# Eiropas Savienības L 122/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 122 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 24. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 122

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 24. aprīlis

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 375/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (iniciatīva ES palīdzības brīvprātīgie) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 376/2014 (2014. gada 3. aprīlis) par ziņošanu, analīzi un turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz atgadījumiem civilajā aviācijā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 996/2010 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/42/EK, Komisijas Regulas (EK) Nr. 1321/2007 un (EK) Nr. 1330/2007 (
  1
  ) | 18 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 377/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (
  1
  ) | 44 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 378/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko attiecībā uz finanšu shēmu 2014.–2018. gadam groza Regulu (EK) Nr. 1166/2008 (
  1
  ) | 67 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 375/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (iniciatīva ES palīdzības brīvprātīgie)

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 376/2014 (2014. gada 3. aprīlis) par ziņošanu, analīzi un turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz atgadījumiem civilajā aviācijā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 996/2010 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/42/EK, Komisijas Regulas (EK) Nr. 1321/2007 un (EK) Nr. 1330/2007 (
  1
  )

1

18

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 377/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (
  1
  )

Copernicus

1

44

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 378/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko attiecībā uz finanšu shēmu 2014.–2018. gadam groza Regulu (EK) Nr. 1166/2008 (
  1
  )

1

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 24.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 122/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 375/2014

(2014. gada 3. aprīlis),

ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie”)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 214. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Solidaritāte ir viena no Savienības pamatvērtībām, un ir iespējams pilnveidot veidus, kādos Savienības iedzīvotāji pauž solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kurus var skart vai ir skārušas cilvēka izraisītas krīzes vai dabas katastrofas. Turklāt Savienība kopumā ir lielākā humānās palīdzības sniedzēja, proti, tā sniedz gandrīz 50 % no pasaules humānās palīdzības. |
| --- | --- |

(1)

Solidaritāte ir viena no Savienības pamatvērtībām, un ir iespējams pilnveidot veidus, kādos Savienības iedzīvotāji pauž solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kurus var skart vai ir skārušas cilvēka izraisītas krīzes vai dabas katastrofas. Turklāt Savienība kopumā ir lielākā humānās palīdzības sniedzēja, proti, tā sniedz gandrīz 50 % no pasaules humānās palīdzības.

| (2) | Brīvprātīgais darbs ir solidaritātes konkrēta un uzskatāma izpausme, kas indivīdiem dod iespēju veltīt savas zināšanas, prasmes un laiku, kalpojot līdzcilvēkiem bez finansiālas motivācijas. |
| --- | --- |

(2)

Brīvprātīgais darbs ir solidaritātes konkrēta un uzskatāma izpausme, kas indivīdiem dod iespēju veltīt savas zināšanas, prasmes un laiku, kalpojot līdzcilvēkiem bez finansiālas motivācijas.

| (3) | Ir jāturpina attīstīt solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kuri cietuši krīzēs vai katastrofās, kā arī jāuzlabo Savienības iedzīvotāju informētība par humāno palīdzību un brīvprātīgo darbu kopumā un humānās palīdzības un brīvprātīgā darba pamanāmība. |
| --- | --- |

(3)

Ir jāturpina attīstīt solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kuri cietuši krīzēs vai katastrofās, kā arī jāuzlabo Savienības iedzīvotāju informētība par humāno palīdzību un brīvprātīgo darbu kopumā un humānās palīdzības un brīvprātīgā darba pamanāmība.

| (4) | Savienības redzējums humānās palīdzības jomā, tostarp konkretizējot kopējo mērķi, principus, labu praksi un vienotu Savienības humānās palīdzības sniegšanas sistēmu, ir izklāstīts Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajā paziņojumā “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (2). Eiropas konsensā par humāno palīdzību ir uzsvērta Savienības stingrā apņemšanās izmantot vajadzībām atbilstīgu pieeju, kā arī ievērot humānās palīdzības pamatprincipus – cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību. Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa (iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie”) pasākumos būtu jāvadās pēc Eiropas konsensa par humāno palīdzību. |
| --- | --- |

(4)

Savienības redzējums humānās palīdzības jomā, tostarp konkretizējot kopējo mērķi, principus, labu praksi un vienotu Savienības humānās palīdzības sniegšanas sistēmu, ir izklāstīts Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajā paziņojumā “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (2). Eiropas konsensā par humāno palīdzību ir uzsvērta Savienības stingrā apņemšanās izmantot vajadzībām atbilstīgu pieeju, kā arī ievērot humānās palīdzības pamatprincipus – cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību. Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa (iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie”) pasākumos būtu jāvadās pēc Eiropas konsensa par humāno palīdzību.

| (5) | Savienības humāno palīdzību sniedz situācijās, kad, iespējams, tiek izmantoti citi ar attīstības sadarbību, krīžu pārvarēšanu un civilo aizsardzību saistīti instrumenti. Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” darbā būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība un jāizvairās no pārklāšanās ar attiecīgajām Savienības politikas jomām un instrumentiem, jo īpaši ar Savienības humānās palīdzības politiku, attīstības sadarbības politiku un Savienības civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (3), Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centru, kas izveidots ar minēto lēmumu, un ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un ES delegācijām, lai Savienības reaģēšana uz humanitārajām krīzēm trešās valstīs būtu koordinēta. |
| --- | --- |

(5)

Savienības humāno palīdzību sniedz situācijās, kad, iespējams, tiek izmantoti citi ar attīstības sadarbību, krīžu pārvarēšanu un civilo aizsardzību saistīti instrumenti. Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” darbā būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība un jāizvairās no pārklāšanās ar attiecīgajām Savienības politikas jomām un instrumentiem, jo īpaši ar Savienības humānās palīdzības politiku, attīstības sadarbības politiku un Savienības civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (3), Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centru, kas izveidots ar minēto lēmumu, un ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un ES delegācijām, lai Savienības reaģēšana uz humanitārajām krīzēm trešās valstīs būtu koordinēta.

| (6) | Iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” būtu jāpapildina centieni uzlabot Savienības spēju sniegt vajadzībām atbilstīgu humāno palīdzību un attīstīt apdraudētu un katastrofu skartu kopienu spējas un noturību trešās valstīs. Turklāt ir svarīgi veicināt sadarbību ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un citiem humānās jomas partneriem un vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem. Minētā sadarbība būtu jāveic saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas pasākumiem, lai atbalstītu Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroja (UN-OCHA) galveno lomu un vispārējās koordinēšanas funkcijas. |
| --- | --- |

(6)

Iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” būtu jāpapildina centieni uzlabot Savienības spēju sniegt vajadzībām atbilstīgu humāno palīdzību un attīstīt apdraudētu un katastrofu skartu kopienu spējas un noturību trešās valstīs. Turklāt ir svarīgi veicināt sadarbību ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un citiem humānās jomas partneriem un vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem. Minētā sadarbība būtu jāveic saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas pasākumiem, lai atbalstītu Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroja (UN-OCHA) galveno lomu un vispārējās koordinēšanas funkcijas.

| (7) | Gadu gaitā pasaulē gan dabas, gan cilvēka izraisīto humanitāro krīžu skaits, apmērs un sarežģītība ir ievērojami palielinājusies, un šī tendence, domājams, turpināsies, kas humānās palīdzības sniedzējiem nozīmē arvien pieaugošu nepieciešamību reaģēt nekavējoties, efektīvi, racionāli un saskaņoti un sniegt atbalstu vietējām kopienām, lai mazinātu to pakļautību riskiem un nostiprinātu to spēju pārvarēt katastrofas. |
| --- | --- |

(7)

Gadu gaitā pasaulē gan dabas, gan cilvēka izraisīto humanitāro krīžu skaits, apmērs un sarežģītība ir ievērojami palielinājusies, un šī tendence, domājams, turpināsies, kas humānās palīdzības sniedzējiem nozīmē arvien pieaugošu nepieciešamību reaģēt nekavējoties, efektīvi, racionāli un saskaņoti un sniegt atbalstu vietējām kopienām, lai mazinātu to pakļautību riskiem un nostiprinātu to spēju pārvarēt katastrofas.

| (8) | Brīvprātīgie var palīdzēt uzlabot Savienības spēju sniegt vajadzībām atbilstīgu humāno palīdzību saskaņā ar noteiktajiem principiem un sekmēt humānās palīdzības jomas efektivitāti, ja viņi ir pienācīgi atlasīti, apmācīti un sagatavoti nosūtījumam, nodrošinot, ka viņiem ir vajadzīgās prasmes un lietpratība, lai iespējami efektīvi palīdzētu grūtībās nonākušajiem, un ja brīvprātīgā darba veikšanas vietā viņiem ir pietiekams atbalsts un uzraudzība. |
| --- | --- |

(8)

Brīvprātīgie var palīdzēt uzlabot Savienības spēju sniegt vajadzībām atbilstīgu humāno palīdzību saskaņā ar noteiktajiem principiem un sekmēt humānās palīdzības jomas efektivitāti, ja viņi ir pienācīgi atlasīti, apmācīti un sagatavoti nosūtījumam, nodrošinot, ka viņiem ir vajadzīgās prasmes un lietpratība, lai iespējami efektīvi palīdzētu grūtībās nonākušajiem, un ja brīvprātīgā darba veikšanas vietā viņiem ir pietiekams atbalsts un uzraudzība.

| (9) | Eiropā un visā pasaulē ir brīvprātīgā darba shēmas, kas vērstas uz darbu trešās valstīs. Bieži tās ir valsts līmeņa shēmas, kas galvenokārt vai pilnībā vērstas uz attīstības projektiem. Tāpēc iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” būtu jānovērš dublēšanās un jārada pievienotā vērtība, dodot brīvprātīgajiem iespēju sniegt kopīgu ieguldījumu humānās palīdzības operācijās un tādējādi stiprinot aktīvu Eiropas pilsoniskumu. Iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie” var radīt pievienoto vērtību, arī sekmējot iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumu īstenošanā iesaistīto organizāciju starptautisko sadarbību un tādējādi uzlabojot starptautiskās attiecības, veidojot pozitīvu Savienības tēlu pasaulē un veicinot interesi par Eiropas mēroga humānās palīdzības projektiem. |
| --- | --- |

(9)

Eiropā un visā pasaulē ir brīvprātīgā darba shēmas, kas vērstas uz darbu trešās valstīs. Bieži tās ir valsts līmeņa shēmas, kas galvenokārt vai pilnībā vērstas uz attīstības projektiem. Tāpēc iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” būtu jānovērš dublēšanās un jārada pievienotā vērtība, dodot brīvprātīgajiem iespēju sniegt kopīgu ieguldījumu humānās palīdzības operācijās un tādējādi stiprinot aktīvu Eiropas pilsoniskumu. Iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie” var radīt pievienoto vērtību, arī sekmējot iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumu īstenošanā iesaistīto organizāciju starptautisko sadarbību un tādējādi uzlabojot starptautiskās attiecības, veidojot pozitīvu Savienības tēlu pasaulē un veicinot interesi par Eiropas mēroga humānās palīdzības projektiem.

| (10) | Iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” vajadzētu būt izmaksu ziņā lietderīgai, būtu jāpapildina esošās valstu un starptautiskās brīvprātīgā darba shēmas, nedublējot tās, un būtu jārisina konkrētas vajadzības un trūkumi humānās palīdzības jomā. |
| --- | --- |

(10)

Iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” vajadzētu būt izmaksu ziņā lietderīgai, būtu jāpapildina esošās valstu un starptautiskās brīvprātīgā darba shēmas, nedublējot tās, un būtu jārisina konkrētas vajadzības un trūkumi humānās palīdzības jomā.

| (11) | Kā atzīmēts Komisijas 2010. gada 23. novembra paziņojumā “Kā ar brīvprātīgo darbu paust ES iedzīvotāju solidaritāti: pirmās pārdomas par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu”, humānās palīdzības brīvprātīgajā darbā pašlaik ir nenosegtas jomas, kurās iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie” varētu sniegt ieguldījumu, nodrošinot, ka pareizā profila brīvprātīgie īstajā brīdī tiek nosūtīti uz vajadzīgo vietu. To varētu panākt, jo īpaši nodrošinot humānās palīdzības brīvprātīgo apzināšanas un atlases Eiropas standartus un procedūras, savstarpēji saskaņotus kritērijus brīvprātīgo apmācībai un sagatavošanai pirms nosūtījuma, datubāzi ar iespējamiem brīvprātīgajiem, kuri apzināti, pamatojoties uz vietējām vajadzībām, un iespējas brīvprātīgajiem sniegt ieguldījumu humānās palīdzības operācijās ne tikai ar darbu nosūtījumā, bet arī ar administratīvo atbalstu un brīvprātīgo darbu interneta vidē. |
| --- | --- |

(11)

Kā atzīmēts Komisijas 2010. gada 23. novembra paziņojumā “Kā ar brīvprātīgo darbu paust ES iedzīvotāju solidaritāti: pirmās pārdomas par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu”, humānās palīdzības brīvprātīgajā darbā pašlaik ir nenosegtas jomas, kurās iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie” varētu sniegt ieguldījumu, nodrošinot, ka pareizā profila brīvprātīgie īstajā brīdī tiek nosūtīti uz vajadzīgo vietu. To varētu panākt, jo īpaši nodrošinot humānās palīdzības brīvprātīgo apzināšanas un atlases Eiropas standartus un procedūras, savstarpēji saskaņotus kritērijus brīvprātīgo apmācībai un sagatavošanai pirms nosūtījuma, datubāzi ar iespējamiem brīvprātīgajiem, kuri apzināti, pamatojoties uz vietējām vajadzībām, un iespējas brīvprātīgajiem sniegt ieguldījumu humānās palīdzības operācijās ne tikai ar darbu nosūtījumā, bet arī ar administratīvo atbalstu un brīvprātīgo darbu interneta vidē.

| (12) | Sevišķi liela nozīme būtu jāpiešķir brīvprātīgo pienācīgai apmācībai, kā arī drošībai un aizsardzībai, un par to būtu jāveic regulāra informācijas apmaiņa, tostarp ar dalībvalstīm. ES palīdzības brīvprātīgie nebūtu jānosūta darbā uz vietām, kur notiek starptautiski vai iekšēji bruņoti konflikti. |
| --- | --- |

(12)

Sevišķi liela nozīme būtu jāpiešķir brīvprātīgo pienācīgai apmācībai, kā arī drošībai un aizsardzībai, un par to būtu jāveic regulāra informācijas apmaiņa, tostarp ar dalībvalstīm. ES palīdzības brīvprātīgie nebūtu jānosūta darbā uz vietām, kur notiek starptautiski vai iekšēji bruņoti konflikti.

| (13) | Savienība humānās palīdzības operācijas īsteno, ievērojot vajadzības un partnerībā ar īstenošanas organizācijām. Minētajām organizācijām būtu jāieņem svarīga loma iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” īstenošanā, lai nodrošinātu vietējo dalībnieku atbildību un minētās iniciatīvas pasākumu maksimālu izmantojumu. Savienībai būtu jo īpaši jāuztic šādām organizācijām ES palīdzības brīvprātīgo apzināšana, atlase, sagatavošana, nosūtīšana un pārraudzība misijas laikā un pēc tās, ievērojot Komisijas noteiktos standartus un procedūras. Komisijai attiecīgā gadījumā vajadzētu būt iespējai pašai nosūtīt uz tās vietējiem birojiem pienācīgi apmācītus un sagatavotus brīvprātīgos atbalsta uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

(13)

Savienība humānās palīdzības operācijas īsteno, ievērojot vajadzības un partnerībā ar īstenošanas organizācijām. Minētajām organizācijām būtu jāieņem svarīga loma iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” īstenošanā, lai nodrošinātu vietējo dalībnieku atbildību un minētās iniciatīvas pasākumu maksimālu izmantojumu. Savienībai būtu jo īpaši jāuztic šādām organizācijām ES palīdzības brīvprātīgo apzināšana, atlase, sagatavošana, nosūtīšana un pārraudzība misijas laikā un pēc tās, ievērojot Komisijas noteiktos standartus un procedūras. Komisijai attiecīgā gadījumā vajadzētu būt iespējai pašai nosūtīt uz tās vietējiem birojiem pienācīgi apmācītus un sagatavotus brīvprātīgos atbalsta uzdevumu veikšanai.

| (14) | Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojums “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” min, ka privātiem uzņēmumiem var būt būtiska loma un tie var dot ieguldījumu Savienības humānās palīdzības operācijās, jo īpaši ar darba ņēmēju brīvprātīgo darbu. |
| --- | --- |

(14)

Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojums “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” min, ka privātiem uzņēmumiem var būt būtiska loma un tie var dot ieguldījumu Savienības humānās palīdzības operācijās, jo īpaši ar darba ņēmēju brīvprātīgo darbu.

| (15) | Iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” būtu jāpalīdz visu vecumu eiropiešiem demonstrēt aktīvu Eiropas pilsoniskumu. Šai iniciatīvai būtu tādējādi jāpalīdz veicināt brīvprātīgo darbu visā Savienībā un brīvprātīgo dalībnieku personisko izaugsmi un starpkultūru izpratni, līdz ar to uzlabojot viņu lietpratību un nodarbinātības iespējas globālās ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(15)

Iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” būtu jāpalīdz visu vecumu eiropiešiem demonstrēt aktīvu Eiropas pilsoniskumu. Šai iniciatīvai būtu tādējādi jāpalīdz veicināt brīvprātīgo darbu visā Savienībā un brīvprātīgo dalībnieku personisko izaugsmi un starpkultūru izpratni, līdz ar to uzlabojot viņu lietpratību un nodarbinātības iespējas globālās ekonomikas apstākļos.

| (16) | Ievērojot Savienības iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principus, visiem Savienības pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem neatkarīgi no nodarbošanās un vecuma vajadzētu būt iespējai iesaistīties kā aktīviem pilsoņiem. Ņemot vērā konkrētās problēmas, ar ko saskaras humānās palīdzības jomā, ES palīdzības brīvprātīgajiem vajadzētu būt vismaz 18 gadus veciem, un viņi varētu būt ļoti dažādu profilu un paaudžu pārstāvji, tostarp eksperti un kvalificēti pensionāri. |
| --- | --- |

(16)

Ievērojot Savienības iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principus, visiem Savienības pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem neatkarīgi no nodarbošanās un vecuma vajadzētu būt iespējai iesaistīties kā aktīviem pilsoņiem. Ņemot vērā konkrētās problēmas, ar ko saskaras humānās palīdzības jomā, ES palīdzības brīvprātīgajiem vajadzētu būt vismaz 18 gadus veciem, un viņi varētu būt ļoti dažādu profilu un paaudžu pārstāvji, tostarp eksperti un kvalificēti pensionāri.

| (17) | Skaidrs juridiskais statuss ir ļoti svarīgs priekšnoteikums brīvprātīgo iesaistei darbā valstīs ārpus Savienības. Brīvprātīgo nosūtījuma noteikumi būtu jānosaka līgumā, ietverot brīvprātīgo aizsardzības un drošības standartus, nosūtošo un uzņemošo organizāciju pienākumus, apdrošināšanas segšanu un uzturēšanās, izmitināšanas un citu attiecīgo izdevumu segšanu. Brīvprātīgo nosūtīšanai uz trešām valstīm būtu jāizvirza nosacījums par pienācīgiem drošības un aizsardzības pasākumiem. |
| --- | --- |

(17)

Skaidrs juridiskais statuss ir ļoti svarīgs priekšnoteikums brīvprātīgo iesaistei darbā valstīs ārpus Savienības. Brīvprātīgo nosūtījuma noteikumi būtu jānosaka līgumā, ietverot brīvprātīgo aizsardzības un drošības standartus, nosūtošo un uzņemošo organizāciju pienākumus, apdrošināšanas segšanu un uzturēšanās, izmitināšanas un citu attiecīgo izdevumu segšanu. Brīvprātīgo nosūtīšanai uz trešām valstīm būtu jāizvirza nosacījums par pienācīgiem drošības un aizsardzības pasākumiem.

| (18) | Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumos būtu jāņem vērā Politikas programmā brīvprātīgajam darbam Eiropā iekļautie ieteikumi un starptautisko un Eiropas brīvprātīgā darba organizāciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Brīvprātīgo programmas darbs. |
| --- | --- |

