| --- | --- |

ii)

Betalingstjenester i FX.

2.   RELEVANTE TILPASNINGER OG ÆNDRINGER AF LOVGIVNINGS- OG TILSYNSRAMMERNE FOR DE FINANSIELLE MARKEDER I ISLAND, SOM ER INDFØRT EFTER KRISEN

De islandske myndigheder har indsendt følgende oversigt over de foretagne ændringer af lovgivningen, som var gældende i efteråret 2008:

| — | FME's (det islandske finanstilsyn) beføjelser til at gribe ind (for at overtage generalforsamlingernes beføjelser og frasælge aktiver, jf. nødlovgivning) er blevet skærpet, FME har fået udvidede tilsynsbeføjelser, der er vedtaget supplerende bestemmelser, som giver FME mulighed for at evaluere de enkelte overvågede parters transaktioner eller adfærd. Disse omfatter både bemyndigelse til at træffe beslutninger, f.eks. om lukning af virksomheder eller afslutning af specifikke aktiviteter uden tilbagekaldelse af driftstilladelser, samt en mere detaljeret definition af de principper, hvis tolkning FME og de overvågede enheder eller appelinstanser har været uenige om. |
| --- | --- |

—

FME's (det islandske finanstilsyn) beføjelser til at gribe ind (for at overtage generalforsamlingernes beføjelser og frasælge aktiver, jf. nødlovgivning) er blevet skærpet, FME har fået udvidede tilsynsbeføjelser, der er vedtaget supplerende bestemmelser, som giver FME mulighed for at evaluere de enkelte overvågede parters transaktioner eller adfærd. Disse omfatter både bemyndigelse til at træffe beslutninger, f.eks. om lukning af virksomheder eller afslutning af specifikke aktiviteter uden tilbagekaldelse af driftstilladelser, samt en mere detaljeret definition af de principper, hvis tolkning FME og de overvågede enheder eller appelinstanser har været uenige om.

| — | Reglerne for store individuelle engagementer er blevet præciseret og gjort mere specifikke, risikostyringens rolle og ansvar er blevet styrket, og FME gav tilladelse til at give risikostyringen en højere status i finansielle virksomheders organisation, bestemmelserne om anvendelsen af stresstester er blevet strammet op. |
| --- | --- |

—

Reglerne for store individuelle engagementer er blevet præciseret og gjort mere specifikke, risikostyringens rolle og ansvar er blevet styrket, og FME gav tilladelse til at give risikostyringen en højere status i finansielle virksomheders organisation, bestemmelserne om anvendelsen af stresstester er blevet strammet op.

| — | Bestemmelserne for et særligt register over større låntagere er blevet lovliggjort for at give et bedre overblik over store individuelle engagementer til to eller flere finansielle virksomheder. Registret er vigtigt med henblik på at sammenkæde engagementer og vurdere deres systemiske indvirkning, hvis der skulle opstå problemer med låntagernes transaktioner. Enheder, der ikke er underlagt FME's tilsyn, men som står opført i registrene over finansielle virksomheder, skal give FME oplysninger om alle deres forpligtelser. FME kan forbyde levering af tjenester til sådanne parter, hvis de nægter at udlevere de ønskede oplysninger. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne for et særligt register over større låntagere er blevet lovliggjort for at give et bedre overblik over store individuelle engagementer til to eller flere finansielle virksomheder. Registret er vigtigt med henblik på at sammenkæde engagementer og vurdere deres systemiske indvirkning, hvis der skulle opstå problemer med låntagernes transaktioner. Enheder, der ikke er underlagt FME's tilsyn, men som står opført i registrene over finansielle virksomheder, skal give FME oplysninger om alle deres forpligtelser. FME kan forbyde levering af tjenester til sådanne parter, hvis de nægter at udlevere de ønskede oplysninger.

| — | Bestemmelserne om sund virksomhedspraksis er blevet styrket, og klageudvalget for transaktioner med finansielle virksomheder indskrevet i lovgivningen, der skal offentliggøres detaljerede oplysninger om alle større ejerposter i finansielle virksomheder. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om sund virksomhedspraksis er blevet styrket, og klageudvalget for transaktioner med finansielle virksomheder indskrevet i lovgivningen, der skal offentliggøres detaljerede oplysninger om alle større ejerposter i finansielle virksomheder.

| — | Finansielle virksomheders tidsfrist til at frasælge de tilhørende aktiver er blevet afkortet. |
| --- | --- |

—

Finansielle virksomheders tidsfrist til at frasælge de tilhørende aktiver er blevet afkortet.

