# Službeni list C 152/2014

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 152 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 57.20. svibnja 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 152

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 57.20. svibnja 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 152/01 | Tečajna lista eura | 1 |
| 2014/C 152/02 | Provedbena odluka Komisije оd 15. svibnja 2014. o donošenju odluka Unije o uvozu određenih kemikalija u skladu s Uredbom (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća | 2 |
| | Administrativna komisija za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti |
| 2014/C 152/03 | Odluka br. S10 od 19. prosinca 2013. o prijelazu s Uredbi (EEZ) br. 1408/71 i br. 574/72 na Uredbe (EZ) br. 883/2004 i br. 987/2009 i primjeni postupaka za povrat troškova (
  1
  ) | 16 |
| 2014/C 152/04 | Odluka br. E4 od 13. ožujka 2014. o prijelaznom razdoblju kako je definirano u članku 95. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 21 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2014/C 152/05 | Ažuriranje obavijesti Litve iz članka 37. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) – Mogućnost države članice da zakonski odredi obvezu posjedovanja ili nošenja dokumentacije i isprava u skladu s člankom 21. točkom (c) | 24 |
| 2014/C 152/06 | Ažurirani referentni iznosi za prijelaz vanjskih granica iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) ( SL C 247, 13.10.2006., str. 19 .; SL C 153, 6.7.2007., str. 22 .; SL C 182, 4.8.2007., str. 18 .; SL C 57, 1.3.2008., str. 38 .; SL C 134, 31.5.2008., str. 19 .; SL C 37, 14.2.2009., str. 8 .; SL C 35, 12.2.2010., str. 7 .; SL C 304, 10.11.2010., str. 5 .; SL C 24, 26.1.2011., str. 6 .; SL C 157, 27.5.2011., str. 8 .; SL C 203, 9.7.2011., str. 16 .; SL C 11, 13.1.2012., str. 13 .; SL C 72, 10.3.2012., str. 44 .; SL C 199, 7.7.2012., str. 8 .; SL C 298, 4.10.2012., str. 3 .; SL C 56, 26.2.2013., str. 13 .; SL C 98, 5.4.2013., str. 3 .; SL C 269, 18.9.2013., str. 2 .; SL C 57, 28.2.2014., str. 1 .) | 25 |
| 2014/C 152/07 | Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  2
  ) | 26 |
| 2014/C 152/08 | Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  2
  ) | 26 |
| 2014/C 152/09 | Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  2
  ) | 27 |
| 2014/C 152/10 | Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  2
  ) | 27 |
| 2014/C 152/11 | Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  2
  ) | 28 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 152/01

Tečajna lista eura

1

2014/C 152/02

Provedbena odluka Komisije оd 15. svibnja 2014. o donošenju odluka Unije o uvozu određenih kemikalija u skladu s Uredbom (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

2

Administrativna komisija za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti

2014/C 152/03

Odluka br. S10 od 19. prosinca 2013. o prijelazu s Uredbi (EEZ) br. 1408/71 i br. 574/72 na Uredbe (EZ) br. 883/2004 i br. 987/2009 i primjeni postupaka za povrat troškova (
  1
  )

1

16

2014/C 152/04

Odluka br. E4 od 13. ožujka 2014. o prijelaznom razdoblju kako je definirano u članku 95. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

21

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2014/C 152/05

Ažuriranje obavijesti Litve iz članka 37. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) – Mogućnost države članice da zakonski odredi obvezu posjedovanja ili nošenja dokumentacije i isprava u skladu s člankom 21. točkom (c)

24

2014/C 152/06

Ažurirani referentni iznosi za prijelaz vanjskih granica iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) ( SL C 247, 13.10.2006., str. 19 .; SL C 153, 6.7.2007., str. 22 .; SL C 182, 4.8.2007., str. 18 .; SL C 57, 1.3.2008., str. 38 .; SL C 134, 31.5.2008., str. 19 .; SL C 37, 14.2.2009., str. 8 .; SL C 35, 12.2.2010., str. 7 .; SL C 304, 10.11.2010., str. 5 .; SL C 24, 26.1.2011., str. 6 .; SL C 157, 27.5.2011., str. 8 .; SL C 203, 9.7.2011., str. 16 .; SL C 11, 13.1.2012., str. 13 .; SL C 72, 10.3.2012., str. 44 .; SL C 199, 7.7.2012., str. 8 .; SL C 298, 4.10.2012., str. 3 .; SL C 56, 26.2.2013., str. 13 .; SL C 98, 5.4.2013., str. 3 .; SL C 269, 18.9.2013., str. 2 .; SL C 57, 28.2.2014., str. 1 .)

25

2014/C 152/07

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  2
  )

2

26

2014/C 152/08

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  2
  )

2

26

2014/C 152/09

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  2
  )

2

27

2014/C 152/10

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  2
  )

2

27

2014/C 152/11

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  2
  )

2

28

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| 2014/C 152/12 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Danske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za razdoblje 2013.–2016. ( SL C 217, 30.7.2013., str. 18. ) | 29 |
| 2014/C 152/13 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Estonije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Estonije za razdoblje 2012.–2017. ( SL C 217, 30.7.2013., str. 21. ) | 33 |
| 2014/C 152/14 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Finske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Finske za razdoblje 2012.–2017. ( SL C 217, 30.7.2013., str. 24. ) | 37 |
| 2014/C 152/15 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Francuske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Francuske za razdoblje 2012.–2017. ( SL C 217, 30.7.2013., str. 27. ) | 41 |

Ispravci

2014/C 152/12

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Danske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za razdoblje 2013.–2016. ( SL C 217, 30.7.2013., str. 18. )

29

2014/C 152/13

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Estonije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Estonije za razdoblje 2012.–2017. ( SL C 217, 30.7.2013., str. 21. )

33

2014/C 152/14

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Finske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Finske za razdoblje 2012.–2017. ( SL C 217, 30.7.2013., str. 24. )

37

2014/C 152/15

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Francuske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Francuske za razdoblje 2012.–2017. ( SL C 217, 30.7.2013., str. 27. )

41

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP i za sporazum između EZ-a i Švicarske |
| | (2)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP i za sporazum između EZ-a i Švicarske

1

(2)   Tekst značajan za EGP

2

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/1

---

Tečajna lista eura (1)

19. svibanj 2014.

(2014/C 152/01)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3715 |
| JPY | japanski jen | 138,79 |
| DKK | danska kruna | 7,4645 |
| GBP | funta sterlinga | 0,81460 |
| SEK | švedska kruna | 9,0461 |
| CHF | švicarski franak | 1,2228 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,1355 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,474 |
| HUF | mađarska forinta | 305,38 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1868 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4319 |
| TRY | turska lira | 2,8791 |
| AUD | australski dolar | 1,4654 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4904 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,6317 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5872 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7136 |
| KRW | južnokorejski von | 1 401,67 |
| ZAR | južnoafrički rand | 14,2635 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,5545 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,6100 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 656,47 |
| MYR | malezijski ringit | 4,4036 |
| PHP | filipinski pezo | 59,862 |
| RUB | ruski rubalj | 47,3682 |
| THB | tajlandski baht | 44,534 |
| BRL | brazilski real | 3,0395 |
| MXN | meksički pezo | 17,7157 |
| INR | indijska rupija | 80,2000 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,3715

JPY

japanski jen

138,79

DKK

danska kruna

7,4645

GBP

funta sterlinga

0,81460

SEK

švedska kruna

9,0461

CHF

švicarski franak

1,2228

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,1355

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,474

HUF

mađarska forinta

305,38

LTL

litavski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1868

RON

rumunjski novi leu

4,4319

TRY

turska lira

2,8791

AUD

australski dolar

1,4654

CAD

kanadski dolar

1,4904

HKD

hongkonški dolar

10,6317

NZD

novozelandski dolar

1,5872

SGD

singapurski dolar

1,7136

KRW

južnokorejski von

1 401,67

ZAR

južnoafrički rand

14,2635

CNY

kineski renminbi-juan

8,5545

HRK

hrvatska kuna

7,6100

IDR

indonezijska rupija

15 656,47

MYR

malezijski ringit

4,4036

PHP

filipinski pezo

59,862

RUB

ruski rubalj

47,3682

THB

tajlandski baht

44,534

BRL

brazilski real

3,0395

MXN

meksički pezo

17,7157

INR

indijska rupija

80,2000

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/2

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 15. svibnja 2014.

o donošenju odluka Unije o uvozu određenih kemikalija u skladu s Uredbom (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(2014/C 152/02)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o izvozu i uvozu opasnih kemikalija (1), a posebno njezin članak 13. stavak 1. drugi podstavak,

nakon savjetovanja s Odborom osnovanim člankom 133. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (2),

budući da:

| (1) | U skladu s Uredbom (EU) br. 649/2012 Komisija treba u ime Unije odlučiti hoće li odobriti uvoz u Uniju svake pojedine kemikalije koja podliježe postupku prethodnog informiranog pristanka (PIC). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Uredbom (EU) br. 649/2012 Komisija treba u ime Unije odlučiti hoće li odobriti uvoz u Uniju svake pojedine kemikalije koja podliježe postupku prethodnog informiranog pristanka (PIC).

| (2) | Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) i Organizacija za hranu i poljoprivredu (FAO) imenovani su za pružanje usluga tajništva za provedbu postupka PIC osnovanog Roterdamskom konvencijom o postupku prethodnog informiranog pristanka (PIC) za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini (dalje u tekstu: „Roterdamska konvencija”) odobrenoj Odlukom Vijeća 2006/730/EZ (3). |
| --- | --- |

(2)

Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) i Organizacija za hranu i poljoprivredu (FAO) imenovani su za pružanje usluga tajništva za provedbu postupka PIC osnovanog Roterdamskom konvencijom o postupku prethodnog informiranog pristanka (PIC) za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini (dalje u tekstu: „Roterdamska konvencija”) odobrenoj Odlukom Vijeća 2006/730/EZ (3).

| (3) | Djelujući kao zajedničko imenovano tijelo, Komisija je dužna proslijediti odluke o uvozu kemikalija koje podliježu provedbi postupka PIC tajništvu Roterdamske konvencije, u ime Unije i njezinih država članica. |
| --- | --- |

(3)

Djelujući kao zajedničko imenovano tijelo, Komisija je dužna proslijediti odluke o uvozu kemikalija koje podliježu provedbi postupka PIC tajništvu Roterdamske konvencije, u ime Unije i njezinih država članica.

| (4) | Kemikalija azinfos-metil dodana je u postupak PIC kao pesticid Odlukom RC 6/4 sa šestog zasjedanja Konferencije stranaka Roterdamske konvencije. O tome je Komisiju obavijestilo tajništvo Roterdamske konvencije u obliku smjernica za odlučivanje. Stavljanje na tržište i uporaba azinfos-metila kao sastojka smjesa koje se koriste kao sredstva za zaštitu bilja zabranjeno je Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4). |
| --- | --- |

(4)

Kemikalija azinfos-metil dodana je u postupak PIC kao pesticid Odlukom RC 6/4 sa šestog zasjedanja Konferencije stranaka Roterdamske konvencije. O tome je Komisiju obavijestilo tajništvo Roterdamske konvencije u obliku smjernica za odlučivanje. Stavljanje na tržište i uporaba azinfos-metila kao sastojka smjesa koje se koriste kao sredstva za zaštitu bilja zabranjeno je Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4).

| (5) | Komercijalna kemikalija pentabromodifenil eter, koja uključuje tetrabromodifenil eter i pentabromodifenil eter, dodana je u postupak PIC kao industrijska kemikalija Odlukom RC 6/5 sa šestog zasjedanja Konferencije stranaka Roterdamske konvencije. O tome je Komisiju obavijestilo tajništvo Roterdamske konvencije u obliku smjernica za odlučivanje. Proizvodnja, stavljanje na tržište i upotreba tetrabromodifenil etera i pentabromodifenil etera zabranjeni su, uz određena izuzeća, Uredbom (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(5)

Komercijalna kemikalija pentabromodifenil eter, koja uključuje tetrabromodifenil eter i pentabromodifenil eter, dodana je u postupak PIC kao industrijska kemikalija Odlukom RC 6/5 sa šestog zasjedanja Konferencije stranaka Roterdamske konvencije. O tome je Komisiju obavijestilo tajništvo Roterdamske konvencije u obliku smjernica za odlučivanje. Proizvodnja, stavljanje na tržište i upotreba tetrabromodifenil etera i pentabromodifenil etera zabranjeni su, uz određena izuzeća, Uredbom (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (6) | Komercijalna kemikalija oktabromodifenil eter, koja uključuje heksabromodifenil eter i heptabromodifenil eter, dodana je u postupak PIC kao industrijska kemikalija Odlukom RC 6/6 sa šestog zasjedanja Konferencije stranaka Roterdamske konvencije. O tome je Komisiju obavijestilo tajništvo Roterdamske konvencije u obliku smjernica za odlučivanje. Proizvodnja, stavljanje na tržište i upotreba heksabromodifenil etera i heptabromodifenil etera zabranjeni su, uz određena izuzeća, Uredbom (EZ) br. 850/2004. |
| --- | --- |

(6)

Komercijalna kemikalija oktabromodifenil eter, koja uključuje heksabromodifenil eter i heptabromodifenil eter, dodana je u postupak PIC kao industrijska kemikalija Odlukom RC 6/6 sa šestog zasjedanja Konferencije stranaka Roterdamske konvencije. O tome je Komisiju obavijestilo tajništvo Roterdamske konvencije u obliku smjernica za odlučivanje. Proizvodnja, stavljanje na tržište i upotreba heksabromodifenil etera i heptabromodifenil etera zabranjeni su, uz određena izuzeća, Uredbom (EZ) br. 850/2004.

| (7) | Kemikalije perfluorooktan sulfonska kiselina, perfluorooktan sulfonati, perfluorooktan sulfonamidi i perfluorooktan sulfonili dodane su u postupak PIC kao industrijske kemikalije Odlukom RC 6/7 sa šestog zasjedanja Konferencije stranaka Roterdamske konvencije. O tome je Komisiju obavijestilo tajništvo Roterdamske konvencije u obliku smjernica za odlučivanje. Proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba perfluorooktan sulfonske kiseline, perfluorooktan sulfonata, perfluorooktan sulfonamida i perfluorooktan sulfonila zabranjeni su, uz određeni broj posebnih izuzeća, Uredbom (EZ) br. 850/2004. |
| --- | --- |

(7)

Kemikalije perfluorooktan sulfonska kiselina, perfluorooktan sulfonati, perfluorooktan sulfonamidi i perfluorooktan sulfonili dodane su u postupak PIC kao industrijske kemikalije Odlukom RC 6/7 sa šestog zasjedanja Konferencije stranaka Roterdamske konvencije. O tome je Komisiju obavijestilo tajništvo Roterdamske konvencije u obliku smjernica za odlučivanje. Proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba perfluorooktan sulfonske kiseline, perfluorooktan sulfonata, perfluorooktan sulfonamida i perfluorooktan sulfonila zabranjeni su, uz određeni broj posebnih izuzeća, Uredbom (EZ) br. 850/2004.

| (8) | Treba donijeti konačnu odluku o uvozu azinfos-metila, komercijalnog pentabromodifenil etera, komercijalnog oktabromodifenil etera, perfluorooktan sulfonske kiseline, perfluorooktan sulfonata, perfluorooktan sulfonamida i perfluorooktan sulfonila, |
| --- | --- |

(8)

Treba donijeti konačnu odluku o uvozu azinfos-metila, komercijalnog pentabromodifenil etera, komercijalnog oktabromodifenil etera, perfluorooktan sulfonske kiseline, perfluorooktan sulfonata, perfluorooktan sulfonamida i perfluorooktan sulfonila,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Donosi se konačna odluka o uvozu azinfos-metila, komercijalnog pentabromodifenil etera, komercijalnog oktabromodifenil etera, perfluorooktan sulfonske kiseline, perfluorooktan sulfonata, perfluorooktan sulfonamida i perfluorooktan sulfonila kako je utvrđeno u obrascima za odgovor o uvozu u Prilogu.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. svibnja 2014.

Za Komisiju

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 60.

1

(2)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

2

(3)  Odluka Vijeća 2006/730/EZ od 25. rujna 2006. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Roterdamske konvencije o postupku prethodnog informiranog pristanka za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini (SL L 299, 28.10.2006., str. 23.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i o izmjeni Direktive 79/117/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 7.).

5

---

PRILOG

---

Administrativna komisija za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/16

---

ODLUKA br. S10

od 19. prosinca 2013.

o prijelazu s Uredbi (EEZ) br. 1408/71 i br. 574/72 na Uredbe (EZ) br. 883/2004 i br. 987/2009 i primjeni postupaka za povrat troškova

(Tekst značajan za EGP i za sporazum između EZ-a i Švicarske)

(2014/C 152/03)

ADMINISTRATIVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJU SUSTAVA SOCIJALNE SIGURNOSTI,

uzimajući u obzir članak 72. točku (a) Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (1), na temelju koje je administrativna komisija nadležna za rješavanje administrativnih pitanja ili pitanja u vezi tumačenja koja proizlaze iz odredbi Uredbe (EZ) br. 883/2004 i Uredbe (EZ) br. 987/2009 (2),

uzimajući u obzir članke od 87. do 91. Uredbe (EZ) br. 883/2004,

uzimajući u obzir članak 64. stavak 7. i članke od 93. do 97. Uredbe (EZ) br. 987/2009,

budući da:

| (1) | Uredbe (EZ) br. 883/2004 i br. 987/2009 stupile su na snagu 1. svibnja 2010., a Uredbe (EEZ) br. 1408/71 i br. 574/72 stavljene su izvan snage istog datuma, osim u slučajevima na koje se odnosi članak 90. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 i članak 96. stavak 1. Uredba (EZ) br. 987/2009. |
| --- | --- |

(1)

Uredbe (EZ) br. 883/2004 i br. 987/2009 stupile su na snagu 1. svibnja 2010., a Uredbe (EEZ) br. 1408/71 i br. 574/72 stavljene su izvan snage istog datuma, osim u slučajevima na koje se odnosi članak 90. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 i članak 96. stavak 1. Uredba (EZ) br. 987/2009.

| (2) | Potrebno je pojasniti način određivanja države članice dužnika i države članice vjerovnika u situacijama u kojima su temeljem Uredbi (EEZ) br. 1408/71 i br. 574/72 odobrena davanja u naravi, ali se povrat troškova za ta davanja uređuje nakon stupanja Uredbi (EZ) br. 883/2004 i br. 987/2009 na snagu, osobito ako se nadležnost za snošenje troškova mijenja novim uredbama. |
| --- | --- |

(2)

Potrebno je pojasniti način određivanja države članice dužnika i države članice vjerovnika u situacijama u kojima su temeljem Uredbi (EEZ) br. 1408/71 i br. 574/72 odobrena davanja u naravi, ali se povrat troškova za ta davanja uređuje nakon stupanja Uredbi (EZ) br. 883/2004 i br. 987/2009 na snagu, osobito ako se nadležnost za snošenje troškova mijenja novim uredbama.

| (3) | Potrebno je pojasniti koji se postupak za povrat troškova primjenjuje u prilikama gdje su davanja u naravi odobrena temeljem Uredbi (EEZ) br. 1408/71 i br. 574/72, ali je povrat troškova predviđen nakon datuma stupanja Uredbi (EZ) br. 883/2004 i br. 987/2009 na snagu. |
| --- | --- |

(3)

Potrebno je pojasniti koji se postupak za povrat troškova primjenjuje u prilikama gdje su davanja u naravi odobrena temeljem Uredbi (EEZ) br. 1408/71 i br. 574/72, ali je povrat troškova predviđen nakon datuma stupanja Uredbi (EZ) br. 883/2004 i br. 987/2009 na snagu.

| (4) | U stavku 5. Odluke br. H1 pojašnjava se status potvrda (e-obrazaca) i europske kartice zdravstvenog osiguranja (uključujući i privremene zamjenske potvrde) izdanih prije datuma stupanja Uredbi (EZ) br. 883/2004 i br. 987/2009 na snagu. |
| --- | --- |

(4)

U stavku 5. Odluke br. H1 pojašnjava se status potvrda (e-obrazaca) i europske kartice zdravstvenog osiguranja (uključujući i privremene zamjenske potvrde) izdanih prije datuma stupanja Uredbi (EZ) br. 883/2004 i br. 987/2009 na snagu.

| (5) | Odredbama stavka 4. Odluke br. S1 i članka 2. Odluke br. S9 utvrđuju se opća načela odgovornosti za troškove naknada koje se stječu temeljem valjane europske kartice zdravstvenog osiguranja, a ta bi se načela trebala primjenjivati i u prijelaznim situacijama. |
| --- | --- |

(5)

Odredbama stavka 4. Odluke br. S1 i članka 2. Odluke br. S9 utvrđuju se opća načela odgovornosti za troškove naknada koje se stječu temeljem valjane europske kartice zdravstvenog osiguranja, a ta bi se načela trebala primjenjivati i u prijelaznim situacijama.

| (6) | U skladu s člancima 62. i 63. Uredbe (EZ) br. 987/2009, države članice koje nisu navedene u Prilogu 3. Uredbi (EZ) br. 987/2009 nadoknađuju troškove davanja u naravi pruženih članovima obitelji koji nemaju boravište u istoj državi članici kao osigurana osoba te umirovljenicima i članovima njihovih obitelji na osnovi stvarnih izdataka, počevši od 1. svibnja 2010. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člancima 62. i 63. Uredbe (EZ) br. 987/2009, države članice koje nisu navedene u Prilogu 3. Uredbi (EZ) br. 987/2009 nadoknađuju troškove davanja u naravi pruženih članovima obitelji koji nemaju boravište u istoj državi članici kao osigurana osoba te umirovljenicima i članovima njihovih obitelji na osnovi stvarnih izdataka, počevši od 1. svibnja 2010.

| (7) | Troškove davanja u naravi navedenih u članku 19. stavku 1., članku 20. stavku 1. i članku 27. stavcima 1. i 3. Uredbe (EZ) br. 883/2004 snosi nadležna ustanova koja je odgovorna za troškove davanja u naravi pruženih članovima obitelji koji ne borave u istoj državi članici kao osigurana osoba te umirovljenicima i članovima njihovih obitelji u državi članici u kojoj borave. |
| --- | --- |

(7)

Troškove davanja u naravi navedenih u članku 19. stavku 1., članku 20. stavku 1. i članku 27. stavcima 1. i 3. Uredbe (EZ) br. 883/2004 snosi nadležna ustanova koja je odgovorna za troškove davanja u naravi pruženih članovima obitelji koji ne borave u istoj državi članici kao osigurana osoba te umirovljenicima i članovima njihovih obitelji u državi članici u kojoj borave.

| (8) | Prema članku 64. stavku 7. Uredbe (EZ) br. 987/2009, države članice navedene u Prilogu 3. mogu nakon 1. svibnja 2010. još pet godina primjenjivati članke 94. i 95. Uredbe (EEZ) br. 574/72 za izračun fiksnih iznosa. |
| --- | --- |

(8)

Prema članku 64. stavku 7. Uredbe (EZ) br. 987/2009, države članice navedene u Prilogu 3. mogu nakon 1. svibnja 2010. još pet godina primjenjivati članke 94. i 95. Uredbe (EEZ) br. 574/72 za izračun fiksnih iznosa.

| (9) | Uredbom (EZ) br. 987/2009 uvode se novi postupci za povrat troškova zdravstvene zaštite, da bi se ubrzao povrat među državama članicama i spriječilo gomilanje zahtjeva koji dugo ostaju neriješeni. |
| --- | --- |

(9)

Uredbom (EZ) br. 987/2009 uvode se novi postupci za povrat troškova zdravstvene zaštite, da bi se ubrzao povrat među državama članicama i spriječilo gomilanje zahtjeva koji dugo ostaju neriješeni.

| (10) | Potrebna je transparentnost i usmjeravanje ustanova u gore navedenim situacijama, kako bi se osiguralo jednoliko i koherentno provođenje propisa Zajednice. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s uvjetima iz članka 71. stavka 2. Uredbe (EEZ) br. 883/2004,

ODLUČILA JE:

I.   Prijelazne odredbe za određivanje države članice odgovorne za snošenje troškova dogovorenog liječenja i potrebne skrbi, s obzirom na promjenu nadležnosti prema Uredbi (EZ) br. 883/2004

| 1. | Ako je osobi liječenje pruženo






  — | u slučaju država članica prije 1. svibnja 2010., nadležnost za snošenje troškova liječenja određuje se u skladu s odredbama Uredbe (EEZ) br. 1408/71; |
| --- | --- | --- |

1.