(18)

Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumos būtu jāņem vērā Politikas programmā brīvprātīgajam darbam Eiropā iekļautie ieteikumi un starptautisko un Eiropas brīvprātīgā darba organizāciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Brīvprātīgo programmas darbs.

| (19) | Iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” būtu jāatbalsta vajadzībām atbilstīgi pasākumi, kuru mērķis ir nostiprināt uzņemošo organizāciju spējas pārvaldīt humāno palīdzību trešās valstīs, lai uzlabotu vietējo sagatavotību un reaģēšanu uz humanitārajām krīzēm un lai nodrošinātu efektīvu un ilgtspējīgu ES palīdzības brīvprātīgo darba ietekmi nosūtījuma vietā, izmantojot katastrofu riska pārvaldību, sagatavotību un reaģēšanu, apmācīšanu, mācības par brīvprātīgo pārvaldību un citām saistītām tēmām. |
| --- | --- |

(19)

Iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” būtu jāatbalsta vajadzībām atbilstīgi pasākumi, kuru mērķis ir nostiprināt uzņemošo organizāciju spējas pārvaldīt humāno palīdzību trešās valstīs, lai uzlabotu vietējo sagatavotību un reaģēšanu uz humanitārajām krīzēm un lai nodrošinātu efektīvu un ilgtspējīgu ES palīdzības brīvprātīgo darba ietekmi nosūtījuma vietā, izmantojot katastrofu riska pārvaldību, sagatavotību un reaģēšanu, apmācīšanu, mācības par brīvprātīgo pārvaldību un citām saistītām tēmām.

| (20) | Iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” attiecīgos gadījumos būtu jāpalīdz nostiprināt dzimumu līdztiesības aspektu Savienības humānās palīdzības politikā, veicinot pienācīgas humānās palīdzības sniegšanu atbilstoši visu vecumu sieviešu un vīriešu konkrētajām vajadzībām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sadarbībai ar sieviešu organizācijām un kontaktu grupām nolūkā palielināt sieviešu līdzdalību un vadošo lomu humānās palīdzības jomā un izmantot viņu spējas un zināšanas, lai palīdzētu likvidēt sekas, panākt mieru, samazināt katastrofas risku un attīstīt skarto kopienu noturību. |
| --- | --- |

(20)

Iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” attiecīgos gadījumos būtu jāpalīdz nostiprināt dzimumu līdztiesības aspektu Savienības humānās palīdzības politikā, veicinot pienācīgas humānās palīdzības sniegšanu atbilstoši visu vecumu sieviešu un vīriešu konkrētajām vajadzībām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sadarbībai ar sieviešu organizācijām un kontaktu grupām nolūkā palielināt sieviešu līdzdalību un vadošo lomu humānās palīdzības jomā un izmantot viņu spējas un zināšanas, lai palīdzētu likvidēt sekas, panākt mieru, samazināt katastrofas risku un attīstīt skarto kopienu noturību.

| (21) | Šī regula paredz visam finanšu plānošanas periodam finansējumu, kas Eiropas Parlamentam un Padomei ir galvenā atsauces summa ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 17. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2013. gada 2. decembris) par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4). |
| --- | --- |

(21)

Šī regula paredz visam finanšu plānošanas periodam finansējumu, kas Eiropas Parlamentam un Padomei ir galvenā atsauces summa ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 17. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2013. gada 2. decembris) par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4).

| (22) | Finansiālās palīdzības piešķiršana būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (5). Ņemot vērā iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” darbību īpašo raksturu, ir lietderīgi paredzēt, ka finansiālo palīdzību var piešķirt fiziskām personām un publisko tiesību un privāttiesību juridiskām personām. Svarīgi ir arī nodrošināt minētās regulas noteikumu ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz tajā paredzētajiem saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem. |
| --- | --- |

(22)

Finansiālās palīdzības piešķiršana būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (5). Ņemot vērā iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” darbību īpašo raksturu, ir lietderīgi paredzēt, ka finansiālo palīdzību var piešķirt fiziskām personām un publisko tiesību un privāttiesību juridiskām personām. Svarīgi ir arī nodrošināt minētās regulas noteikumu ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz tajā paredzētajiem saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem.

| (23) | Īstenošanas un izdevumu kvalitātes uzlabošanai vajadzētu būt iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” mērķu sasniegšanas pamatprincipiem, vienlaikus nodrošinot optimālu finanšu resursu izlietojumu. |
| --- | --- |

(23)

Īstenošanas un izdevumu kvalitātes uzlabošanai vajadzētu būt iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” mērķu sasniegšanas pamatprincipiem, vienlaikus nodrošinot optimālu finanšu resursu izlietojumu.

| (24) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā arī sodus. Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī vajadzīgie pasākumi zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (6), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (7), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (8). |
| --- | --- |

(24)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā arī sodus. Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī vajadzīgie pasākumi zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (6), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (7), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (8).

| (25) | Pamatojoties uz sadarbības nolīgumiem, būtu jānodrošina dalības iespēja trešām valstīm, jo īpaši pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātēm, Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz sadarbības nolīgumiem, būtu jānodrošina dalības iespēja trešām valstīm, jo īpaši pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātēm, Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm.

| (26) | Arī tiem brīvprātīgajiem dalībniekiem un organizācijām no sadarbības valstīm, kuri īsteno iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” darbības, būtu jāievēro un jāatbalsta principi, kas pausti Eiropas konsensā par humāno palīdzību, jo īpaši “humanitārās telpas” aizsardzība. |
| --- | --- |

(26)

Arī tiem brīvprātīgajiem dalībniekiem un organizācijām no sadarbības valstīm, kuri īsteno iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” darbības, būtu jāievēro un jāatbalsta principi, kas pausti Eiropas konsensā par humāno palīdzību, jo īpaši “humanitārās telpas” aizsardzība.

| (27) | Lai nodrošinātu pastāvīgas atgriezeniskās saites un uzlabojumu iespēju un palielinātu to pieņemšanas elastību un efektivitāti, Komisijai saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem par ES palīdzības brīvprātīgo atlases, pārvaldības un nosūtīšanas darbā standartiem, darbības rādītāju un tematisko prioritāšu grozīšanu un šīs regulas īstenošanai paredzētā finansējuma piešķīruma procentuālā sadalījuma korekcijām. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu pastāvīgas atgriezeniskās saites un uzlabojumu iespēju un palielinātu to pieņemšanas elastību un efektivitāti, Komisijai saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem par ES palīdzības brīvprātīgo atlases, pārvaldības un nosūtīšanas darbā standartiem, darbības rādītāju un tematisko prioritāšu grozīšanu un šīs regulas īstenošanai paredzētā finansējuma piešķīruma procentuālā sadalījuma korekcijām. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (28) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (9). Pieņemot ES palīdzības brīvprātīgo atlases, pārvaldības un nosūtīšanas darbā procedūras, sertifikācijas mehānismu, mācību programmu un iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” gada darba programmu, būtu jāizmanto pārbaudes procedūra. |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (9). Pieņemot ES palīdzības brīvprātīgo atlases, pārvaldības un nosūtīšanas darbā procedūras, sertifikācijas mehānismu, mācību programmu un iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” gada darba programmu, būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.

| (29) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(29)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (30) | Personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu tiek veikta vienīgi nepieciešamajā apjomā un samērīgi ar mērķi nodrošināt iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pienācīgu darbību. Uz Komisijas veikto personas datu apstrādi attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (10). Uz Savienībā likumīgi darbojošos organizāciju, kuras īsteno iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” darbības, veikto personas datu apstrādi attiecas personas datu aizsardzības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (11). |
| --- | --- |

(30)

Personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu tiek veikta vienīgi nepieciešamajā apjomā un samērīgi ar mērķi nodrošināt iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pienācīgu darbību. Uz Komisijas veikto personas datu apstrādi attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (10). Uz Savienībā likumīgi darbojošos organizāciju, kuras īsteno iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” darbības, veikto personas datu apstrādi attiecas personas datu aizsardzības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (11).

| (31) | Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu, un tas sniedza atzinumu 2012. gada 23. novembrī (12). |
| --- | --- |

(31)

Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu, un tas sniedza atzinumu 2012. gada 23. novembrī (12).

| (32) | Ir lietderīgi pielāgot šīs regulas piemērošanas laikposmu Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (13) piemērošanas laikposmam. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(32)

Ir lietderīgi pielāgot šīs regulas piemērošanas laikposmu Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (13) piemērošanas laikposmam. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

IEVADNOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie”), ko veido kā sistēmu Eiropas brīvprātīgo kopīgam ieguldījumam, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību trešās valstīs.

Šajā regulā ir noteikti iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” darbības noteikumi un procedūras un finansiālās palīdzības sniegšanas noteikumi.

2. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz:

| 1) | ES palīdzības brīvprātīgo atlasi, apmācību un nosūtīšanu darbā, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību trešās valstīs; |
| --- | --- |

1)

ES palīdzības brīvprātīgo atlasi, apmācību un nosūtīšanu darbā, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību trešās valstīs;

| 2) | pasākumiem ar mērķi atbalstīt, veicināt un sagatavot ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanu darbā, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību trešās valstīs; |
| --- | --- |

2)

pasākumiem ar mērķi atbalstīt, veicināt un sagatavot ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanu darbā, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību trešās valstīs;

| 3) | Savienībā un ārpus tās veiktiem pasākumiem ar mērķi attīstīt uzņemošo organizāciju spējas pārvaldīt humāno palīdzību trešās valstīs. |
| --- | --- |

3)

Savienībā un ārpus tās veiktiem pasākumiem ar mērķi attīstīt uzņemošo organizāciju spējas pārvaldīt humāno palīdzību trešās valstīs.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “brīvprātīgais” ir persona, kas pēc brīvas gribas un bez finansiālas motivācijas izvēlas veikt darbu, kurš dod labumu kopienai un sabiedrībai kopumā; |
| --- | --- |

a)

“brīvprātīgais” ir persona, kas pēc brīvas gribas un bez finansiālas motivācijas izvēlas veikt darbu, kurš dod labumu kopienai un sabiedrībai kopumā;

| b) | “brīvprātīgā kandidāts” ir persona, kas saskaņā ar 11. panta 3. punktu ir tiesīga pieteikties dalībai iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumos; |
| --- | --- |

b)

“brīvprātīgā kandidāts” ir persona, kas saskaņā ar 11. panta 3. punktu ir tiesīga pieteikties dalībai iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumos;

| c) | “ES palīdzības brīvprātīgais” ir brīvprātīgā kandidāts, kas ir atlasīts, apmācīts saskaņā ar īpašiem standartiem, procedūrām un pamatkritērijiem, atzīts par atbilstīgu un reģistrēts kā pieejams nosūtījumam, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību trešās valstīs; |
| --- | --- |

c)

“ES palīdzības brīvprātīgais” ir brīvprātīgā kandidāts, kas ir atlasīts, apmācīts saskaņā ar īpašiem standartiem, procedūrām un pamatkritērijiem, atzīts par atbilstīgu un reģistrēts kā pieejams nosūtījumam, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību trešās valstīs;

| d) | “humānā palīdzība” ir pasākumi un operācijas trešās valstīs, lai nodrošinātu vajadzībām atbilstīgu ārkārtas palīdzību ar mērķi nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un aizsargāt cilvēka cieņu cilvēka izraisītu krīžu vai dabas katastrofu gadījumā. Tā ietver palīdzības, atbalsta un aizsardzības operācijas humanitārās krīzes situācijās vai tūlīt pēc tam, atbalsta pasākumus ar mērķi nodrošināt piekļūšanu grūtībās nonākušajiem un veicināt palīdzības brīvu plūsmu, kā arī pasākumus ar mērķi nostiprināt sagatavotību katastrofām un samazināt katastrofu risku, un stiprināt noturību un krīžu pārvarēšanas un seku likvidēšanas spēju; |
| --- | --- |

d)

“humānā palīdzība” ir pasākumi un operācijas trešās valstīs, lai nodrošinātu vajadzībām atbilstīgu ārkārtas palīdzību ar mērķi nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un aizsargāt cilvēka cieņu cilvēka izraisītu krīžu vai dabas katastrofu gadījumā. Tā ietver palīdzības, atbalsta un aizsardzības operācijas humanitārās krīzes situācijās vai tūlīt pēc tam, atbalsta pasākumus ar mērķi nodrošināt piekļūšanu grūtībās nonākušajiem un veicināt palīdzības brīvu plūsmu, kā arī pasākumus ar mērķi nostiprināt sagatavotību katastrofām un samazināt katastrofu risku, un stiprināt noturību un krīžu pārvarēšanas un seku likvidēšanas spēju;

| e) | “trešā valsts” ir ārpus Savienības esoša valsts, kurā notiek d) punktā minētie humānās palīdzības pasākumi un operācijas. |
| --- | --- |

e)

“trešā valsts” ir ārpus Savienības esoša valsts, kurā notiek d) punktā minētie humānās palīdzības pasākumi un operācijas.

4. pants

Mērķis

Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” mērķis ir palīdzēt uzlabot Savienības spēju sniegt vajadzībām atbilstīgu humāno palīdzību, lai nosargātu dzīvību, novērstu un atvieglotu cilvēku ciešanas un aizsargātu cilvēka cieņu, un palīdzēt attīstīt apdraudētu un katastrofu skartu kopienu spējas un noturību trešās valstīs, jo īpaši ar sagatavotību katastrofām, katastrofu riska mazināšanu un saiknes stiprināšanu starp palīdzību, atjaunošanu un attīstību. Minēto mērķi sasniedz ar ES palīdzības brīvprātīgo kopīgā ieguldījuma radīto pievienoto vērtību, darbībā īstenojot Savienības vērtības, solidarizējoties ar grūtībās nonākušajiem un uzskatāmi veicinot Eiropas pilsoniskuma apziņu.

5. pants

Vispārīgie principi

1.   Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumus īsteno, ievērojot humānās palīdzības principus – cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību – un Eiropas konsensu par humāno palīdzību.

2.   Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumos ievēro vietējo kopienu humānās palīdzības vajadzības un uzņemošo organizāciju vajadzības, un ar tiem tiecas sekmēt humānās palīdzības nozares efektivitāti.

3.   Prioritāte ir brīvprātīgo kandidātu un ES palīdzības brīvprātīgo drošība un aizsardzība.

4.   Iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie” veicina vajadzībām atbilstīgus kopīgus projektus un dažādu valstu brīvprātīgo dalībnieku un organizāciju, kas īsteno minētās iniciatīvas pasākumus, starptautiskas partnerības, kā norādīts 10. pantā.

6. pants

Savienības rīcības saskaņotība un papildināmība

1.   Īstenojot šo regulu, nodrošina saskaņotību un papildināmību ar citiem Savienības ārējās darbības instrumentiem un jomām un citām attiecīgajām Savienības politikas jomām, jo īpaši humānās palīdzības politiku, attīstības sadarbības politiku un Savienības civilās aizsardzības mehānismu, vienlaikus izvairoties no dublēšanās un pārklāšanās un ņemot vērā, ka humānās palīdzības pamatā ir šīs regulas 5. panta 1. punktā minētie humānās palīdzības principi. Īpašu uzmanību pievērš tam, lai pāreja starp palīdzību, atjaunošanu un attīstību notiktu gludi.

2.   Komisija un dalībvalstis sadarbojas ar mērķi panākt efektivitāti un lietderību, nodrošinot konsekvenci un saskaņotību starp attiecīgajām valstu brīvprātīgā darba shēmām un iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumiem. Minētie pasākumi balstās uz attiecīgu labo praksi un esošām programmām un, ja iespējams, izmanto esošus Eiropas tīklus.

3.   Savienība veicina sadarbību ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un ar citiem humānās jomas partneriem un vietējiem un reģionāliem dalībniekiem, īstenojot iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumus.

Veicinot saskaņotu starptautisko rīcību humanitāro krīžu gadījumos, iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumus saskaņo ar Apvienoto Nāciju Organizācijas veiktajiem pasākumiem, lai atbalstītu UN-OCHA galveno lomu un vispārējās koordinēšanas funkcijas.

7. pants

Darbības mērķi

1.   Iniciatīvai “ES palīdzības brīvprātīgie” ir šādi darbības mērķi:

| a) | palīdzēt palielināt un uzlabot Savienības spēju sniegt humāno palīdzību.
  Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā:






  — | tādu nosūtīto vai nosūtīšanai gatavo ES palīdzības brīvprātīgo skaits, kam ir vajadzīgā kvalifikācija, un tādu ES palīdzības brīvprātīgo skaits, kuri ir pabeiguši savus nosūtījuma līgumus, |
| --- | --- | --- |

a)

palīdzēt palielināt un uzlabot Savienības spēju sniegt humāno palīdzību.

Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā:

—

tādu nosūtīto vai nosūtīšanai gatavo ES palīdzības brīvprātīgo skaits, kam ir vajadzīgā kvalifikācija, un tādu ES palīdzības brīvprātīgo skaits, kuri ir pabeiguši savus nosūtījuma līgumus,

| — | ar iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie” sniegto humāno palīdzību saņēmušo cilvēku skaits un vidējās izmaksas uz vienu personu, kas saņēmusi palīdzību, |
| --- | --- |

—

ar iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie” sniegto humāno palīdzību saņēmušo cilvēku skaits un vidējās izmaksas uz vienu personu, kas saņēmusi palīdzību,

| — | nosūtīto ES palīdzības brīvprātīgo, nosūtošo un uzņemošo organizāciju apmierinātība ar ES palīdzības brīvprātīgo faktisko humānās palīdzības ieguldījumu nosūtījuma vietā; |
| --- | --- |

—

nosūtīto ES palīdzības brīvprātīgo, nosūtošo un uzņemošo organizāciju apmierinātība ar ES palīdzības brīvprātīgo faktisko humānās palīdzības ieguldījumu nosūtījuma vietā;

| b) | uzlabot humānās palīdzības jomā strādājošo brīvprātīgo prasmes, zināšanas un lietpratību un viņu iesaistes noteikumus un nosacījumus.
  Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā:






  — | apmācīto brīvprātīgo kandidātu skaits un tādu brīvprātīgo skaits, kas pēc mācībām ir sekmīgi izturējuši novērtējumu, |
| --- | --- | --- |

b)

uzlabot humānās palīdzības jomā strādājošo brīvprātīgo prasmes, zināšanas un lietpratību un viņu iesaistes noteikumus un nosacījumus.

Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā:

—

apmācīto brīvprātīgo kandidātu skaits un tādu brīvprātīgo skaits, kas pēc mācībām ir sekmīgi izturējuši novērtējumu,

| — | sertificēto nosūtošo organizāciju skaits, kurās piemēro brīvprātīgo kandidātu un ES palīdzības brīvprātīgo pārvaldības standartus un procedūras, |
| --- | --- |

—

sertificēto nosūtošo organizāciju skaits, kurās piemēro brīvprātīgo kandidātu un ES palīdzības brīvprātīgo pārvaldības standartus un procedūras,

| — | apmācīto un nosūtīto brīvprātīgo, nosūtošo un uzņemošo organizāciju apmierinātība ar mācību kvalitāti, brīvprātīgo zināšanu līmeni un lietpratību, brīvprātīgo kandidātu un ES palīdzības brīvprātīgo pārvaldības standartu un procedūru izpildi un atbilstību; |
| --- | --- |

—

apmācīto un nosūtīto brīvprātīgo, nosūtošo un uzņemošo organizāciju apmierinātība ar mācību kvalitāti, brīvprātīgo zināšanu līmeni un lietpratību, brīvprātīgo kandidātu un ES palīdzības brīvprātīgo pārvaldības standartu un procedūru izpildi un atbilstību;

| c) | attīstīt uzņemošo organizāciju spējas un veicināt brīvprātīgo darbu trešās valstīs.
  Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā:






  — | spēju attīstīšanas pasākumu skaits un veids trešās valstīs, |
| --- | --- | --- |

c)

attīstīt uzņemošo organizāciju spējas un veicināt brīvprātīgo darbu trešās valstīs.

Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā:

—

spēju attīstīšanas pasākumu skaits un veids trešās valstīs,

| — | spēju attīstīšanas pasākumos piedalījušos trešo valstu darbinieku un brīvprātīgo skaits, |
| --- | --- |

—

spēju attīstīšanas pasākumos piedalījušos trešo valstu darbinieku un brīvprātīgo skaits,

| — | nosūtošo un uzņemošo organizāciju un trešo valstu brīvprātīgo, kas piedalās spēju attīstīšanas pasākumos, apmierinātība ar veikto pasākumu kvalitāti un efektivitāti; |
| --- | --- |

—

nosūtošo un uzņemošo organizāciju un trešo valstu brīvprātīgo, kas piedalās spēju attīstīšanas pasākumos, apmierinātība ar veikto pasākumu kvalitāti un efektivitāti;

| d) | iepazīstināt ar Savienības humānās palīdzības principiem, kas noteikti Eiropas konsensā par humāno palīdzību.
  Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā:






  — | informācijas, komunikācijas un informētības veicināšanas pasākumu skaits, veids un izmaksas; |
| --- | --- | --- |

d)

iepazīstināt ar Savienības humānās palīdzības principiem, kas noteikti Eiropas konsensā par humāno palīdzību.

Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā:

—

informācijas, komunikācijas un informētības veicināšanas pasākumu skaits, veids un izmaksas;

| e) | dalībvalstu līmenī palielināt brīvprātīgā darba saskaņotību un konsekvenci, lai uzlabotu Savienības pilsoņu iespējas piedalīties humānās palīdzības pasākumos un operācijās.
  Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā:






  — | sertificētu nosūtošo organizāciju skaits, |
| --- | --- | --- |

e)

dalībvalstu līmenī palielināt brīvprātīgā darba saskaņotību un konsekvenci, lai uzlabotu Savienības pilsoņu iespējas piedalīties humānās palīdzības pasākumos un operācijās.

Panākumus virzībā uz šo darbības mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem kā:

—

sertificētu nosūtošo organizāciju skaits,

| — | nosūtošajām organizācijām sniegtas tehniskās palīdzības pasākumu skaits un veids, |
| --- | --- |

—

nosūtošajām organizācijām sniegtas tehniskās palīdzības pasākumu skaits un veids,

| — | brīvprātīgo kandidātu un ES palīdzības brīvprātīgo pārvaldības standartu un procedūru izplatīšana un to pārņemšana citās brīvprātīgā darba shēmās. |
| --- | --- |

—

brīvprātīgo kandidātu un ES palīdzības brīvprātīgo pārvaldības standartu un procedūru izplatīšana un to pārņemšana citās brīvprātīgā darba shēmās.

2.   Rādītājus, kas minēti 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā, attiecīgi izmanto darbības rezultātu uzraudzībai, novērtēšanai un pārskatīšanai. Tie ir doti ievirzei, un tos var grozīt ar deleģētiem aktiem saskaņā ar 24. pantu, lai ņemtu vērā panākumu vērtēšanā gūto pieredzi.

II NODAĻA

INICIATĪVAS “ES PALĪDZĪBAS BRĪVPRĀTĪGIE” PASĀKUMI

8. pants

Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumi

Iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie” īsteno 4. un 7. pantā minētos mērķus ar šāda veida pasākumiem:

| — | standartu un procedūru izstrāde un uzturēšana attiecībā uz brīvprātīgo kandidātiem un ES palīdzības brīvprātīgajiem, |
| --- | --- |

—

standartu un procedūru izstrāde un uzturēšana attiecībā uz brīvprātīgo kandidātiem un ES palīdzības brīvprātīgajiem,

| — | nosūtošo un uzņemošo organizāciju sertifikācijas mehānisma izstrāde un uzturēšana, |
| --- | --- |

—

nosūtošo un uzņemošo organizāciju sertifikācijas mehānisma izstrāde un uzturēšana,

| — | brīvprātīgo kandidātu apzināšana un atlase, |
| --- | --- |

—

brīvprātīgo kandidātu apzināšana un atlase,

| — | mācību programmas izveide un atbalsts mācībām un prakses vietām, |
| --- | --- |

—

mācību programmas izveide un atbalsts mācībām un prakses vietām,

| — | ES palīdzības brīvprātīgo datubāzes izveide, uzturēšana un atjaunināšana, |
| --- | --- |

—

ES palīdzības brīvprātīgo datubāzes izveide, uzturēšana un atjaunināšana,

| — | ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšana darbā, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību trešās valstīs, |
| --- | --- |

—

ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšana darbā, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību trešās valstīs,

| — | uzņemošo organizāciju spēju attīstīšana, |
| --- | --- |

—

uzņemošo organizāciju spēju attīstīšana,

| — | iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” tīkla izveide un pārvaldība, |
| --- | --- |

—

iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” tīkla izveide un pārvaldība,

| — | komunikācija un informētības veicināšana, |
| --- | --- |

—

komunikācija un informētības veicināšana,

| — | atbalsta darbības, kas veicina iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pārskatatbildību, pārredzamību un efektivitāti. |
| --- | --- |

—

atbalsta darbības, kas veicina iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pārskatatbildību, pārredzamību un efektivitāti.

9. pants

Standarti un procedūras attiecībā uz brīvprātīgo kandidātiem un ES palīdzības brīvprātīgajiem

1.   Izmantojot esošu attiecīgu praksi, Komisija izveido standartus un procedūras, paredzot nosacījumus, kārtību un prasības, ko nosūtošās un uzņemošās organizācijas piemēro brīvprātīgo kandidātu un ES palīdzības brīvprātīgo apzināšanā, atlasē, sagatavošanā, pārvaldībā un nosūtīšanā darbā, lai atbalstītu humānās palīdzības operācijas trešās valstīs.

2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu, lai noteiktu standartus attiecībā uz:

| — | kompetenču sistēmu, ko izmanto, lai apzinātu, atlasītu un sagatavotu brīvprātīgos kā jaunus vai pieredzējušus speciālistus, |
| --- | --- |

—

kompetenču sistēmu, ko izmanto, lai apzinātu, atlasītu un sagatavotu brīvprātīgos kā jaunus vai pieredzējušus speciālistus,

| — | noteikumiem, ar ko nodrošina iespēju vienlīdzību un nediskrimināciju apzināšanas un atlases procesā, |
| --- | --- |

—

noteikumiem, ar ko nodrošina iespēju vienlīdzību un nediskrimināciju apzināšanas un atlases procesā,

| — | noteikumiem, ar ko nodrošina nosūtošo un uzņemošo organizāciju atbilstību attiecīgajiem valstu un Savienības tiesību aktiem un uzņemošās valsts tiesību aktiem, |
| --- | --- |

—

noteikumiem, ar ko nodrošina nosūtošo un uzņemošo organizāciju atbilstību attiecīgajiem valstu un Savienības tiesību aktiem un uzņemošās valsts tiesību aktiem,

| — | normām, ko piemēro nosūtošo un uzņemošo organizāciju partnerībām, |
| --- | --- |

—

normām, ko piemēro nosūtošo un uzņemošo organizāciju partnerībām,

| — | noteikumiem par ES palīdzības brīvprātīgo iegūto prasmju un lietpratības atzīšanu saskaņā ar esošām attiecīgām Savienības iniciatīvām. |
| --- | --- |

—

noteikumiem par ES palīdzības brīvprātīgo iegūto prasmju un lietpratības atzīšanu saskaņā ar esošām attiecīgām Savienības iniciatīvām.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, lai noteiktu:

| — | procedūras, ko ievēro brīvprātīgo kandidātu apzināšanā, atlasē un pirms nosūtīšanas nepieciešamajā sagatavošanā, tostarp attiecīgā gadījumā pirms nosūtīšanas uz prakses vietām, |
| --- | --- |

—

procedūras, ko ievēro brīvprātīgo kandidātu apzināšanā, atlasē un pirms nosūtīšanas nepieciešamajā sagatavošanā, tostarp attiecīgā gadījumā pirms nosūtīšanas uz prakses vietām,

| — | ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanu darbā un pārvaldību trešās valstīs, ietverot inter alia uzraudzību uz vietas, pastāvīgu atbalstu apmācīšanas, padomdošanas, papildu mācību veidā, vajadzīgos darba apstākļus, atbalstu pēc nosūtīšanas, |
| --- | --- |

—

ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanu darbā un pārvaldību trešās valstīs, ietverot inter alia uzraudzību uz vietas, pastāvīgu atbalstu apmācīšanas, padomdošanas, papildu mācību veidā, vajadzīgos darba apstākļus, atbalstu pēc nosūtīšanas,

| — | brīvprātīgo apdrošināšanas un dzīves apstākļu segšanu, tostarp uzturēšanās, izmitināšanas, ceļa un citu attiecīgo izdevumu segšanu, |
| --- | --- |

—

brīvprātīgo apdrošināšanas un dzīves apstākļu segšanu, tostarp uzturēšanās, izmitināšanas, ceļa un citu attiecīgo izdevumu segšanu,

| — | procedūras, ko ievēro pirms nosūtīšanas darbā, nosūtījuma laikā vai pēc tā, lai nodrošinātu pienācīgas rūpības ievērošanu un pienācīgus drošības un aizsardzības pasākumus, tostarp medicīniskās evakuācijas protokolus un drošības plānus par ārkārtas evakuāciju no trešām valstīm, ietverot vajadzīgās procedūras saziņai ar valstu iestādēm, |
| --- | --- |

—

procedūras, ko ievēro pirms nosūtīšanas darbā, nosūtījuma laikā vai pēc tā, lai nodrošinātu pienācīgas rūpības ievērošanu un pienācīgus drošības un aizsardzības pasākumus, tostarp medicīniskās evakuācijas protokolus un drošības plānus par ārkārtas evakuāciju no trešām valstīm, ietverot vajadzīgās procedūras saziņai ar valstu iestādēm,

| — | procedūras ES palīdzības brīvprātīgo individuālā snieguma uzraudzībai un novērtēšanai. |
| --- | --- |

—

procedūras ES palīdzības brīvprātīgo individuālā snieguma uzraudzībai un novērtēšanai.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 26. panta 2. punktā.

10. pants

Nosūtošo un uzņemošo organizāciju sertifikācijas mehānisms

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem ciešā sadarbībā ar humānās palīdzības partneriem, ja tādi ir, izstrādā sertifikācijas mehānismu, kas nodrošina, ka nosūtošās organizācijas ievēro 9. pantā minētos standartus un procedūras, un diferencētu sertifikācijas mehānismu attiecībā uz uzņemošajām organizācijām.

Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sertifikācijas mehānismu darbības procedūru, balstoties uz esošiem attiecīgiem sertifikācijas mehānismiem un procedūrām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 26. panta 2. punktā.

2.   Izstrādājot sertifikācijas mehānismu, Komisija veido sinerģijas ar Komisijas partnerības instrumentiem humānās palīdzības jomā un esošiem humānās palīdzības standartiem, lai sekmētu administratīvo vienkāršošanu. Sertifikācijas mehānisms ir iekļaujošs un nediskriminējošs attiecībā uz visām atbilstīgajām organizācijām.

3.   Nosūtošās organizācijas var pretendēt uz sertifikāciju, ja:

| a) | tās ievēro 9. pantā minētos standartus un procedūras; |
| --- | --- |

a)

tās ievēro 9. pantā minētos standartus un procedūras;

| b) | tās darbojas humānās palīdzības jomā, kā definēts 3. panta d) punktā; un |
| --- | --- |

b)

tās darbojas humānās palīdzības jomā, kā definēts 3. panta d) punktā; un

| c) | tās pieder pie kādas no šādām kategorijām:






  i) | nevalstiskas bezpeļņas organizācijas, kuras izveidotas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem un kuru galvenā mītne ir Savienības teritorijā; |
| --- | --- | --- |

c)

tās pieder pie kādas no šādām kategorijām:

i)

nevalstiskas bezpeļņas organizācijas, kuras izveidotas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem un kuru galvenā mītne ir Savienības teritorijā;

| ii) | civila rakstura publisko tiesību subjekti, kurus reglamentē ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

ii)

civila rakstura publisko tiesību subjekti, kurus reglamentē ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem;

| iii) | nevalstiskas bezpeļņas organizācijas, kas izveidotas 23. pantā minētajās valstīs, saskaņā ar minētajā pantā paredzētajiem nosacījumiem un tajā minētajiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

iii)

nevalstiskas bezpeļņas organizācijas, kas izveidotas 23. pantā minētajās valstīs, saskaņā ar minētajā pantā paredzētajiem nosacījumiem un tajā minētajiem nolīgumiem;

| iv) | civila rakstura publisko tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību 23. pantā minētajās valstīs, saskaņā ar minētajā pantā paredzētajiem nosacījumiem un tajā minētajiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

iv)

civila rakstura publisko tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību 23. pantā minētajās valstīs, saskaņā ar minētajā pantā paredzētajiem nosacījumiem un tajā minētajiem nolīgumiem;

| v) | Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija. |
| --- | --- |

v)

Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācija.

4.   Trešo valstu organizācijas var pretendēt uz uzņemošo organizāciju statusu, ja:

| a) | tās ievēro 9. pantā minētos standartus un procedūras; |
| --- | --- |

a)

tās ievēro 9. pantā minētos standartus un procedūras;

| b) | tās darbojas humānās palīdzības jomā, kā definēts 3. panta d) punktā; un |
| --- | --- |

b)

tās darbojas humānās palīdzības jomā, kā definēts 3. panta d) punktā; un

| c) | pieder pie kādas no šādām kategorijām:






  i) | nevalstiskas bezpeļņas organizācijas, kas darbojas vai izveidotas trešā valstī saskaņā ar attiecīgajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

c)

pieder pie kādas no šādām kategorijām:

i)

nevalstiskas bezpeļņas organizācijas, kas darbojas vai izveidotas trešā valstī saskaņā ar attiecīgajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem;

| ii) | civila rakstura publisko tiesību subjekti, kurus reglamentē ar kādas trešās valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

ii)

civila rakstura publisko tiesību subjekti, kurus reglamentē ar kādas trešās valsts tiesību aktiem;

| iii) | starptautiskās aģentūras un organizācijas. |
| --- | --- |

iii)

starptautiskās aģentūras un organizācijas.

5.   Neskarot 3. un 4. punktā paredzētās prasības, nosūtošās un uzņemošās organizācijas var īstenot iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumus kopā ar privātām uz peļņu orientētām organizācijām.

6.   Iepriekš nosakot vajadzības, sertificējamās nosūtošās organizācijas var saņemt tehnisko palīdzību, lai uzlabotu to spējas piedalīties iniciatīvā “ES palīdzības brīvprātīgie” un nodrošināt atbilstību 9. pantā minētajiem standartiem un procedūrām.

Šā punkta pirmajā daļā minēto palīdzību saistībā ar 15. pantā minētajiem pasākumiem var saņemt arī sertificējamās uzņemošās organizācijas.

7.   Komisija savlaicīgi pēc sertifikācijas publicē sertificēto nosūtošo un uzņemošo organizāciju sarakstu.

11. pants

Brīvprātīgo kandidātu apzināšana un atlase

1.   Sertificētās nosūtošās organizācijas apzina un atlasa apmācāmos brīvprātīgos kandidātus, pamatojoties uz trešo valstu vajadzību iepriekšēju novērtējumu, ko veikušas nosūtošās vai uzņemošās organizācijas vai citas attiecīgās struktūras.

2.   Brīvprātīgo kandidātu apzināšanā un atlasē ievēro 9. pantā minētos standartus un procedūras un nediskriminācijas un iespēju vienlīdzības principus.

3.   Kā brīvprātīgo kandidāti var pieteikties vismaz 18 gadus vecas personas, kuras ir:

| a) | Savienības pilsoņi; |
| --- | --- |

a)

Savienības pilsoņi;

| b) | trešo valstu valstspiederīgie, kas ir kādas Savienības dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji; un |
| --- | --- |

b)

trešo valstu valstspiederīgie, kas ir kādas Savienības dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji; un

| c) | 23. panta 1. punktā minēto valstu pilsoņi saskaņā ar minētā panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

23. panta 1. punktā minēto valstu pilsoņi saskaņā ar minētā panta nosacījumiem.

12. pants

Apmācību programma un atbalsts apmācībai un prakses vietām

1.   Balstoties uz esošām programmām un procedūrām un attiecīgā gadījumā piesaistot specializētas iestādes, Komisija izveido mācību programmu ar mērķi sagatavot brīvprātīgo kandidātus nosūtīšanai darbā, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību.

2.   Mācību programmā, ko īsteno kvalificētas organizācijas, var piedalīties brīvprātīgo kandidāti, kuri apzināti un atlasīti saskaņā ar 11. pantu. Mācību konkrēto apjomu un saturu, kas jāapgūst katram brīvprātīgā kandidātam, nosaka attiecīgā sertificētā nosūtošā organizācija, apspriežoties ar sertificēto uzņemošo organizāciju, pamatojoties uz vajadzībām un ņemot vērā brīvprātīgā kandidāta iepriekšējo pieredzi un paredzēto nosūtījumu.

3.   Kā daļa no apmācības, un jo īpaši sagatavošanās nosūtījumam, brīvprātīgo kandidātiem var tikt izvirzīta prasība iziet praksi sertificētajās nosūtošajās organizācijās, ja iespējams, valstī, kas nav viņu dzimtā valsts.

4.   Neskarot 3. punktu, brīvprātīgo kandidātiem, kuri nav izgājuši praksi, sertificētās nosūtošās organizācijas attiecīgā gadījumā var nodrošināt papildu sagatavošanu pirms nosūtīšanas darbā, kas īpaši pielāgota nosūtījuma vajadzībām un konkrētajiem apstākļiem. Sagatavošanas un prakses organizēšanā ievēro 9. pantā minētos sagatavošanas standartus un procedūras.

5.   Mācību programmā ietver novērtējumu par brīvprātīgo kandidātu gatavību nosūtīšanai darbā, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību trešās valstīs, un atbilstību vietējām vajadzībām. Minēto novērtējumu veic sadarbībā ar nosūtošajām organizācijām.

6.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem mācību programmas noteikumus un procedūru, lai novērtētu brīvprātīgo kandidātu gatavību nosūtījumam. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 26. panta 2. punktā.

13. pants

ES palīdzības brīvprātīgo datubāze

1.   Brīvprātīgo kandidātus, kuri ir sekmīgi izturējuši 12. panta 5. punktā minēto novērtējumu, atzīst par ES palīdzības brīvprātīgajiem un atbilstīgiem nosūtīšanai darbā. Attiecīgi viņus kā tādus iekļauj ES palīdzības brīvprātīgo datubāzē.

2.   Komisija izveido, uztur un atjaunina ES palīdzības brīvprātīgo datubāzi, tostarp par ES palīdzības brīvprātīgo pieejamību un atbilstību nosūtīšanai darbā, un regulē tās piekļuves un izmantošanas nosacījumus. Šajā datubāzē apkopoto vai tai paredzēto personas datu apstrādi attiecīgā gadījumā veic saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un Regulu (EK) Nr. 45/2001.

14. pants

ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšana darbā uz trešām valstīm

1.   Datubāzē iekļautos ES palīdzības brīvprātīgos darbam, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību, kā definēts 3. panta d) punktā, var nosūtīt:

| a) | sertificētās nosūtošās organizācijas uz trešo valstu uzņemošajām organizācijām; vai |
| --- | --- |

a)

sertificētās nosūtošās organizācijas uz trešo valstu uzņemošajām organizācijām; vai

| b) | attiecīgā gadījumā – Komisija uz saviem humānās palīdzības vietējiem birojiem atbalsta uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – Komisija uz saviem humānās palīdzības vietējiem birojiem atbalsta uzdevumu veikšanai.

2.   Brīvprātīgo nosūtīšanu veic atbilstīgi faktiskajām vietējām vajadzībām, ko noteikušas uzņemošās organizācijas.

3.   Attiecībā uz 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem nosūtījumiem sertificētās nosūtošās organizācijas nodrošina atbilstību 9. pantā minētajiem standartiem un procedūrām. ES palīdzības brīvprātīgos nenosūta darbā uz vietām, kur notiek starptautiski vai iekšēji bruņoti konflikti.