| — | Bestemmelserne om finansielle virksomheders beholdninger af egne aktier er blevet strammet op og defineret nærmere. Aktieposter i datterselskaber betragtes nu som egne aktier og det samme gælder kontrakter vedrørende egne aktier, der ikke er balanceført. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om finansielle virksomheders beholdninger af egne aktier er blevet strammet op og defineret nærmere. Aktieposter i datterselskaber betragtes nu som egne aktier og det samme gælder kontrakter vedrørende egne aktier, der ikke er balanceført.

| — | Finansielle virksomheder har fået forbud mod at tilbyde kredit med sikkerhed i egne aktier eller garantbeviser. |
| --- | --- |

—

Finansielle virksomheder har fået forbud mod at tilbyde kredit med sikkerhed i egne aktier eller garantbeviser.

| — | FME skal nu vedtage regler for, hvordan lån med sikkerhed i et pant i aktier i andre finansielle virksomheder skal indregnes i risikogrundlaget og kapitalgrundlaget. |
| --- | --- |

—

FME skal nu vedtage regler for, hvordan lån med sikkerhed i et pant i aktier i andre finansielle virksomheder skal indregnes i risikogrundlaget og kapitalgrundlaget.

| — | Den interne revisionsafdelings ansvar og rolle er blevet styrket. Der findes detaljerede regler vedrørende balancen mellem størrelsen og diversiteten af aktiviteterne i den pågældende finansielle virksomhed og dens interne revisionsafdelings ansvarsområde. |
| --- | --- |

—

Den interne revisionsafdelings ansvar og rolle er blevet styrket. Der findes detaljerede regler vedrørende balancen mellem størrelsen og diversiteten af aktiviteterne i den pågældende finansielle virksomhed og dens interne revisionsafdelings ansvarsområde.

| — | Der er indført en begrænsning på fem år for den periode, hvor et revisionsfirma kan udføre revisionen af den samme finansielle virksomhed, finansielle virksomheders mulighed for at afvise en »besværlig« revisor reduceres. |
| --- | --- |

—

Der er indført en begrænsning på fem år for den periode, hvor et revisionsfirma kan udføre revisionen af den samme finansielle virksomhed, finansielle virksomheders mulighed for at afvise en »besværlig« revisor reduceres.

| — | Alle bestemmelser vedrørende beregningen af egenkapital og forskellige andre tekniske aspekter er blevet revideret. |
| --- | --- |

—

Alle bestemmelser vedrørende beregningen af egenkapital og forskellige andre tekniske aspekter er blevet revideret.

| — | Reglerne om udøvelse af kvalificerede andele, dvs. 10 % af stemmerettighederne eller derover, er blevet revideret. FME har tilladelse til at vende bevisbyrden i forbindelse med vurderingen af parter, der har til hensigt at anskaffe eller udvide kvalificerede andele, f.eks. når det er usikkert, hvem der er ejeren af et holdingselskab med en kvalificeret andel. |
| --- | --- |

—

Reglerne om udøvelse af kvalificerede andele, dvs. 10 % af stemmerettighederne eller derover, er blevet revideret. FME har tilladelse til at vende bevisbyrden i forbindelse med vurderingen af parter, der har til hensigt at anskaffe eller udvide kvalificerede andele, f.eks. når det er usikkert, hvem der er ejeren af et holdingselskab med en kvalificeret andel.

| — | Der stilles nu yderligere egnethedskrav til direktører, deres ansvar for tilsyn eller transaktioner er udvidet, og bestyrelsesformænd med udøvende beføjelser er blevet forbudt, FME har tildelt bestyrelsen en styrket tilsynsrolle, der skal offentliggøres identificerbare oplysninger om topledelsens aflønning. |
| --- | --- |

—

Der stilles nu yderligere egnethedskrav til direktører, deres ansvar for tilsyn eller transaktioner er udvidet, og bestyrelsesformænd med udøvende beføjelser er blevet forbudt, FME har tildelt bestyrelsen en styrket tilsynsrolle, der skal offentliggøres identificerbare oplysninger om topledelsens aflønning.

| — | Der er opstillet regler vedrørende kredittransaktioner, som finansielle virksomheder foretager med direktører, administrerende direktører, centrale medarbejdere samt ejere af kvalificerede andele i den pågældende finansielle virksomhed. Tilsvarende regler gælder for parter, der har en tæt sammenhæng med ovennævnte. FME har vedtaget regler for, hvad man opfatter som tilfredsstillende sikkerhedsstillelse for sådanne transaktioner. |
| --- | --- |