Ako je osobi liječenje pruženo

—

u slučaju država članica prije 1. svibnja 2010., nadležnost za snošenje troškova liječenja određuje se u skladu s odredbama Uredbe (EEZ) br. 1408/71;

| — | u slučaju Švicarske prije 1. travnja 2012., nadležnost za snošenje troškova liječenja određuje se u skladu s odredbama Uredbe (EEZ) br. 1408/71; |
| --- | --- |

—

u slučaju Švicarske prije 1. travnja 2012., nadležnost za snošenje troškova liječenja određuje se u skladu s odredbama Uredbe (EEZ) br. 1408/71;

| — | u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške prije 1. lipnja 2012., nadležnost za snošenje troškova liječenja određuje se u skladu s odredbama Uredbe (EEZ) br. 1408/71. |
| --- | --- |

—

u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške prije 1. lipnja 2012., nadležnost za snošenje troškova liječenja određuje se u skladu s odredbama Uredbe (EEZ) br. 1408/71.

| 2. | Troškove cjelokupnog liječenja snosi ustanova koja je odobrila određenoj osobi odlazak u drugu državu članicu radi odgovarajućeg liječenja (dogovorenog liječenja), u skladu s Uredbama (EEZ) br. 1408/71 i br. 574/72






  — | ako se liječenje, u slučaju država članica, provodi djelomično ili u cijelosti nakon 30. travnja 2010.; |
| --- | --- | --- |

2.

Troškove cjelokupnog liječenja snosi ustanova koja je odobrila određenoj osobi odlazak u drugu državu članicu radi odgovarajućeg liječenja (dogovorenog liječenja), u skladu s Uredbama (EEZ) br. 1408/71 i br. 574/72

—

ako se liječenje, u slučaju država članica, provodi djelomično ili u cijelosti nakon 30. travnja 2010.;

| — | ako se liječenje, u slučaju Švicarske, provodi djelomično ili u cijelosti nakon 31. ožujka 2012.; |
| --- | --- |

—

ako se liječenje, u slučaju Švicarske, provodi djelomično ili u cijelosti nakon 31. ožujka 2012.;

| — | ako se liječenje, u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške, provodi djelomično ili u cijelosti nakon 31. svibnja 2012. |
| --- | --- |

—

ako se liječenje, u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške, provodi djelomično ili u cijelosti nakon 31. svibnja 2012.

| 3. | Ako je liječenje započeto u skladu s člankom 22. stavkom 3. točkom (a) ili člankom 31. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EEZ) br. 1408/71, snošenje troškova liječenja treba se odrediti prema odredbama tih članaka, čak i ako se nadležnost za snošenje troškova promijenila odredbama Uredbe (EZ) br. 883/2004. Međutim, ako se liječenje nastavlja






  — | u slučaju država članica nakon 31. svibnja 2010., troškove nastale nakon tog datuma snosi nadležna ustanova u skladu s Uredbom (EZ) br. 883/2004; |
| --- | --- | --- |

3.

Ako je liječenje započeto u skladu s člankom 22. stavkom 3. točkom (a) ili člankom 31. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EEZ) br. 1408/71, snošenje troškova liječenja treba se odrediti prema odredbama tih članaka, čak i ako se nadležnost za snošenje troškova promijenila odredbama Uredbe (EZ) br. 883/2004. Međutim, ako se liječenje nastavlja

—

u slučaju država članica nakon 31. svibnja 2010., troškove nastale nakon tog datuma snosi nadležna ustanova u skladu s Uredbom (EZ) br. 883/2004;

| — | u slučaju Švicarske nakon 30. travnja 2012., troškove nastale nakon tog datuma snosi nadležna ustanova u skladu s Uredbom (EZ) br. 883/2004; |
| --- | --- |

—

u slučaju Švicarske nakon 30. travnja 2012., troškove nastale nakon tog datuma snosi nadležna ustanova u skladu s Uredbom (EZ) br. 883/2004;

| — | u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške nakon 30. lipnja 2012., troškove nastale nakon tog datuma snosi nadležna ustanova u skladu s Uredbom (EZ) br. 883/2004. |
| --- | --- |

—

u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške nakon 30. lipnja 2012., troškove nastale nakon tog datuma snosi nadležna ustanova u skladu s Uredbom (EZ) br. 883/2004.

| 4. | Ako je osobi liječenje pruženo u skladu s člankom 19. stavkom 1. ili člankom 27. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004






  — | u slučaju država članica nakon 30. travnja 2010. na temelju valjane europske kartice zdravstvenog osiguranja izdane prije 1. svibnja 2010., zahtjev za povrat troškova takvog liječenja ne može se odbiti zato što se nadležnost za snošenje zdravstvenih troškova promijenila Uredbom (EZ) br. 883/2004; |
| --- | --- | --- |

4.

Ako je osobi liječenje pruženo u skladu s člankom 19. stavkom 1. ili člankom 27. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004

—

u slučaju država članica nakon 30. travnja 2010. na temelju valjane europske kartice zdravstvenog osiguranja izdane prije 1. svibnja 2010., zahtjev za povrat troškova takvog liječenja ne može se odbiti zato što se nadležnost za snošenje zdravstvenih troškova promijenila Uredbom (EZ) br. 883/2004;

| — | u slučaju Švicarske nakon 31. ožujka 2012. na temelju valjane europske kartice zdravstvenog osiguranja izdane prije 1. travnja 2012., zahtjev za povrat troškova takvog liječenja ne može se odbiti zato što se nadležnost za snošenje zdravstvenih troškova promijenila Uredbom (EZ) br. 883/2004; |
| --- | --- |

—

u slučaju Švicarske nakon 31. ožujka 2012. na temelju valjane europske kartice zdravstvenog osiguranja izdane prije 1. travnja 2012., zahtjev za povrat troškova takvog liječenja ne može se odbiti zato što se nadležnost za snošenje zdravstvenih troškova promijenila Uredbom (EZ) br. 883/2004;

| — | u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške nakon 31. svibnja 2012. na temelju valjane europske kartice zdravstvenog osiguranja izdane prije 1. lipnja 2012., zahtjev za povrat troškova takvog liječenja ne može se odbiti zato što se nadležnost za snošenje zdravstvenih troškova promijenila Uredbom (EZ) br. 883/2004. |
| --- | --- |

—

u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške nakon 31. svibnja 2012. na temelju valjane europske kartice zdravstvenog osiguranja izdane prije 1. lipnja 2012., zahtjev za povrat troškova takvog liječenja ne može se odbiti zato što se nadležnost za snošenje zdravstvenih troškova promijenila Uredbom (EZ) br. 883/2004.

Ustanova koja je obvezna nadoknaditi troškove davanja pruženih na temelju europske kartice zdravstvenog osiguranja može zatražiti da ustanova u kojoj je osoba bila ispravno registrirana u vrijeme isplaćivanja davanja nadoknadi troškove tih davanja prvoj ustanovi, ili ako osoba nije imala pravo korištenja europske kartice zdravstvenog osiguranja, riješiti pitanje davanja s tom osobom.

II.   Postupak nadoknade troškova na temelju stvarnih izdataka u slučaju država članica

| 1. | Zahtjevi za nadoknadu troškova na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države članice vjerovnika prije 1. svibnja 2010. podložni su financijskim odredbama Uredbe (EEZ) br. 574/72.
  Ti se zahtjevi podnose tijelu za vezu države članice dužnika najkasnije do 31. prosinca 2011. |
| --- | --- |

1.

Zahtjevi za nadoknadu troškova na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države članice vjerovnika prije 1. svibnja 2010. podložni su financijskim odredbama Uredbe (EEZ) br. 574/72.

Ti se zahtjevi podnose tijelu za vezu države članice dužnika najkasnije do 31. prosinca 2011.

| 2. | Svi zahtjevi za nadoknadu troškova na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države članice vjerovnika nakon 30. travnja 2010. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009. |
| --- | --- |

2.

Svi zahtjevi za nadoknadu troškova na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države članice vjerovnika nakon 30. travnja 2010. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009.

III.   Postupak nadoknade troškova na temelju stvarnih izdataka u slučaju Švicarske

| 1. | Zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Švicarske na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika prije 1. travnja 2012. podložni su financijskim odredbama Uredbe (EEZ) br. 574/72. |
| --- | --- |

1.

Zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Švicarske na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika prije 1. travnja 2012. podložni su financijskim odredbama Uredbe (EEZ) br. 574/72.

| 2. | Zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Švicarske na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika do 31. ožujka 2012. podnose se tijelu za vezu države dužnika najkasnije do 31. prosinca 2013. |
| --- | --- |

2.

Zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Švicarske na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika do 31. ožujka 2012. podnose se tijelu za vezu države dužnika najkasnije do 31. prosinca 2013.

| 3. | Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Švicarske na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika nakon 31. ožujka 2012. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009. |
| --- | --- |

3.

Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Švicarske na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika nakon 31. ožujka 2012. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009.

IV.   Postupak nadoknade troškova na temelju stvarnih izdataka u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške

| 1. | Zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika prije 1. lipnja 2012. podložni su financijskim odredbama Uredbe (EEZ) br. 574/72. |
| --- | --- |

1.

Zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika prije 1. lipnja 2012. podložni su financijskim odredbama Uredbe (EEZ) br. 574/72.

| 2. | Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika do 31. svibnja 2012. podnose se tijelu za vezu države dužnika najkasnije do 31. prosinca 2013. |
| --- | --- |

2.

Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika do 31. svibnja 2012. podnose se tijelu za vezu države dužnika najkasnije do 31. prosinca 2013.

| 3. | Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika nakon 31. svibnja 2012. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009. |
| --- | --- |

3.

Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške na temelju stvarnih izdataka zabilježenih u računovodstvenoj evidenciji države vjerovnika nakon 31. svibnja 2012. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009.

V.   Postupak nadoknade troškova na temelju fiksnih iznosa u slučaju država članica

| 1. | Prosječni troškovi u godinama do i uključujući 2009. daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2011. Prosječni troškovi u 2010. godini daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2012. |
| --- | --- |

1.

Prosječni troškovi u godinama do i uključujući 2009. daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2011. Prosječni troškovi u 2010. godini daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2012.

| 2. | Svi zahtjevi za nadoknadu troškova na temelju fiksnih iznosa objavljenih u Službenom listu Europske unije prije 1. svibnja 2010. podnose se najkasnije do 1. svibnja 2011. |
| --- | --- |

2.

Svi zahtjevi za nadoknadu troškova na temelju fiksnih iznosa objavljenih u Službenom listu Europske unije prije 1. svibnja 2010. podnose se najkasnije do 1. svibnja 2011.

| 3. | Svi zahtjevi za nadoknadu troškova na temelju fiksnih iznosa objavljenih nakon 30. travnja 2010. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009. Članak 67. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009 ne primjenjuje se na evidenciju u referentnim godinama prije stupanja Uredbe (EZ) br. 987/2009 na snagu. |
| --- | --- |

3.

Svi zahtjevi za nadoknadu troškova na temelju fiksnih iznosa objavljenih nakon 30. travnja 2010. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009. Članak 67. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009 ne primjenjuje se na evidenciju u referentnim godinama prije stupanja Uredbe (EZ) br. 987/2009 na snagu.

VI.   Postupak nadoknade troškova na temelju fiksnih iznosa u slučaju Švicarske

| 1. | Prosječni troškovi u slučaju Švicarske u godinama do i uključujući 2011. daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2013. Prosječni troškovi u 2012. godini daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2014. |
| --- | --- |

1.

Prosječni troškovi u slučaju Švicarske u godinama do i uključujući 2011. daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2013. Prosječni troškovi u 2012. godini daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2014.

| 2. | Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Švicarske na temelju fiksnih iznosa objavljenih u Službenom listu Europske unije prije 1. travnja 2012. podnose se najkasnije do 1. travnja 2013. |
| --- | --- |

2.

Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Švicarske na temelju fiksnih iznosa objavljenih u Službenom listu Europske unije prije 1. travnja 2012. podnose se najkasnije do 1. travnja 2013.

| 3. | Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Švicarske na temelju fiksnih iznosa objavljenih nakon 31. ožujka 2012. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009. Članak 67. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009 ne primjenjuje se na evidenciju u referentnim godinama prije stupanja Uredbe (EZ) br. 987/2009 na snagu. |
| --- | --- |

3.

Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Švicarske na temelju fiksnih iznosa objavljenih nakon 31. ožujka 2012. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009. Članak 67. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009 ne primjenjuje se na evidenciju u referentnim godinama prije stupanja Uredbe (EZ) br. 987/2009 na snagu.

VII.   Postupak nadoknade troškova na temelju fiksnih iznosa u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške

| 1. | Prosječni troškovi u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške u godinama do i uključujući 2011. daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2013. Prosječni troškovi u 2012. godini daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2014. |
| --- | --- |

1.

Prosječni troškovi u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške u godinama do i uključujući 2011. daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2013. Prosječni troškovi u 2012. godini daju se na uvid Revizijskom odboru najkasnije do 31. prosinca 2014.

| 2. | Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške na temelju fiksnih iznosa objavljenih u Službenom listu Europske unije prije 1. lipnja 2012. podnose se najkasnije do 1. lipnja 2013. |
| --- | --- |

2.

Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške na temelju fiksnih iznosa objavljenih u Službenom listu Europske unije prije 1. lipnja 2012. podnose se najkasnije do 1. lipnja 2013.

| 3. | Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške na temelju fiksnih iznosa objavljenih nakon 31. svibnja 2012. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009. Članak 67. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009 ne primjenjuje se na evidenciju u referentnim godinama prije stupanja Uredbe (EZ) br. 987/2009 na snagu. |
| --- | --- |

3.

Svi zahtjevi za nadoknadu troškova u slučaju Islanda, Lihtenštajna i Norveške na temelju fiksnih iznosa objavljenih nakon 31. svibnja 2012. podložni su novim pravilima postupanja u skladu s odredbama članaka 66. do 68. Uredbe (EZ) br. 987/2009. Članak 67. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009 ne primjenjuje se na evidenciju u referentnim godinama prije stupanja Uredbe (EZ) br. 987/2009 na snagu.

VIII.   Nesporne tražbine prijavljene prema Uredbi (EEZ) br. 574/72

| 1. | Nesporne tražbine u slučaju država članica isplaćuju se što je moguće prije, a najkasnije u roku od 12 mjeseci od datuma stupanja odluke na snagu. |
| --- | --- |

1.

Nesporne tražbine u slučaju država članica isplaćuju se što je moguće prije, a najkasnije u roku od 12 mjeseci od datuma stupanja odluke na snagu.

| 2. | Nesporne tražbine u slučaju Švicarske, Islanda, Lihtenštajna i Norveške isplaćuju se što je moguće prije, a najkasnije u roku od 24 mjeseca od datuma stupanja odluke na snagu. |
| --- | --- |

2.

Nesporne tražbine u slučaju Švicarske, Islanda, Lihtenštajna i Norveške isplaćuju se što je moguće prije, a najkasnije u roku od 24 mjeseca od datuma stupanja odluke na snagu.

IX.   Sporne tražbine prijavljene prema Uredbi (EEZ) br. 574/72

| 1. | Osporavanje tražbina u slučaju država članica mora zaprimiti tijelo za vezu države članice vjerovnika najkasnije u roku od 12 mjeseci od datuma stupanja odluke na snagu. Osporavanje zaprimljeno nakon tog roka može se odbiti. |
| --- | --- |

1.

Osporavanje tražbina u slučaju država članica mora zaprimiti tijelo za vezu države članice vjerovnika najkasnije u roku od 12 mjeseci od datuma stupanja odluke na snagu. Osporavanje zaprimljeno nakon tog roka može se odbiti.

| 2. | Osporavanje tražbina u slučaju Švicarske, Islanda, Lihtenštajna i Norveške mora zaprimiti tijelo za vezu države članice vjerovnika najkasnije u roku od 24 mjeseca od datuma stupanja odluke na snagu. Osporavanje zaprimljeno nakon tog roka može se odbiti. |
| --- | --- |

2.

Osporavanje tražbina u slučaju Švicarske, Islanda, Lihtenštajna i Norveške mora zaprimiti tijelo za vezu države članice vjerovnika najkasnije u roku od 24 mjeseca od datuma stupanja odluke na snagu. Osporavanje zaprimljeno nakon tog roka može se odbiti.

| 3. | Odgovore na osporavanje u slučaju država članica tijelo za vezu države članice dužnika mora dobiti u roku od 12 mjeseci od kraja mjeseca u kojem je osporavanje zaprimljeno i ne kasnije od 24 mjeseca od datuma stupanja odluke na snagu. Tijelo za vezu države članice vjerovnika odgovara i podnosi dokaze koji su potrebni u sporu. |
| --- | --- |

3.

Odgovore na osporavanje u slučaju država članica tijelo za vezu države članice dužnika mora dobiti u roku od 12 mjeseci od kraja mjeseca u kojem je osporavanje zaprimljeno i ne kasnije od 24 mjeseca od datuma stupanja odluke na snagu. Tijelo za vezu države članice vjerovnika odgovara i podnosi dokaze koji su potrebni u sporu.

| 4. | Odgovore na osporavanje u slučaju Švicarske, Islanda, Lihtenštajna i Norveške tijelo za vezu države dužnika mora primiti u roku od 12 mjeseci od kraja mjeseca u kojem je osporavanje zaprimljeno i ne kasnije od 36 mjeseci od datuma stupanja odluke na snagu. Tijelo za vezu države vjerovnika odgovara i podnosi dokaze koji su potrebni u sporu. |
| --- | --- |

4.

Odgovore na osporavanje u slučaju Švicarske, Islanda, Lihtenštajna i Norveške tijelo za vezu države dužnika mora primiti u roku od 12 mjeseci od kraja mjeseca u kojem je osporavanje zaprimljeno i ne kasnije od 36 mjeseci od datuma stupanja odluke na snagu. Tijelo za vezu države vjerovnika odgovara i podnosi dokaze koji su potrebni u sporu.

| 5. | O osporavanim tražbinama u slučaju država članica donosi se konačna odluka te se isplaćuju najkasnije u roku od 24 mjeseca od datuma stupanja odluke na snagu. |
| --- | --- |

5.

O osporavanim tražbinama u slučaju država članica donosi se konačna odluka te se isplaćuju najkasnije u roku od 24 mjeseca od datuma stupanja odluke na snagu.

| 6. | O osporavanim tražbinama u slučaju Švicarske, Islanda, Lihtenštajna i Norveške donosi se konačna odluka te se isplaćuju najkasnije u roku od 36 mjeseci od datuma stupanja odluke na snagu. |
| --- | --- |

6.

O osporavanim tražbinama u slučaju Švicarske, Islanda, Lihtenštajna i Norveške donosi se konačna odluka te se isplaćuju najkasnije u roku od 36 mjeseci od datuma stupanja odluke na snagu.

| 7. | U slučaju nepoštovanja navedenih rokova, osporavanje se smatra prihvaćenim. Odgovori koje tijelo za vezu države članice dužnika dobije nakon navedenih rokova mogu se odbiti. |
| --- | --- |

7.

U slučaju nepoštovanja navedenih rokova, osporavanje se smatra prihvaćenim. Odgovori koje tijelo za vezu države članice dužnika dobije nakon navedenih rokova mogu se odbiti.

X.   Postupak olakšavanja

| 1. | Tražbine o kojima nije donesena odluka u gore navedenim rokovima i za koje se niti jedna od strana nije pozvala na postupak određen člankom 67. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 987/2009 u roku od šest mjeseci od roka za isplatu, smatraju se zastarjelima. |
| --- | --- |

1.