4.   Sertificētās nosūtošās organizācijas informē attiecīgās dalībvalstu un citu iesaistīto valstu iestādes saskaņā ar 23. pantu, pirms to pilsoņus kā ES palīdzības brīvprātīgos nosūta darbā saskaņā ar 9. pantā minētajiem standartiem un procedūrām.

5.   ES palīdzības brīvprātīgo nosūtījuma konkrētos noteikumus un viņu lomu, rūpīgi apspriežoties ar uzņemošajām organizācijām, nosaka līgumā starp nosūtošajām organizācijām un ES palīdzības brīvprātīgajiem, tostarp paredzot ES palīdzības brīvprātīgā tiesības un pienākumus, nosūtījuma ilgumu un vietu, kā arī uzdevumus.

6.   Attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nosūtījumiem Komisija ar ES palīdzības brīvprātīgajiem noslēdz brīvprātīgā nosūtījuma līgumu, kurā noteikti nosūtījuma konkrētie noteikumi un nosacījumi. Brīvprātīgo nosūtījuma līgumi brīvprātīgajiem nerada nekādas tiesības un pienākumus, kas izriet no Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības, kas noteikta Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (14).

7.   Katram ES palīdzības brīvprātīgajam piešķir individuālu padomdevēju no uzņemošās organizācijas, kurš nosūtījuma laikā uzrauga ES palīdzības brīvprātīgo un palīdz viņam.

15. pants

Uzņemošo organizāciju humānās palīdzības pārvaldības spēju attīstīšana

Pamatojoties uz nosūtošo un uzņemošo organizāciju veiktu iepriekšēju novērtējumu par trešo valstu vajadzībām, Komisija atbalsta uzņemošo organizāciju humānas palīdzības pārvaldības spēju attīstīšanas pasākumus, lai uzlabotu vietējo sagatavotību un reaģēšanu uz humanitārajām krīzēm un nodrošinātu ES palīdzības brīvprātīgo darba efektīvu un ilgtspējīgu ietekmi nosūtījuma vietā, tostarp:

| a) | katastrofu riska pārvaldību, sagatavotību katastrofām un reaģēšanu uz tām, apmācīšanu, uzņemošo organizāciju darbinieku un brīvprātīgo mācības par brīvprātīgo pārvaldību un par citām saistītam tēmām; |
| --- | --- |

a)

katastrofu riska pārvaldību, sagatavotību katastrofām un reaģēšanu uz tām, apmācīšanu, uzņemošo organizāciju darbinieku un brīvprātīgo mācības par brīvprātīgo pārvaldību un par citām saistītam tēmām;

| b) | paraugprakses apmaiņu, tehnisko palīdzību, mērķsadarbības programmas un darbinieku un brīvprātīgo apmaiņu, tīklu izveidi un citus piemērotus pasākumus. |
| --- | --- |

b)

paraugprakses apmaiņu, tehnisko palīdzību, mērķsadarbības programmas un darbinieku un brīvprātīgo apmaiņu, tīklu izveidi un citus piemērotus pasākumus.

16. pants

Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” tīkls

1.   Komisija izveido un pārvalda iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” tīklu, ko veido:

| a) | brīvprātīgo kandidāti un ES palīdzības brīvprātīgie, kuri piedalās vai ir piedalījušies iniciatīvā; |
| --- | --- |

a)

brīvprātīgo kandidāti un ES palīdzības brīvprātīgie, kuri piedalās vai ir piedalījušies iniciatīvā;

| b) | nosūtošās un uzņemošās organizācijas; |
| --- | --- |

b)

nosūtošās un uzņemošās organizācijas;

| c) | dalībvalstu un Eiropas Parlamenta pārstāvji. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstu un Eiropas Parlamenta pārstāvji.

2.   Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” tīkls jo īpaši:

| a) | veicina savstarpējos sakarus un darbojas kā platforma zināšanu apmaiņai, konsultācijām un informācijas izplatīšanai, labas prakses apmaiņai, kā arī 21. panta 3. punktā minētajam vajadzību novērtējumam; |
| --- | --- |

a)

veicina savstarpējos sakarus un darbojas kā platforma zināšanu apmaiņai, konsultācijām un informācijas izplatīšanai, labas prakses apmaiņai, kā arī 21. panta 3. punktā minētajam vajadzību novērtējumam;

| b) | veicina partnerību izveidi un kopīgu projektu izstrādi nosūtīšanas un spēju attīstīšanas pasākumiem, kuros piedalās nosūtošās organizācijas visā Savienībā un uzņemošās organizācijas trešās valstīs; |
| --- | --- |

b)

veicina partnerību izveidi un kopīgu projektu izstrādi nosūtīšanas un spēju attīstīšanas pasākumiem, kuros piedalās nosūtošās organizācijas visā Savienībā un uzņemošās organizācijas trešās valstīs;

| c) | veido pamatu iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumu attīstīšanai, lai nodrošinātu pastāvīgus uzlabojumus un efektīvu uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- |

c)

veido pamatu iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumu attīstīšanai, lai nodrošinātu pastāvīgus uzlabojumus un efektīvu uzraudzību un novērtēšanu;

| d) | sniedz brīvprātīgā darba iespējas interneta vidē projektos, kas saistīti ar iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie”. |
| --- | --- |

d)

sniedz brīvprātīgā darba iespējas interneta vidē projektos, kas saistīti ar iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie”.

17. pants

Komunikācija un informētības veicināšana

1.   Komisija atbalsta sabiedrības informēšanas, komunikācijas un informētības veicināšanas pasākumus, lai veicinātu iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pamanāmību un sekmētu brīvprātīgo darbu humānās palīdzības jomā Savienībā un dalībvalstīs, kā arī trešās valstīs, kurās īsteno minētās iniciatīvas pasākumus.

2.   Komisija izstrādā komunikācijas plānu attiecībā uz iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” mērķiem, pasākumiem un redzamiem darbības rezultātiem, nosakot komunikācijas un informācijas izplatīšanas pasākumus, kas vērsti uz sabiedrību, jo īpaši potenciālajiem brīvprātīgo kandidātiem un minētās iniciatīvas pasākumu labuma guvējiem. Minēto komunikācijas plānu īsteno Komisija un saņēmēji, jo īpaši nosūtošās un uzņemošās organizācijas, kā arī ES palīdzības brīvprātīgie.

III NODAĻA

PLĀNOŠANA UN FINANSĒJUMA PIEŠĶIRŠANA

18. pants

Atbilstīgie pasākumi

1.   Finansiālo palīdzību var piešķirt 8. pantā minētajiem pasākumiem, tostarp to īstenošanai nepieciešamajiem pasākumiem, kā arī vajadzīgajiem pasākumiem, kas vērsti uz koordinācijas stiprināšanu starp iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie” un citām attiecīgajām valsts un starptautiskā līmeņa shēmām, balstoties uz esošu labo praksi.

2.   No 1. punktā minētās finansiālās palīdzības var segt arī izdevumus, kas attiecas uz sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtējuma darbībām, kuras ir vajadzīgas iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai.

3.   Šā panta 2. punktā minētajos izdevumos jo īpaši var ietilpt izdevumi par pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un komunikācijas pasākumiem, kas noteikti 17. pantā, tostarp korporatīvo komunikāciju par Savienības politikas prioritātēm, ciktāl tie ir saistīti ar iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” mērķiem, izdevumi par informācijas apstrādei un apmaiņai paredzētiem IT tīkliem (tostarp to savienošanu ar esošajām un turpmākajām sistēmām, kuras izveidotas, lai veicinātu starpnozaru datu apmaiņu, un saistīto aprīkojumu) un visi citi tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumi, kas rodas Komisijai.

19. pants

Finansējuma saņēmēji

Finansiālo palīdzību saskaņā ar šo regulu var piešķirt fiziskām un juridiskām personām neatkarīgi no tā, vai tās ir privāttiesību vai publisko tiesību subjekti, un attiecīgi tās uzskata par finansējuma saņēmējiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 nozīmē.

20. pants

Finansējums

1.   Šīs regulas īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir EUR 147 936 000 pašreizējās cenās. Ikgadējās apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome, ievērojot daudzgadu finanšu shēmu. Maksājumu apropriācijas šā veida maksājumu izdevumu segšanai vajadzības gadījumā var iekļaut budžetā arī pēc 2020. gada, lai nodrošinātu līdz 2020. gada 31. decembrim vēl nepabeigto pasākumu maksājumu pārvaldību.

2.   Finansējumu, kas minēts 1. punktā, piešķir laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam saskaņā ar pielikumā noteiktajiem darbības uzdevumiem, tematiskajām prioritātēm un procentuālo sadalījumu.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu, lai grozītu prioritātes un koriģētu visus pielikumā norādītos skaitļus vismaz par 10 procentpunktiem, bet ne vairāk par 20 procentpunktiem. Šādas korekcijas veic tikai saskaņā ar rezultātiem, kas gūti Komisijas veiktajā pielikumā noteikto tematisko prioritāšu un procentuālā sadalījuma pārskatīšanā, ņemot vērā 27. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētā starpposma novērtējuma rezultātus, un šādā gadījumā deleģētos aktus pieņem līdz 2018. gada 30. jūnijam.

4.   Ja gadījumā, kad ir jāpārskata budžeta resursi, kas ir pieejami ārkārtas reaģēšanas pasākumu atbalstam, tas vajadzīgs nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai pieejamo budžeta piešķīrumu robežās un saskaņā ar 25. pantā paredzēto procedūru koriģētu visus pielikumā norādītos skaitļus vismaz par 10 procentpunktiem, bet ne vairāk par 20 procentpunktiem.

21. pants

Finansiālās intervences veidi un īstenošanas procedūras

1.   Komisija īsteno Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

2.   Finansiālo palīdzību saskaņā ar šo regulu var piešķirt jebkurā no Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 paredzētajiem veidiem.

3.   Lai īstenotu šo regulu, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” gada darba programmu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Gada darba programmā nosaka izvirzītos mērķus, paredzētos rezultātus, īstenošanas metodi un saistītos kopējos izdevumus. Gada darba programmā iekļauj arī finansējamo pasākumu aprakstu, katram pasākumam piešķirto orientējošo summu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā noteiktās vajadzības, un orientējošu īstenošanas grafiku. Attiecībā uz dotācijām gada darba programmā norāda prioritātes, būtiskākos vērtēšanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma likmi. Gada darba programmā nosaka arī trešo valstu dalību saskaņā ar 23. pantā minētajiem nosacījumiem.

22. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1.   Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” finansētos pasākumus, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir pilnvaras, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie”.

3.   Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 noteiktajām procedūrām tiek atļauts veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas attiecībā uz ekonomikas dalībniekiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu, dotāciju lēmumu vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar iniciatīvu “ES palīdzības brīvprātīgie”, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas prettiesiskas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.

4.   Neskarot 1. un 2. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju līgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas, pienācīgi ievērojot visas procesuālās garantijas.

IV NODAĻA

SADARBĪBA AR CITĀM VALSTĪM

23. pants

Sadarbība ar citām valstīm

1.   Iniciatīvā “ES palīdzības brīvprātīgie” var piedalīties:

| a) | pilsoņi un nosūtošās organizācijas no pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātēm un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos aktos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās; |
| --- | --- |

a)

pilsoņi un nosūtošās organizācijas no pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātēm un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos aktos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās;

| b) | pilsoņi un nosūtošās organizācijas no Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līgumā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

pilsoņi un nosūtošās organizācijas no Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līgumā paredzētajiem nosacījumiem;

| c) | pilsoņi un nosūtošās organizācijas no citām Eiropas valstīm, ja ar tām ir noslēgti divpusēji nolīgumi. |
| --- | --- |

c)

pilsoņi un nosūtošās organizācijas no citām Eiropas valstīm, ja ar tām ir noslēgti divpusēji nolīgumi.

2.   Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumus īstenojošie brīvprātīgie dalībnieki un organizācijas no sadarbības valstīm ievēro 4. pantā izklāstītos vispārīgos principus.

3.   Sadarbību ar 1. punktā minētajām iesaistītajām valstīm attiecīgā gadījumā īsteno, izmantojot iesaistīto valstu papildu apropriācijas, ko tās dara pieejamas saskaņā ar procedūrām, par kurām vienojas ar minētajām valstīm.

V NODAĻA

PILNVARU DELEĢĒŠANA UN ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI

24. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 7. panta 2. punktā, 9. panta 2. punktā un 20. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz septiņu gadu laikposmu no 2014. gada 25. aprīļa.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 2. punktā, 9. panta 2. punktā un 20. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 7. panta 2. punktu, 9. panta 2. punktu un 20. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

25. pants

Steidzamības procedūra

1.   Ārkārtējos un pietiekami pamatotos apstākļos deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi saskaņā ar 2. punktu. Paziņojot deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 24. panta 5. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties atceļ aktu, ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus.

26. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 (15) 17. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

VI NODAĻA

UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA

27. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1.   Iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumus, kuriem piešķirta finansiālā palīdzība, regulāri uzrauga, sekojot to īstenošanai, un ar neatkarīgu ārēju vērtētāju starpniecību regulāri novērtē, izskatot to efektivitāti, racionālumu un ietekmi salīdzinājumā ar iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” mērķiem. Uzraudzība un novērtēšana ietver 4. punktā minētos ziņojumus un citus pasākumus attiecībā uz konkrētiem šīs regulas aspektiem, kuri sākti jebkurā tās īstenošanas brīdī.

2.   Nosūtošās organizācijas, kas nosūta ES palīdzības brīvprātīgos darbam ārpus Savienības, atbild par to darbības uzraudzību un regulāri iesniedz Komisijai uzraudzības ziņojumus, aizsargājot visas atsevišķu brīvprātīgo tiesības attiecībā uz personas datu aizsardzību.

3.   Novērtējumos izmanto esošos novērtēšanas standartus, tostarp tos, ko izstrādājusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja, lai noteiktu iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” ilgtermiņa ietekmi uz humāno palīdzību. Novērtējuma posmā Komisija nodrošina regulāru apspriešanos ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp brīvprātīgajiem, nosūtošajām un uzņemošajām organizācijām, palīdzību saņemošajiem vietējiem iedzīvotājiem un kopienām, humānās palīdzības organizācijām un vietējiem darbiniekiem. Novērtējuma rezultātus ņem vērā programmu izstrādē un līdzekļu sadalē.

4.   Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz:

| a) | gada ziņojumus par panākumiem, kas gūti šīs regulas īstenošanā, tostarp rezultātiem un, ciktāl iespējams, galvenajām sekām; |
| --- | --- |

a)

gada ziņojumus par panākumiem, kas gūti šīs regulas īstenošanā, tostarp rezultātiem un, ciktāl iespējams, galvenajām sekām;

| b) | starpposma novērtējuma ziņojumu par šīs regulas īstenošanas rezultātiem un kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem, tostarp par iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” ietekmi humānajā jomā un programmas izmaksu lietderību, pirmajos trijos tās īstenošanas gados ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī; |
| --- | --- |

b)

starpposma novērtējuma ziņojumu par šīs regulas īstenošanas rezultātiem un kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem, tostarp par iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” ietekmi humānajā jomā un programmas izmaksu lietderību, pirmajos trijos tās īstenošanas gados ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī;

| c) | paziņojumu par šīs regulas turpmāko īstenošanu, pamatojoties uz šā punkta b) apakšpunktā minēto starpposma novērtējuma ziņojumu, ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī; |
| --- | --- |

c)

paziņojumu par šīs regulas turpmāko īstenošanu, pamatojoties uz šā punkta b) apakšpunktā minēto starpposma novērtējuma ziņojumu, ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī;

| d) | ex post novērtējuma ziņojumu par īstenošanas septiņu gadu finanšu periodu ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

d)

ex post novērtējuma ziņojumu par īstenošanas septiņu gadu finanšu periodu ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī.

5.   Komisija līdz 2019. gada 1. septembrim pārskata šajā regulā noteiktos pasākumus un, attiecīgā gadījumā ņemot vērā šā panta 4. punkta b) apakšpunktā minētā starpposma novērtējuma ziņojuma secinājumus, papildina minēto pārskatīšanu ar leģislatīvā akta priekšlikumu par grozījumiem šajā regulā.

6.   Komisija arī regulāri informē EĀDD par iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” pasākumiem, ievērojot attiecīgo sadarbības kārtību.

VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

28. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 3. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

D. KOURKOULAS

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 25. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 18. marta lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

3

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

8

OLAF

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

11

(12)  OV C 100, 6.4.2013., 14. lpp.

12

(13)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

13

(14)  Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1968. gada 29. februāris), ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.).

15

---

PIELIKUMS

DARBĪBAS MĒRĶI, TEMATISKĀS PRIORITĀTES UN ŠĪS REGULAS ĪSTENOŠANAI PIEŠĶIRTĀ FINANSĒJUMA PROCENTUĀLAIS SADALĪJUMS

1. tematiskā prioritāte

ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšana darbā, lai atbalstītu un papildinātu humāno palīdzību

Šī tematiskā prioritāte risina darbības mērķi saskaņā ar 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu (palīdzēt palielināt un uzlabot Savienības spēju sniegt humāno palīdzību):

| — | noturības attīstīšana un katastrofu riska pārvaldība apdraudētās, nestabilās vai katastrofu skartās valstīs un saistībā ar aizmirstajām krīzēm, tostarp ES palīdzības brīvprātīgo īstenota spēju attīstīšana un pasākumi šādos katastrofu pārvarēšanas cikla posmos – katastrofu novēršana, sagatavotība, katastrofu riska mazināšana un dabas un cilvēka izraisītu katastrofu seku likvidēšana: 31 % +/– 10 procentpunkti, |
| --- | --- |

—

noturības attīstīšana un katastrofu riska pārvaldība apdraudētās, nestabilās vai katastrofu skartās valstīs un saistībā ar aizmirstajām krīzēm, tostarp ES palīdzības brīvprātīgo īstenota spēju attīstīšana un pasākumi šādos katastrofu pārvarēšanas cikla posmos – katastrofu novēršana, sagatavotība, katastrofu riska mazināšana un dabas un cilvēka izraisītu katastrofu seku likvidēšana: 31 % +/– 10 procentpunkti,

| — | atbalsts ārkārtas reaģēšanas operācijām, tostarp ES palīdzības brīvprātīgo īstenota spēju attīstīšana un pasākumi loģistikas un transporta, koordinācijas, projektu vadības, finanšu un administrācijas, komunikācijas un popularizācijas jomā: 10 % +/– 8 procentpunkti. |
| --- | --- |

—

atbalsts ārkārtas reaģēšanas operācijām, tostarp ES palīdzības brīvprātīgo īstenota spēju attīstīšana un pasākumi loģistikas un transporta, koordinācijas, projektu vadības, finanšu un administrācijas, komunikācijas un popularizācijas jomā: 10 % +/– 8 procentpunkti.

2. tematiskā prioritāte

ES palīdzības brīvprātīgo un īstenošanas organizāciju spēju attīstīšana: 55 % +/– 10 procentpunkti

Šī tematiskā prioritāte risina darbības mērķi saskaņā ar 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu (uzlabot humānās palīdzības jomā strādājošo brīvprātīgo prasmes, zināšanas un lietpratību un viņu iesaistes noteikumus un nosacījumus); saskaņā ar 7. panta 1. punkta c) apakšpunktu (attīstīt uzņemošo organizāciju spējas un veicināt brīvprātīgo darbu trešās valstīs); saskaņā ar 7. panta 1. punkta e) apakšpunktu (dalībvalstu līmenī palielināt brīvprātīgā darba saskaņotību un konsekvenci, lai uzlabotu Savienības pilsoņu iespējas piedalīties humānās palīdzības pasākumos un operācijās):

| — | brīvprātīgo kandidātu apmācība un prakses vietas, |
| --- | --- |

—

brīvprātīgo kandidātu apmācība un prakses vietas,

| — | uzņemošo organizāciju humānās palīdzības pārvaldības spēju attīstīšana, tostarp atbalsts sertifikācijas procesā, |
| --- | --- |

—

uzņemošo organizāciju humānās palīdzības pārvaldības spēju attīstīšana, tostarp atbalsts sertifikācijas procesā,

| — | sertifikācija/tehniskā palīdzība nosūtošajām organizācijām. |
| --- | --- |

—

sertifikācija/tehniskā palīdzība nosūtošajām organizācijām.