—

Der er opstillet regler vedrørende kredittransaktioner, som finansielle virksomheder foretager med direktører, administrerende direktører, centrale medarbejdere samt ejere af kvalificerede andele i den pågældende finansielle virksomhed. Tilsvarende regler gælder for parter, der har en tæt sammenhæng med ovennævnte. FME har vedtaget regler for, hvad man opfatter som tilfredsstillende sikkerhedsstillelse for sådanne transaktioner.

| — | Der er indført regler vedrørende incitamentsordninger og bonusser til ledelse og medarbejdere samt vedrørende fratrædelsesordninger. |
| --- | --- |

—

Der er indført regler vedrørende incitamentsordninger og bonusser til ledelse og medarbejdere samt vedrørende fratrædelsesordninger.

| — | Bestemmelserne om omorganisering og afvikling af finansielle virksomheder er blevet strammet. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om omorganisering og afvikling af finansielle virksomheder er blevet strammet.

| — | Der er gennemført en samlet revision af de særlige regler for sparekasser. Status og rettigheder for indehavere af garantikapital i sparekasser er blevet præciseret, der er indført restriktioner på dividender, der er indført klare regler for transaktioner med garantbeviser, der er indført regler om nedskrivning af garantbevisers værdi, og reglerne om sparekassers tilladelse til formelt samarbejde er blevet præciseret. Sparekasserne har fået forbud mod at ændre deres juridiske form. |
| --- | --- |

—

Der er gennemført en samlet revision af de særlige regler for sparekasser. Status og rettigheder for indehavere af garantikapital i sparekasser er blevet præciseret, der er indført restriktioner på dividender, der er indført klare regler for transaktioner med garantbeviser, der er indført regler om nedskrivning af garantbevisers værdi, og reglerne om sparekassers tilladelse til formelt samarbejde er blevet præciseret. Sparekasserne har fået forbud mod at ændre deres juridiske form.

Ifølge de islandske myndigheder er de islandske regler i visse henseender mere vidtgående end den fælleseuropæiske ramme. De største afvigelser fra de regler, som EU har vedtaget, og som er medtaget i EØS-aftalen, er følgende:

| — | FME har tilladelse til at begrænse aktiviteterne for individuelle afdelinger af finansielle virksomheder, hvis man anser dette for begrundet. FME har desuden tilladelse til at fastsætte særlige krav, når individuelle afdelinger af finansielle virksomheder ønsker at videreføre deres aktiviteter. FME kan også indføre midlertidige begrænsninger på de aktiviteter, som en finansiel virksomhed kan udøve, enten fuldstændigt eller delvist, og både for aktiviteter, der kræver en tilladelse og aktiviteter, der ikke gør, hvis Tilsynsmyndigheden finder dette begrundet. Dette skyldes naturligt nok ikke mindst afdelingernes aktiviteter og de indskudskonti, de oprettede i andre europæiske stater frem til 2008 (Icesave, Edge og Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

FME har tilladelse til at begrænse aktiviteterne for individuelle afdelinger af finansielle virksomheder, hvis man anser dette for begrundet. FME har desuden tilladelse til at fastsætte særlige krav, når individuelle afdelinger af finansielle virksomheder ønsker at videreføre deres aktiviteter. FME kan også indføre midlertidige begrænsninger på de aktiviteter, som en finansiel virksomhed kan udøve, enten fuldstændigt eller delvist, og både for aktiviteter, der kræver en tilladelse og aktiviteter, der ikke gør, hvis Tilsynsmyndigheden finder dette begrundet. Dette skyldes naturligt nok ikke mindst afdelingernes aktiviteter og de indskudskonti, de oprettede i andre europæiske stater frem til 2008 (Icesave, Edge og Save-and-Save).

| — | Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende den interne revisions rolle i den islandske lovgivning end i EU-direktiverne. |
| --- | --- |

—

Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende den interne revisions rolle i den islandske lovgivning end i EU-direktiverne.

| — | Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af stresstester end i EU-direktiverne. |
| --- | --- |

—

Der indføres betydeligt mere detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af stresstester end i EU-direktiverne.

| — | Finansielle virksomheder skal føre et særligt register (et kreditregister) over alle parter, som de giver kredit, og indsende en ajourført liste til FME ved udgangen af hver måned. Desuden skal der indsendes en tilsvarende liste over parter, der har en tæt sammenhæng med finansielle virksomheder, deres bestyrelser og direktører samt grupper af forbundne kunder, hvis disse parter ikke står på ovennævnte liste. Denne liste giver bedre mulighed for at overvåge sammenhængene mellem finansielle virksomheder, deres direktører og ledelser. |
| --- | --- |