Tražbine o kojima nije donesena odluka u gore navedenim rokovima i za koje se niti jedna od strana nije pozvala na postupak određen člankom 67. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 987/2009 u roku od šest mjeseci od roka za isplatu, smatraju se zastarjelima.

| 2. | Tijela za vezu država mogu bilateralno dogovoriti opće rješenje o konačnom namirivanju tražbina, bez da razmatraju svaki pojedinačni slučaj. |
| --- | --- |

2.

Tijela za vezu država mogu bilateralno dogovoriti opće rješenje o konačnom namirivanju tražbina, bez da razmatraju svaki pojedinačni slučaj.

XI.   Završne odredbe

| 1. | Pri primjeni prijelaznih odredbi, vodeće je načelo dobra suradnja među ustanovama, pragmatičnost i fleksibilnost. |
| --- | --- |

1.

Pri primjeni prijelaznih odredbi, vodeće je načelo dobra suradnja među ustanovama, pragmatičnost i fleksibilnost.

| 2. | Ova Odluka objavljuje se u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od dana njezine objave. |
| --- | --- |

2.

Ova Odluka objavljuje se u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od dana njezine objave.

| 3. | Ovom Odlukom zamjenjuje se Odluka br. S7 od 22. prosinca 2009. |
| --- | --- |

3.

Ovom Odlukom zamjenjuje se Odluka br. S7 od 22. prosinca 2009.

Predsjednica Administrativne komisije

Mariana ŽIUKIENĖ

---

(1)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

1

(2)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

2

---

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/21

---

ODLUKA br. E4

od 13. ožujka 2014.

o prijelaznom razdoblju kako je definirano u članku 95. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP i za sporazum između EZ-a i Švicarske)

(2014/C 152/04)

ADMINISTRATIVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJU SUSTAVA SOCIJALNE SIGURNOSTI,

uzimajući u obzir članak 72. točku (d) Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (1) na temelju kojeg je odgovornost Administrativne komisije poticati što je više moguće uporabu novih tehnologija, posebno modernizacijom postupaka za razmjenu podataka i prilagodbe protoka podataka među ustanovama radi elektroničke razmjene, uzimajući u obzir stupanj razvoja obrade podataka u svakoj državi članici,

uzimajući u obzir članak 4. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (2) na temelju kojeg je Administrativna komisija ovlaštena utvrditi strukturu, sadržaj, oblik i iscrpna pravila za razmjenu isprava i strukturiranih elektroničkih dokumenata te utvrditi praktična pravila za slanje podataka, dokumenata ili odluka dotičnoj osobi elektroničkim putem,

uzimajući u obzir članak 95. stavak 1. prvi i drugi podstavak Uredbe (EZ) br. 987/2009, o prijelaznom razdoblju, u kojem se navodi da svaka država članica može iskoristiti prijelazno razdoblje za razmjenu podataka elektroničkim putem te da ta razdoblja nisu dulja od 24 mjeseca od dana stupanja na snagu Provedbene uredbe,

uzimajući u obzir članak 95. stavak 1. treći podstavak Uredbe (EZ) br. 987/2009 na temelju kojeg Administrativna komisija može odobriti odgovarajuće produljenje tih razdoblja ako dođe do značajnog kašnjenja u uspostavi potrebne središnje infrastrukture (elektronička razmjena informacija o socijalnoj sigurnosti – EESSI) u odnosu na stupanje na snagu Provedbene uredbe,

u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 71. stavku 2. drugom podstavku Uredbe (EZ) br. 883/2004,

budući da:

| (1) | Člankom 95. Uredbe (EZ) br. 987/2009 određuje se prijelazno razdoblje od 24 mjeseca od dana njezina stupanja na snagu kako bi se državama članicama omogućilo da uspostave i integriraju potrebnu nacionalnu infrastrukturu za razmjenu podataka elektroničkim putem. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 95. Uredbe (EZ) br. 987/2009 određuje se prijelazno razdoblje od 24 mjeseca od dana njezina stupanja na snagu kako bi se državama članicama omogućilo da uspostave i integriraju potrebnu nacionalnu infrastrukturu za razmjenu podataka elektroničkim putem.

| (2) | U skladu s člankom 95. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Administrativna komisija može pristati produljiti prijelazno razdoblje za države članice ako dođe do značajnog kašnjenja u uspostavi središnje infrastrukture. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 95. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Administrativna komisija može pristati produljiti prijelazno razdoblje za države članice ako dođe do značajnog kašnjenja u uspostavi središnje infrastrukture.

| (3) | Na temelju analize Europske komisije i Nadzornog odbora projekta EESSI-ja te Izvršnog odbora EESSI-ja, Administrativna komisija provela je opću ocjenu stanja projekta na razini EU-a i na nacionalnim razinama. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju analize Europske komisije i Nadzornog odbora projekta EESSI-ja te Izvršnog odbora EESSI-ja, Administrativna komisija provela je opću ocjenu stanja projekta na razini EU-a i na nacionalnim razinama.

| (4) | Prema toj se ocjeni smatra da je produljenje prijelaznog razdoblja potrebno kako bi se osigurala učinkovita provedba sustava EESSI-ja, uzimajući u obzir kako napreduju pripreme na razini EU-a i nacionalnim razinama. |
| --- | --- |

(4)

Prema toj se ocjeni smatra da je produljenje prijelaznog razdoblja potrebno kako bi se osigurala učinkovita provedba sustava EESSI-ja, uzimajući u obzir kako napreduju pripreme na razini EU-a i nacionalnim razinama.

| (5) | Uzimajući u obzir tehničku složenost projekta, Administrativna komisija smatra prikladnim produljiti prijelazno razdoblje na fleksibilan način, dajući državama članicama vrijeme od 2 godine da provedu i integriraju potrebnu nacionalnu infrastrukturu, od dana na koji potvrdi da je središnji sustav EESSI-ja prikladan namjeni. |
| --- | --- |

(5)

Uzimajući u obzir tehničku složenost projekta, Administrativna komisija smatra prikladnim produljiti prijelazno razdoblje na fleksibilan način, dajući državama članicama vrijeme od 2 godine da provedu i integriraju potrebnu nacionalnu infrastrukturu, od dana na koji potvrdi da je središnji sustav EESSI-ja prikladan namjeni.

| (6) | Administrativna komisija, uzimajući u obzir preporuke Nadzornog odbora projekta EESSI-ja, poziva Europsku komisiju da robusnim planiranjem i datumom završetka poprati vremenski okvir kojim se pokriva razvoj i testiranje središnjeg sustava EESSI-ja, što vodi njegovoj spremnosti za produkciju, uz najviši mogući stupanj preciznosti, te da izvješćuje države članice o tom predviđenom datumu putem svojih uobičajenih komunikacijskih kanala. |
| --- | --- |

(6)

Administrativna komisija, uzimajući u obzir preporuke Nadzornog odbora projekta EESSI-ja, poziva Europsku komisiju da robusnim planiranjem i datumom završetka poprati vremenski okvir kojim se pokriva razvoj i testiranje središnjeg sustava EESSI-ja, što vodi njegovoj spremnosti za produkciju, uz najviši mogući stupanj preciznosti, te da izvješćuje države članice o tom predviđenom datumu putem svojih uobičajenih komunikacijskih kanala.

| (7) | Međutim, Administrativna komisija potiče države članice da započnu s razmjenom elektroničkih podataka što je prije moguće i bez odgode, da skrate razdoblje istodobne papirne i elektroničke razmjene što je više moguće, u skladu s privremenim ključnim točkama koje utvrđuje Administrativna komisija na temelju prijedloga Izvršnog odbora EESSI-ja. |
| --- | --- |

(7)

Međutim, Administrativna komisija potiče države članice da započnu s razmjenom elektroničkih podataka što je prije moguće i bez odgode, da skrate razdoblje istodobne papirne i elektroničke razmjene što je više moguće, u skladu s privremenim ključnim točkama koje utvrđuje Administrativna komisija na temelju prijedloga Izvršnog odbora EESSI-ja.

| (8) | Administrativna komisija ima na znanju ulogu Izvršnog odbora te njegovu funkciju vodstva i usmjeravanja programa EESSI-ja. |
| --- | --- |

(8)

Administrativna komisija ima na znanju ulogu Izvršnog odbora te njegovu funkciju vodstva i usmjeravanja programa EESSI-ja.

| (9) | U skladu s člankom 95. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 987/2009, Administrativna komisija može preispitati ovu odluku na temelju općeg planiranja i analize Izvršnog odbora EESSI-ja. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s člankom 95. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 987/2009, Administrativna komisija može preispitati ovu odluku na temelju općeg planiranja i analize Izvršnog odbora EESSI-ja.

| (10) | Odluka br. E1 od 12. lipnja 2009. o praktičnim rješenjima za prijelazno razdoblje za razmjenu podataka elektroničkim putem iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3) nastavlja se primjenjivati mutatis mutandis tijekom produljenog razdoblja. |
| --- | --- |

(10)

Odluka br. E1 od 12. lipnja 2009. o praktičnim rješenjima za prijelazno razdoblje za razmjenu podataka elektroničkim putem iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3) nastavlja se primjenjivati mutatis mutandis tijekom produljenog razdoblja.

ODLUČILA JE:

| 1. | Produljuje se prijelazno razdoblje iz članka 95. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 987/2009 za potpunu razmjenu podataka elektroničkim putem između država članica, a datum završetka prijelaznog razdoblja utvrđuje se sljedećim algoritmom: 2 godine od dana na koji se središnji sustav EESSI-ja razvije, testira i isporuči u produkciju, spreman da države članice započnu s integracijom u središnji sustav. |
| --- | --- |

1.

Produljuje se prijelazno razdoblje iz članka 95. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 987/2009 za potpunu razmjenu podataka elektroničkim putem između država članica, a datum završetka prijelaznog razdoblja utvrđuje se sljedećim algoritmom: 2 godine od dana na koji se središnji sustav EESSI-ja razvije, testira i isporuči u produkciju, spreman da države članice započnu s integracijom u središnji sustav.

| 2. | Europska komisija izvješćuje države članice o predviđenom datumu isporuke središnjeg sustava EESSI-ja na način da na sastancima Administrativne komisije na uvid daje najnovije vijesti o stanju projekta. |
| --- | --- |

2.

Europska komisija izvješćuje države članice o predviđenom datumu isporuke središnjeg sustava EESSI-ja na način da na sastancima Administrativne komisije na uvid daje najnovije vijesti o stanju projekta.

| 3. | Smatra se da je sustav EESI-ja isporučen u produkciju ako su sve sastavnice središnjeg sustava EESSI-ja razvijene, testirane i ako ih je Europska komisija, nakon savjetovanja s Izvršnim odborom, ocijenila prikladnima namjeni. |
| --- | --- |

3.

Smatra se da je sustav EESI-ja isporučen u produkciju ako su sve sastavnice središnjeg sustava EESSI-ja razvijene, testirane i ako ih je Europska komisija, nakon savjetovanja s Izvršnim odborom, ocijenila prikladnima namjeni.

| 4. | Na prvom sastanku Administrativne komisije nakon odluke Europske komisije iz stavka 3., odluka se predočuje Administrativnoj komisiji radi ovjere. Razdoblje od 2 godine iz stavka 1. kojim se državama članicama omogućuje da integriraju središnji sustav EESSI-ja započinje na dan na koji Administrativna komisija potvrdi da je središnji sustav EESSI-ja prikladan namjeni. |
| --- | --- |

4.

Na prvom sastanku Administrativne komisije nakon odluke Europske komisije iz stavka 3., odluka se predočuje Administrativnoj komisiji radi ovjere. Razdoblje od 2 godine iz stavka 1. kojim se državama članicama omogućuje da integriraju središnji sustav EESSI-ja započinje na dan na koji Administrativna komisija potvrdi da je središnji sustav EESSI-ja prikladan namjeni.

| 5. | Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od dana objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

5.

Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od dana objave u Službenom listu Europske unije.

| 6. | Ovom Odlukom zamjenjuje se Odluka br. E3 od 19. listopada 2011. |
| --- | --- |

6.

Ovom Odlukom zamjenjuje se Odluka br. E3 od 19. listopada 2011.

Predsjednica Administrativne komisije

Anna RIZOU

---

(1)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1. (ispravak SL L 200, 7.6.2004., str. 1.) kako je izmijenjeno Uredbom Vijeća (EU) br. 517/2013 (SL L 158, 10.6.2013., str. 1.).

1

(2)  Uredba (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 284, 30.10.2009., str. 1.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 od 18. prosinca 2012. (SL L 349, 19.12.2012., str. 45.).

2

(3)  SL C 106, 24.4.2010., str. 9.

3

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/24

---

Ažuriranje obavijesti Litve iz članka 37. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama)

Mogućnost države članice da zakonski odredi obvezu posjedovanja ili nošenja dokumentacije i isprava u skladu s člankom 21. točkom (c)

(2014/C 152/05)

LITVA

Izmjena informacije koju je dostavila Litva objavljene u Službenom listu Europske Unije (SL C 98, 29.4.2009.).

Litvansko nacionalno zakonodavstvo ne utvrđuje obvezu posjedovanja ili nošenja dokumentacije i isprava u svakom trenutku.

Ipak, u skladu sa Zakonom o pravnom statusu stranaca (člankom 3. stavkom 4.), kada to od njih zahtijeva policijski službenik ili bilo koji drugi službenik odgovoran za provedbu zakona, strani državljani moraju predočiti osobni identifikacijski dokument (putnu ispravu, boravišnu dozvolu ili sličnu ispravu), kao i druge dokumente kojima se navode svrha i uvjeti njihovog boravka u Republici Litvi i potvrđuje njegova zakonitost.

Nadalje, Zakonom o nacionalnim granicama i njihovoj zaštiti (člankom 17. stavkom 5.) i drugim zakonodavnim aktima utvrđuje se da je osobama koje ne posjeduju osobne identifikacijske dokumente zabranjen ulazak u područja koja podliježu graničnim propisima. Ta se zabrana ne odnosi na područja podložna graničnim propisima koja se nalaze na unutarnjim granicama, osim ako su unutarnje granične kontrole ponovno privremeno uspostavljene. Osobama u dobi od 16 i više godina koje su državljani Republike Litve ili druge države članice Europske unije ili koje uživaju pravo na slobodno kretanje unutar Unije zabranjen je ulazak u granična područja bez osobnog identifikacijskog dokumenta. Osobama mlađim od 16 godina koje su državljani Republike Litve ili druge države članice Europske unije ili koje uživaju pravo na slobodno kretanje unutar Unije zabranjen je ulazak u granična područja bez rodnog lista, putne isprave djeteta ili drugog osobnog identifikacijskog dokumenta. Drugim je osobama zabranjen ulazak u granična područja ako ne posjeduju važeću putovnicu za državljane trećih zemalja ili istovjetnu putnu ispravu, putovnicu za strance ili drugi osobni identifikacijski dokument kojim se potvrđuje zakonitost njihovog boravka u Republici Litvi.

Osoba može ući u nacionalna granična područja pod nadzorom samo ako posjeduje jednokratnu kratkoročnu ili trajnu dozvolu koju je izdala državna granična služba, zajedno s prethodno spomenutim dokumentima. Takve dozvole nisu obvezne u slučaju da osobe prelaze državnu granicu i ulaze u nacionalno granično područje pod nadzorom kopnenim, morskim ili zračnim putem u skladu s postupcima utvrđenim zakonima i drugim zakonodavnim aktima Republike Litve.

---

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/25

---

Ažurirani referentni iznosi za prijelaz vanjskih granica iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL C 247, 13.10.2006., str. 19.; SL C 153, 6.7.2007., str. 22.; SL C 182, 4.8.2007., str. 18.; SL C 57, 1.3.2008., str. 38.; SL C 134, 31.5.2008., str. 19.; SL C 37, 14.2.2009., str. 8.; SL C 35, 12.2.2010., str. 7.; SL C 304, 10.11.2010., str. 5.; SL C 24, 26.1.2011., str. 6.; SL C 157, 27.5.2011., str. 8.; SL C 203, 9.7.2011., str. 16.; SL C 11, 13.1.2012., str. 13.; SL C 72, 10.3.2012., str. 44.; SL C 199, 7.7.2012., str. 8.; SL C 298, 4.10.2012., str. 3.; SL C 56, 26.2.2013., str. 13.; SL C 98, 5.4.2013., str. 3.; SL C 269, 18.9.2013., str. 2.; SL C 57, 28.2.2014., str. 1.)

(2014/C 152/06)

Objavljivanje referentnih iznosa za prijelaz vanjskih granica iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (1) temelji se na podacima koje su države članice dostavile Komisiji u skladu s člankom 34. Zakonika o schengenskim granicama.

Osim objavljivanja u Službenome listu, podaci koji se ažuriraju jednom mjesečno dostupni su na internetskoj stranici Glavne uprave za unutarnje poslove.

LATVIJA

Zamjena podataka objavljenih u SL C 298, 4.10.2012.

U skladu sa Zakonom o useljavanju, za ulazak i boravak u Republici Latviji stranac mora dokazati da ima potrebna sredstva za uzdržavanje.

Potreban iznos nije manji od 14 EUR po danu boravka.

Kada je u elektroničkoj bazi poziva ili na obrascu „Ielūgums vīzas pieprāšanai/Poziv za podnošenje zahtjeva za vizu” koji je utvrdio Ured za državljanstvo i migracije navedeno da će domaćin pokriti troškove povezane s ulaskom stranca u Latviju i boravkom u Latviji, stranac ne mora dostaviti dokument kojim dokazuje raspoloživost potrebnih sredstava za uzdržavanje.

Ako je potrebno, stranac mora pokazati da posjeduje financijska sredstva dostatna za plaćanje planiranog smještaja i/ili, ako putuje privatnim vozilom, financijska sredstva dostatna za kupnju goriva potrebnog za putovanje.

---

(1)  SL L 105, 13.4.2006., str. 1.

---

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/26

---

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz

(Tekst značajan za EGP)

(2014/C 152/07)

| Država članica | Švedska |
| --- | --- |
| Predmetni zračni put | Lycksele – Stockholm/Arlanda |
| Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 20. prosinca 2001. |
| Datum stupanja na snagu izmjena | 25. listopada 2015. |
| Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga | Za više informacija:





  Švedska uprava za promet |
| SE-781 87 Borlänge |
| SVERIGE |
| Tel. +46 771921921 |
| Internet: www.trafikverket.se |

Država članica

Švedska

Predmetni zračni put

Lycksele – Stockholm/Arlanda

Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

20. prosinca 2001.

Datum stupanja na snagu izmjena

25. listopada 2015.

Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga

Za više informacija:

Švedska uprava za promet

SE-781 87 Borlänge

SVERIGE

Tel. +46 771921921

Internet: www.trafikverket.se

---

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/26

---

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz

(Tekst značajan za EGP)

(2014/C 152/08)

| Država članica | Švedska |
| --- | --- |
| Predmetni zračni put | Östersund – Zračna luka Umeå |
| Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 2. prosinca 1993. |
| Datum stupanja na snagu izmjena | 25. listopada 2015. |
| Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga | Za više informacija:





  Švedska uprava za promet |
| SE-781 87 Borlänge |
| SVERIGE |
| Tel. +46 771921921 |
| Internet: www.trafikverket.se |

Država članica

Švedska

Predmetni zračni put

Östersund – Zračna luka Umeå

Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

2. prosinca 1993.

Datum stupanja na snagu izmjena

25. listopada 2015.

Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga

Za više informacija:

Švedska uprava za promet

SE-781 87 Borlänge

SVERIGE

Tel. +46 771921921

Internet: www.trafikverket.se

---

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/27

---

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz

(Tekst značajan za EGP)

(2014/C 152/09)

| Država članica | Švedska |
| --- | --- |
| Predmetni zračni put | Pajala – Zračna luka Luleå |
| Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 20. prosinca 2001. |
| Datum stupanja na snagu izmjena | 25. listopada 2015. |
| Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga | Za više informacija:





  Švedska uprava za promet |
| SE-781 87 Borlänge |
| SVERIGE |
| Tel. +46 771921921 |
| Internet: www.trafikverket.se |

Država članica

Švedska

Predmetni zračni put

Pajala – Zračna luka Luleå

Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

20. prosinca 2001.

Datum stupanja na snagu izmjena

25. listopada 2015.

Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga

Za više informacija:

Švedska uprava za promet

SE-781 87 Borlänge

SVERIGE

Tel. +46 771921921

Internet: www.trafikverket.se

---

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/27

---

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz

(Tekst značajan za EGP)

(2014/C 152/10)

| Država članica | Švedska |
| --- | --- |
| Predmetni zračni put | Sveg – Stockholm/Arlanda |
| Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 20. prosinca 2001. |
| Datum stupanja na snagu izmjena | 25. listopada 2015. |
| Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga | Za više informacija:





  Švedska uprava za promet |
| SE-781 87 Borlänge |
| SVERIGE |
| Tel. +46 771921921 |
| Internet: www.trafikverket.se |

Država članica

Švedska

Predmetni zračni put

Sveg – Stockholm/Arlanda

Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

20. prosinca 2001.

Datum stupanja na snagu izmjena

25. listopada 2015.

Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga

Za više informacija:

Švedska uprava za promet

SE-781 87 Borlänge

SVERIGE

Tel. +46 771921921

Internet: www.trafikverket.se

---

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/28

---

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz

(Tekst značajan za EGP)

(2014/C 152/11)

| Država članica | Švedska |
| --- | --- |
| Predmetni zračni put | Vilhelmina – Stockholm/Arlanda |
| Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 20. prosinca 2001. |
| Datum stupanja na snagu izmjena | 25. listopada 2015. |
| Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga | Za više informacija:





  Švedska uprava za promet |
| SE-781 87 Borlänge |
| SVERIGE |
| Tel. +46 771921921 |
| Internet: www.trafikverket.se |

Država članica

Švedska

Predmetni zračni put

Vilhelmina – Stockholm/Arlanda

Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

20. prosinca 2001.

Datum stupanja na snagu izmjena

25. listopada 2015.

Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga

Za više informacija:

Švedska uprava za promet

SE-781 87 Borlänge

SVERIGE

Tel. +46 771921921

Internet: www.trafikverket.se

---

Ispravci

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/29

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Danske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za razdoblje 2013.–2016.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/05))

(2014/C 152/12)

„PREPORUKA VIJEĆA

od 9. srpnja 2013.

o nacionalnom programu reformi Danske za 2013. i mišljenje Vijeća o programu konvergencije Danske za razdoblje 2013.–2016.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. te članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) te je 21. listopada 2010. usvojilo odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), što skupa čini „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) te je 21. listopada 2010. usvojilo odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), što skupa čini „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja.

| (3) | Dana 29. lipnja 2012. šefovi država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te razinama europodručja i EU-a, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, osobito izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu. |
| --- | --- |

(3)

Dana 29. lipnja 2012. šefovi država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te razinama europodručja i EU-a, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, osobito izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Danske za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu konvergencije Danske za razdoblje 2012.–2015. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Danske za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu konvergencije Danske za razdoblje 2012.–2015.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Danska prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Danska prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski parlament bio je primjereno uključen u Europski semestar, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski parlament bio je primjereno uključen u Europski semestar, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko vijeće je 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je naglasilo potrebu za provođenje diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, za uspostavu uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanje rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizaciju javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko vijeće je 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je naglasilo potrebu za provođenje diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, za uspostavu uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanje rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizaciju javne uprave.

| (8) | Dana 10. travnja 2013. Komisija je objavila rezultate svoga detaljnog preispitivanja za Dansku, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Analiza Komisije dovodi do zaključka da Danska proživljava makroekonomske neravnoteže, iako one nisu prekomjerne. |
| --- | --- |

(8)

Dana 10. travnja 2013. Komisija je objavila rezultate svoga detaljnog preispitivanja za Dansku, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Analiza Komisije dovodi do zaključka da Danska proživljava makroekonomske neravnoteže, iako one nisu prekomjerne.

| (9) | Danska je 30. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi te svoj program konvergencije za razdoblje 2013.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme. |
| --- | --- |

(9)

Danska je 30. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi te svoj program konvergencije za razdoblje 2013.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme.

| (10) | Na temelju ocjene programa konvergencije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu vjerojatan. Scenarij koji predviđa rast BDP-a na 0,7 % te 1,6 % u 2013. i 2014. u skladu je s predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013. od 0,7 % te 1,7 %. Program konvergencije utvrđuje proračunsku strategiju usmjerenu na ispravljanje prekomjernog deficita te ispunjavanje svog srednjoročnog cilja (MTO) da strukturni deficit do 2013. ne iznosi više od 0,5 % BDP-a, što odražava ciljeve Pakta. Program konvergencije ima za cilj deficit opće države od 1,7 % BDP-a u 2013. te 1,8 % u 2014., što je u skladu s rokom za postupak u slučaju prekomjernog deficita (EDP), koji je predložila Komisija. Prosječna godišnja fiskalna prilagodba u razdoblju od 2011. do 2013., koja se temelji na izračunu salda strukturnog proračuna, usklađena je s preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. U programu konvergencije procjenjuje se da će diskrecijske mjere dovesti do konsolidacije usklađene s preporukama izdanima u okviru EDP-a. Procjenjuje se da realni rashodi države (uključujući diskrecijske mjere na strani prihoda) neće pokazati rast u 2013. te da će biti na razini od 0,4 % u 2014., pa će stoga doseći mjerilo za rashode Pakta o stabilnosti i rastu u obje godine. Javne financije uglavnom su zdrave, a država je već dosegla svoj MTO. Međutim, također zbog toga što država ima stanovništvo koje stari te ambicioznu politiku socijalne skrbi, ključno je za Dansku održati zdravi i održivi okvir za fiskalnu politiku te održati deficit ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a. |
| --- | --- |

(10)

Na temelju ocjene programa konvergencije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu vjerojatan. Scenarij koji predviđa rast BDP-a na 0,7 % te 1,6 % u 2013. i 2014. u skladu je s predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013. od 0,7 % te 1,7 %. Program konvergencije utvrđuje proračunsku strategiju usmjerenu na ispravljanje prekomjernog deficita te ispunjavanje svog srednjoročnog cilja (MTO) da strukturni deficit do 2013. ne iznosi više od 0,5 % BDP-a, što odražava ciljeve Pakta. Program konvergencije ima za cilj deficit opće države od 1,7 % BDP-a u 2013. te 1,8 % u 2014., što je u skladu s rokom za postupak u slučaju prekomjernog deficita (EDP), koji je predložila Komisija. Prosječna godišnja fiskalna prilagodba u razdoblju od 2011. do 2013., koja se temelji na izračunu salda strukturnog proračuna, usklađena je s preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. U programu konvergencije procjenjuje se da će diskrecijske mjere dovesti do konsolidacije usklađene s preporukama izdanima u okviru EDP-a. Procjenjuje se da realni rashodi države (uključujući diskrecijske mjere na strani prihoda) neće pokazati rast u 2013. te da će biti na razini od 0,4 % u 2014., pa će stoga doseći mjerilo za rashode Pakta o stabilnosti i rastu u obje godine. Javne financije uglavnom su zdrave, a država je već dosegla svoj MTO. Međutim, također zbog toga što država ima stanovništvo koje stari te ambicioznu politiku socijalne skrbi, ključno je za Dansku održati zdravi i održivi okvir za fiskalnu politiku te održati deficit ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a.

| (11) | U 2012. Danska je zaključila reformu sustava invalidskih mirovina te subvencioniranih programa zapošljavanja („sustav fleksibilnih poslova”), koja je stupila na snagu 1.siječnja 2013. Te reforme predstavljaju važne mjere za jačanje danske radne snage. Međutim, ostaje izazov poboljšanja zapošljivosti onih najdaljih od zaposlenja, uključujući osoba s migrantskim podrijetlom, dugotrajno nezaposlenih te nekvalificiranih radnika. Potvrđujući ambiciozni Vladin plan reformi, važno je osigurati da novi danski model „fleksibilne sigurnosti” i dalje omogućuje gladak prijelaz između nezaposlenosti i rada, istodobno ograničavajući marginalizaciju i socijalnu isključenost. U tom pogledu važna je uloga obrazovanja, osposobljavanja te unapređivanja vještina. |
| --- | --- |

(11)

U 2012. Danska je zaključila reformu sustava invalidskih mirovina te subvencioniranih programa zapošljavanja („sustav fleksibilnih poslova”), koja je stupila na snagu 1.siječnja 2013. Te reforme predstavljaju važne mjere za jačanje danske radne snage. Međutim, ostaje izazov poboljšanja zapošljivosti onih najdaljih od zaposlenja, uključujući osoba s migrantskim podrijetlom, dugotrajno nezaposlenih te nekvalificiranih radnika. Potvrđujući ambiciozni Vladin plan reformi, važno je osigurati da novi danski model „fleksibilne sigurnosti” i dalje omogućuje gladak prijelaz između nezaposlenosti i rada, istodobno ograničavajući marginalizaciju i socijalnu isključenost. U tom pogledu važna je uloga obrazovanja, osposobljavanja te unapređivanja vještina.

| (12) | Za Dansku, obrazovanje je s pravom jasan prioritet. Ipak su potrebni stalni napori kako bi se poboljšala kvaliteta te isplativost njezinih sustava obrazovanja i osposobljavanja, uključujući provođenje započetih reformi. Predložena reforma sustava osnovnog te nižeg srednjoškolskog obrazovanja korak je u pravom smjeru te se može očekivati da će imati pozitivan učinak na isplativost školskog sustava te kvalitetu obrazovanja, uključujući postignuća učenika. Što se tiče strukovnog osposobljavanja, u 2012. vlada je poduzela korake za jačanje kvalitete strukovnog osposobljavanja mladih te osiguravanje potrebnih privatnih pripravničkih staževa. Uspostavljen je odbor između Vlade, općina, regija i socijalnih partnera kako bi se pronašlo trajno rješenje za osiguravanje potrebnih pripravničkih staževa te poboljšanje kvalitete sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Pronalazak trajnih i ambicioznih rješenja za nedostatak pripravničkih staževa te za visoku stopu prekida školovanja u sustavu strukovnog osposobljavanja mladih zaista bi bolje pripremio Dansku za buduću potražnju vještina na tržištu rada te poboljšao produktivnost. |
| --- | --- |

(12)

Za Dansku, obrazovanje je s pravom jasan prioritet. Ipak su potrebni stalni napori kako bi se poboljšala kvaliteta te isplativost njezinih sustava obrazovanja i osposobljavanja, uključujući provođenje započetih reformi. Predložena reforma sustava osnovnog te nižeg srednjoškolskog obrazovanja korak je u pravom smjeru te se može očekivati da će imati pozitivan učinak na isplativost školskog sustava te kvalitetu obrazovanja, uključujući postignuća učenika. Što se tiče strukovnog osposobljavanja, u 2012. vlada je poduzela korake za jačanje kvalitete strukovnog osposobljavanja mladih te osiguravanje potrebnih privatnih pripravničkih staževa. Uspostavljen je odbor između Vlade, općina, regija i socijalnih partnera kako bi se pronašlo trajno rješenje za osiguravanje potrebnih pripravničkih staževa te poboljšanje kvalitete sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Pronalazak trajnih i ambicioznih rješenja za nedostatak pripravničkih staževa te za visoku stopu prekida školovanja u sustavu strukovnog osposobljavanja mladih zaista bi bolje pripremio Dansku za buduću potražnju vještina na tržištu rada te poboljšao produktivnost.

| (13) | Danska bi mogla ostvariti veći ekonomski rast uklanjanjem prepreka tržišnom natjecanju u lokalnim i maloprodajnim uslugama, s obzirom na važnost tog sektora za dansko gospodarstvo. U 2012. danska vlada predstavila je novi zakon o tržišnom natjecanju koji predstavlja važan korak u pravom smjeru. Revizijom danskog zakonodavstva o tržišnom natjecanju uvedeni su učinkovitiji mehanizmi za jačanje regulacije tržišnog natjecanja koja u potpunosti odgovara odgovarajućem dijelu Preporuke iz 2012. Međutim, više se može učiniti kako bi se osigurala učinkovitost mjera poduzetih u područjima sektorskih i javnih usluga kako bi se ojačalo tržišno natjecanje i funkcioniranje tržišta. Različite političke inicijative u tom području još uvijek su u ranoj fazi te su potrebne neprekidne prilagodbe kako bi se osigurala učinkovita provedba. |
| --- | --- |

(13)

Danska bi mogla ostvariti veći ekonomski rast uklanjanjem prepreka tržišnom natjecanju u lokalnim i maloprodajnim uslugama, s obzirom na važnost tog sektora za dansko gospodarstvo. U 2012. danska vlada predstavila je novi zakon o tržišnom natjecanju koji predstavlja važan korak u pravom smjeru. Revizijom danskog zakonodavstva o tržišnom natjecanju uvedeni su učinkovitiji mehanizmi za jačanje regulacije tržišnog natjecanja koja u potpunosti odgovara odgovarajućem dijelu Preporuke iz 2012. Međutim, više se može učiniti kako bi se osigurala učinkovitost mjera poduzetih u područjima sektorskih i javnih usluga kako bi se ojačalo tržišno natjecanje i funkcioniranje tržišta. Različite političke inicijative u tom području još uvijek su u ranoj fazi te su potrebne neprekidne prilagodbe kako bi se osigurala učinkovita provedba.

| (14) | Bilo je značajne analize protekle godine o zaduženju kućanstava na nacionalnoj razini te na razini EU-a radi ocjene prijetnji financijskoj i gospodarskoj stabilnosti. Zasada, rizici koji prijete financijskoj stabilnosti čine se obuzdanima, ali zahtijevaju neprekidan nadzor. Danske vlasti poduzele su niz mjera radi poboljšanja otpornosti sustava hipotekarnih kredita. One uključuju program označavanja rizika za stambene hipotekarne kredite te ograničenja na kredite s promjenjivom kamatnom stopom i/ili kredite s odgođenom amortizacijom. Instituti hipotekarnih kredita su na vlastitu inicijativu poduzeli mjere za smanjenje potreba za dodatnim kolateralom. Sve te mjere vode u pravom smjeru, ali bit će potreban pomni nadzor kako bi se utvrdilo imaju li željeni učinak. Komisija će pregledati redovna izvješća Danske o utjecaju mjera poduzetih u ovom kontekstu. Tijekom vremena, oporezivanje imovine u Danskoj trebalo bi biti revidirano kako bi se smanjili poremećaji te ojačale protucikličke karakteristike. |
| --- | --- |

(14)

Bilo je značajne analize protekle godine o zaduženju kućanstava na nacionalnoj razini te na razini EU-a radi ocjene prijetnji financijskoj i gospodarskoj stabilnosti. Zasada, rizici koji prijete financijskoj stabilnosti čine se obuzdanima, ali zahtijevaju neprekidan nadzor. Danske vlasti poduzele su niz mjera radi poboljšanja otpornosti sustava hipotekarnih kredita. One uključuju program označavanja rizika za stambene hipotekarne kredite te ograničenja na kredite s promjenjivom kamatnom stopom i/ili kredite s odgođenom amortizacijom. Instituti hipotekarnih kredita su na vlastitu inicijativu poduzeli mjere za smanjenje potreba za dodatnim kolateralom. Sve te mjere vode u pravom smjeru, ali bit će potreban pomni nadzor kako bi se utvrdilo imaju li željeni učinak. Komisija će pregledati redovna izvješća Danske o utjecaju mjera poduzetih u ovom kontekstu. Tijekom vremena, oporezivanje imovine u Danskoj trebalo bi biti revidirano kako bi se smanjili poremećaji te ojačale protucikličke karakteristike.

| (15) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske. Ocijenila je nacionalni program reformi i program konvergencije te predstavila detaljno preispitivanje. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku, ali i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije davanjem informacija na razini EU-a o budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 3. |
| --- | --- |

(15)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske. Ocijenila je nacionalni program reformi i program konvergencije te predstavila detaljno preispitivanje. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku, ali i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije davanjem informacija na razini EU-a o budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 3.

| (16) | S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo stajalište (5) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci 1. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo stajalište (5) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci 1.

| (17) | S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije te ovu ocjenu, Vijeće je pregledalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u dolje navedenoj preporuci 3., |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije te ovu ocjenu, Vijeće je pregledalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u dolje navedenoj preporuci 3.,

PREPORUČUJE da Danska poduzme mjere u razdoblju 2013.–2014. kojima je cilj:

| 1. | Provesti proračunsku strategiju za godinu 2013. kao što je predviđeno, radi korekcije prekomjernog deficita do 2013. Nadalje, provesti proračunsku strategiju za 2014. i nakon nje kako bi se osiguralo da odgovarajuća fiskalna prilagodba ostane na razini MTO-a. |
| --- | --- |

1.

Provesti proračunsku strategiju za godinu 2013. kao što je predviđeno, radi korekcije prekomjernog deficita do 2013. Nadalje, provesti proračunsku strategiju za 2014. i nakon nje kako bi se osiguralo da odgovarajuća fiskalna prilagodba ostane na razini MTO-a.

| 2. | Poduzeti daljnje korake kako bi se poboljšala zapošljivost ljudi na marginama tržišta rada, uključujući osoba s migrantskim podrijetlom, dugotrajno nezaposlenih te nekvalificiranih radnika. Poboljšati kvalitetu strukovnog osposobljavanja radi smanjenja stope prekida školovanja te povećanja broja pripravničkih staževa. Provesti reformu osnovnog te nižeg srednjoškolskog obrazovanja kako bi se podigla razina znanja te poboljšala troškovna učinkovitost obrazovnog sustava. |
| --- | --- |

2.

Poduzeti daljnje korake kako bi se poboljšala zapošljivost ljudi na marginama tržišta rada, uključujući osoba s migrantskim podrijetlom, dugotrajno nezaposlenih te nekvalificiranih radnika. Poboljšati kvalitetu strukovnog osposobljavanja radi smanjenja stope prekida školovanja te povećanja broja pripravničkih staževa. Provesti reformu osnovnog te nižeg srednjoškolskog obrazovanja kako bi se podigla razina znanja te poboljšala troškovna učinkovitost obrazovnog sustava.

| 3. | Nastaviti s naporima da se uklone prepreke tržišnom natjecanju u sektoru usluga, uključujući maloprodajni i građevinski sektor, te povećati učinkovitost u pružanju javnih usluga. |
| --- | --- |

3.

Nastaviti s naporima da se uklone prepreke tržišnom natjecanju u sektoru usluga, uključujući maloprodajni i građevinski sektor, te povećati učinkovitost u pružanju javnih usluga.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS”

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana u 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

3

(4)  SL C 219, 24.7.2012., str. 21.

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/33

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Estonije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Estonije za razdoblje 2012.–2017.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/06))

(2014/C 152/13)

„PREPORUKA VIJEĆA

od 9. srpnja 2013.

o nacionalnom programu reformi Estonije za 2013. i mišljenje Vijeća o programu stabilizacije Estonije za razdoblje 2012.–2017.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koji se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koji se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo Preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. donijelo je Odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (2) koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo Preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. donijelo je Odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (2) koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Čelnici država ili vlada država članica su 29. lipnja 2012. donijeli odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, koji pruža skladan okvir za djelovanja na nacionalnoj razini, razini EU-a i razini europodručja, uz korištenje svih mogućih sredstava, instrumenata i politika. Donijeli su odluku o poduzimanju djelovanja na razini država članica, posebno izražavajući punu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu. |
| --- | --- |

(3)

Čelnici država ili vlada država članica su 29. lipnja 2012. donijeli odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, koji pruža skladan okvir za djelovanja na nacionalnoj razini, razini EU-a i razini europodručja, uz korištenje svih mogućih sredstava, instrumenata i politika. Donijeli su odluku o poduzimanju djelovanja na razini država članica, posebno izražavajući punu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Estonije za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Estonije za razdoblje 2012.–2015. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Estonije za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Estonije za razdoblje 2012.–2015.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (4) usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Estonija nije prepoznata kao jedna od država članica u odnosu na koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (4) usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Estonija nije prepoznata kao jedna od država članica u odnosu na koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski je parlament bio na odgovarajući način uključen u Europski semestar, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski je parlament bio na odgovarajući način uključen u Europski semestar, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko vijeće 14. ožujka 2013. podržalo je prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je naglasilo nužnost provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacija javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko vijeće 14. ožujka 2013. podržalo je prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je naglasilo nužnost provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacija javne uprave.

| (8) | Estonija je 30. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. i program stabilizacije Estonije za razdoblje 2012.–2017. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme. |
| --- | --- |

(8)

Estonija je 30. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. i program stabilizacije Estonije za razdoblje 2012.–2017. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme.

| (9) | Na temelju procjene programa stabilizacije na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu prihvatljiv za razdoblje 2013.–2014. kada se očekuje prosječni stvarni rast BDP-a od oko 3,3 %. Proljetna prognoza za 2013. službi Europske komisije predviđa rast od 3,5 % u razdoblju 2013.–2014. Estonija je 2012. ostvarila ukupni proračunski deficit od 0,3 % BDP-a. Program stabilizacije potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj (MTO) strukturnog suficita. To je ambicioznije od onog što zahtijeva Pakta za stabilnost i rast. Budući da je strukturni saldo Estonije 2012. bio u plusu, Estonija je ostvarila MTO godinu dana prije nego što je to predviđeno njezinim programom stabilizacije za razdoblje 2012.–2015. Cilj proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije za razdoblje 2012.–2017. jest osigurati održivu fiskalnu politiku koja podržava uravnoteženi rast, zadržavajući taj MTO, ali istodobno i osiguravajući dostatne fiskalne „amortizere” i snižavajući porezno opterećenje rada. Program stabilizacije predviđa da će se planirani ukupni proračunski deficit 2013. od 0,5 % BDP-a poboljšati tijekom razdoblja prognoze i da će 2014. dostići saldo, a nakon toga prijeći u suficit. Slijedom opće procjene ponovno izračunatog strukturnog salda, koja obuhvaća i analizu referentnog mjerila za rashode iz Pakta za stabilnost i rast, zaključuje se da Estonija ne odstupa znatno od MTO-a u 2013. te da se 2014. vraća na strukturni suficit. Omjer zaduženosti znatno je ispod 60 % BDP-a, a prema programu stabilizacije vjerojatno će nakon 2013. pasti na oko 9 % u razdoblju 2015.–2016. Estonija planira 2013. uvesti pravilo o strukturnom proračunskom saldu, u skladu sa zahtjevima Ugovora o stabilizaciji, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji, koji je potpisan 2. ožujka 2012. u Bruxellesu. To bi se pravilo o strukturnom proračunskom saldu trebalo dopuniti jačanjem obvezujuće naravi višegodišnjih ciljeva u području rashoda čim se uvede to pravilo. |
| --- | --- |

(9)

Na temelju procjene programa stabilizacije na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu prihvatljiv za razdoblje 2013.–2014. kada se očekuje prosječni stvarni rast BDP-a od oko 3,3 %. Proljetna prognoza za 2013. službi Europske komisije predviđa rast od 3,5 % u razdoblju 2013.–2014. Estonija je 2012. ostvarila ukupni proračunski deficit od 0,3 % BDP-a. Program stabilizacije potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj (MTO) strukturnog suficita. To je ambicioznije od onog što zahtijeva Pakta za stabilnost i rast. Budući da je strukturni saldo Estonije 2012. bio u plusu, Estonija je ostvarila MTO godinu dana prije nego što je to predviđeno njezinim programom stabilizacije za razdoblje 2012.–2015. Cilj proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije za razdoblje 2012.–2017. jest osigurati održivu fiskalnu politiku koja podržava uravnoteženi rast, zadržavajući taj MTO, ali istodobno i osiguravajući dostatne fiskalne „amortizere” i snižavajući porezno opterećenje rada. Program stabilizacije predviđa da će se planirani ukupni proračunski deficit 2013. od 0,5 % BDP-a poboljšati tijekom razdoblja prognoze i da će 2014. dostići saldo, a nakon toga prijeći u suficit. Slijedom opće procjene ponovno izračunatog strukturnog salda, koja obuhvaća i analizu referentnog mjerila za rashode iz Pakta za stabilnost i rast, zaključuje se da Estonija ne odstupa znatno od MTO-a u 2013. te da se 2014. vraća na strukturni suficit. Omjer zaduženosti znatno je ispod 60 % BDP-a, a prema programu stabilizacije vjerojatno će nakon 2013. pasti na oko 9 % u razdoblju 2015.–2016. Estonija planira 2013. uvesti pravilo o strukturnom proračunskom saldu, u skladu sa zahtjevima Ugovora o stabilizaciji, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji, koji je potpisan 2. ožujka 2012. u Bruxellesu. To bi se pravilo o strukturnom proračunskom saldu trebalo dopuniti jačanjem obvezujuće naravi višegodišnjih ciljeva u području rashoda čim se uvede to pravilo.