3. tematiskā prioritāte

Atbalsta pasākumi: 4 % +/– 2 procentpunkti

Šī tematiskā prioritāte risina darbības mērķi saskaņā ar 7. panta 1. punkta d) apakšpunktu (iepazīstināt ar Savienības humānās palīdzības principiem, kas noteikti Eiropas konsensā par humāno palīdzību).

---

| 24.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 122/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 122/18

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 376/2014

(2014. gada 3. aprīlis)

par ziņošanu, analīzi un turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz atgadījumiem civilajā aviācijā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 996/2010 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/42/EK, Komisijas Regulas (EK) Nr. 1321/2007 un (EK) Nr. 1330/2007

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Savienībā civilajā aviācijā būtu jānodrošina augsts lidojumu drošuma vispārējais līmenis un būtu jāpieliek visas pūles, lai samazinātu nelaimes gadījumu un incidentu skaitu, nodrošinot sabiedrības uzticēšanos gaisa transportam. |
| --- | --- |

(1)

Savienībā civilajā aviācijā būtu jānodrošina augsts lidojumu drošuma vispārējais līmenis un būtu jāpieliek visas pūles, lai samazinātu nelaimes gadījumu un incidentu skaitu, nodrošinot sabiedrības uzticēšanos gaisa transportam.

| (2) | Pēdējā desmitgadē tādu nelaimes gadījumu skaits civilajā aviācijā, kuros ir bojāgājušie, ir bijis vairāk vai mazāk nemainīgs. Tomēr nelaimes gadījumu skaits varētu pieaugt turpmākajās desmitgadēs, pieaugot gaisa satiksmes apjomam atbilstīgi prognozēm, kā arī palielinoties gaisa kuģu tehniskajai sarežģītībai. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējā desmitgadē tādu nelaimes gadījumu skaits civilajā aviācijā, kuros ir bojāgājušie, ir bijis vairāk vai mazāk nemainīgs. Tomēr nelaimes gadījumu skaits varētu pieaugt turpmākajās desmitgadēs, pieaugot gaisa satiksmes apjomam atbilstīgi prognozēm, kā arī palielinoties gaisa kuģu tehniskajai sarežģītībai.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 996/2010 (3) mērķis ir novērst nelaimes gadījumus, atvieglinot nekavējošas efektīvas un augsti kvalitatīvas drošības izmeklēšanas norisi. Šai regulai nebūtu jāiejaucas nelaimes gadījuma un incidenta izmeklēšanas procesā, ko pārvalda valstu drošības izmeklēšanas iestādes, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 996/2010. Nelaimes gadījuma vai nopietna incidenta situācijā paziņojumu par atgadījumu sniedz arī saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 996/2010. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 996/2010 (3) mērķis ir novērst nelaimes gadījumus, atvieglinot nekavējošas efektīvas un augsti kvalitatīvas drošības izmeklēšanas norisi. Šai regulai nebūtu jāiejaucas nelaimes gadījuma un incidenta izmeklēšanas procesā, ko pārvalda valstu drošības izmeklēšanas iestādes, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 996/2010. Nelaimes gadījuma vai nopietna incidenta situācijā paziņojumu par atgadījumu sniedz arī saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 996/2010.

| (4) | Pastāvošie Savienības tiesību akti, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008 (4) un tās īstenošanas regulas, uzliek konkrētām organizācijām pienākumus izveidot ziņošanas par atgadījumiem sistēmas saistībā ar to lidojumu drošuma pārvaldības sistēmu. Tam, ka organizācijas ievēro Regulu (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas regulas, nebūtu tās jāatbrīvo no pienākuma ievērot šo regulu. Tāpat arī tam, ka organizācijas ievēro šo regulu, nebūtu tās jāatbrīvo no pienākuma ievērot Regulu (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas regulas. Tomēr tam nebūtu jāizraisa divu paralēlu ziņošanas sistēmu izveide, un Regula (EK) Nr. 216/2008, tās īstenošanas regulas un šī regula būtu jāuztver kā savstarpēji papildinošas. |
| --- | --- |

(4)

Pastāvošie Savienības tiesību akti, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008 (4) un tās īstenošanas regulas, uzliek konkrētām organizācijām pienākumus izveidot ziņošanas par atgadījumiem sistēmas saistībā ar to lidojumu drošuma pārvaldības sistēmu. Tam, ka organizācijas ievēro Regulu (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas regulas, nebūtu tās jāatbrīvo no pienākuma ievērot šo regulu. Tāpat arī tam, ka organizācijas ievēro šo regulu, nebūtu tās jāatbrīvo no pienākuma ievērot Regulu (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas regulas. Tomēr tam nebūtu jāizraisa divu paralēlu ziņošanas sistēmu izveide, un Regula (EK) Nr. 216/2008, tās īstenošanas regulas un šī regula būtu jāuztver kā savstarpēji papildinošas.

| (5) | Pieredze liecina, ka bieži vien pirms nelaimes gadījuma ar drošību saistīti incidenti un trūkumi ir liecinājuši par lidojumu drošuma apdraudējumiem. Lidojumu drošuma informācija tāpēc ir svarīgs avots, lai atklātu pastāvošos un iespējamos lidojumu drošuma apdraudējumus. Turklāt, lai arī gūt mācību no nelaimes gadījuma ir ļoti svarīgi, ir konstatēts, ka tīri reaktīvas sistēmu spējas pastāvīgi radīt uzlabojumus ir ierobežotas. Tāpēc reaktīvās sistēmas būtu jāpapildina ar proaktīvām sistēmām, kuras izmanto citus lidojumu drošuma informācijas veidus, lai panāktu efektīvus aviācijas drošības uzlabojumus. Savienībai, tās dalībvalstīm, Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (“Aģentūra”) un organizācijām būtu jādod ieguldījums lidojumu drošuma uzlabošanā, ieviešot proaktīvas un uz faktiem balstītas lidojumu drošuma sistēmas, kas būtu vērstas uz nelaimes gadījumu novēršanu, pamatojoties uz visas atbilstīgās informācijas par lidojumu drošumu, tostarp informācijas par atgadījumiem civilajā aviācijā, analīzi. |
| --- | --- |

(5)

Pieredze liecina, ka bieži vien pirms nelaimes gadījuma ar drošību saistīti incidenti un trūkumi ir liecinājuši par lidojumu drošuma apdraudējumiem. Lidojumu drošuma informācija tāpēc ir svarīgs avots, lai atklātu pastāvošos un iespējamos lidojumu drošuma apdraudējumus. Turklāt, lai arī gūt mācību no nelaimes gadījuma ir ļoti svarīgi, ir konstatēts, ka tīri reaktīvas sistēmu spējas pastāvīgi radīt uzlabojumus ir ierobežotas. Tāpēc reaktīvās sistēmas būtu jāpapildina ar proaktīvām sistēmām, kuras izmanto citus lidojumu drošuma informācijas veidus, lai panāktu efektīvus aviācijas drošības uzlabojumus. Savienībai, tās dalībvalstīm, Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (“Aģentūra”) un organizācijām būtu jādod ieguldījums lidojumu drošuma uzlabošanā, ieviešot proaktīvas un uz faktiem balstītas lidojumu drošuma sistēmas, kas būtu vērstas uz nelaimes gadījumu novēršanu, pamatojoties uz visas atbilstīgās informācijas par lidojumu drošumu, tostarp informācijas par atgadījumiem civilajā aviācijā, analīzi.

| (6) | Lai uzlabotu aviācijas lidojumu drošumu, attiecīgā informācija par civilās aviācijas lidojumu drošumu būtu jāpaziņo, jāapkopo, jāglabā, jāaizsargā, jāizplata, būtu jāveic šādas informācijas apmaiņa, un tā būtu jāanalizē, un uz apkopotās informācijas pamata būtu jāveic attiecīgi drošuma uzlabošanas pasākumi. Šāda proaktīva un uz faktiem balstīta pieeja būtu jāīsteno dalībvalstu attiecīgajām aviācijas drošības iestādēm, organizācijām savas lidojumu drošuma pārvaldības sistēmas satvarā un Aģentūrai. |
| --- | --- |

(6)

Lai uzlabotu aviācijas lidojumu drošumu, attiecīgā informācija par civilās aviācijas lidojumu drošumu būtu jāpaziņo, jāapkopo, jāglabā, jāaizsargā, jāizplata, būtu jāveic šādas informācijas apmaiņa, un tā būtu jāanalizē, un uz apkopotās informācijas pamata būtu jāveic attiecīgi drošuma uzlabošanas pasākumi. Šāda proaktīva un uz faktiem balstīta pieeja būtu jāīsteno dalībvalstu attiecīgajām aviācijas drošības iestādēm, organizācijām savas lidojumu drošuma pārvaldības sistēmas satvarā un Aģentūrai.

| (7) | Prasībām, ko organizācijām piemēro saistībā ar ziņojumiem par atgadījumiem, vajadzētu būt samērīgām ar attiecīgās organizācijas lielumu un tās darbības jomu. Tādēļ varētu būt iespējams – jo īpaši mazāku organizāciju gadījumā – pieņemt lēmumu apvienot vai apkopot organizācijā pienākumus saistībā ar atgadījumiem, dalīties uzdevumos, kas saistīti ar ziņošanu par atgadījumiem, ar citām tāda paša veida organizācijām vai izmantot ārpakalpojumus, ko ar mērķi apkopot, izvērtēt, apstrādāt, analizēt un glabāt ziņas par atgadījumiem sniedz specializētas vienības, kuras apstiprinājušas dalībvalstu kompetentās iestādes. Tādām vienībām būtu jāievēro šajā regulā noteiktie aizsardzības un konfidencialitātes principi. Ārpakalpojumu organizācijai būtu jāuztur pienācīga kontrole pār uzdevumiem, kas veikti, izmantojot ārpakalpojumus, un tai būtu jāuzņemas galīgā pārskatatbildība un atbildība par šajā regulā paredzēto prasību piemērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Prasībām, ko organizācijām piemēro saistībā ar ziņojumiem par atgadījumiem, vajadzētu būt samērīgām ar attiecīgās organizācijas lielumu un tās darbības jomu. Tādēļ varētu būt iespējams – jo īpaši mazāku organizāciju gadījumā – pieņemt lēmumu apvienot vai apkopot organizācijā pienākumus saistībā ar atgadījumiem, dalīties uzdevumos, kas saistīti ar ziņošanu par atgadījumiem, ar citām tāda paša veida organizācijām vai izmantot ārpakalpojumus, ko ar mērķi apkopot, izvērtēt, apstrādāt, analizēt un glabāt ziņas par atgadījumiem sniedz specializētas vienības, kuras apstiprinājušas dalībvalstu kompetentās iestādes. Tādām vienībām būtu jāievēro šajā regulā noteiktie aizsardzības un konfidencialitātes principi. Ārpakalpojumu organizācijai būtu jāuztur pienācīga kontrole pār uzdevumiem, kas veikti, izmantojot ārpakalpojumus, un tai būtu jāuzņemas galīgā pārskatatbildība un atbildība par šajā regulā paredzēto prasību piemērošanu.

| (8) | Ir jānodrošina, ka aviācijas jomas ierindas profesionāļi sistemātiski ziņo par atgadījumiem, kas būtiski apdraud aviācijas drošību. Obligātās ziņošanas sistēmas būtu jāpapildina ar brīvprātīgas ziņošanas sistēmām, un abām sistēmām būtu personām jādod iespēja sniegt ziņas par atgadījumiem saistībā ar aviācijas drošību. Organizācijās, Aģentūrā un dalībvalstu kompetentajās iestādēs būtu jāizveido obligātas un brīvprātīgas ziņošanas sistēmas. Apkopotā informācija būtu jānosūta iestādei, kuras kompetencē ir pienācīga uzraudzība aviācijas lidojumu drošuma uzlabošanas nolūkā. Organizācijām būtu jāanalizē minētie atgadījumi, kas varētu ietekmēt lidojumu drošumu, lai apzinātu lidojumu drošuma apdraudējumus un veiktu jebkādus atbilstīgus vai preventīvus korektīvos pasākumus. Organizācijām savu analīžu sākotnējie rezultāti būtu jāsūta savu dalībvalstu kompetentajai iestādei vai Aģentūrai, un organizācijām būtu arī jānosūta tām galīgie analīzes rezultāti, ja minētie rezultāti uzrāda faktisku vai potenciālu aviācijas drošības risku. Dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Aģentūrai būtu jāievieš līdzīga procedūra attiecībā uz tiem atgadījumiem, par kuriem tām ziņots tieši, un būtu pienācīgi jāuzrauga organizācijas izvērtējums un jebkāds veiktais korektīvais vai preventīvais pasākums. |
| --- | --- |

(8)

Ir jānodrošina, ka aviācijas jomas ierindas profesionāļi sistemātiski ziņo par atgadījumiem, kas būtiski apdraud aviācijas drošību. Obligātās ziņošanas sistēmas būtu jāpapildina ar brīvprātīgas ziņošanas sistēmām, un abām sistēmām būtu personām jādod iespēja sniegt ziņas par atgadījumiem saistībā ar aviācijas drošību. Organizācijās, Aģentūrā un dalībvalstu kompetentajās iestādēs būtu jāizveido obligātas un brīvprātīgas ziņošanas sistēmas. Apkopotā informācija būtu jānosūta iestādei, kuras kompetencē ir pienācīga uzraudzība aviācijas lidojumu drošuma uzlabošanas nolūkā. Organizācijām būtu jāanalizē minētie atgadījumi, kas varētu ietekmēt lidojumu drošumu, lai apzinātu lidojumu drošuma apdraudējumus un veiktu jebkādus atbilstīgus vai preventīvus korektīvos pasākumus. Organizācijām savu analīžu sākotnējie rezultāti būtu jāsūta savu dalībvalstu kompetentajai iestādei vai Aģentūrai, un organizācijām būtu arī jānosūta tām galīgie analīzes rezultāti, ja minētie rezultāti uzrāda faktisku vai potenciālu aviācijas drošības risku. Dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Aģentūrai būtu jāievieš līdzīga procedūra attiecībā uz tiem atgadījumiem, par kuriem tām ziņots tieši, un būtu pienācīgi jāuzrauga organizācijas izvērtējums un jebkāds veiktais korektīvais vai preventīvais pasākums.

| (9) | Dažādu kategoriju personāls, kas strādā vai ir citādi iesaistīts civilajā aviācijā, novēro notikumus, kas ir nozīmīgi nelaimes gadījumu novēršanai. Tādēļ viņiem vajadzētu būt pieejamiem rīkiem, kas viņiem ļauj par tādiem notikumiem ziņot, un būtu jāgarantē viņu aizsardzība. Lai mudinātu darbiniekus ziņot par atgadījumiem un dotu viņiem spēju pilnīgāk novērtēt pozitīvo ietekmi, kāda uz aviācijas drošību ir ziņošanai par atgadījumiem, viņi būtu regulāri jāinformē par pasākumiem, kas veikti ziņošanas par atgadījumiem sistēmu satvarā. |
| --- | --- |

(9)

Dažādu kategoriju personāls, kas strādā vai ir citādi iesaistīts civilajā aviācijā, novēro notikumus, kas ir nozīmīgi nelaimes gadījumu novēršanai. Tādēļ viņiem vajadzētu būt pieejamiem rīkiem, kas viņiem ļauj par tādiem notikumiem ziņot, un būtu jāgarantē viņu aizsardzība. Lai mudinātu darbiniekus ziņot par atgadījumiem un dotu viņiem spēju pilnīgāk novērtēt pozitīvo ietekmi, kāda uz aviācijas drošību ir ziņošanai par atgadījumiem, viņi būtu regulāri jāinformē par pasākumiem, kas veikti ziņošanas par atgadījumiem sistēmu satvarā.

| (10) | Apdraudējumi un riski saistībā ar sarežģītiem ar dzinēju darbināmiem gaisa kuģiem ļoti atšķiras no apdraudējumiem un riskiem, kas saistās ar cita veida gaisa kuģiem. Tādēļ, lai gan šai regulai būtu jāattiecas uz visu aviācijas nozari, tās noteiktajām prasībām vajadzētu būt samērīgām ar dažādu veidu gaisa kuģu darbības jomu un sarežģītību. Attiecīgi informācijai par atgadījumiem, kuros ir iesaistīti gaisa kuģi, kas nav sarežģīti ar dzinēju darbināmi gaisa kuģi, būtu jāpiemēro vienkāršoti ziņošanas pienākumi, kas labāk pielāgoti minētajai aviācijas nozarei. |
| --- | --- |

(10)

Apdraudējumi un riski saistībā ar sarežģītiem ar dzinēju darbināmiem gaisa kuģiem ļoti atšķiras no apdraudējumiem un riskiem, kas saistās ar cita veida gaisa kuģiem. Tādēļ, lai gan šai regulai būtu jāattiecas uz visu aviācijas nozari, tās noteiktajām prasībām vajadzētu būt samērīgām ar dažādu veidu gaisa kuģu darbības jomu un sarežģītību. Attiecīgi informācijai par atgadījumiem, kuros ir iesaistīti gaisa kuģi, kas nav sarežģīti ar dzinēju darbināmi gaisa kuģi, būtu jāpiemēro vienkāršoti ziņošanas pienākumi, kas labāk pielāgoti minētajai aviācijas nozarei.

| (11) | Papildus šajā regulā paredzētajām sistēmām būtu jāsekmē citu līdzekļu izstrāde, lai apkopotu informāciju par lidojumu drošumu un tādējādi apkopotu papildu informāciju, kas varētu veicināt aviācijas drošības uzlabošanu. Ja organizācijām jau ir lidojumu drošuma informācijas apkopošanas sistēmas, kas labi darbojas, tām būtu jāļauj turpināt izmantot minētās sistēmas līdztekus sistēmām, kas jāizveido, piemērojot šo regulu. |
| --- | --- |

(11)

Papildus šajā regulā paredzētajām sistēmām būtu jāsekmē citu līdzekļu izstrāde, lai apkopotu informāciju par lidojumu drošumu un tādējādi apkopotu papildu informāciju, kas varētu veicināt aviācijas drošības uzlabošanu. Ja organizācijām jau ir lidojumu drošuma informācijas apkopošanas sistēmas, kas labi darbojas, tām būtu jāļauj turpināt izmantot minētās sistēmas līdztekus sistēmām, kas jāizveido, piemērojot šo regulu.

| (12) | Drošības izmeklēšanas iestādēm un jebkurai vienībai, kam uzticēta civilās aviācijas lidojumu drošuma regulēšana Savienībā, vajadzētu būt pilnīgai piekļuvei savās valstīs apkopotajām ziņām par atgadījumiem un glabātajiem ziņojumiem par atgadījumiem, lai pieņemtu lēmumu par to, kuru incidentu drošības izmeklēšanu būtu jāveic, kā arī lai noteiktu, kur gūstama mācība aviācijas drošības interesēs, un lai izpildītu savas saistības pārraudzības jomā. |
| --- | --- |

(12)

Drošības izmeklēšanas iestādēm un jebkurai vienībai, kam uzticēta civilās aviācijas lidojumu drošuma regulēšana Savienībā, vajadzētu būt pilnīgai piekļuvei savās valstīs apkopotajām ziņām par atgadījumiem un glabātajiem ziņojumiem par atgadījumiem, lai pieņemtu lēmumu par to, kuru incidentu drošības izmeklēšanu būtu jāveic, kā arī lai noteiktu, kur gūstama mācība aviācijas drošības interesēs, un lai izpildītu savas saistības pārraudzības jomā.