—

Finansielle virksomheder skal føre et særligt register (et kreditregister) over alle parter, som de giver kredit, og indsende en ajourført liste til FME ved udgangen af hver måned. Desuden skal der indsendes en tilsvarende liste over parter, der har en tæt sammenhæng med finansielle virksomheder, deres bestyrelser og direktører samt grupper af forbundne kunder, hvis disse parter ikke står på ovennævnte liste. Denne liste giver bedre mulighed for at overvåge sammenhængene mellem finansielle virksomheder, deres direktører og ledelser.

| — | Hvis FME mener, at låntagningen hos en enkelt part i kreditregistret, som ikke er omfattet af officielt tilsyn med finansielle aktiviteter, kan have systemiske virkninger, kan man anmode den pågældende part om oplysninger om forpligtelserne. |
| --- | --- |

—

Hvis FME mener, at låntagningen hos en enkelt part i kreditregistret, som ikke er omfattet af officielt tilsyn med finansielle aktiviteter, kan have systemiske virkninger, kan man anmode den pågældende part om oplysninger om forpligtelserne.

| — | Hvis en part, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, og som står opført i kreditregistret, nægter at udlevere oplysningerne til FME, kan Tilsynsmyndigheden beordre de overvågede enheder til at undlade at yde flere tjenester til den pågældende part. Det samme gør sig gældende, hvis den pågældende parts offentliggørelse af oplysninger er utilfredsstillende. Bestemmelserne vedrørende et kreditregister og omfattende tilladelser til tilsynsførende vedrørende parter, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, findes ikke i EU-/EØS-reglerne. |
| --- | --- |

—

Hvis en part, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, og som står opført i kreditregistret, nægter at udlevere oplysningerne til FME, kan Tilsynsmyndigheden beordre de overvågede enheder til at undlade at yde flere tjenester til den pågældende part. Det samme gør sig gældende, hvis den pågældende parts offentliggørelse af oplysninger er utilfredsstillende. Bestemmelserne vedrørende et kreditregister og omfattende tilladelser til tilsynsførende vedrørende parter, der ikke er omfattet af det officielle tilsyn, findes ikke i EU-/EØS-reglerne.

| — | Der findes betydeligt mere detaljerede og restriktive bestemmelser om udlån til forbundne parter og sikkerhedsstillelse end i EU-/EØS-reglerne. |
| --- | --- |

—

Der findes betydeligt mere detaljerede og restriktive bestemmelser om udlån til forbundne parter og sikkerhedsstillelse end i EU-/EØS-reglerne.

| — | FME må nægte ejeren af en kvalificeret andel retten til at udnytte denne andel, hvis der hersker tvivl om, hvem der er eller vil være den egentlige ejer. |
| --- | --- |

—

FME må nægte ejeren af en kvalificeret andel retten til at udnytte denne andel, hvis der hersker tvivl om, hvem der er eller vil være den egentlige ejer.

| — | Det maksimale tidsrum, hvor eksterne revisorer kan arbejde for den samme finansielle virksomhed, er kortere end i EU-/EØS-reglerne. |
| --- | --- |

—

Det maksimale tidsrum, hvor eksterne revisorer kan arbejde for den samme finansielle virksomhed, er kortere end i EU-/EØS-reglerne.

| — | Der er tale om betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende kriterierne for direktører i finansielle virksomheder end i EU-direktiverne. |
| --- | --- |

—

Der er tale om betydeligt mere detaljerede bestemmelser vedrørende kriterierne for direktører i finansielle virksomheder end i EU-direktiverne.

| — | Der indføres bestemmelser vedrørende bonusordninger og fratrædelsesordninger. |
| --- | --- |

—

Der indføres bestemmelser vedrørende bonusordninger og fratrædelsesordninger.

| — | For nylig har man fastlagt regler for aflønningspolitikker i EU-direktiverne, men man har endnu ikke indført regler om fratrædelsesordninger i dette forum. |
| --- | --- |

—

For nylig har man fastlagt regler for aflønningspolitikker i EU-direktiverne, men man har endnu ikke indført regler om fratrædelsesordninger i dette forum.

Den 23. marts 2012 fremlagde økonomiministeren en rapport om den fremtidige struktur i det islandske finansielle system. Ministeren har endvidere nedsat en ekspertgruppe, der skal udarbejde forslag til en lovgivningsmæssig ramme for alle finansielle aktiviteter i Island.

---