| (10) | Što se tiče tržišta rada, premda se bilježi neprestani rast zaposlenosti, i dalje postoje uska grla za rast, uključujući trajnu nezaposlenost mladih i dugotrajnu nezaposlenost, neodgovarajuće kvalifikacije i sve veći manjak radne snage, uključujući i gubitke radne snage zbog kroničnih zdravstvenih problema. Sustav socijalnih naknada trebao bi postati fleksibilniji i usmjereniji te pružati usluge potpore i poticaje nezaposlenima i radno neaktivnim osobama koje bi se mogle ponovno zaposliti dok bi mjere aktivacije trebalo ojačati u cilju osiguravanja da one dosegnu najpotrebitije. Troškovna djelotvornost rashoda obiteljske politike mogla bi se poboljšati na način koji je neutralan za proračun, uključujući i preraspodjelom financiranja s dječjeg doplatka na učinkovitije mjere, kao što su službe za skrb o djeci, od čega se očekuje pozitivan učinak na zaposlenost žena. Pitanje gospodarskog razvoja u regijama mora se rješavati na koordiniraniji način da bi se ostvarili vidljiviji rezultati. |
| --- | --- |

(10)

Što se tiče tržišta rada, premda se bilježi neprestani rast zaposlenosti, i dalje postoje uska grla za rast, uključujući trajnu nezaposlenost mladih i dugotrajnu nezaposlenost, neodgovarajuće kvalifikacije i sve veći manjak radne snage, uključujući i gubitke radne snage zbog kroničnih zdravstvenih problema. Sustav socijalnih naknada trebao bi postati fleksibilniji i usmjereniji te pružati usluge potpore i poticaje nezaposlenima i radno neaktivnim osobama koje bi se mogle ponovno zaposliti dok bi mjere aktivacije trebalo ojačati u cilju osiguravanja da one dosegnu najpotrebitije. Troškovna djelotvornost rashoda obiteljske politike mogla bi se poboljšati na način koji je neutralan za proračun, uključujući i preraspodjelom financiranja s dječjeg doplatka na učinkovitije mjere, kao što su službe za skrb o djeci, od čega se očekuje pozitivan učinak na zaposlenost žena. Pitanje gospodarskog razvoja u regijama mora se rješavati na koordiniraniji način da bi se ostvarili vidljiviji rezultati.

| (11) | U području obrazovanja i stručnog osposobljavanja Estonija je djelomično provela preporuke Vijeća iz 2012.: reforma visokoškolskog obrazovanja usvojena je 2012., a 2013. se planira usvajanje i nova sveobuhvatna reforma strukovnog obrazovanja i stručnog osposobljavanja. Za osiguravanje dovoljnog broja pripravničkih praksi u strukovnoj izobrazbi bit će potrebna posebna pozornost da bi se osigurala dovoljna uključenost socijalnih partnera. Racionalizirano pružanje srednjoškolskog obrazovanja i dalje ostaje važna obveza koja još uvijek nije ispunjena. Potrebno je pristupiti rješavanju još uvijek relativno visoke stope nezaposlenosti mladih, i to s obzirom na visoki udio osoba bez stručnog ili strukovnog obrazovanja. Još se nije počeo na zadovoljavajući način rješavati pristup niskokvalificiranih djelatnika cjeloživotnom učenju, a mjere za mlade nezaposlene osobe ne udovoljavaju uvijek vjerodostojno potrebama tržišta rada. Postojeća nepovezanost između javnog sektora istraživanja i gospodarstva i dalje predstavlja izazov rastu produktivnosti i konkurentnosti. Osim toga, internacionalizacija i prioritetizacija sustava istraživanja i inovacija predstavlja još jedan izazov s obzirom na malo gospodarstvo. |
| --- | --- |

(11)

U području obrazovanja i stručnog osposobljavanja Estonija je djelomično provela preporuke Vijeća iz 2012.: reforma visokoškolskog obrazovanja usvojena je 2012., a 2013. se planira usvajanje i nova sveobuhvatna reforma strukovnog obrazovanja i stručnog osposobljavanja. Za osiguravanje dovoljnog broja pripravničkih praksi u strukovnoj izobrazbi bit će potrebna posebna pozornost da bi se osigurala dovoljna uključenost socijalnih partnera. Racionalizirano pružanje srednjoškolskog obrazovanja i dalje ostaje važna obveza koja još uvijek nije ispunjena. Potrebno je pristupiti rješavanju još uvijek relativno visoke stope nezaposlenosti mladih, i to s obzirom na visoki udio osoba bez stručnog ili strukovnog obrazovanja. Još se nije počeo na zadovoljavajući način rješavati pristup niskokvalificiranih djelatnika cjeloživotnom učenju, a mjere za mlade nezaposlene osobe ne udovoljavaju uvijek vjerodostojno potrebama tržišta rada. Postojeća nepovezanost između javnog sektora istraživanja i gospodarstva i dalje predstavlja izazov rastu produktivnosti i konkurentnosti. Osim toga, internacionalizacija i prioritetizacija sustava istraživanja i inovacija predstavlja još jedan izazov s obzirom na malo gospodarstvo.

| (12) | Potrošnja energije u Estoniji i dalje je vrlo visoka. Premda je vlada poduzela određene korake, potrebno je nastaviti ulagati i povećavati napore s dodatnim naglaskom na renoviranje stambenih zgrada. Vozni park s novim vozilima u Estoniji troši najviše energije u cijeloj Uniji, a ponašanje potrošača ne mijenja se unatoč povećanim trošarinama na gorivo. Zbog nedostatka dodatnih mjera nije vjerojatno da će Estonija ostvariti svoj cilj emisije stakleničkih plinova, poglavito ako ne budu poduzete mjere u području prometa i stanovanja. Estonsko tržište energije i dalje je relativno izolirano s obzirom na nedovoljne prekogranične veze. |
| --- | --- |

(12)

Potrošnja energije u Estoniji i dalje je vrlo visoka. Premda je vlada poduzela određene korake, potrebno je nastaviti ulagati i povećavati napore s dodatnim naglaskom na renoviranje stambenih zgrada. Vozni park s novim vozilima u Estoniji troši najviše energije u cijeloj Uniji, a ponašanje potrošača ne mijenja se unatoč povećanim trošarinama na gorivo. Zbog nedostatka dodatnih mjera nije vjerojatno da će Estonija ostvariti svoj cilj emisije stakleničkih plinova, poglavito ako ne budu poduzete mjere u području prometa i stanovanja. Estonsko tržište energije i dalje je relativno izolirano s obzirom na nedovoljne prekogranične veze.

| (13) | Pružanje usluga koje je lokalna vlast na temelju zakona dužna osigurati u većini je sektora nedjelotvorno, posebno u dugoročnoj skrbi, službama za pomoć obiteljima, obrazovanju i prometu; isto vrijedi i za lokalne mjere potpore neophodne za osiguravanje pružanja djelotvornih usluga zdravstvene skrbi. Razlog tomu su slabi administrativni kapaciteti lokalnih vlasti i nesklad između prihoda lokalnih vlasti i njima prenesenih odgovornosti. Još uvijek nije izrađen ostvariv plan za poboljšanje lokalne uprave. |
| --- | --- |

(13)

Pružanje usluga koje je lokalna vlast na temelju zakona dužna osigurati u većini je sektora nedjelotvorno, posebno u dugoročnoj skrbi, službama za pomoć obiteljima, obrazovanju i prometu; isto vrijedi i za lokalne mjere potpore neophodne za osiguravanje pružanja djelotvornih usluga zdravstvene skrbi. Razlog tomu su slabi administrativni kapaciteti lokalnih vlasti i nesklad između prihoda lokalnih vlasti i njima prenesenih odgovornosti. Još uvijek nije izrađen ostvariv plan za poboljšanje lokalne uprave.

| (14) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Estonije. Procijenila je nacionalni program reformi i program stabilizacije. Uzela je u obzir ne samo njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu za jačanje cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa s razine EU-a za buduće nacionalne odluke. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 5. |
| --- | --- |

(14)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Estonije. Procijenila je nacionalni program reformi i program stabilizacije. Uzela je u obzir ne samo njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu za jačanje cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa s razine EU-a za buduće nacionalne odluke. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 5.

| (15) | S obzirom na tu procjenu Vijeće je pregledalo program stabilizacije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je posebno u dolje navedenoj preporuci 1. |
| --- | --- |

(15)

S obzirom na tu procjenu Vijeće je pregledalo program stabilizacije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je posebno u dolje navedenoj preporuci 1.

| (16) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je također provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, i Estonija bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme, |
| --- | --- |

(16)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je također provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, i Estonija bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme,

PREPORUČUJE da Estonija u razdoblju 2013.–2014. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Provoditi fiskalnu politiku koja potiče rast i očuvati stabilan fiskalni položaj kao što je i predviđeno, osiguravajući usklađenost s MTO-om tijekom cijelog trajanja programa stabilizacije. Dopuniti planirano pravilo o strukturnom proračunskom saldu više obvezujućim pravilima o višegodišnjim rashodima u srednjoročnom proračunskom okviru te nastaviti s jačanjem učinkovitosti javne potrošnje. |
| --- | --- |

1.

Provoditi fiskalnu politiku koja potiče rast i očuvati stabilan fiskalni položaj kao što je i predviđeno, osiguravajući usklađenost s MTO-om tijekom cijelog trajanja programa stabilizacije. Dopuniti planirano pravilo o strukturnom proračunskom saldu više obvezujućim pravilima o višegodišnjim rashodima u srednjoročnom proračunskom okviru te nastaviti s jačanjem učinkovitosti javne potrošnje.

| 2. | Poboljšati poticaje za rad povećanjem dosljednosti različitih sustava socijalnih naknada te povećanjem fleksibilnosti i usmjerenosti dodjele naknada. Poboljšati pružanje socijalnih usluga, uključujući dječje skrbi, povećavajući ujedno učinkovitost i troškovnu djelotvornost obiteljske politike. Pojačati mjere aktivacije radi olakšavanja povratka dugotrajno nezaposlenih i osoba koje primaju naknade za invalidnost i za radnu nesposobnost na tržište rada. Uvesti koordinirane mjere poticanja gospodarskog razvoja u regijama koje su pogođene velikom nezaposlenošću. |
| --- | --- |

2.

Poboljšati poticaje za rad povećanjem dosljednosti različitih sustava socijalnih naknada te povećanjem fleksibilnosti i usmjerenosti dodjele naknada. Poboljšati pružanje socijalnih usluga, uključujući dječje skrbi, povećavajući ujedno učinkovitost i troškovnu djelotvornost obiteljske politike. Pojačati mjere aktivacije radi olakšavanja povratka dugotrajno nezaposlenih i osoba koje primaju naknade za invalidnost i za radnu nesposobnost na tržište rada. Uvesti koordinirane mjere poticanja gospodarskog razvoja u regijama koje su pogođene velikom nezaposlenošću.

| 3. | Nastaviti ulagati napore za poboljšanje važnosti sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, uključujući i daljnje uključivanje socijalnih partnera i provedbu ciljanih mjera radi rješavanja nezaposlenosti mladih. Znatno povećati sudjelovanje niskokvalificiranih radnika u cjeloživotnom učenju. Intenzivirati napore za prioritetizaciju i internacionalizaciju sustava istraživanja i inovacija te poboljšati suradnju između gospodarstva, ustanova visokoškolskog obrazovanja i istraživanja. |
| --- | --- |

3.

Nastaviti ulagati napore za poboljšanje važnosti sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, uključujući i daljnje uključivanje socijalnih partnera i provedbu ciljanih mjera radi rješavanja nezaposlenosti mladih. Znatno povećati sudjelovanje niskokvalificiranih radnika u cjeloživotnom učenju. Intenzivirati napore za prioritetizaciju i internacionalizaciju sustava istraživanja i inovacija te poboljšati suradnju između gospodarstva, ustanova visokoškolskog obrazovanja i istraživanja.

| 4. | Poboljšati energetsku učinkovitost, posebno u stanovanju i prometu, te povećati okolišne poticaje u vezi s vozilima i otpadom. Pojačati razvoj prekograničnih veza u području energije radi diversifikacije izvora energije i promicanja konkurentnosti na tržištu energije. |
| --- | --- |

4.

Poboljšati energetsku učinkovitost, posebno u stanovanju i prometu, te povećati okolišne poticaje u vezi s vozilima i otpadom. Pojačati razvoj prekograničnih veza u području energije radi diversifikacije izvora energije i promicanja konkurentnosti na tržištu energije.

| 5. | Bolje uravnotežiti prihode lokalnih vlasti u odnosu na njima prenesene odgovornosti. Poboljšati učinkovitost lokalnih vlasti i osigurati pružanje kvalitetnih lokalnih javnih usluga. |
| --- | --- |

5.

Bolje uravnotežiti prihode lokalnih vlasti u odnosu na njima prenesene odgovornosti. Poboljšati učinkovitost lokalnih vlasti i osigurati pružanje kvalitetnih lokalnih javnih usluga.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama politika zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

2

(3)  SL C 219, 24.7.2012., str. 25.

3

(4)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

4

(5)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

(6)  Vidjeti str. 97. ovog Službenog lista.

6

---

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/37

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Finske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Finske za razdoblje 2012.–2017.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/07))

(2014/C 152/14)

„PREPORUKA VIJEĆA

od 9. srpnja 2013.

o nacionalnom programu reformi Finske za 2013. i mišljenje Vijeća o programu stabilizacije Finske za razdoblje 2012.–2017.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće 26. ožujka 2010. složilo se s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast pod nazivom Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće 26. ožujka 2010. složilo se s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast pod nazivom Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), što skupa čini „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), što skupa čini „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja.

| (3) | Dana 29. lipnja 2012. šefovi država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o djelovanju koje treba poduzeti na razini država članica, posebno izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Dana 29. lipnja 2012. šefovi država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o djelovanju koje treba poduzeti na razini država članica, posebno izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Finske za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Finske za razdoblje 2012.–2015. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Finske za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Finske za razdoblje 2012.–2015.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Finska prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Finska prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski parlament primjereno je uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski parlament primjereno je uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko vijeće 14. ožujka 2013. podržalo je prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i djelovanja za poticanje rasta. Naglasilo je potrebu provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko vijeće 14. ožujka 2013. podržalo je prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i djelovanja za poticanje rasta. Naglasilo je potrebu provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave.

| (8) | Dana 10. travnja 2013. Komisija je objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Finsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Analiza Komisije dovodi do zaključka da Finska proživljava makroekonomske neravnoteže koje zaslužuju praćenje te zahtijevaju političku akciju. Neprekidnu pažnju posebno zaslužuju značajna pogoršanja u stanju računa tekućih transakcija te slabi rezultati izvoza, što proizlazi iz industrijskog restrukturiranja, kao i čimbenika troškovne i netroškovne konkurentnosti. |
| --- | --- |

(8)

Dana 10. travnja 2013. Komisija je objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Finsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Analiza Komisije dovodi do zaključka da Finska proživljava makroekonomske neravnoteže koje zaslužuju praćenje te zahtijevaju političku akciju. Neprekidnu pažnju posebno zaslužuju značajna pogoršanja u stanju računa tekućih transakcija te slabi rezultati izvoza, što proizlazi iz industrijskog restrukturiranja, kao i čimbenika troškovne i netroškovne konkurentnosti.

| (9) | Finska je 18. travnja 2013. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2013. te svoj program stabilizacije za razdoblje 2012.–2017. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa istodobno podvrgnuta procjeni. |
| --- | --- |

(9)

Finska je 18. travnja 2013. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2013. te svoj program stabilizacije za razdoblje 2012.–2017. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa istodobno podvrgnuta procjeni.

| (10) | Na temelju ocjene Programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su javne financije u Finskoj sve u svemu zdrave te su učinjeni napori kako bi se povećali prihodi te kontrolirali rashodi radi približavanja srednjoročnom cilju (MTO). Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilizacije je vjerojatan. Projekcija rasta za 2013. slična je predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013., dok je predviđanje za 2014. za 0,6 postotnih bodova više od predviđanja službi Komisije u proljeće 2013. Cilj proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije jest uravnotežiti financije središnje države te dovesti omjer duga središnje države i BDP-a na putanju pada do 2015. Program stabilizacije uključuje promjenu u MTO-u od 0,5 % do -0,5 %. Novi MTO usklađen je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Program stabilizacije predviđa dosezanje MTO-a do 2014. te ostanak na razini MTO-a do 2017. Na osnovi (ponovno izračunanog) strukturnog salda na temelju informacija u programu stabilizacije, Finska u 2012. nije ostvarila prijašnji primjenjivi MTO te neće ostvariti novi MTO u 2013.
  Program stabilizacije predviđa da će se (ponovno izračunani) saldo strukturnog proračuna poboljšati s razine od -1 % BDP-a u 2012. na razinu od -0,9 % BDP-a u 2013. Između 2014. i 2017. ostat će između -0,6 % i -0,7 % BDP-a. U 2012. finski neto rashodi povećali su se za 0,4 %, što ostaje ispod primjenjive referentne stope mjerila za rashode iz Pakta o stabilnosti i rastu. Zbog negativnog rasta realnog BDP-a u 2012., smatra se da je niska razina strukturne prilagodbe dovoljna. U 2013. finski (ponovno izračunani) saldo strukturnog proračuna poboljšava se, a predviđa se da će njegovi neto rashodi odstupiti samo za 0,1 % BDP-a od mjerila za rashode. S obzirom na veliki negativni proizvodni jaz Finske, smatra se da je to prikladno. U 2014. predviđa se daljnje poboljšanje (ponovno izračunanog) salda strukturnog proračuna Finske, koji će doseći -0,6 % BDP-a te će se stoga dovoljno približiti MTO-u. Osim toga, prema predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013., Finska će ga u potpunosti doseći u 2014. Sveukupno, to bi podrazumijevalo usklađenost s preventivnim aspektom Pakta o stabilnosti i rastu. Bruto dug konsolidirane opće države bio je 53 % BDP-a u 2012. te će ostati, u skladu s Programom stabilizacije, ispod 60 % BDP-a tijekom trajanja programa. Program stabilizacije predviđa smanjenja u razini duga u 2016. i 2017. Dugotrajna održivost i dalje je najvažniji izazov za fiskalnu politiku. Razlika u održivosti povezana sa starenjem, koja se tiče mirovina, zdravstva te dugotrajne skrbi, prepoznata je te zahtijeva neprekidno praćenje. |
| --- | --- |

(10)

Na temelju ocjene Programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su javne financije u Finskoj sve u svemu zdrave te su učinjeni napori kako bi se povećali prihodi te kontrolirali rashodi radi približavanja srednjoročnom cilju (MTO). Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilizacije je vjerojatan. Projekcija rasta za 2013. slična je predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013., dok je predviđanje za 2014. za 0,6 postotnih bodova više od predviđanja službi Komisije u proljeće 2013. Cilj proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije jest uravnotežiti financije središnje države te dovesti omjer duga središnje države i BDP-a na putanju pada do 2015. Program stabilizacije uključuje promjenu u MTO-u od 0,5 % do -0,5 %. Novi MTO usklađen je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Program stabilizacije predviđa dosezanje MTO-a do 2014. te ostanak na razini MTO-a do 2017. Na osnovi (ponovno izračunanog) strukturnog salda na temelju informacija u programu stabilizacije, Finska u 2012. nije ostvarila prijašnji primjenjivi MTO te neće ostvariti novi MTO u 2013.