| (13) | Kvalitatīvu un pilnīgu datu esamība ir būtiska, jo, analizējot neprecīzus datus un atvasinot no tiem tendences, var iegūt maldinošus rezultātus un novirzīt centienus uz neatbilstīgu rīcību. Turklāt šādi neprecīzi dati var mazināt tās informācijas ticamību, kas iegūta ziņošanas par atgadījumiem sistēmās. Lai nodrošinātu ziņojumu par atgadījumiem kvalitāti un veicinātu to pilnīgumu, tajos būtu jāiekļauj konkrēta minimālā informācija, kas var būt atšķirīga atkarībā no konkrētās atgadījumu kategorijas. Turklāt būtu jāīsteno procedūras, lai pārbaudītu informācijas kvalitāti un novērstu ziņojuma par atgadījumu neatbilstību sākotnējām apkopotajām ziņām par atgadījumu. Turklāt ar Komisijas atbalstu būtu jāizstrādā piemērots pamatnostādņu materiāls, īpaši, lai nodrošinātu datu kvalitāti un veicinātu to pilnīgumu, kā arī nodrošinātu datu konsekventu un vienotu iekļaušanu datubāzēs. Lai sniegtu vajadzīgo atbalstu, būtu jāorganizē arī semināri, īpaši tas būtu jādara Komisijai. |
| --- | --- |

(13)

Kvalitatīvu un pilnīgu datu esamība ir būtiska, jo, analizējot neprecīzus datus un atvasinot no tiem tendences, var iegūt maldinošus rezultātus un novirzīt centienus uz neatbilstīgu rīcību. Turklāt šādi neprecīzi dati var mazināt tās informācijas ticamību, kas iegūta ziņošanas par atgadījumiem sistēmās. Lai nodrošinātu ziņojumu par atgadījumiem kvalitāti un veicinātu to pilnīgumu, tajos būtu jāiekļauj konkrēta minimālā informācija, kas var būt atšķirīga atkarībā no konkrētās atgadījumu kategorijas. Turklāt būtu jāīsteno procedūras, lai pārbaudītu informācijas kvalitāti un novērstu ziņojuma par atgadījumu neatbilstību sākotnējām apkopotajām ziņām par atgadījumu. Turklāt ar Komisijas atbalstu būtu jāizstrādā piemērots pamatnostādņu materiāls, īpaši, lai nodrošinātu datu kvalitāti un veicinātu to pilnīgumu, kā arī nodrošinātu datu konsekventu un vienotu iekļaušanu datubāzēs. Lai sniegtu vajadzīgo atbalstu, būtu jāorganizē arī semināri, īpaši tas būtu jādara Komisijai.

| (14) | Komisijai būtu jāizveido vienota Eiropas riska klasifikācijas shēma, lai, aplūkojot atsevišķus paaugstināta riska atgadījumus, kas attiecas uz lidojumu drošumu, nodrošinātu nepieciešamās tūlītējās rīcības noteikšanu. Pēc iepazīšanās ar kopsavilkuma informāciju minētajai shēmai arī būtu jādod iespēja apzināt galvenās riska jomas. Šādai shēmai būtu jāpalīdz attiecīgajām vienībām izvērtēt atgadījumus un noteikt, kurā jomā būtu jākoncentrē to pūliņi. Vienotai Eiropas riska klasifikācijas shēmai būtu jāveicina integrēta un saskaņota pieeja riska pārvaldībai visā Eiropas aviācijas sistēmā un tādējādi jādod iespēja organizācijām, dalībvalstīm, Komisijai un Aģentūrai saskaņoti pievērsties centieniem uzlabot lidojumu drošumu. |
| --- | --- |

(14)

Komisijai būtu jāizveido vienota Eiropas riska klasifikācijas shēma, lai, aplūkojot atsevišķus paaugstināta riska atgadījumus, kas attiecas uz lidojumu drošumu, nodrošinātu nepieciešamās tūlītējās rīcības noteikšanu. Pēc iepazīšanās ar kopsavilkuma informāciju minētajai shēmai arī būtu jādod iespēja apzināt galvenās riska jomas. Šādai shēmai būtu jāpalīdz attiecīgajām vienībām izvērtēt atgadījumus un noteikt, kurā jomā būtu jākoncentrē to pūliņi. Vienotai Eiropas riska klasifikācijas shēmai būtu jāveicina integrēta un saskaņota pieeja riska pārvaldībai visā Eiropas aviācijas sistēmā un tādējādi jādod iespēja organizācijām, dalībvalstīm, Komisijai un Aģentūrai saskaņoti pievērsties centieniem uzlabot lidojumu drošumu.

| (15) | Vienotai Eiropas riska klasifikācijas shēmai, pamatojoties uz kopsavilkuma informāciju no Eiropas perspektīvas, arī būtu jādara iespējamu svarīgu riska jomu apzināšanu Savienībā un atbalstīt darbu, kas ieguldīts Eiropas aviācijas drošības programmas un Eiropas aviācijas drošības plāna jomā. Komisijai būtu jāsniedz pienācīgs atbalsts, lai nodrošinātu konsekventu un vienotu riska klasifikāciju dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(15)

Vienotai Eiropas riska klasifikācijas shēmai, pamatojoties uz kopsavilkuma informāciju no Eiropas perspektīvas, arī būtu jādara iespējamu svarīgu riska jomu apzināšanu Savienībā un atbalstīt darbu, kas ieguldīts Eiropas aviācijas drošības programmas un Eiropas aviācijas drošības plāna jomā. Komisijai būtu jāsniedz pienācīgs atbalsts, lai nodrošinātu konsekventu un vienotu riska klasifikāciju dalībvalstīs.

| (16) | Lai atvieglinātu informācijas apmaiņu, ziņojumi par atgadījumiem būtu jāglabā datubāzēs, kurām būtu jābūt saderīgām ar Eiropas koordinācijas centra gaisa kuģu atgadījumu ziņošanas sistēmu (Eccairs) (programmatūra, ko ziņojumu par atgadījumiem glabāšanai izmanto visas dalībvalstis un Eiropas Centrālais repozitorijs) un ADREP taksonomiju (Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) taksonomija, kas arī tiek izmantota Eccairs programmatūrā). Aģentūrai un Komisijai būtu jānodrošina tehniskais atbalsts sistēmu savstarpējai izmantojamībai. |
| --- | --- |

(16)

Lai atvieglinātu informācijas apmaiņu, ziņojumi par atgadījumiem būtu jāglabā datubāzēs, kurām būtu jābūt saderīgām ar Eiropas koordinācijas centra gaisa kuģu atgadījumu ziņošanas sistēmu (Eccairs) (programmatūra, ko ziņojumu par atgadījumiem glabāšanai izmanto visas dalībvalstis un Eiropas Centrālais repozitorijs) un ADREP taksonomiju (Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) taksonomija, kas arī tiek izmantota Eccairs programmatūrā). Aģentūrai un Komisijai būtu jānodrošina tehniskais atbalsts sistēmu savstarpējai izmantojamībai.

| (17) | Organizācijām vienā vai vairākās datubāzēs būtu jāglabā ziņojumi par atgadījumiem, kuru pamatā ir ziņas par atgadījumiem, kas apkopotas saskaņā ar obligātās un, attiecīgā gadījumā, brīvprātīgās ziņošanas sistēmām. Vajadzētu būt iespējamam, ka datubāzes sarežģītība ir samērīga ar attiecīgās organizācijas lielumu un/vai tās nozīmi saistībā ar šīs regulas mērķiem, un tai būtu jāsastāv vismaz no datu datnes, kurā iekļauti vienotie obligātie datu lauki un, attiecīgā gadījumā, specifiski obligātie datu lauki. |
| --- | --- |

(17)

Organizācijām vienā vai vairākās datubāzēs būtu jāglabā ziņojumi par atgadījumiem, kuru pamatā ir ziņas par atgadījumiem, kas apkopotas saskaņā ar obligātās un, attiecīgā gadījumā, brīvprātīgās ziņošanas sistēmām. Vajadzētu būt iespējamam, ka datubāzes sarežģītība ir samērīga ar attiecīgās organizācijas lielumu un/vai tās nozīmi saistībā ar šīs regulas mērķiem, un tai būtu jāsastāv vismaz no datu datnes, kurā iekļauti vienotie obligātie datu lauki un, attiecīgā gadījumā, specifiski obligātie datu lauki.

| (18) | Ja atgadījumā ir iesaistīts kādā dalībvalstī reģistrēts gaisa kuģis vai tāds gaisa kuģis, kura ekspluatants ir organizācija, kas kādā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību, par to būtu jāziņo arī tad, ja šis atgadījums noticis ārpus minētās dalībvalsts teritorijas. |
| --- | --- |

(18)

Ja atgadījumā ir iesaistīts kādā dalībvalstī reģistrēts gaisa kuģis vai tāds gaisa kuģis, kura ekspluatants ir organizācija, kas kādā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību, par to būtu jāziņo arī tad, ja šis atgadījums noticis ārpus minētās dalībvalsts teritorijas.

| (19) | Savienībā būtu jāapmainās ar informāciju par atgadījumiem, lai uzlabotu iespējas konstatēt faktiskus vai potenciālus apdraudējumus. Šai informācijas apmaiņai būtu arī jādod iespēja dalībvalstīm piekļūt visai informācijai par tiem atgadījumiem, kas notikuši to teritorijā vai to gaisa telpā, bet par kuriem ziņots citai dalībvalstij. Tam arī būtu jādod iespēja Aģentūrai iegūt precīzu informāciju par atgadījumiem un piekļūt visiem Savienībā apkopotajiem ziņojumiem par atgadījumiem, lai vajadzības gadījumā veiktu korektīvus pasākumus nolūkā novērst Savienībā konstatētu risku. Šai informācijas apmaiņai būtu jādod iespēja dalībvalstu kompetentajām iestādēm iegūt precīzu informāciju par atgadījumiem to gaisa telpā un vajadzības gadījumā veikt korektīvus pasākumus nolūkā novērst to teritorijā konstatētu risku. |
| --- | --- |

(19)

Savienībā būtu jāapmainās ar informāciju par atgadījumiem, lai uzlabotu iespējas konstatēt faktiskus vai potenciālus apdraudējumus. Šai informācijas apmaiņai būtu arī jādod iespēja dalībvalstīm piekļūt visai informācijai par tiem atgadījumiem, kas notikuši to teritorijā vai to gaisa telpā, bet par kuriem ziņots citai dalībvalstij. Tam arī būtu jādod iespēja Aģentūrai iegūt precīzu informāciju par atgadījumiem un piekļūt visiem Savienībā apkopotajiem ziņojumiem par atgadījumiem, lai vajadzības gadījumā veiktu korektīvus pasākumus nolūkā novērst Savienībā konstatētu risku. Šai informācijas apmaiņai būtu jādod iespēja dalībvalstu kompetentajām iestādēm iegūt precīzu informāciju par atgadījumiem to gaisa telpā un vajadzības gadījumā veikt korektīvus pasākumus nolūkā novērst to teritorijā konstatētu risku.

| (20) | Apmaiņas ar informāciju par atgadījumiem mērķim vajadzētu būt novērst aviācijas nelaimes gadījumus un incidentus. Tas nebūtu jāizmanto, lai noteiktu vainīgo vai sauktu pie atbildības vai lai noteiktu drošuma rādītāju kritērijus. |
| --- | --- |

(20)

Apmaiņas ar informāciju par atgadījumiem mērķim vajadzētu būt novērst aviācijas nelaimes gadījumus un incidentus. Tas nebūtu jāizmanto, lai noteiktu vainīgo vai sauktu pie atbildības vai lai noteiktu drošuma rādītāju kritērijus.

| (21) | Visiedarbīgākais veids, kā nodrošināt liela lidojumu drošuma informācijas apjoma apmaiņu starp dalībvalstīm, Komisiju un Aģentūru, ir – izmantojot Eiropas Centrālo repozitoriju ar noteikumu, ka dalībvalstīm, Komisijai un Aģentūrai ir tam pilnīga piekļuve. |
| --- | --- |

(21)

Visiedarbīgākais veids, kā nodrošināt liela lidojumu drošuma informācijas apjoma apmaiņu starp dalībvalstīm, Komisiju un Aģentūru, ir – izmantojot Eiropas Centrālo repozitoriju ar noteikumu, ka dalībvalstīm, Komisijai un Aģentūrai ir tam pilnīga piekļuve.

| (22) | Visa ar lidojumu drošumu saistītā informācija, kura iegūta no ziņojumiem par atgadījumiem, kas tiek apkopoti Savienībā, būtu laikus jāpārsūta uz Eiropas Centrālo repozitoriju. Tam būtu jāietver ne vien informācijas par incidentiem apkopošana, bet arī informācija par nelaimes gadījumiem un nopietnu incidentu izmeklēšanu, ievērojot Regulu (ES) Nr. 996/2010. |
| --- | --- |

(22)

Visa ar lidojumu drošumu saistītā informācija, kura iegūta no ziņojumiem par atgadījumiem, kas tiek apkopoti Savienībā, būtu laikus jāpārsūta uz Eiropas Centrālo repozitoriju. Tam būtu jāietver ne vien informācijas par incidentiem apkopošana, bet arī informācija par nelaimes gadījumiem un nopietnu incidentu izmeklēšanu, ievērojot Regulu (ES) Nr. 996/2010.

| (23) | Šī regula būtu jāpiemēro organizāciju, dalībvalstu un Aģentūras datubāzēs glabātajai informācijai par atgadījumiem. |
| --- | --- |

(23)

Šī regula būtu jāpiemēro organizāciju, dalībvalstu un Aģentūras datubāzēs glabātajai informācijai par atgadījumiem.

| (24) | Visai Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautajai ar lidojumu drošību saistītajai informācijai vajadzētu būt pieejamai vienībām, kurām uzticēta civilās aviācijas lidojumu drošuma regulēšana Savienībā, tostarp Aģentūrai un iestādēm, kas atbild par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu Savienībā. |
| --- | --- |

(24)

Visai Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautajai ar lidojumu drošību saistītajai informācijai vajadzētu būt pieejamai vienībām, kurām uzticēta civilās aviācijas lidojumu drošuma regulēšana Savienībā, tostarp Aģentūrai un iestādēm, kas atbild par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu Savienībā.

| (25) | Ieinteresētajām personām vajadzētu būt iespējamam pieprasīt piekļuvi konkrētai Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautai informācijai, ievērojot noteikumus attiecībā uz šādas informācijas konfidencialitāti un iesaistīto personu anonimitāti. |
| --- | --- |

(25)

Ieinteresētajām personām vajadzētu būt iespējamam pieprasīt piekļuvi konkrētai Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautai informācijai, ievērojot noteikumus attiecībā uz šādas informācijas konfidencialitāti un iesaistīto personu anonimitāti.

| (26) | Ņemot vērā, ka valsts kontaktpunkti ir vislabāk informēti par ieinteresētajām personām, kas veic uzņēmējdarbību konkrētajā dalībvalstī, katram valsts kontaktpunktam būtu jāapstrādā pieprasījumi, kurus iesniegušas ieinteresētās personas, kas veic uzņēmējdarbību tā dalībvalsts teritorijā. Komisijai būtu jāapstrādā pieprasījumi, kurus iesniegušas trešo valstu vai starptautisku organizāciju ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā, ka valsts kontaktpunkti ir vislabāk informēti par ieinteresētajām personām, kas veic uzņēmējdarbību konkrētajā dalībvalstī, katram valsts kontaktpunktam būtu jāapstrādā pieprasījumi, kurus iesniegušas ieinteresētās personas, kas veic uzņēmējdarbību tā dalībvalsts teritorijā. Komisijai būtu jāapstrādā pieprasījumi, kurus iesniegušas trešo valstu vai starptautisku organizāciju ieinteresētās personas.

| (27) | Ziņojumos par atgadījumiem iekļautā informācija būtu jāanalizē un drošības riski – jāapzina. Būtu jānosaka un laikus jāīsteno jebkuri atbilstīgi pasākumi aviācijas drošības uzlabošanai. Informācija par atgadījumu analīzi un turpmākiem pasākumiem būtu jāizplata organizācijās, dalībvalstu kompetentajās iestādēs un Aģentūrā, jo atgriezeniskas saites sniegšana par ziņotajiem atgadījumiem ir labs stimuls personām, lai tās ziņotu par atgadījumiem. Attiecīgā gadījumā un ja iespējams, informācija par atgadījumu analīzi un turpmākiem pasākumiem būtu jāsniedz arī tām personām, kuras par atgadījumiem ir tieši ziņojušas dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai Aģentūrai. Šajā atgriezeniskajā saitē būtu jāievēro noteikumi par konfidencialitāti un aizsardzību attiecībā uz ziņotāju un ziņojumā par atgadījumiem minētajām personām, ievērojot šo regulu. |
| --- | --- |

(27)

Ziņojumos par atgadījumiem iekļautā informācija būtu jāanalizē un drošības riski – jāapzina. Būtu jānosaka un laikus jāīsteno jebkuri atbilstīgi pasākumi aviācijas drošības uzlabošanai. Informācija par atgadījumu analīzi un turpmākiem pasākumiem būtu jāizplata organizācijās, dalībvalstu kompetentajās iestādēs un Aģentūrā, jo atgriezeniskas saites sniegšana par ziņotajiem atgadījumiem ir labs stimuls personām, lai tās ziņotu par atgadījumiem. Attiecīgā gadījumā un ja iespējams, informācija par atgadījumu analīzi un turpmākiem pasākumiem būtu jāsniedz arī tām personām, kuras par atgadījumiem ir tieši ziņojušas dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai Aģentūrai. Šajā atgriezeniskajā saitē būtu jāievēro noteikumi par konfidencialitāti un aizsardzību attiecībā uz ziņotāju un ziņojumā par atgadījumiem minētajām personām, ievērojot šo regulu.

| (28) | Šai regulai būtu jāpalīdz dalībvalstīm, Aģentūrai un organizācijām pārvaldīt aviācijas drošības riskus. Organizāciju lidojumu drošuma pārvaldības sistēmas tiek papildinātas ar dalībvalstu un Aģentūras lidojumu drošuma pārvaldības sistēmām. Organizācijas pārvalda lidojumu drošuma riskus saistībā ar savām konkrētajām darbībām, savukārt dalībvalstu kompetentās iestādes un Aģentūra pārvalda lidojumu drošuma riskus dalībvalstīm un Savienības aviācijas sistēmām kopumā, risinot kopīgus aviācijas drošības riskus savā attiecīgajā dalībvalstī vai Savienības mērogā. Aģentūras un dalībvalstu kompetento iestāžu atbildībai nebūtu jāatbrīvo organizācijas no to tiešās atbildības attiecībā uz lidojumu drošuma pārvaldību, kas saistās ar produktiem un pakalpojumiem, ko tās nodrošina. Šajā nolūkā organizācijām būtu jāapkopo un jāanalizē informācija par atgadījumiem, lai apzinātu un mazinātu ar savām darbībām saistītos apdraudējumus. Tām arī būtu jāizvērtē saistītie lidojumu drošuma riski un jāpiešķir resursi, lai veiktu nekavējošus un atbilstīgus lidojumu drošuma risku mazināšanas pasākumus. Process tā kopumā būtu jāpārrauga attiecīgajai kompetentajai iestādei, kurai vajadzības gadījumā būtu jāpieprasa, lai tiktu veikta papildu darbība ar mērķi nodrošināt, ka lidojumu drošuma trūkumi tiek pareizi novērsti. No otras puses, dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Aģentūrai būtu jāpapildina organizāciju lidojumu drošuma pārvaldības sistēmas attiecīgi dalībvalsts un Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

(28)

Šai regulai būtu jāpalīdz dalībvalstīm, Aģentūrai un organizācijām pārvaldīt aviācijas drošības riskus. Organizāciju lidojumu drošuma pārvaldības sistēmas tiek papildinātas ar dalībvalstu un Aģentūras lidojumu drošuma pārvaldības sistēmām. Organizācijas pārvalda lidojumu drošuma riskus saistībā ar savām konkrētajām darbībām, savukārt dalībvalstu kompetentās iestādes un Aģentūra pārvalda lidojumu drošuma riskus dalībvalstīm un Savienības aviācijas sistēmām kopumā, risinot kopīgus aviācijas drošības riskus savā attiecīgajā dalībvalstī vai Savienības mērogā. Aģentūras un dalībvalstu kompetento iestāžu atbildībai nebūtu jāatbrīvo organizācijas no to tiešās atbildības attiecībā uz lidojumu drošuma pārvaldību, kas saistās ar produktiem un pakalpojumiem, ko tās nodrošina. Šajā nolūkā organizācijām būtu jāapkopo un jāanalizē informācija par atgadījumiem, lai apzinātu un mazinātu ar savām darbībām saistītos apdraudējumus. Tām arī būtu jāizvērtē saistītie lidojumu drošuma riski un jāpiešķir resursi, lai veiktu nekavējošus un atbilstīgus lidojumu drošuma risku mazināšanas pasākumus. Process tā kopumā būtu jāpārrauga attiecīgajai kompetentajai iestādei, kurai vajadzības gadījumā būtu jāpieprasa, lai tiktu veikta papildu darbība ar mērķi nodrošināt, ka lidojumu drošuma trūkumi tiek pareizi novērsti. No otras puses, dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Aģentūrai būtu jāpapildina organizāciju lidojumu drošuma pārvaldības sistēmas attiecīgi dalībvalsts un Eiropas mērogā.

| (29) | Kad dalībvalstis nosaka, kāds pasākums jāiekļauj to valsts lidojumu drošuma programmā un valsts lidojumu drošuma plānā, un lai nodrošinātu, ka pasākums balstās uz faktiem, tām būtu jāizmanto informācija, kas iegūta no apkopotajiem ziņojumiem par atgadījumiem un no to analīzes. Valsts lidojumu drošuma programma un valsts lidojumu drošuma plāns tiek papildināti Eiropas mērogā ar Eiropas aviācijas drošības programmu un Eiropas aviācijas drošības plānu. |
| --- | --- |

(29)

Kad dalībvalstis nosaka, kāds pasākums jāiekļauj to valsts lidojumu drošuma programmā un valsts lidojumu drošuma plānā, un lai nodrošinātu, ka pasākums balstās uz faktiem, tām būtu jāizmanto informācija, kas iegūta no apkopotajiem ziņojumiem par atgadījumiem un no to analīzes. Valsts lidojumu drošuma programma un valsts lidojumu drošuma plāns tiek papildināti Eiropas mērogā ar Eiropas aviācijas drošības programmu un Eiropas aviācijas drošības plānu.

| (30) | Ņemot vērā to, ka mērķi – proti, uzlabot aviācijas drošību, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo dalībvalstu administrētās atsevišķās ziņošanas sistēmas ir neefektīvākas par koordinētu informācijas apmaiņas tīklu, kas ļauj Savienības līmenī apzināt iespējamas lidojumu drošuma problēmas un galvenās riska jomas, valstu līmenī veiktā analīze būtu jāpapildina ar Savienības līmeņa analīzi un turpmākiem pasākumiem, lai nodrošinātu sekmīgāku izvairīšanos no aviācijas nelaimes gadījumiem un incidentiem. Šis uzdevums Savienības līmenī būtu jāpilda aviācijas drošības analītiķu tīklam koordinācijā ar Aģentūru un Komisiju. Minētajam tīklam būtu jāvar pieņemt vienprātīgu lēmumu uzaicināt uz savām sanāksmēm citus novērotājus, tostarp nozares darbiniekus vai pārstāvjus. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā to, ka mērķi – proti, uzlabot aviācijas drošību, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo dalībvalstu administrētās atsevišķās ziņošanas sistēmas ir neefektīvākas par koordinētu informācijas apmaiņas tīklu, kas ļauj Savienības līmenī apzināt iespējamas lidojumu drošuma problēmas un galvenās riska jomas, valstu līmenī veiktā analīze būtu jāpapildina ar Savienības līmeņa analīzi un turpmākiem pasākumiem, lai nodrošinātu sekmīgāku izvairīšanos no aviācijas nelaimes gadījumiem un incidentiem. Šis uzdevums Savienības līmenī būtu jāpilda aviācijas drošības analītiķu tīklam koordinācijā ar Aģentūru un Komisiju. Minētajam tīklam būtu jāvar pieņemt vienprātīgu lēmumu uzaicināt uz savām sanāksmēm citus novērotājus, tostarp nozares darbiniekus vai pārstāvjus.

| (31) | Eiropas aviācijas drošības programmai un Eiropas aviācijas drošības plānam būtu jo īpaši jāizmanto aviācijas drošības analītiķu tīkla darbs, lai noteiktu, kāds pasākums jāīsteno Savienības līmenī tādā perspektīvā, kuras pamatā ir fakti. |
| --- | --- |

(31)

Eiropas aviācijas drošības programmai un Eiropas aviācijas drošības plānam būtu jo īpaši jāizmanto aviācijas drošības analītiķu tīkla darbs, lai noteiktu, kāds pasākums jāīsteno Savienības līmenī tādā perspektīvā, kuras pamatā ir fakti.

| (32) | Būtu jāsniedz plašākai sabiedrībai vispārēja kopsavilkuma informācija par aviācijas drošības līmeni dalībvalstīs un Savienībā. Minētajā informācijā būtu jo īpaši jāatspoguļo tendences un analīze, kas veikta, dalībvalstīm īstenojot šo regulu, kā arī informācija par Eiropas Centrālā repozitorija saturu kopsavilkuma veidā, un to var sniegt, publicējot informāciju par lidojumu drošuma darbības rādītājiem (SPI). |
| --- | --- |

(32)

Būtu jāsniedz plašākai sabiedrībai vispārēja kopsavilkuma informācija par aviācijas drošības līmeni dalībvalstīs un Savienībā. Minētajā informācijā būtu jo īpaši jāatspoguļo tendences un analīze, kas veikta, dalībvalstīm īstenojot šo regulu, kā arī informācija par Eiropas Centrālā repozitorija saturu kopsavilkuma veidā, un to var sniegt, publicējot informāciju par lidojumu drošuma darbības rādītājiem (SPI).

| (33) | Civilās aviācijas drošības sistēma ir izveidota, pamatojoties uz atgriezenisko saiti un pieredzi, kas gūta nelaimes gadījumos un incidentos. Ziņošana par atgadījumu un informācijas par atgadījumu izmantošana lidojumu drošuma uzlabošanai balstās uz uzticēšanās saikni starp ziņotāju un vienību, kas atbild par informācijas apkopošanu un izvērtēšanu. Šajā sakarā ir stingri jāpiemēro konfidencialitātes noteikumi. Šie principi – aizsargāt ar lidojumu drošumu saistītu informāciju no neatbilstīgas izmantošanas un ierobežot piekļuvi Eiropas Centrālajam repozitorijam ar tikai tām ieinteresētajām personām, kas līdzdarbojas civilās aviācijas drošības uzlabošanā, – ir ieviesti, lai nodrošinātu nepārtrauktu ar lidojumu drošumu saistītās informācijas pieejamību, uz kuras pamata varētu atbilstīgi un laikus veikt preventīvu pasākumu un uzlabot aviācijas drošību. Šajā sakarā būtu pienācīgi jāaizsargā sensitīva ar lidojumu drošumu saistīta informācija un jānodrošina tās apkopošana, garantējot šīs informācijas konfidencialitāti, informācijas avota aizsardzību un nodrošinot civilās aviācijas ziņošanas sistēmās par atgadījumiem nodarbinātā personāla uzticēšanos. Būtu jāievieš pienācīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka ziņošanas par atgadījumiem shēmas satvarā apkopotajai informācijai saglabā konfidencialitāti un ka piekļuve Eiropas Centrālajam repozitorijam ir ierobežota. Valstu noteikumos par informācijas brīvību būtu jāņem vērā šādas informācijas nepieciešamā konfidencialitāte. Apkopotā informācija būtu pienācīgi jāaizsargā pret neatļautu izmantošanu vai izpaušanu. Tā būtu jāizmanto tikai un vienīgi aviācijas drošības uzturēšanas vai uzlabošanas nolūkā, un tā nebūtu jāizmanto, lai noteiktu vainīgo vai sauktu pie atbildības. |
| --- | --- |

(33)

Civilās aviācijas drošības sistēma ir izveidota, pamatojoties uz atgriezenisko saiti un pieredzi, kas gūta nelaimes gadījumos un incidentos. Ziņošana par atgadījumu un informācijas par atgadījumu izmantošana lidojumu drošuma uzlabošanai balstās uz uzticēšanās saikni starp ziņotāju un vienību, kas atbild par informācijas apkopošanu un izvērtēšanu. Šajā sakarā ir stingri jāpiemēro konfidencialitātes noteikumi. Šie principi – aizsargāt ar lidojumu drošumu saistītu informāciju no neatbilstīgas izmantošanas un ierobežot piekļuvi Eiropas Centrālajam repozitorijam ar tikai tām ieinteresētajām personām, kas līdzdarbojas civilās aviācijas drošības uzlabošanā, – ir ieviesti, lai nodrošinātu nepārtrauktu ar lidojumu drošumu saistītās informācijas pieejamību, uz kuras pamata varētu atbilstīgi un laikus veikt preventīvu pasākumu un uzlabot aviācijas drošību. Šajā sakarā būtu pienācīgi jāaizsargā sensitīva ar lidojumu drošumu saistīta informācija un jānodrošina tās apkopošana, garantējot šīs informācijas konfidencialitāti, informācijas avota aizsardzību un nodrošinot civilās aviācijas ziņošanas sistēmās par atgadījumiem nodarbinātā personāla uzticēšanos. Būtu jāievieš pienācīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka ziņošanas par atgadījumiem shēmas satvarā apkopotajai informācijai saglabā konfidencialitāti un ka piekļuve Eiropas Centrālajam repozitorijam ir ierobežota. Valstu noteikumos par informācijas brīvību būtu jāņem vērā šādas informācijas nepieciešamā konfidencialitāte. Apkopotā informācija būtu pienācīgi jāaizsargā pret neatļautu izmantošanu vai izpaušanu. Tā būtu jāizmanto tikai un vienīgi aviācijas drošības uzturēšanas vai uzlabošanas nolūkā, un tā nebūtu jāizmanto, lai noteiktu vainīgo vai sauktu pie atbildības.

| (34) | Lai nodrošinātu darbinieku vai līgumdarbinieku uzticēšanos organizācijas ziņošanas par atgadījumiem sistēmai, informācija, ko satur ziņojumi par atgadījumiem, būtu pienācīgi jāaizsargā un nebūtu jāizmanto citiem mērķiem kā vien aviācijas drošības uzturēšanai vai uzlabošanai. Iekšējiem “taisnīguma kultūras” noteikumiem, ko organizācijas pieņēmušas, ievērojot šo regulu, būtu jo īpaši jāveicina šā mērķa sasniegšana. Iedarbīgs veids šā mērķa sasniegšanai var būt tas, ka nodaļas, kuras izskata ziņojumus par atgadījumiem, tiek skaidri nošķirtas no pārējās organizācijas, tādējādi ierobežojot tādu personas datu vai informācijas pārsūtīšanu, kas ļauj identificēt ziņotāju vai citas personas, kuras minētas ziņojumos par atgadījumu. |
| --- | --- |

(34)

Lai nodrošinātu darbinieku vai līgumdarbinieku uzticēšanos organizācijas ziņošanas par atgadījumiem sistēmai, informācija, ko satur ziņojumi par atgadījumiem, būtu pienācīgi jāaizsargā un nebūtu jāizmanto citiem mērķiem kā vien aviācijas drošības uzturēšanai vai uzlabošanai. Iekšējiem “taisnīguma kultūras” noteikumiem, ko organizācijas pieņēmušas, ievērojot šo regulu, būtu jo īpaši jāveicina šā mērķa sasniegšana. Iedarbīgs veids šā mērķa sasniegšanai var būt tas, ka nodaļas, kuras izskata ziņojumus par atgadījumiem, tiek skaidri nošķirtas no pārējās organizācijas, tādējādi ierobežojot tādu personas datu vai informācijas pārsūtīšanu, kas ļauj identificēt ziņotāju vai citas personas, kuras minētas ziņojumos par atgadījumu.

| (35) | Ziņotājs vai persona, kas ir minēta ziņojumos par atgadījumu, būtu pienācīgi jāaizsargā. Šajā sakarā ziņojumi par atgadījumiem būtu jādeidentificē, un informācija par ziņotāja identitāti un par personām, kas minētas ziņojumos par atgadījumu, nebūtu jāreģistrē datubāzēs. |
| --- | --- |

(35)

Ziņotājs vai persona, kas ir minēta ziņojumos par atgadījumu, būtu pienācīgi jāaizsargā. Šajā sakarā ziņojumi par atgadījumiem būtu jādeidentificē, un informācija par ziņotāja identitāti un par personām, kas minētas ziņojumos par atgadījumu, nebūtu jāreģistrē datubāzēs.

| (36) | Turklāt civilās aviācijas sistēmai būtu jāsekmē “lidojumu drošuma kultūra”, atvieglinot brīvprātīgo ziņošanu par atgadījumiem un tādējādi sekmējot “taisnīguma kultūras” principa iesakņošanos. “Taisnīguma kultūra” ir būtisks elements plašākā jēdzienā “lidojumu drošuma kultūra”, kas savukārt ir stabilas lidojumu drošuma pārvaldības sistēmas stūrakmens. Videi, kas ietver “lidojumu drošuma kultūru”, nebūtu jākavē pieņemt pasākumu, ja tas nepieciešams aviācijas drošības līmeņa uzturēšanai vai uzlabošanai. |
| --- | --- |

(36)

Turklāt civilās aviācijas sistēmai būtu jāsekmē “lidojumu drošuma kultūra”, atvieglinot brīvprātīgo ziņošanu par atgadījumiem un tādējādi sekmējot “taisnīguma kultūras” principa iesakņošanos. “Taisnīguma kultūra” ir būtisks elements plašākā jēdzienā “lidojumu drošuma kultūra”, kas savukārt ir stabilas lidojumu drošuma pārvaldības sistēmas stūrakmens. Videi, kas ietver “lidojumu drošuma kultūru”, nebūtu jākavē pieņemt pasākumu, ja tas nepieciešams aviācijas drošības līmeņa uzturēšanai vai uzlabošanai.

| (37) | “Taisnīguma kultūrai” būtu jāmudina personas ziņot informāciju, kas ir saistīta ar lidojumu drošumu. Tomēr tai nebūtu personas jāatbrīvo no savu parasto pienākumu pildīšanas. Šajā ziņā nebūtu jārada nelabvēlīgas sekas darbiniekiem un līgumdarbiniekiem, pamatojoties uz informāciju, kas ir sniegta, ievērojot šo regulu, izņemot tīša pārkāpuma gadījumos vai ja ir nepārprotami, smagi un nopietni ignorēts acīmredzams risks un ir pilnīgi pārkāpta profesionālā atbildība rīkoties tā, kā attiecīgajos apstākļos ir skaidri nepieciešams, tādējādi izraisot paredzamu kaitējumu personai vai īpašumam, vai kas krasi apdraud aviācijas drošības līmeni. |
| --- | --- |

(37)

“Taisnīguma kultūrai” būtu jāmudina personas ziņot informāciju, kas ir saistīta ar lidojumu drošumu. Tomēr tai nebūtu personas jāatbrīvo no savu parasto pienākumu pildīšanas. Šajā ziņā nebūtu jārada nelabvēlīgas sekas darbiniekiem un līgumdarbiniekiem, pamatojoties uz informāciju, kas ir sniegta, ievērojot šo regulu, izņemot tīša pārkāpuma gadījumos vai ja ir nepārprotami, smagi un nopietni ignorēts acīmredzams risks un ir pilnīgi pārkāpta profesionālā atbildība rīkoties tā, kā attiecīgajos apstākļos ir skaidri nepieciešams, tādējādi izraisot paredzamu kaitējumu personai vai īpašumam, vai kas krasi apdraud aviācijas drošības līmeni.

| (38) | Lai mudinātu ziņošanu par atgadījumiem, būtu atbilstīgi aizsargāt ne tikai ziņotājus, bet arī personas, kuras minētas attiecīgajos ziņojumos par atgadījumu. Tomēr minētajai aizsardzībai nebūtu jāatbrīvo šīs personas no viņu ziņošanas pienākumiem, ievērojot šo regulu. Jo īpaši situācijā, ja persona, kura minēta ziņojumā par atgadījumu un kurai pašai ir pienākums ziņot par to pašu atgadījumu, tīši par to neziņo, tad minētajai personai būtu jāzaudē sava aizsardzība un tai vajadzētu būt pakļautai sankcijām, piemērojot šo regulu. |
| --- | --- |

(38)

Lai mudinātu ziņošanu par atgadījumiem, būtu atbilstīgi aizsargāt ne tikai ziņotājus, bet arī personas, kuras minētas attiecīgajos ziņojumos par atgadījumu. Tomēr minētajai aizsardzībai nebūtu jāatbrīvo šīs personas no viņu ziņošanas pienākumiem, ievērojot šo regulu. Jo īpaši situācijā, ja persona, kura minēta ziņojumā par atgadījumu un kurai pašai ir pienākums ziņot par to pašu atgadījumu, tīši par to neziņo, tad minētajai personai būtu jāzaudē sava aizsardzība un tai vajadzētu būt pakļautai sankcijām, piemērojot šo regulu.

| (39) | Neskarot valstu krimināltiesību aktus un pareizu tiesas spriešanu, ir svarīgi skaidri novilkt robežu tam, cik tālu ziņotājs un citas personas, kas minētas ziņojumos par atgadījumu, tiek aizsargātas no nelabvēlīgām sekām vai lietas ierosināšanas. |
| --- | --- |

(39)

Neskarot valstu krimināltiesību aktus un pareizu tiesas spriešanu, ir svarīgi skaidri novilkt robežu tam, cik tālu ziņotājs un citas personas, kas minētas ziņojumos par atgadījumu, tiek aizsargātas no nelabvēlīgām sekām vai lietas ierosināšanas.

| (40) | Lai uzlabotu personu uzticēšanos sistēmai, ziņojumu par atgadījumiem izskatīšana būtu jāorganizē tā, lai pienācīgi tiktu aizsargāta ziņotāja un citu personu, kas minētas ziņojumos par atgadījumu, identitātes konfidencialitāte saistībā ar “taisnīguma kultūras” veicināšanu. Mērķim, kad vien iespējams, būtu jādod iespēja izveidot neatkarīgu sistēmu atgadījumu izskatīšanai. |
| --- | --- |

(40)

Lai uzlabotu personu uzticēšanos sistēmai, ziņojumu par atgadījumiem izskatīšana būtu jāorganizē tā, lai pienācīgi tiktu aizsargāta ziņotāja un citu personu, kas minētas ziņojumos par atgadījumu, identitātes konfidencialitāte saistībā ar “taisnīguma kultūras” veicināšanu. Mērķim, kad vien iespējams, būtu jādod iespēja izveidot neatkarīgu sistēmu atgadījumu izskatīšanai.

| (41) | Organizāciju, dalībvalstu kompetento iestāžu un Aģentūras personālam, kas iesaistīts atgadījumu novērtējumā, apstrādē vai analīzē, ir svarīga loma, lai apzinātu lidojumu drošuma apdraudējumus un lidojumu drošuma trūkumus. Pieredze liecina, ka tad, ja atgadījumus analizē, izvērtējot pēc kāda nelaimes gadījuma gūto pieredzi, šī analīze palīdz apzināt riskus un trūkumus, kurus, iespējams, citādi nebūtu bijis iespējams apzināt. Tādēļ ir iespējams, ka tādas personas, kas iesaistītas atgadījumu novērtēšanā, apstrādē vai analīzē, var baidīties no iespējamām sekām, kas var izpausties kā lietas ierosināšana tiesu iestādēs. Neskarot valstu krimināltiesību aktus un pareizu tiesvedības darbību, dalībvalstīm nebūtu jāierosina tiesvedība pret personām, kuras dalībvalstu kompetentajās iestādēs ir iesaistītas atgadījumu novērtēšanā, apstrādē vai analīzē attiecībā uz lēmumiem, kuri pieņemti to pienākumu satvarā un kuri vēlāk, izvērtējot gūto pieredzi, izrādās bijuši kļūdaini vai neefektīvi, bet kuri to pieņemšanas brīdī, pamatojoties uz tajā laikā pieejamo informāciju, bija proporcionāli un atbilstīgi. |
| --- | --- |

(41)