Program stabilizacije predviđa da će se (ponovno izračunani) saldo strukturnog proračuna poboljšati s razine od -1 % BDP-a u 2012. na razinu od -0,9 % BDP-a u 2013. Između 2014. i 2017. ostat će između -0,6 % i -0,7 % BDP-a. U 2012. finski neto rashodi povećali su se za 0,4 %, što ostaje ispod primjenjive referentne stope mjerila za rashode iz Pakta o stabilnosti i rastu. Zbog negativnog rasta realnog BDP-a u 2012., smatra se da je niska razina strukturne prilagodbe dovoljna. U 2013. finski (ponovno izračunani) saldo strukturnog proračuna poboljšava se, a predviđa se da će njegovi neto rashodi odstupiti samo za 0,1 % BDP-a od mjerila za rashode. S obzirom na veliki negativni proizvodni jaz Finske, smatra se da je to prikladno. U 2014. predviđa se daljnje poboljšanje (ponovno izračunanog) salda strukturnog proračuna Finske, koji će doseći -0,6 % BDP-a te će se stoga dovoljno približiti MTO-u. Osim toga, prema predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013., Finska će ga u potpunosti doseći u 2014. Sveukupno, to bi podrazumijevalo usklađenost s preventivnim aspektom Pakta o stabilnosti i rastu. Bruto dug konsolidirane opće države bio je 53 % BDP-a u 2012. te će ostati, u skladu s Programom stabilizacije, ispod 60 % BDP-a tijekom trajanja programa. Program stabilizacije predviđa smanjenja u razini duga u 2016. i 2017. Dugotrajna održivost i dalje je najvažniji izazov za fiskalnu politiku. Razlika u održivosti povezana sa starenjem, koja se tiče mirovina, zdravstva te dugotrajne skrbi, prepoznata je te zahtijeva neprekidno praćenje.

| (11) | Rast produktivnosti u javnim službama ne podudara se s rastom produktivnosti u širem gospodarstvu dok se povećava teret povezan s populacijom koja stari. Budući da su utemeljena načela za reformiranje općina, spajanja će ostati dobrovoljna iako će biti dostupni financijski poticaji središnje vlasti. Očekuje se da tekuća reforma socijalnih i zdravstvenih službi neće dovesti do značajnog smanjenja trenutačnog broja zdravstvenih okruga. |
| --- | --- |

(11)

Rast produktivnosti u javnim službama ne podudara se s rastom produktivnosti u širem gospodarstvu dok se povećava teret povezan s populacijom koja stari. Budući da su utemeljena načela za reformiranje općina, spajanja će ostati dobrovoljna iako će biti dostupni financijski poticaji središnje vlasti. Očekuje se da tekuća reforma socijalnih i zdravstvenih službi neće dovesti do značajnog smanjenja trenutačnog broja zdravstvenih okruga.

| (12) | Provedene su mjere za smanjenje nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti kao što je Jamstvo za mlade, privremeni program razvoja vještina za mlade odrasle osobe te pilot program za dugotrajno nezaposlene. Ti su programi dopunjeni u 2013. dodatnom financijskom potporom za pripravničke staževe kao dijela Jamstva za mlade te su dobrodošli u kontekstu očekivanoga porasta u stopi nezaposlenosti. Te mjere sada treba provesti s jasnim naglaskom na poboljšanju razine vještina te pozicije na tržištu rada ciljnih skupina. Podizanje stope zaposlenosti starijih radnika važno je za osiguravanje održivih javnih financija te zadovoljavanja potražnje za radnom snagom u budućnosti. Broj radno sposobnog stanovništva opada u Finskoj. Dogovoreno je nekoliko mjera za rješavanje problema ranog umirovljenja, poput povećanja dobi za pristup djelomičnoj mirovini, uklanjanja mogućnosti smanjene mirovine te povećanja dobi za umirovljenje nakon nezaposlenosti. Međutim, porast u očekivanom trajanju života brži je nego što je bilo predviđeno tijekom mirovinske reforme iz 2005. te bi tijekom vremena trenutačna zakonska granica za mirovinu mogla postati preniska, a mirovine nedovoljne. U svojem Programu stabilizacije vlada se obvezala povisiti stvarnu dob umirovljenja na 62,4 godine do 2025., što je i dalje nisko u kontekstu očekivanog trajanja života te demografskih izazova. Provedba tih dogovorenih mjera kratkoročno ostaje prioritet. |
| --- | --- |

(12)

Provedene su mjere za smanjenje nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti kao što je Jamstvo za mlade, privremeni program razvoja vještina za mlade odrasle osobe te pilot program za dugotrajno nezaposlene. Ti su programi dopunjeni u 2013. dodatnom financijskom potporom za pripravničke staževe kao dijela Jamstva za mlade te su dobrodošli u kontekstu očekivanoga porasta u stopi nezaposlenosti. Te mjere sada treba provesti s jasnim naglaskom na poboljšanju razine vještina te pozicije na tržištu rada ciljnih skupina. Podizanje stope zaposlenosti starijih radnika važno je za osiguravanje održivih javnih financija te zadovoljavanja potražnje za radnom snagom u budućnosti. Broj radno sposobnog stanovništva opada u Finskoj. Dogovoreno je nekoliko mjera za rješavanje problema ranog umirovljenja, poput povećanja dobi za pristup djelomičnoj mirovini, uklanjanja mogućnosti smanjene mirovine te povećanja dobi za umirovljenje nakon nezaposlenosti. Međutim, porast u očekivanom trajanju života brži je nego što je bilo predviđeno tijekom mirovinske reforme iz 2005. te bi tijekom vremena trenutačna zakonska granica za mirovinu mogla postati preniska, a mirovine nedovoljne. U svojem Programu stabilizacije vlada se obvezala povisiti stvarnu dob umirovljenja na 62,4 godine do 2025., što je i dalje nisko u kontekstu očekivanog trajanja života te demografskih izazova. Provedba tih dogovorenih mjera kratkoročno ostaje prioritet.

| (13) | Regulatorne barijere u uslužnom sektoru u Finskoj još uvijek su ograničavajuće, a tržišne koncentracije su visoke u važnim sektorima kao što je maloprodaja. Predviđene izmjene Zakona o tržišnom natjecanju u odnosu na vladajući položaj trgovaca namirnicama, ciljevi programa o zdravom tržišnom natjecanju u smislu većeg nadzora tog sektora te uklanjanje nepotrebnih ograničenja tržišnog natjecanja u postojećem zakonodavstvu, poput onoga o prostornom planiranju i gradnji, trebali bi pomoći u rješavanju trenutačnih problema. Spajanje Tijela za tržišno natjecanje s Agencijom za zaštitu potrošača, zajedno s povećanjem njihovog proračuna te širim ovlastima koje uključuju neutralnost tržišnog natjecanja između javnih i privatnih sudionika, također bi, općenitije, trebali poboljšati učinkovitost i koristi politike tržišnog natjecanja. Novčane kazne predviđene pravom tržišnog natjecanja u Finskoj tradicionalno su niske te bi analiza planirana za 2013. trebala pružiti osnovu za daljnje reforme kako bi se poboljšao njihov odvraćajući učinak. |
| --- | --- |

(13)

Regulatorne barijere u uslužnom sektoru u Finskoj još uvijek su ograničavajuće, a tržišne koncentracije su visoke u važnim sektorima kao što je maloprodaja. Predviđene izmjene Zakona o tržišnom natjecanju u odnosu na vladajući položaj trgovaca namirnicama, ciljevi programa o zdravom tržišnom natjecanju u smislu većeg nadzora tog sektora te uklanjanje nepotrebnih ograničenja tržišnog natjecanja u postojećem zakonodavstvu, poput onoga o prostornom planiranju i gradnji, trebali bi pomoći u rješavanju trenutačnih problema. Spajanje Tijela za tržišno natjecanje s Agencijom za zaštitu potrošača, zajedno s povećanjem njihovog proračuna te širim ovlastima koje uključuju neutralnost tržišnog natjecanja između javnih i privatnih sudionika, također bi, općenitije, trebali poboljšati učinkovitost i koristi politike tržišnog natjecanja. Novčane kazne predviđene pravom tržišnog natjecanja u Finskoj tradicionalno su niske te bi analiza planirana za 2013. trebala pružiti osnovu za daljnje reforme kako bi se poboljšao njihov odvraćajući učinak.

| (14) | Rast produktivnosti u Finskoj nastavlja kasniti za rastom plaća, dok je oslabjela međunarodna konkurentnost, što se vidi iz smanjenog udjela finskog izvoza na tržištu. Dok ulaganje u istraživanja, razvoj i inovacije nastavlja biti visoko, kritični problem ostaje učinkovitost kojom se ta istraživanja pretvaraju u inovacije te nova poduzeća s visokim rastom, koji mogu prodrijeti na brzorastuća izvozna tržišta te ojačati međunarodnu konkurentnost. Kratkoročno, Finska bi trebala provesti nedavno usvojene politike i mjere kako bi poboljšala sustave istraživanja i inovacija, kao što je novi akcijski plan, te predložiti daljnje reforme, gdje je relevantno, na temelju postojećih procjena te izvještaja s predviđanjima koji je trenutačno u pripremi. Cijene energije i rada utvrđene su kao cijene faktora proizvodnje koje povisuju troškove finskih proizvođača. Rast plaća posljednjih godina bio je skroman zbog trenutačnog tripartitnog sporazuma o plaćama koji istječe u 2013. Stoga zabrinjava što socijalni partneri još nisu sklopili novi sporazum. |
| --- | --- |

(14)

Rast produktivnosti u Finskoj nastavlja kasniti za rastom plaća, dok je oslabjela međunarodna konkurentnost, što se vidi iz smanjenog udjela finskog izvoza na tržištu. Dok ulaganje u istraživanja, razvoj i inovacije nastavlja biti visoko, kritični problem ostaje učinkovitost kojom se ta istraživanja pretvaraju u inovacije te nova poduzeća s visokim rastom, koji mogu prodrijeti na brzorastuća izvozna tržišta te ojačati međunarodnu konkurentnost. Kratkoročno, Finska bi trebala provesti nedavno usvojene politike i mjere kako bi poboljšala sustave istraživanja i inovacija, kao što je novi akcijski plan, te predložiti daljnje reforme, gdje je relevantno, na temelju postojećih procjena te izvještaja s predviđanjima koji je trenutačno u pripremi. Cijene energije i rada utvrđene su kao cijene faktora proizvodnje koje povisuju troškove finskih proizvođača. Rast plaća posljednjih godina bio je skroman zbog trenutačnog tripartitnog sporazuma o plaćama koji istječe u 2013. Stoga zabrinjava što socijalni partneri još nisu sklopili novi sporazum.

| (15) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Finske. Ocijenila je nacionalni program reformi i program stabilizacije te predstavila detaljno preispitivanje. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku, ali i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnoga gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa, na razini EU-a, budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 5. |
| --- | --- |

(15)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Finske. Ocijenila je nacionalni program reformi i program stabilizacije te predstavila detaljno preispitivanje. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku, ali i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnoga gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa, na razini EU-a, budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 5.

| (16) | S obzirom na tu ocjenu, Vijeće je proučilo program stabilizacije te je njegovo mišljenje (5) naznačeno u dolje navedenoj preporuci 1. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na tu ocjenu, Vijeće je proučilo program stabilizacije te je njegovo mišljenje (5) naznačeno u dolje navedenoj preporuci 1.

| (17) | S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije te ovu ocjenu Vijeće je pregledalo nacionalni program reformi i program stabilizacije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u dolje navedenim preporukama od 3. do 5. |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije te ovu ocjenu Vijeće je pregledalo nacionalni program reformi i program stabilizacije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u dolje navedenim preporukama od 3. do 5.

| (18) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, Finska bi također trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(18)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, Finska bi također trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE da Finska poduzme mjere u razdoblju 2013.–2014. kojima je cilj:

| 1. | Nastaviti s fiskalnom politikom koja potiče rast te zadržati zdravu fiskalnu poziciju kao što je predviđeno, čime se osigurava usklađenost s MTO-om tijekom trajanja programa. Nastaviti s provođenjem godišnjih ocjena veličine razlike u održivosti povezanih sa starenjem te prilagoditi javne prihode i rashode u skladu s dugoročnim ciljevima i potrebama. Osigurati isplativost i održivost dugotrajne skrbi te staviti jači naglasak na prevenciju, rehabilitaciju i samostalno življenje. |
| --- | --- |

1.

Nastaviti s fiskalnom politikom koja potiče rast te zadržati zdravu fiskalnu poziciju kao što je predviđeno, čime se osigurava usklađenost s MTO-om tijekom trajanja programa. Nastaviti s provođenjem godišnjih ocjena veličine razlike u održivosti povezanih sa starenjem te prilagoditi javne prihode i rashode u skladu s dugoročnim ciljevima i potrebama. Osigurati isplativost i održivost dugotrajne skrbi te staviti jači naglasak na prevenciju, rehabilitaciju i samostalno življenje.

| 2. | Osigurati učinkovitu provedbu trenutačnih upravnih reformi koje se tiču općinske strukture kako bi se postiglo povećanje produktivnosti te ušteda troškova u pružanju javnih usluga, uključujući socijalne i zdravstvene usluge. |
| --- | --- |

2.

Osigurati učinkovitu provedbu trenutačnih upravnih reformi koje se tiču općinske strukture kako bi se postiglo povećanje produktivnosti te ušteda troškova u pružanju javnih usluga, uključujući socijalne i zdravstvene usluge.

| 3. | Poduzeti daljnje korake za povećanje stope zaposlenosti starijih radnika, uključujući poboljšanjem njihove zapošljivosti te smanjenjem mogućnosti za rani odlazak s tržišta rada, povećanjem stvarne dobi umirovljenja usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih davanja s promjenama u očekivanom trajanju života. Provesti te pomno pratiti utjecaj trenutačnih mjera na poboljšanje položaja mladih ljudi i dugotrajno nezaposlenih na tržištu rada, s posebnim naglaskom na razvoj vještina bitnih za posao. |
| --- | --- |

3.

Poduzeti daljnje korake za povećanje stope zaposlenosti starijih radnika, uključujući poboljšanjem njihove zapošljivosti te smanjenjem mogućnosti za rani odlazak s tržišta rada, povećanjem stvarne dobi umirovljenja usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih davanja s promjenama u očekivanom trajanju života. Provesti te pomno pratiti utjecaj trenutačnih mjera na poboljšanje položaja mladih ljudi i dugotrajno nezaposlenih na tržištu rada, s posebnim naglaskom na razvoj vještina bitnih za posao.

| 4. | Nastaviti s naporima za jačanje tržišnog natjecanja na tržištima proizvoda i usluga, posebno u maloprodajnom sektoru, provođenjem novog programa promicanja zdravog tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

4.

Nastaviti s naporima za jačanje tržišnog natjecanja na tržištima proizvoda i usluga, posebno u maloprodajnom sektoru, provođenjem novog programa promicanja zdravog tržišnog natjecanja.

| 5. | Jačati sposobnost Finske da stvara inovativne proizvode, usluge te poduzeća visokog rasta u okolišu koji se brzo mijenja te nastaviti s diversifikacijom industrije; nastaviti s poboljšanjem cjelokupne energetske učinkovitosti u gospodarstvu. U trenutačnim okolnostima niskog rasta, podržati usklađivanje realnih plaća i razvoja produktivnosti uz puno poštovanje uloge socijalnih partnera te u skladu s nacionalnim praksama. |
| --- | --- |

5.

Jačati sposobnost Finske da stvara inovativne proizvode, usluge te poduzeća visokog rasta u okolišu koji se brzo mijenja te nastaviti s diversifikacijom industrije; nastaviti s poboljšanjem cjelokupne energetske učinkovitosti u gospodarstvu. U trenutačnim okolnostima niskog rasta, podržati usklađivanje realnih plaća i razvoja produktivnosti uz puno poštovanje uloge socijalnih partnera te u skladu s nacionalnim praksama.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

3

(4)  SL C 219, 24.7.2012., str. 28.

4

(5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

(6)  Vidjeti str. 97. ovog Službenog lista.

6

---

| 20.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 152/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 152/41

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Francuske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Francuske za razdoblje 2012.–2017.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/08))

(2014/C 152/15)

„PREPORUKA VIJEĆA

od 9. srpnja 2013.

o nacionalnom programu reformi Francuske za 2013. i mišljenje Vijeća o programu stabilizacije Francuske za razdoblje 2012.–2017.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. te članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja je temeljena na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja je temeljena na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje skupa čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje skupa čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja.

| (3) | Čelnici država ili vlada država članica 29. lipnja 2012. donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući koherentan okvir za poduzimanje mjera na nacionalnoj razini te razinama europodručja i Europske unije, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, osobito izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provođenjem preporuka specifičnih za pojedinu državu. |
| --- | --- |

(3)

Čelnici država ili vlada država članica 29. lipnja 2012. donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući koherentan okvir za poduzimanje mjera na nacionalnoj razini te razinama europodručja i Europske unije, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, osobito izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provođenjem preporuka specifičnih za pojedinu državu.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) („Preporuka iz 2012.”) o nacionalnom programu reformi Francuske za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Francuske za razdoblje 2012.–2016. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) („Preporuka iz 2012.”) o nacionalnom programu reformi Francuske za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Francuske za razdoblje 2012.–2016.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće mehanizma upozoravanja u kojem je Francuska prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće mehanizma upozoravanja u kojem je Francuska prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski je parlament bio primjereno uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima u godišnjoj analizi rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski je parlament bio primjereno uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima u godišnjoj analizi rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko je vijeće 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je pokazalo potporu za provođenje diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, za uspostavu uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanje rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizaciju javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko je vijeće 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je pokazalo potporu za provođenje diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, za uspostavu uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanje rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizaciju javne uprave.

| (8) | Komisija je 10. travnja 2013. objavila rezultate svoga detaljnog preispitivanja za Francusku, na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Analiza Komisije dovodi do zaključka da Francuska proživljava makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju nadzor te odlučnu političku akciju. Razvoj povezan s pogoršanjem trgovinske bilance i konkurentnosti, vođen i troškovnim i netroškovnim čimbenicima, također u kontekstu pogoršanja vanjske pozicije i visokog javnog duga zaslužuje stalnu pažnju kako bi se smanjio rizik štetnih učinaka na funkcioniranje francuskog gospodarstva te Ekonomske i monetarne unije, uzimajući u obzir veličinu francuskog gospodarstva. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 10. travnja 2013. objavila rezultate svoga detaljnog preispitivanja za Francusku, na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Analiza Komisije dovodi do zaključka da Francuska proživljava makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju nadzor te odlučnu političku akciju. Razvoj povezan s pogoršanjem trgovinske bilance i konkurentnosti, vođen i troškovnim i netroškovnim čimbenicima, također u kontekstu pogoršanja vanjske pozicije i visokog javnog duga zaslužuje stalnu pažnju kako bi se smanjio rizik štetnih učinaka na funkcioniranje francuskog gospodarstva te Ekonomske i monetarne unije, uzimajući u obzir veličinu francuskog gospodarstva.

| (9) | Francuska je 30. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. i svoj program stabilizacije za razdoblje 2012.–2017. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme. |
| --- | --- |

(9)

Francuska je 30. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. i svoj program stabilizacije za razdoblje 2012.–2017. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme.

| (10) | Na temelju programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da, unatoč znatnim konsolidacijskim nastojanjima koja su smanjila deficit sa 7,5 % BDP-a iz 2009. na 4,8 % BDP-a u 2012. ne očekuje da će Francuska ispraviti svoj prekomjerni deficit do 2013. u skladu s Preporukom Vijeća od 2. prosinca 2009. To je osobito povezano s lošijim gospodarskim okruženjem no što se to očekivalo u vrijeme donošenja Preporuke Vijeća od 2. prosinca 2009., a samo se djelomično nadoknadilo jednokratnim prihodima dok je napor bio djelomično odgođen. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilizacije vjerojatan je za 2013., no pretjerano optimističan za 2014. Posebice vlasti očekuju da će nakon mirovanja u 2012. (0 %) i u 2013. (+ 0,1 %) BDP do 2014. porasti za 1,2 % pod uvjetom da se poduzmu fiskalne mjere za dovođenje deficita na 2,9 % BDP-a u 2014. S druge strane Komisija predviđa da će na temelju pretpostavke o nepromijenjenoj politici BDP do 2014. narasti za 1,1 %, što je scenarij koji uzima u obzir samo usvojene ili dovoljno određene mjere i zbog toga predviđa deficit od 4,2 % BDP-a u 2014. Glavni cilj proračunske strategije utvrđene programom stabilizacije jest ostvariti srednjoročni cilj (MTO), odnosno strukturno uravnotežen proračun, kao u programu stabilizacije za period 2012.–2016. To je ambicioznije no što to Pakt o stabilnosti i rastu zahtijeva. Ciljna godina za ostvarenje srednjoročnog cilja jest 2016., u usporedbi s 2015. za program stabilizacije za period 2012.–2016.
  Planirani ciljevi nominalnog deficita u programu stabilizacije u skladu su s ispravkom prekomjernog deficita do 2014., godinu dana nakon izmijenjenog roka koji je utvrdilo Vijeće u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita (EDP) od 2. prosinca 2009. S obzirom na optimistične prognoze rasta iz programa stabilizacije za 2014. godinu, osim ako su dodatne mjere poduzete da znatno pojačaju napore u toj godini, Vijeće smatra da fiskalna prilagodba koju su nadležna tijela predvidjela nije kompatibilna sa stvarnim ispravkom prekomjernog deficita do 2014. Planiranim mjerama uštede i dodatnim prihodima također nedostaju pojedinosti. U ovim uvjetima potrebno je poduzeti mjere određene i za 2014. i 2015. godinu da bi se vjerodostojno osiguralo da će se prekomjerni deficit ispraviti najkasnije do 2015. u skladu s preporukom Vijeća. Strukturni će saldo, kako je to ponovno izračunala Komisija, u 2016. biti -0,4 % BDP-a (-0,3 % u 2017.) te se tako srednjoročni cilj (MTO) neće dosegnuti do kraja trajanja programa. Očekuje se da će napredak prema MTO-u u 2016. predstavljati 0,3 % BDP-a, što je ispod 0,5 % referentnog mjerila BDP-a. Udio javnog duga opće države poprilično je narastao od početka krize. Počevši od 64,2 % u 2007., udio javnog duga u BDP-u dosegao je 90,2 % u 2012. te se predviđa njegov rast do 96,2 % do 2014. prema proljetnim predviđanjima službi Komisije 2013. Vlasti očekuju da će udio javnog duga doseći svoj vrhunac od 94,3 % u 2014. te pasti na 88,2 % u 2017. Francuska će od 2016. biti u prijelaznom razdoblju u pogledu usklađenosti s kriterijima duga. |
| --- | --- |

(10)

Na temelju programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da, unatoč znatnim konsolidacijskim nastojanjima koja su smanjila deficit sa 7,5 % BDP-a iz 2009. na 4,8 % BDP-a u 2012. ne očekuje da će Francuska ispraviti svoj prekomjerni deficit do 2013. u skladu s Preporukom Vijeća od 2. prosinca 2009. To je osobito povezano s lošijim gospodarskim okruženjem no što se to očekivalo u vrijeme donošenja Preporuke Vijeća od 2. prosinca 2009., a samo se djelomično nadoknadilo jednokratnim prihodima dok je napor bio djelomično odgođen. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilizacije vjerojatan je za 2013., no pretjerano optimističan za 2014. Posebice vlasti očekuju da će nakon mirovanja u 2012. (0 %) i u 2013. (+ 0,1 %) BDP do 2014. porasti za 1,2 % pod uvjetom da se poduzmu fiskalne mjere za dovođenje deficita na 2,9 % BDP-a u 2014. S druge strane Komisija predviđa da će na temelju pretpostavke o nepromijenjenoj politici BDP do 2014. narasti za 1,1 %, što je scenarij koji uzima u obzir samo usvojene ili dovoljno određene mjere i zbog toga predviđa deficit od 4,2 % BDP-a u 2014. Glavni cilj proračunske strategije utvrđene programom stabilizacije jest ostvariti srednjoročni cilj (MTO), odnosno strukturno uravnotežen proračun, kao u programu stabilizacije za period 2012.–2016. To je ambicioznije no što to Pakt o stabilnosti i rastu zahtijeva. Ciljna godina za ostvarenje srednjoročnog cilja jest 2016., u usporedbi s 2015. za program stabilizacije za period 2012.–2016.

Planirani ciljevi nominalnog deficita u programu stabilizacije u skladu su s ispravkom prekomjernog deficita do 2014., godinu dana nakon izmijenjenog roka koji je utvrdilo Vijeće u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita (EDP) od 2. prosinca 2009. S obzirom na optimistične prognoze rasta iz programa stabilizacije za 2014. godinu, osim ako su dodatne mjere poduzete da znatno pojačaju napore u toj godini, Vijeće smatra da fiskalna prilagodba koju su nadležna tijela predvidjela nije kompatibilna sa stvarnim ispravkom prekomjernog deficita do 2014. Planiranim mjerama uštede i dodatnim prihodima također nedostaju pojedinosti. U ovim uvjetima potrebno je poduzeti mjere određene i za 2014. i 2015. godinu da bi se vjerodostojno osiguralo da će se prekomjerni deficit ispraviti najkasnije do 2015. u skladu s preporukom Vijeća. Strukturni će saldo, kako je to ponovno izračunala Komisija, u 2016. biti -0,4 % BDP-a (-0,3 % u 2017.) te se tako srednjoročni cilj (MTO) neće dosegnuti do kraja trajanja programa. Očekuje se da će napredak prema MTO-u u 2016. predstavljati 0,3 % BDP-a, što je ispod 0,5 % referentnog mjerila BDP-a. Udio javnog duga opće države poprilično je narastao od početka krize. Počevši od 64,2 % u 2007., udio javnog duga u BDP-u dosegao je 90,2 % u 2012. te se predviđa njegov rast do 96,2 % do 2014. prema proljetnim predviđanjima službi Komisije 2013. Vlasti očekuju da će udio javnog duga doseći svoj vrhunac od 94,3 % u 2014. te pasti na 88,2 % u 2017. Francuska će od 2016. biti u prijelaznom razdoblju u pogledu usklađenosti s kriterijima duga.

| (11) | Uzimajući u obzir visok i dalje rastući dug i činjenicu da je rok za ispravak prekomjernog deficita ponovno odgođen za 2015., sve je važnije da se proračunska strategija za 2013. učvrsti i dosljedno provodi te da se u godinama koje dolaze odlučno radi na temeljnim konsolidacijskim nastojanjima. Osobito je važno da javna potrošnja u Francuskoj znatno sporije raste od mogućeg BDP-a jer su poboljšanja strukturnog deficita do sada bila većinom temeljena na prihodima. U tom pogledu tekuća revizija javne potrošnje („Modernisation de l’action publique”), čiji opseg uključuje lokalne vlasti i administraciju socijalnog osiguranja kao dodatak središnjoj vlasti, predstavlja pokazatelj daljnjem poboljšanju učinkovitosti javnih rashoda. Također još ima mjesta za daljnje pojednostavljivanje različitih administrativnih razina i nadležnosti kako bi se postigla daljnja sinergija, poboljšanja učinkovitosti i uštede. Planirani novi Zakon o decentralizaciji trebao bi riješiti ovaj problem. S obzirom na očekivano povećanje srednjoročnih i dugoročnih javnih rashoda za zdravstvo budući javni rashodi za zdravstvo zahtijevaju veći nadzor i učinkovitost, posebno kod izdataka za lijekove. Nedavne projekcije Vijeća za savjetovanje o mirovinama („Conseil d’orientation des retraites”) ukazuju na postojani deficit mirovinskog sustava do 2018. godine, suprotno ciljevima reforme iz 2010. o postizanju uravnoteženog sustava do tog vremena. Osim toga djelomičan povratak na staru reformu iz 2010. protivi se preporukama iz 2012. Prema tome mirovinski sustav i dalje će se suočavati s velikim deficitom do 2020. i nove mjere politika hitno su potrebne da bi se popravilo ovo stanje, istodobno održavajući sustav na prikladnoj razini.
  Takve bi mjere mogle obuhvatiti daljnji porast minimalne dobi umirovljenja i dobi za punu mirovinu kao i razdoblje doprinosa u dobivanju pune mirovine, prilagodbom indeksnih pravila i pregledom trenutačnih brojnih izuzeća iz općeg sustava za određene kategorije radnika. Francuska je Vlada odlučila socijalne partnere pridružiti uz nacrt reforme i poboljšanja njezina vlasništva. Uzimajući u obzir negativan učinak na troškove rada, treba izbjeći povećanje razine doprinosa za socijalno osiguranje. U svjetlu izazova javnih financija s kojima se Francuska susreće, od kritične je važnosti da se fiskalne mjere dopune pojačanim naporima u provedbi strukturnih reformi kako bi se podržao i povećao dugoročni potencijal za rast francuskog gospodarstva. |
| --- | --- |

(11)

Uzimajući u obzir visok i dalje rastući dug i činjenicu da je rok za ispravak prekomjernog deficita ponovno odgođen za 2015., sve je važnije da se proračunska strategija za 2013. učvrsti i dosljedno provodi te da se u godinama koje dolaze odlučno radi na temeljnim konsolidacijskim nastojanjima. Osobito je važno da javna potrošnja u Francuskoj znatno sporije raste od mogućeg BDP-a jer su poboljšanja strukturnog deficita do sada bila većinom temeljena na prihodima. U tom pogledu tekuća revizija javne potrošnje („Modernisation de l’action publique”), čiji opseg uključuje lokalne vlasti i administraciju socijalnog osiguranja kao dodatak središnjoj vlasti, predstavlja pokazatelj daljnjem poboljšanju učinkovitosti javnih rashoda. Također još ima mjesta za daljnje pojednostavljivanje različitih administrativnih razina i nadležnosti kako bi se postigla daljnja sinergija, poboljšanja učinkovitosti i uštede. Planirani novi Zakon o decentralizaciji trebao bi riješiti ovaj problem. S obzirom na očekivano povećanje srednjoročnih i dugoročnih javnih rashoda za zdravstvo budući javni rashodi za zdravstvo zahtijevaju veći nadzor i učinkovitost, posebno kod izdataka za lijekove. Nedavne projekcije Vijeća za savjetovanje o mirovinama („Conseil d’orientation des retraites”) ukazuju na postojani deficit mirovinskog sustava do 2018. godine, suprotno ciljevima reforme iz 2010. o postizanju uravnoteženog sustava do tog vremena. Osim toga djelomičan povratak na staru reformu iz 2010. protivi se preporukama iz 2012. Prema tome mirovinski sustav i dalje će se suočavati s velikim deficitom do 2020. i nove mjere politika hitno su potrebne da bi se popravilo ovo stanje, istodobno održavajući sustav na prikladnoj razini.

Takve bi mjere mogle obuhvatiti daljnji porast minimalne dobi umirovljenja i dobi za punu mirovinu kao i razdoblje doprinosa u dobivanju pune mirovine, prilagodbom indeksnih pravila i pregledom trenutačnih brojnih izuzeća iz općeg sustava za određene kategorije radnika. Francuska je Vlada odlučila socijalne partnere pridružiti uz nacrt reforme i poboljšanja njezina vlasništva. Uzimajući u obzir negativan učinak na troškove rada, treba izbjeći povećanje razine doprinosa za socijalno osiguranje. U svjetlu izazova javnih financija s kojima se Francuska susreće, od kritične je važnosti da se fiskalne mjere dopune pojačanim naporima u provedbi strukturnih reformi kako bi se podržao i povećao dugoročni potencijal za rast francuskog gospodarstva.

| (12) | Kao što je prikazano u detaljnom preispitivanju iz 2013., konkurentnost Francuske ostaje znatan izazov, kako na to ukazuje jaka erozija njenih izvoznih tržišta tijekom posljednjih godina. Vlada je u studenome 2012. predložila niz mjera politika u kontekstu Pakta o konkurentnosti. Uvođenje poreznog kredita za poslovanje (crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi – CICE), s planiranim cjelogodišnjim učinkom od 20 milijardi EUR, znatan je korak koji će pridonijeti sniženju troškova rada. Moguće je poduzeti daljnje mjere budući da se novim poreznim kreditom ne postiže ništa više od prepolovljivanja jaza između francuskog poreza i OECD-ova prosjeka na razini srednje plaće. Osim toga fiskalne mjere koje utječu na poduzeća, uključujući i smanjenje poreznih izdataka, usvojene od 2010., prouzročile su ukupno povećanje oporezivanja poslovanja, čak i u slučaju ispravaka za CICE. Povećanje minimalne plaće odlučeno u srpnju 2012., iako ograničeno, može imati negativan utjecaj na stvaranje novih radnih mjesta i konkurentnost, kako je naglašeno u Preporuci iz 2012. Između 2002. i 2012. minimalna plaća po satu povećala se za 38 % (16 % u stvarnim uvjetima). Visoka razina minimalne plaće, koja predstavlja 60 % srednje plaće, poslodavcima je nadoknađena određenim brojem izuzeća od doprinosa za socijalnu sigurnost za poslodavce. Trošak povezan s javnim financijama naglo je porastao između 1992. i 2002. i od tada se stabilizirao blizu 1 % BDP-a. Osim toga alternativni instrumenti kao što su programi potpore dohotku („Prime pour l’emploi” i „Revenu de solidarité active”) učinkovitiji su instrumenti od minimalne plaće za rješavanje siromaštva zaposlenih. |
| --- | --- |

(12)

Kao što je prikazano u detaljnom preispitivanju iz 2013., konkurentnost Francuske ostaje znatan izazov, kako na to ukazuje jaka erozija njenih izvoznih tržišta tijekom posljednjih godina. Vlada je u studenome 2012. predložila niz mjera politika u kontekstu Pakta o konkurentnosti. Uvođenje poreznog kredita za poslovanje (crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi – CICE), s planiranim cjelogodišnjim učinkom od 20 milijardi EUR, znatan je korak koji će pridonijeti sniženju troškova rada. Moguće je poduzeti daljnje mjere budući da se novim poreznim kreditom ne postiže ništa više od prepolovljivanja jaza između francuskog poreza i OECD-ova prosjeka na razini srednje plaće. Osim toga fiskalne mjere koje utječu na poduzeća, uključujući i smanjenje poreznih izdataka, usvojene od 2010., prouzročile su ukupno povećanje oporezivanja poslovanja, čak i u slučaju ispravaka za CICE. Povećanje minimalne plaće odlučeno u srpnju 2012., iako ograničeno, može imati negativan utjecaj na stvaranje novih radnih mjesta i konkurentnost, kako je naglašeno u Preporuci iz 2012. Između 2002. i 2012. minimalna plaća po satu povećala se za 38 % (16 % u stvarnim uvjetima). Visoka razina minimalne plaće, koja predstavlja 60 % srednje plaće, poslodavcima je nadoknađena određenim brojem izuzeća od doprinosa za socijalnu sigurnost za poslodavce. Trošak povezan s javnim financijama naglo je porastao između 1992. i 2002. i od tada se stabilizirao blizu 1 % BDP-a. Osim toga alternativni instrumenti kao što su programi potpore dohotku („Prime pour l’emploi” i „Revenu de solidarité active”) učinkovitiji su instrumenti od minimalne plaće za rješavanje siromaštva zaposlenih.

| (13) | S obzirom na necjenovnu konkurentnost, dok je Vlada nedavno obnovila svoju izvoznu strategiju, potporom razvoju mreža i partnerstva usmjerenih na izvoz promicala bi se internacionalizacija malih i srednjih poduzeća (MSP). Općenito, moguće je poduzeti mjere kako bi se osiguralo poslovno okruženje pogodno za rast malih i srednjih poduzeća. Unatoč znatnim naporima poduzeća angažiranih u sektorima istraživanja i razvoja inicijativa te velikoj potpori vlasti (tj. poreznom kreditu za istraživanje) visoki i srednje visoki tehnološki sektori predstavljaju samo skroman i opadajući udio francuskog gospodarstva. Zbog toga postoji potreba da se dodatno potiče stvaranje i rast malih i srednjih poduzeća i ETI-ja u ovim sektorima putem poboljšanja okvirnih uvjeta koji potiču inovacije i poduzetništvo. Grupacija politika razvijena za povezivanje javnog istraživanja i privatnih poduzeća također može biti dodatno usmjerena prema komercijalnom iskorištavanju istraživanja, razvoja i inovacija (R&D&I), pozitivnih vanjskih utjecaja između privatnih poduzeća smještenih blizu jedno drugom i internacionalizacije malih i srednjih poduzeća. Osim toga doktorski studiji i iskustvo istraživanja trebaju biti dovoljno atraktivni za daljnje poticanje povezanosti između privatnih poduzeća i istraživačkih institucija. |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na necjenovnu konkurentnost, dok je Vlada nedavno obnovila svoju izvoznu strategiju, potporom razvoju mreža i partnerstva usmjerenih na izvoz promicala bi se internacionalizacija malih i srednjih poduzeća (MSP). Općenito, moguće je poduzeti mjere kako bi se osiguralo poslovno okruženje pogodno za rast malih i srednjih poduzeća. Unatoč znatnim naporima poduzeća angažiranih u sektorima istraživanja i razvoja inicijativa te velikoj potpori vlasti (tj. poreznom kreditu za istraživanje) visoki i srednje visoki tehnološki sektori predstavljaju samo skroman i opadajući udio francuskog gospodarstva. Zbog toga postoji potreba da se dodatno potiče stvaranje i rast malih i srednjih poduzeća i ETI-ja u ovim sektorima putem poboljšanja okvirnih uvjeta koji potiču inovacije i poduzetništvo. Grupacija politika razvijena za povezivanje javnog istraživanja i privatnih poduzeća također može biti dodatno usmjerena prema komercijalnom iskorištavanju istraživanja, razvoja i inovacija (R&D&I), pozitivnih vanjskih utjecaja između privatnih poduzeća smještenih blizu jedno drugom i internacionalizacije malih i srednjih poduzeća. Osim toga doktorski studiji i iskustvo istraživanja trebaju biti dovoljno atraktivni za daljnje poticanje povezanosti između privatnih poduzeća i istraživačkih institucija.

| (14) | U odnosu na usluge postignut je samo ograničen napredak tijekom 2012. Nijedna horizontalna reforma nije pokrenuta za otklanjanje neopravdanih ograničenja u reguliranim sektorima i zanimanjima. Mnogi profesionalni davatelji usluga i dalje se suočavaju s ograničenjima u pogledu svog pravnog oblika i dioničarske strukture (kao što su ograničenja u vlasništvu kapitala za veterinare i odvjetnike). Ostale znatne zapreke pristupu ili praksi (kao što su trgovinske komunikacije, kvote ili teritorijalna ograničenja) ostaju prisutne u mnogim sektorima (kao što su taksiji, određena zdravstvena zanimanja, bilježnici i druga pravna zanimanja). Sektor je maloprodaje još uvijek podložan nizu propisa, kao što su glomazni i dugotrajni postupci odobrenja za osnivanje prodajnih mjesta. Osim toga postojeća zabrana prodaje ispod cijene troškova izaziva niz nepravilnosti, a cilj potpore proizvođačima i malim distribucijskim poslovnicama može se učinkovito ostvariti manje distorzivnim mjerama. Takva prekomjerna ograničenja u reguliranim djelatnostima i zanimanjima uteg su natjecanju i imaju tendenciju povišenja cijena. Kako pokazuje detaljno preispitivanje, više cijene u posredničkim uslugama, koje iznose blizu četvrtine troškova proizvodnje u proizvodnom sektoru, u konačnici utječu na vanjsko tržišno natjecanje francuskih poduzeća. Ograničeni napredak postignut je 2012. u mrežnim industrijama. Francusko tržište električne energije i dalje je jedno od najzastupljenijih u Uniji. Regulirane cijene struje i plina narušuju tržišno natjecanje i nastavljaju djelovati kao zapreka za nove sudionike. Regulirane tarife za kupce koji nisu kućanstva trebalo bi ukloniti prema rasporedu dogovorenim s francuskim vlastima. Više interkonekcijskih kapaciteta povezivanja sa susjednim zemljama i pokretanje natječaja za hidrokoncesije pridonijelo bi poticanju natjecanja na tržištu električne energije.
  U željezničkom sektoru, teretno željezničko tržište u padu je već nekoliko godina (kao što je volumen u tonama/km smanjen za 17 % između 2006. i 2011.), dok željeznički putnički prijevoz nije otvoren za konkurenciju, osim za međunarodne usluge. Predstojeća reforma trebala bi osigurati da novi „jedinstveni upravitelj infrastrukture” ostane neovisan o vodećem operatoru kako bi novim sudionicima mogao jamčiti pravičan i nediskriminacijski pristup. |
| --- | --- |

(14)

U odnosu na usluge postignut je samo ograničen napredak tijekom 2012. Nijedna horizontalna reforma nije pokrenuta za otklanjanje neopravdanih ograničenja u reguliranim sektorima i zanimanjima. Mnogi profesionalni davatelji usluga i dalje se suočavaju s ograničenjima u pogledu svog pravnog oblika i dioničarske strukture (kao što su ograničenja u vlasništvu kapitala za veterinare i odvjetnike). Ostale znatne zapreke pristupu ili praksi (kao što su trgovinske komunikacije, kvote ili teritorijalna ograničenja) ostaju prisutne u mnogim sektorima (kao što su taksiji, određena zdravstvena zanimanja, bilježnici i druga pravna zanimanja). Sektor je maloprodaje još uvijek podložan nizu propisa, kao što su glomazni i dugotrajni postupci odobrenja za osnivanje prodajnih mjesta. Osim toga postojeća zabrana prodaje ispod cijene troškova izaziva niz nepravilnosti, a cilj potpore proizvođačima i malim distribucijskim poslovnicama može se učinkovito ostvariti manje distorzivnim mjerama. Takva prekomjerna ograničenja u reguliranim djelatnostima i zanimanjima uteg su natjecanju i imaju tendenciju povišenja cijena. Kako pokazuje detaljno preispitivanje, više cijene u posredničkim uslugama, koje iznose blizu četvrtine troškova proizvodnje u proizvodnom sektoru, u konačnici utječu na vanjsko tržišno natjecanje francuskih poduzeća. Ograničeni napredak postignut je 2012. u mrežnim industrijama. Francusko tržište električne energije i dalje je jedno od najzastupljenijih u Uniji. Regulirane cijene struje i plina narušuju tržišno natjecanje i nastavljaju djelovati kao zapreka za nove sudionike. Regulirane tarife za kupce koji nisu kućanstva trebalo bi ukloniti prema rasporedu dogovorenim s francuskim vlastima. Više interkonekcijskih kapaciteta povezivanja sa susjednim zemljama i pokretanje natječaja za hidrokoncesije pridonijelo bi poticanju natjecanja na tržištu električne energije.

U željezničkom sektoru, teretno željezničko tržište u padu je već nekoliko godina (kao što je volumen u tonama/km smanjen za 17 % između 2006. i 2011.), dok željeznički putnički prijevoz nije otvoren za konkurenciju, osim za međunarodne usluge. Predstojeća reforma trebala bi osigurati da novi „jedinstveni upravitelj infrastrukture” ostane neovisan o vodećem operatoru kako bi novim sudionicima mogao jamčiti pravičan i nediskriminacijski pristup.

| (15) | Francuski porezni sustav ostaje složen i s nedostatkom učinkovitosti zbog velikog broja izuzeća, posebnih olakšica, ali i čestim izmjenama u zakonodavstvu. Unatoč naporima da se smanje i pojednostave porezni izdaci, iznos dotičnih prihoda ostaje visok. Izbor pristupa širokog niskobaznog tečaja za poslovno i osobno oporezivanje dohodaka bit će povoljniji za razvoj i socijalnu skrb. Srednji tečaj poreza na dodanu vrijednost (PDV) porast će sa 7 % na 10 % od siječnja 2014. To je korak u pravom smjeru, ali su potrebni dodatni napori. Sveukupno, troškovi izuzeća od poreza i socijalne zaštite ostaju vrlo visoki i do 10 % BDP-a. Unatoč pokazanoj neučinkovitosti nekih sniženih stopa PDV-a, kao onih za usluge restorana, nisu poduzete dovoljno raznovrsne mjere politika. Uvođenje poreznog kredita CICE, koji se djelomično financira putem već spomenutih povećanja srednjih, ali i standardnih stopa PDV-a, prebacuje teret poreza dalje od radne snage. Potrebno je još prostora za djelovanje, osobito za rebalans udjela poreza na zaštitu okoliša. Prošle je godine Francuska usvojila određene mjere za rješavanje poreznih poticaja za zaduživanje u korporativnom oporezivanju. Odbitak kamata ograničen je iznad tri milijuna EUR i 15 % kamate iznad te granice bit će odbijeno za porezne odbitke za 2013., udio koji će se popeti do 25 % u 2014. Međutim postoji mogućnost daljnjih poboljšanja. |
| --- | --- |

(15)

Francuski porezni sustav ostaje složen i s nedostatkom učinkovitosti zbog velikog broja izuzeća, posebnih olakšica, ali i čestim izmjenama u zakonodavstvu. Unatoč naporima da se smanje i pojednostave porezni izdaci, iznos dotičnih prihoda ostaje visok. Izbor pristupa širokog niskobaznog tečaja za poslovno i osobno oporezivanje dohodaka bit će povoljniji za razvoj i socijalnu skrb. Srednji tečaj poreza na dodanu vrijednost (PDV) porast će sa 7 % na 10 % od siječnja 2014. To je korak u pravom smjeru, ali su potrebni dodatni napori. Sveukupno, troškovi izuzeća od poreza i socijalne zaštite ostaju vrlo visoki i do 10 % BDP-a. Unatoč pokazanoj neučinkovitosti nekih sniženih stopa PDV-a, kao onih za usluge restorana, nisu poduzete dovoljno raznovrsne mjere politika. Uvođenje poreznog kredita CICE, koji se djelomično financira putem već spomenutih povećanja srednjih, ali i standardnih stopa PDV-a, prebacuje teret poreza dalje od radne snage. Potrebno je još prostora za djelovanje, osobito za rebalans udjela poreza na zaštitu okoliša. Prošle je godine Francuska usvojila određene mjere za rješavanje poreznih poticaja za zaduživanje u korporativnom oporezivanju. Odbitak kamata ograničen je iznad tri milijuna EUR i 15 % kamate iznad te granice bit će odbijeno za porezne odbitke za 2013., udio koji će se popeti do 25 % u 2014. Međutim postoji mogućnost daljnjih poboljšanja.

| (16) | Nezaposlenost se povećala s 9,7 % u 2010. na 10,2 % u 2012. Komisijino je predviđanje da će stopa nezaposlenosti narasti na 10,6 % u 2013. i na 10,9 % u 2014. zbog uporno slabog gospodarskog rasta. Zbog takve situacije podjela francuskog tržišta rada i dalje će biti izvor zabrinutosti. Vjerojatnost da se od privremenog dođe do trajnog posla iznosila je samo 10,6 % u 2010., prema 25,9 % u prosjeku EU-a. Kao rezultat toga niskokvalificirani radnici u nesigurnim oblicima zapošljavanja imaju tendenciju nositi teret postupka prilagodbe na tržištu rada. U svibnju 2013. usvojen je zakonski propis temeljen na međuprofesionalnom sporazumu (ANI) o osiguravanju radnih mjesta zaključen između socijalnih partnera u siječnju 2013. Predviđa povećanje prava radnika, suočavanje s pravnom nesigurnosti otkaza i pruža veću fleksibilnost za poslodavce. Zakon je pozitivan korak prema protočnom tržištu rada. Na nekim specifičnim pitanjima stvarna provedba ove reforme, kao i njen utjecaj, povezana je s donošenjem daljnjih ugovora podružnica/poduzeća koji će biti potrebni prije nego što ugovor može u potpunosti stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(16)

Nezaposlenost se povećala s 9,7 % u 2010. na 10,2 % u 2012. Komisijino je predviđanje da će stopa nezaposlenosti narasti na 10,6 % u 2013. i na 10,9 % u 2014. zbog uporno slabog gospodarskog rasta. Zbog takve situacije podjela francuskog tržišta rada i dalje će biti izvor zabrinutosti. Vjerojatnost da se od privremenog dođe do trajnog posla iznosila je samo 10,6 % u 2010., prema 25,9 % u prosjeku EU-a. Kao rezultat toga niskokvalificirani radnici u nesigurnim oblicima zapošljavanja imaju tendenciju nositi teret postupka prilagodbe na tržištu rada. U svibnju 2013. usvojen je zakonski propis temeljen na međuprofesionalnom sporazumu (ANI) o osiguravanju radnih mjesta zaključen između socijalnih partnera u siječnju 2013. Predviđa povećanje prava radnika, suočavanje s pravnom nesigurnosti otkaza i pruža veću fleksibilnost za poslodavce. Zakon je pozitivan korak prema protočnom tržištu rada. Na nekim specifičnim pitanjima stvarna provedba ove reforme, kao i njen utjecaj, povezana je s donošenjem daljnjih ugovora podružnica/poduzeća koji će biti potrebni prije nego što ugovor može u potpunosti stupiti na snagu.

| (17) | Svaka šesta mlada osoba u Francuskoj napusti obrazovanje i osposobljavanje bez kvalifikacije. To je posebno zabrinjavajuće jer je stopa nezaposlenosti mladih bila 25,4 % na kraju 2012. i jer je rizik od nezaposlenosti gotovo dva puta veći za najniže kvalificirane mlade osobe. Programi za promicanje pripravničkih staževa trebali bi posebno doći do najniže kvalificiranih mladih osoba. Usklađivanje nacionalnih programa s Jamstvom mladih utvrđenim Preporukom Vijeća od 22. travnja 2013. (5) treba imati strukturnu ulogu u odgovoru na ove izazove. Unatoč reformama pokrenutima 2009. stopa sudjelovanja odraslih osoba u cjeloživotnom učenju u Francuskoj (5,7 % u 2012., a za odrasle osobe niže stručne spreme – 2,5 %) ispod je prosjeka EU-a. Planirani prijenos nadležnosti na regionalnim vijećima mogao bi pružiti priliku za rješavanje slabosti u postojećem sustavu. Unatoč znatnom trendu rasta stopa zapošljavanja radnika u dobi od 55 do 64 godine još uvijek je niska, u prosjeku država članica EU-a (45,7 % u četvrtom kvartalu 2012.), te je premostila samo polovicu jaza između prosjeka EU-a od 2008. (od 7,4 boda u 2008. do 3,8 bodova u 2012.). Nezaposlenost je u porastu među starijima, po istoj stopi kao i kod ukupne nezaposlenosti. Iako je to korak u pravom smjeru, nije jasno u kojoj će mjeri „generacijski ugovori” pridonijeti zapošljavanju starijih radnika i olakšati povratak na posao starijih osoba koje traže posao. Francuski javni rashodi za nezaposlene porasli su 5,3 % u 2012. te se očekuje daljnji rast od 6,1 % u 2013. prema programu stabilizacije. Kumulativni deficit režima nezaposlenosti, koji će do 2013. biti blizu 1 % BDP-a, poziva na reformu sustava naknada za nezaposlene.
  Neke elemente kao što su uvjeti prihvatljivosti, regresivne prednosti tijekom vremena ili stope zamjene za radnike s najvišim plaćama treba prilagoditi kako bi se osiguralo da su poticaji za rad adekvatni. Nova trodijelna Konvencija o javnoj službi za zapošljavanje (Pôle emploi) predviđa diferencirano praćenje osoba koje traže zaposlenje. Portfelj savjetnika za zaposlenje povećan je zbog razine rastuće nezaposlenosti, a preorijentacija strategije Centra za zapošljavanje otežana je zbog slabih gospodarskih uvjeta. Sve u svemu, postoji potreba za daljnjim akcijama s obzirom na negativne gospodarske izglede i očekivani daljnji porast nezaposlenosti u Francuskoj. |
| --- | --- |

(17)

Svaka šesta mlada osoba u Francuskoj napusti obrazovanje i osposobljavanje bez kvalifikacije. To je posebno zabrinjavajuće jer je stopa nezaposlenosti mladih bila 25,4 % na kraju 2012. i jer je rizik od nezaposlenosti gotovo dva puta veći za najniže kvalificirane mlade osobe. Programi za promicanje pripravničkih staževa trebali bi posebno doći do najniže kvalificiranih mladih osoba. Usklađivanje nacionalnih programa s Jamstvom mladih utvrđenim Preporukom Vijeća od 22. travnja 2013. (5) treba imati strukturnu ulogu u odgovoru na ove izazove. Unatoč reformama pokrenutima 2009. stopa sudjelovanja odraslih osoba u cjeloživotnom učenju u Francuskoj (5,7 % u 2012., a za odrasle osobe niže stručne spreme – 2,5 %) ispod je prosjeka EU-a. Planirani prijenos nadležnosti na regionalnim vijećima mogao bi pružiti priliku za rješavanje slabosti u postojećem sustavu. Unatoč znatnom trendu rasta stopa zapošljavanja radnika u dobi od 55 do 64 godine još uvijek je niska, u prosjeku država članica EU-a (45,7 % u četvrtom kvartalu 2012.), te je premostila samo polovicu jaza između prosjeka EU-a od 2008. (od 7,4 boda u 2008. do 3,8 bodova u 2012.). Nezaposlenost je u porastu među starijima, po istoj stopi kao i kod ukupne nezaposlenosti. Iako je to korak u pravom smjeru, nije jasno u kojoj će mjeri „generacijski ugovori” pridonijeti zapošljavanju starijih radnika i olakšati povratak na posao starijih osoba koje traže posao. Francuski javni rashodi za nezaposlene porasli su 5,3 % u 2012. te se očekuje daljnji rast od 6,1 % u 2013. prema programu stabilizacije. Kumulativni deficit režima nezaposlenosti, koji će do 2013. biti blizu 1 % BDP-a, poziva na reformu sustava naknada za nezaposlene.

Neke elemente kao što su uvjeti prihvatljivosti, regresivne prednosti tijekom vremena ili stope zamjene za radnike s najvišim plaćama treba prilagoditi kako bi se osiguralo da su poticaji za rad adekvatni. Nova trodijelna Konvencija o javnoj službi za zapošljavanje (Pôle emploi) predviđa diferencirano praćenje osoba koje traže zaposlenje. Portfelj savjetnika za zaposlenje povećan je zbog razine rastuće nezaposlenosti, a preorijentacija strategije Centra za zapošljavanje otežana je zbog slabih gospodarskih uvjeta. Sve u svemu, postoji potreba za daljnjim akcijama s obzirom na negativne gospodarske izglede i očekivani daljnji porast nezaposlenosti u Francuskoj.

| (18) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Francuske. Donijela je procjenu Nacionalnog programa reformi i Programa stabilizacije te predstavila detaljno preispitivanje. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj, nego i njihovu sukladnost s pravilima i uputama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 6. |
| --- | --- |

(18)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Francuske. Donijela je procjenu Nacionalnog programa reformi i Programa stabilizacije te predstavila detaljno preispitivanje. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj, nego i njihovu sukladnost s pravilima i uputama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 6.

| (19) | S obzirom na ovu procjenu Vijeće je proučilo program stabilizacije, a njegovo stajalište (6) naznačeno je u ispod navedenoj preporuci 1. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na ovu procjenu Vijeće je proučilo program stabilizacije, a njegovo stajalište (6) naznačeno je u ispod navedenoj preporuci 1.

| (20) | S obzirom na Komisijino detaljno preispitivanje te ovu procjenu Vijeće je pregledalo nacionalni program reformi i program stabilizacije. Njezine preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u ispod navedenim preporukama 1., 2., 3., 4., 5. i 6. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na Komisijino detaljno preispitivanje te ovu procjenu Vijeće je pregledalo nacionalni program reformi i program stabilizacije. Njezine preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u ispod navedenim preporukama 1., 2., 3., 4., 5. i 6.

| (21) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i sveobuhvatnu analizu gospodarske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je francuska valuta euro, Francuska bi trebala osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(21)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i sveobuhvatnu analizu gospodarske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je francuska valuta euro, Francuska bi trebala osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE da Francuska poduzme mjere u razdoblju 2013.–2014. kojima je cilj:

| 1. | Učvrstiti i provesti proračunsku strategiju u 2013. Poboljšati vjerodostojnost prilagodbe određivanjem, do jeseni 2013., i provođenjem potrebnih mjera za 2014. godinu i duže, da bi se osigurao ispravak prekomjernog deficita na održivi način najkasnije do 2015. te postigla strukturna prilagodba kako je navedeno u preporuci Vijeća u okviru postupka prilikom prekomjernog deficita (EDP). Iskoristiti sve jednokratne dobitke za smanjenje deficita. Trajno uklanjanje fiskalnih neravnoteža zahtijeva vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi koje bi poboljšale sposobnost prilagodbe gospodarstva te stimulirale potencijal za rast i zapošljavanje. Održavati tečaj fiskalne konsolidacije koja potiče rast i još povećati učinkovitost javnih rashoda, osobito postupajući kako je predviđeno s pregledom kategorija potrošnje duž svih podsektora opće države. Poduzeti radnje putem nadolazećeg Zakona o decentralizaciji da bi se postigle bolje sinergije i uštede između centralnih i lokalnih razina vlade. Nakon ispravka prekomjernog deficita odgovarajućim tempom nastaviti sa strukturnim prilagodbama kako bi do 2016. dosegle srednjoročni cilj. Poduzeti mjere do kraja 2013. da bi se mirovinski sustav doveo u ravnotežu na održivi način, ne kasnije od 2020., na primjer prilagodbom pravila indeksacije, povećanjem perioda mirovinskih doprinosa, daljnjim povišenjem efektivne dobi za umirovljenje usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih davanja s promjenama u očekivanom trajanju života te napraviti reviziju posebnih programa, izbjegavajući povećanje socijalnog doprinosa zaposlenika i povećanje isplativosti troškova rashoda za zdravstvo, uključujući i područja izdataka za lijekove. |
| --- | --- |

1.

Učvrstiti i provesti proračunsku strategiju u 2013. Poboljšati vjerodostojnost prilagodbe određivanjem, do jeseni 2013., i provođenjem potrebnih mjera za 2014. godinu i duže, da bi se osigurao ispravak prekomjernog deficita na održivi način najkasnije do 2015. te postigla strukturna prilagodba kako je navedeno u preporuci Vijeća u okviru postupka prilikom prekomjernog deficita (EDP). Iskoristiti sve jednokratne dobitke za smanjenje deficita. Trajno uklanjanje fiskalnih neravnoteža zahtijeva vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi koje bi poboljšale sposobnost prilagodbe gospodarstva te stimulirale potencijal za rast i zapošljavanje. Održavati tečaj fiskalne konsolidacije koja potiče rast i još povećati učinkovitost javnih rashoda, osobito postupajući kako je predviđeno s pregledom kategorija potrošnje duž svih podsektora opće države. Poduzeti radnje putem nadolazećeg Zakona o decentralizaciji da bi se postigle bolje sinergije i uštede između centralnih i lokalnih razina vlade. Nakon ispravka prekomjernog deficita odgovarajućim tempom nastaviti sa strukturnim prilagodbama kako bi do 2016. dosegle srednjoročni cilj. Poduzeti mjere do kraja 2013. da bi se mirovinski sustav doveo u ravnotežu na održivi način, ne kasnije od 2020., na primjer prilagodbom pravila indeksacije, povećanjem perioda mirovinskih doprinosa, daljnjim povišenjem efektivne dobi za umirovljenje usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih davanja s promjenama u očekivanom trajanju života te napraviti reviziju posebnih programa, izbjegavajući povećanje socijalnog doprinosa zaposlenika i povećanje isplativosti troškova rashoda za zdravstvo, uključujući i područja izdataka za lijekove.

| 2. | Osigurati da smanjenje troškova rada koji su posljedica „credit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi” daje planirani iznos i da nijedna druga mjera ne nadoknađuje njen učinak. Poduzeti daljnje radnje i njima sniziti troškove rada, osobito daljnjim mjerama smanjenja socijalnih doprinosa zaposlenika u suradnji sa socijalnim partnerima. Osigurati da razvoj minimalne plaće podržava konkurentnost i stvaranje novih poslova, uzimajući u obzir postojanje shema potpora plaći i izuzeća od socijalnih doprinosa. |
| --- | --- |

2.

Osigurati da smanjenje troškova rada koji su posljedica „credit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi” daje planirani iznos i da nijedna druga mjera ne nadoknađuje njen učinak. Poduzeti daljnje radnje i njima sniziti troškove rada, osobito daljnjim mjerama smanjenja socijalnih doprinosa zaposlenika u suradnji sa socijalnim partnerima. Osigurati da razvoj minimalne plaće podržava konkurentnost i stvaranje novih poslova, uzimajući u obzir postojanje shema potpora plaći i izuzeća od socijalnih doprinosa.

| 3. | Poduzeti daljnje mjere u poboljšanju poslovnog okruženja i razviti inovacijske i izvozne kapacitete poduzeća, osobito malog i srednjeg poduzetništva te poduzeća srednje veličine. Pokrenuti najavljenu inicijativu pojednostavljenja regulatornog okvira i poboljšanja uvjeta okvira inovacije unapređivanjem tehnoloških transfera i komercijalnog iskorištavanja istraživanja uključujući, putem preorijentacije, konkurentne strane. |
| --- | --- |

3.

Poduzeti daljnje mjere u poboljšanju poslovnog okruženja i razviti inovacijske i izvozne kapacitete poduzeća, osobito malog i srednjeg poduzetništva te poduzeća srednje veličine. Pokrenuti najavljenu inicijativu pojednostavljenja regulatornog okvira i poboljšanja uvjeta okvira inovacije unapređivanjem tehnoloških transfera i komercijalnog iskorištavanja istraživanja uključujući, putem preorijentacije, konkurentne strane.

| 4. | Poduzeti radnje za jačanje natjecanja usluga, ukidanje neopravdanih ograničenja u pristupu i provođenju profesionalnih usluga, osobito u pogledu pravnog oblika, dioničarskih struktura, kvota i teritorijalnih ograničenja; poduzeti radnje pojednostavljivanja autorizacije za otvaranja trgovinskih mjesta i uklanjanja zabrana prodaje na gubitku; ukloniti regulirane tarife električne energije i plina za kupce koji nisu kućanstva i ojačati kapacitet međusobnog povezivanja sa susjednim zemljama; u željezničkom sektoru otvoriti tuzemni prijevoz putnika za natječaje. |
| --- | --- |

4.

Poduzeti radnje za jačanje natjecanja usluga, ukidanje neopravdanih ograničenja u pristupu i provođenju profesionalnih usluga, osobito u pogledu pravnog oblika, dioničarskih struktura, kvota i teritorijalnih ograničenja; poduzeti radnje pojednostavljivanja autorizacije za otvaranja trgovinskih mjesta i uklanjanja zabrana prodaje na gubitku; ukloniti regulirane tarife električne energije i plina za kupce koji nisu kućanstva i ojačati kapacitet međusobnog povezivanja sa susjednim zemljama; u željezničkom sektoru otvoriti tuzemni prijevoz putnika za natječaje.

| 5. | Nastaviti s naporima pojednostavljivanja poreznog sustava i poboljšati njegovu učinkovitost istodobno osiguravajući kontinuitet poreznih pravila tijekom vremena. Poduzeti dodatne mjere za uklanjanje pristranosti prema dugu pri oporezivanju poduzeća. Pojačati napore za smanjivanje i pojednostavljivanje poreznih izdataka za osobne i korporacijske dohotke istodobno smanjujući propisane stope; približiti smanjene stope PDV-a standardnim stopama i ukloniti neučinkovite snižene stope. Poduzeti daljnje mjere pomicanjem poreznog opterećenja s rada na zaštitu okoliša ili potrošnju. |
| --- | --- |

5.

Nastaviti s naporima pojednostavljivanja poreznog sustava i poboljšati njegovu učinkovitost istodobno osiguravajući kontinuitet poreznih pravila tijekom vremena. Poduzeti dodatne mjere za uklanjanje pristranosti prema dugu pri oporezivanju poduzeća. Pojačati napore za smanjivanje i pojednostavljivanje poreznih izdataka za osobne i korporacijske dohotke istodobno smanjujući propisane stope; približiti smanjene stope PDV-a standardnim stopama i ukloniti neučinkovite snižene stope. Poduzeti daljnje mjere pomicanjem poreznog opterećenja s rada na zaštitu okoliša ili potrošnju.

| 6. | U potpunosti primijeniti, bez kašnjenja i uz savjetovanje socijalnih partnera, međuprofesionalni ugovor iz siječnja 2013. Poduzeti daljnje radnje u borbi protiv podjele tržišta rada, osobito u suočavanju sa stanjem radnika privremenih agencija. Hitno pokrenuti reformu povlastica za nezaposlene u suradnji sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama da bi se osigurala održivost sustava osiguravajući da nudi primjerene poticaje za povratak na posao. Poboljšati stopu zaposlenosti starijih radnika i poticati njihovo sudjelovanje na tržištu rada. Poduzeti određene radnje za poboljšanje mogućnosti zapošljavanja starijih nezaposlenih osoba, posebno putem određenog savjetovanja i osposobljavanja. Povećati sudjelovanje odraslih u programu cjeloživotnog učenja, posebno onih najmanje kvalificiranih i nezaposlenih. Osigurati da javne službe zapošljavanja učinkovito isporuče individualiziranu potporu nezaposlenima i da politike aktivnog tržišta rada učinkovito ciljaju one u najnepovoljnijem položaju. Poduzeti daljnje mjere za poboljšanje prijelaza iz škole na posao primjerice putem programa Jamstva mladima (8) i promicanjem pripravničkog staža. |
| --- | --- |

6.

U potpunosti primijeniti, bez kašnjenja i uz savjetovanje socijalnih partnera, međuprofesionalni ugovor iz siječnja 2013. Poduzeti daljnje radnje u borbi protiv podjele tržišta rada, osobito u suočavanju sa stanjem radnika privremenih agencija. Hitno pokrenuti reformu povlastica za nezaposlene u suradnji sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama da bi se osigurala održivost sustava osiguravajući da nudi primjerene poticaje za povratak na posao. Poboljšati stopu zaposlenosti starijih radnika i poticati njihovo sudjelovanje na tržištu rada. Poduzeti određene radnje za poboljšanje mogućnosti zapošljavanja starijih nezaposlenih osoba, posebno putem određenog savjetovanja i osposobljavanja. Povećati sudjelovanje odraslih u programu cjeloživotnog učenja, posebno onih najmanje kvalificiranih i nezaposlenih. Osigurati da javne službe zapošljavanja učinkovito isporuče individualiziranu potporu nezaposlenima i da politike aktivnog tržišta rada učinkovito ciljaju one u najnepovoljnijem položaju. Poduzeti daljnje mjere za poboljšanje prijelaza iz škole na posao primjerice putem programa Jamstva mladima (8) i promicanjem pripravničkog staža.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS”

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama politika zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

3

(4)  SL C 219, 24.7.2012., str. 31.

4

(5)  SL C 120, 26.4.2013., str. 1.

5

(6)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  Vidjeti str. 97. ovog Službenog lista.

7

(8)  Utvrđeno Preporukom Vijeća od 22. travnja 2013. (SL C 120, 26.4.2013., str. 1.).

8

---