Organizāciju, dalībvalstu kompetento iestāžu un Aģentūras personālam, kas iesaistīts atgadījumu novērtējumā, apstrādē vai analīzē, ir svarīga loma, lai apzinātu lidojumu drošuma apdraudējumus un lidojumu drošuma trūkumus. Pieredze liecina, ka tad, ja atgadījumus analizē, izvērtējot pēc kāda nelaimes gadījuma gūto pieredzi, šī analīze palīdz apzināt riskus un trūkumus, kurus, iespējams, citādi nebūtu bijis iespējams apzināt. Tādēļ ir iespējams, ka tādas personas, kas iesaistītas atgadījumu novērtēšanā, apstrādē vai analīzē, var baidīties no iespējamām sekām, kas var izpausties kā lietas ierosināšana tiesu iestādēs. Neskarot valstu krimināltiesību aktus un pareizu tiesvedības darbību, dalībvalstīm nebūtu jāierosina tiesvedība pret personām, kuras dalībvalstu kompetentajās iestādēs ir iesaistītas atgadījumu novērtēšanā, apstrādē vai analīzē attiecībā uz lēmumiem, kuri pieņemti to pienākumu satvarā un kuri vēlāk, izvērtējot gūto pieredzi, izrādās bijuši kļūdaini vai neefektīvi, bet kuri to pieņemšanas brīdī, pamatojoties uz tajā laikā pieejamo informāciju, bija proporcionāli un atbilstīgi.

| (42) | Darbiniekiem un līgumdarbiniekiem vajadzētu būt iespējai ziņot par gadījumiem, kad tiek pārkāpti ar šo regulu ieviestie principi, ar kuriem tiek reglamentēta viņu aizsardzība, un viņi nebūtu par to jāsoda. Dalībvalstīm būtu jādefinē sekas, ar kurām būs jāsaskaras tiem, kas pārkāpuši ziņotāja un citu personu, kas minētas ziņojumos par atgadījumu, aizsardzības principus, un būtu attiecīgi jānosaka tiesiskās aizsardzības līdzekļi vai jāpiemēro sankcijas. |
| --- | --- |

(42)

Darbiniekiem un līgumdarbiniekiem vajadzētu būt iespējai ziņot par gadījumiem, kad tiek pārkāpti ar šo regulu ieviestie principi, ar kuriem tiek reglamentēta viņu aizsardzība, un viņi nebūtu par to jāsoda. Dalībvalstīm būtu jādefinē sekas, ar kurām būs jāsaskaras tiem, kas pārkāpuši ziņotāja un citu personu, kas minētas ziņojumos par atgadījumu, aizsardzības principus, un būtu attiecīgi jānosaka tiesiskās aizsardzības līdzekļi vai jāpiemēro sankcijas.

| (43) | Ir iespējams, ka personas no ziņošanas par atgadījumiem attur bailes no pašapsūdzības un iespējamām sekām, kas var izpausties kā lietas ierosināšana tiesu iestādēs. Šīs regulas mērķus var sasniegt bez nepiemērotas iejaukšanās dalībvalstu tieslietu sistēmās. Tādēļ ir piemēroti paredzēt, ka iepriekš neplānotiem vai nejaušiem likumpārkāpumiem, kas dalībvalstu iestādēm kļūst zināmi tikai tādēļ, ka par tiem tiek ziņots saskaņā ar šo regulu, nebūtu jāpiemēro disciplinārs, administratīvs vai tiesvedības process, ja vien piemērojamos valsts krimināltiesību aktos nav paredzēts citādi. Tomēr šim aizliegumam nebūtu jāattiecas uz trešo personu tiesībām ierosināt civilprocesu, un šīm tiesībām būtu jāpiemēro tikai valsts tiesību akti. |
| --- | --- |

(43)

Ir iespējams, ka personas no ziņošanas par atgadījumiem attur bailes no pašapsūdzības un iespējamām sekām, kas var izpausties kā lietas ierosināšana tiesu iestādēs. Šīs regulas mērķus var sasniegt bez nepiemērotas iejaukšanās dalībvalstu tieslietu sistēmās. Tādēļ ir piemēroti paredzēt, ka iepriekš neplānotiem vai nejaušiem likumpārkāpumiem, kas dalībvalstu iestādēm kļūst zināmi tikai tādēļ, ka par tiem tiek ziņots saskaņā ar šo regulu, nebūtu jāpiemēro disciplinārs, administratīvs vai tiesvedības process, ja vien piemērojamos valsts krimināltiesību aktos nav paredzēts citādi. Tomēr šim aizliegumam nebūtu jāattiecas uz trešo personu tiesībām ierosināt civilprocesu, un šīm tiesībām būtu jāpiemēro tikai valsts tiesību akti.

| (44) | Tomēr saistībā ar “taisnīguma kultūras” vides veidošanu dalībvalstīm būtu jāsaglabā izvēles iespēju arī uz civilprocesiem vai kriminālprocesiem attiecināt aizliegumu izmantot ziņojumus par atgadījumiem kā pierādījumus pret ziņotājiem administratīvos un disciplināros procesos. |
| --- | --- |

(44)

Tomēr saistībā ar “taisnīguma kultūras” vides veidošanu dalībvalstīm būtu jāsaglabā izvēles iespēju arī uz civilprocesiem vai kriminālprocesiem attiecināt aizliegumu izmantot ziņojumus par atgadījumiem kā pierādījumus pret ziņotājiem administratīvos un disciplināros procesos.

| (45) | Turklāt būtu jāpastiprina un jāformalizē sadarbība starp lidojuma drošuma iestādēm un tiesu iestādēm, savstarpēji pieņemot iepriekš noteiktu kārtību, kam būtu jāievēro līdzsvars starp dažādajām iesaistītajām sabiedriskajām interesēm un būtu īpaši jāregulē, piemēram, piekļuve valstu datubāzēs iekļautajiem ziņojumiem par atgadījumiem un to izmantošana. |
| --- | --- |

(45)

Turklāt būtu jāpastiprina un jāformalizē sadarbība starp lidojuma drošuma iestādēm un tiesu iestādēm, savstarpēji pieņemot iepriekš noteiktu kārtību, kam būtu jāievēro līdzsvars starp dažādajām iesaistītajām sabiedriskajām interesēm un būtu īpaši jāregulē, piemēram, piekļuve valstu datubāzēs iekļautajiem ziņojumiem par atgadījumiem un to izmantošana.

| (46) | Lai atbalstītu palielinātās Aģentūras pilnvaras saskaņā ar šo regulu, tai būtu jāpiešķir pietiekami līdzekļi, lai tā spētu veikt uzticētos papildu uzdevumus. |
| --- | --- |

(46)

Lai atbalstītu palielinātās Aģentūras pilnvaras saskaņā ar šo regulu, tai būtu jāpiešķir pietiekami līdzekļi, lai tā spētu veikt uzticētos papildu uzdevumus.

| (47) | Lai papildinātu vai grozītu šo regulu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(47)

Lai papildinātu vai grozītu šo regulu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (48) | Piemērojot šo regulu, Komisijai būtu jākonsultējas ar Aģentūru un aviācijas drošības analītiķu tīklu, kas minēts šajā regulā. |
| --- | --- |

(48)

Piemērojot šo regulu, Komisijai būtu jākonsultējas ar Aģentūru un aviācijas drošības analītiķu tīklu, kas minēts šajā regulā.

| (49) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(49)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (5).

| (50) | Piemērojot šo regulu, būtu pilnībā jāievēro noteikumi par datu apstrādi un personu aizsardzību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (7). Piemērojot šo regulu, būtu pilnībā jāievēro noteikumi par piekļuvi datiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (8), izņemot gadījumus saistībā ar tādu datu un informācijas izplatīšanu, kas iekļauti Eiropas Centrālajā repozitorijā un ko aizsargā ar stingrākiem piekļuves noteikumiem, kuri paredzēti šajā regulā. |
| --- | --- |

(50)

Piemērojot šo regulu, būtu pilnībā jāievēro noteikumi par datu apstrādi un personu aizsardzību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (7). Piemērojot šo regulu, būtu pilnībā jāievēro noteikumi par piekļuvi datiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (8), izņemot gadījumus saistībā ar tādu datu un informācijas izplatīšanu, kas iekļauti Eiropas Centrālajā repozitorijā un ko aizsargā ar stingrākiem piekļuves noteikumiem, kuri paredzēti šajā regulā.

| (51) | Sankcijas jo īpaši būtu jāpiemēro jebkurai personai vai vienībai, kura, pārkāpjot šo regulu, ļaunprātīgi izmanto ar šo regulu aizsargāto informāciju; rada nelabvēlīgas sekas ziņotājam vai citām personām, kas minētas ziņojumos par atgadījumu, izņemot šajā regulā noteiktos atbrīvojuma gadījumus; neizveido tādu piemērotu vidi, kurā būtu iespējams apkopot ziņas par atgadījumiem; neveic apkopotās informācijas analīzi vai neveic pasākumus, lai novērstu jebkurus konstatētos vai potenciālos lidojumu drošuma trūkumus, vai nenodrošina tādas informācijas apmaiņu, kas apkopota, piemērojot šo regulu. |
| --- | --- |

(51)

Sankcijas jo īpaši būtu jāpiemēro jebkurai personai vai vienībai, kura, pārkāpjot šo regulu, ļaunprātīgi izmanto ar šo regulu aizsargāto informāciju; rada nelabvēlīgas sekas ziņotājam vai citām personām, kas minētas ziņojumos par atgadījumu, izņemot šajā regulā noteiktos atbrīvojuma gadījumus; neizveido tādu piemērotu vidi, kurā būtu iespējams apkopot ziņas par atgadījumiem; neveic apkopotās informācijas analīzi vai neveic pasākumus, lai novērstu jebkurus konstatētos vai potenciālos lidojumu drošuma trūkumus, vai nenodrošina tādas informācijas apmaiņu, kas apkopota, piemērojot šo regulu.

| (52) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, izstrādāt kopīgus noteikumus ziņošanai par atgadījumiem civilajā aviācijā, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet Eiropas mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, izstrādāt kopīgus noteikumus ziņošanai par atgadījumiem civilajā aviācijā, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet Eiropas mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (53) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 996/2010 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(53)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 996/2010 būtu attiecīgi jāgroza.

| (54) | Tādēļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/42/EK (9), Komisijas Regula (EK) Nr. 1321/2007 (10) un Komisijas Regula (EK) Nr. 1330/2007 (11) būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(54)

Tādēļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/42/EK (9), Komisijas Regula (EK) Nr. 1321/2007 (10) un Komisijas Regula (EK) Nr. 1330/2007 (11) būtu jāatceļ.

| (55) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un tas sniedza atzinumu 2013. gada 10. aprīlī (12), |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un tas sniedza atzinumu 2013. gada 10. aprīlī (12),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķi

1.   Šīs regulas mērķis ir uzlabot aviācijas drošību, gādājot par to, lai attiecīgā informācija saistībā ar civilo aviāciju tiktu paziņota, apkopota, glabāta, aizsargāta, lai tiktu veikta šādas informācijas apmaiņa, lai tā tiktu izplatīta un analizēta.

Šī regula nodrošina:

| a) | lai vajadzības gadījumā, ņemot par pamatu apkopotās informācijas analīzi, laikus tiktu veikts drošuma pasākums; |
| --- | --- |

a)

lai vajadzības gadījumā, ņemot par pamatu apkopotās informācijas analīzi, laikus tiktu veikts drošuma pasākums;

| b) | ar lidojumu drošumu saistītās informācijas nepārtrauktu pieejamību, ieviešot noteikumus par konfidencialitāti un informācijas atbilstīgu izmantošanu un ziņotāja un ziņojumos par atgadījumu minēto personu saskaņotu un uzlabotu aizsardzību; un |
| --- | --- |

b)

ar lidojumu drošumu saistītās informācijas nepārtrauktu pieejamību, ieviešot noteikumus par konfidencialitāti un informācijas atbilstīgu izmantošanu un ziņotāja un ziņojumos par atgadījumu minēto personu saskaņotu un uzlabotu aizsardzību; un

| c) | ka aviācijas drošības riski tiek izskatīti un risināti gan Savienības, gan valsts līmenī. |
| --- | --- |

c)

ka aviācijas drošības riski tiek izskatīti un risināti gan Savienības, gan valsts līmenī.

2.   Ziņošanas par atgadījumiem vienīgais mērķis ir novērst nelaimes gadījumus un incidentus, nevis noteikt vainīgo vai saukt pie atbildības.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ziņotājs” ir fiziska persona, kas ziņo par atgadījumu vai sniedz citu ar drošumu saistītu informāciju, ievērojot šo regulu; |
| --- | --- |

1)

“ziņotājs” ir fiziska persona, kas ziņo par atgadījumu vai sniedz citu ar drošumu saistītu informāciju, ievērojot šo regulu;

| 2) | “gaisa kuģis” ir ikviens lidaparāts, ko atmosfērā notur mijiedarbība ar gaisu, ja tā nav no zemes virsmas reflektēta mijiedarbība ar gaisu; |
| --- | --- |

2)

“gaisa kuģis” ir ikviens lidaparāts, ko atmosfērā notur mijiedarbība ar gaisu, ja tā nav no zemes virsmas reflektēta mijiedarbība ar gaisu;

| 3) | “incidents” ir incidents Regulas (ES) Nr. 996/2010 nozīmē; |
| --- | --- |

3)

“incidents” ir incidents Regulas (ES) Nr. 996/2010 nozīmē;

| 4) | “nopietns incidents” ir nopietns incidents Regulas (ES) Nr. 996/2010 nozīmē; |
| --- | --- |

4)

“nopietns incidents” ir nopietns incidents Regulas (ES) Nr. 996/2010 nozīmē;

| 5) | “nelaimes gadījums” ir nelaimes gadījums Regulas (ES) Nr. 996/2010 nozīmē; |
| --- | --- |

5)

“nelaimes gadījums” ir nelaimes gadījums Regulas (ES) Nr. 996/2010 nozīmē;

| 6) | “deidentificēta informācija” ir informācija, kas izriet no ziņojumiem par atgadījumiem, no kuras ir dzēsti visi personas dati, tādi kā fiziskas personas vārds, uzvārds vai adrese; |
| --- | --- |

6)

“deidentificēta informācija” ir informācija, kas izriet no ziņojumiem par atgadījumiem, no kuras ir dzēsti visi personas dati, tādi kā fiziskas personas vārds, uzvārds vai adrese;

| 7) | “atgadījums” ir jebkurš ar lidojumu drošumu saistīts notikums, kas apdraud vai kas, ja to nenovērš vai ja uz to nereaģē, varētu apdraudēt gaisa kuģi, personas, kas tajā atrodas, vai jebkuru citu personu un kas jo īpaši ietver nelaimes gadījumu vai nopietnu incidentu; |
| --- | --- |

7)

“atgadījums” ir jebkurš ar lidojumu drošumu saistīts notikums, kas apdraud vai kas, ja to nenovērš vai ja uz to nereaģē, varētu apdraudēt gaisa kuģi, personas, kas tajā atrodas, vai jebkuru citu personu un kas jo īpaši ietver nelaimes gadījumu vai nopietnu incidentu;

| 8) | “organizācija” ir jebkura organizācija, kas nodrošina aviācijas produktus un/vai kas nodarbina personas, kurām saskaņā ar 4. panta 6. punktu ir jāziņo par atgadījumiem, slēdz ar šādām personām līgumus vai izmanto to pakalpojumus; |
| --- | --- |

8)

“organizācija” ir jebkura organizācija, kas nodrošina aviācijas produktus un/vai kas nodarbina personas, kurām saskaņā ar 4. panta 6. punktu ir jāziņo par atgadījumiem, slēdz ar šādām personām līgumus vai izmanto to pakalpojumus;

| 9) | “anonimitātes nodrošināšana” ir jebkādu ziņotāja un ziņojumos par atgadījumā minēto personu personas datu, kā arī jebkādu datu, tostarp atgadījumā iesaistītās(-o) organizācijas(-u) nosaukuma(-u), dzēšana no ziņojumiem par atgadījumiem, kuri varētu atklāt ziņotāja vai trešo personu identitāti vai pēc kuriem minēto informāciju varētu izsecināt no ziņojuma par atgadījumu; |
| --- | --- |

9)

“anonimitātes nodrošināšana” ir jebkādu ziņotāja un ziņojumos par atgadījumā minēto personu personas datu, kā arī jebkādu datu, tostarp atgadījumā iesaistītās(-o) organizācijas(-u) nosaukuma(-u), dzēšana no ziņojumiem par atgadījumiem, kuri varētu atklāt ziņotāja vai trešo personu identitāti vai pēc kuriem minēto informāciju varētu izsecināt no ziņojuma par atgadījumu;

| 10) | “apdraudējums” ir situācija vai objekts, kas potenciāli var izraisīt nāvi vai radīt miesas bojājumus personai, radīt bojājumus iekārtām vai konstrukcijām, materiālu zaudējumus vai samazināt personas spēju pildīt paredzētās funkcijas; |
| --- | --- |

10)

“apdraudējums” ir situācija vai objekts, kas potenciāli var izraisīt nāvi vai radīt miesas bojājumus personai, radīt bojājumus iekārtām vai konstrukcijām, materiālu zaudējumus vai samazināt personas spēju pildīt paredzētās funkcijas;

| 11) | “drošības izmeklēšanas iestāde” ir pastāvīgā valsts civilās aviācijas drošības izmeklēšanas iestāde, kura veic vai pārrauga drošības izmeklēšanas, kā minēts Regulas (ES) Nr. 996/2010 4. pantā; |
| --- | --- |

11)

“drošības izmeklēšanas iestāde” ir pastāvīgā valsts civilās aviācijas drošības izmeklēšanas iestāde, kura veic vai pārrauga drošības izmeklēšanas, kā minēts Regulas (ES) Nr. 996/2010 4. pantā;

| 12) | “taisnīguma kultūra” ir kultūra, kurā galvenos operatorus vai citas personas nesoda par to veiktajām darbībām, bezdarbību vai pieņemtajiem lēmumiem, kas ir atbilstīgi viņu pieredzei un apmācībai, tomēr klaja nolaidība, tīši pārkāpumi un destruktīvas darbības tajā netiek pieļautas; |
| --- | --- |

12)

“taisnīguma kultūra” ir kultūra, kurā galvenos operatorus vai citas personas nesoda par to veiktajām darbībām, bezdarbību vai pieņemtajiem lēmumiem, kas ir atbilstīgi viņu pieredzei un apmācībai, tomēr klaja nolaidība, tīši pārkāpumi un destruktīvas darbības tajā netiek pieļautas;

| 13) | “kontaktpunkts” ir:






  a) | ja informācijas pieprasījumu iesniedz ieinteresēta persona, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, – kompetentā iestāde, ko izrauga katra dalībvalsts saskaņā ar 6. panta 3. punktu; |
| --- | --- | --- |

13)

“kontaktpunkts” ir:

a)

ja informācijas pieprasījumu iesniedz ieinteresēta persona, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, – kompetentā iestāde, ko izrauga katra dalībvalsts saskaņā ar 6. panta 3. punktu;

| b) | ja informācijas pieprasījumu iesniedz ieinteresēta persona, kas neveic uzņēmējdarbību Savienībā, – Komisija; |
| --- | --- |

b)

ja informācijas pieprasījumu iesniedz ieinteresēta persona, kas neveic uzņēmējdarbību Savienībā, – Komisija;

| 14) | “ieinteresētā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai jebkura oficiāla struktūra, kura ir tiesību subjekts vai nav, kurai ir iespēja piedalīties lidojumu drošuma uzlabošanā, piekļūstot informācijai par atgadījumiem, ar ko apmainās dalībvalstis, un uz kuru attiecas kāda no ieinteresēto personu kategorijām, kas noteiktas II pielikumā; |
| --- | --- |

14)

“ieinteresētā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai jebkura oficiāla struktūra, kura ir tiesību subjekts vai nav, kurai ir iespēja piedalīties lidojumu drošuma uzlabošanā, piekļūstot informācijai par atgadījumiem, ar ko apmainās dalībvalstis, un uz kuru attiecas kāda no ieinteresēto personu kategorijām, kas noteiktas II pielikumā;

| 15) | “valsts lidojumu drošuma programma” ir integrēts tiesību aktu un pasākumu kopums ar nolūku pārvaldīt civilās aviācijas drošību dalībvalstī; |
| --- | --- |

15)

“valsts lidojumu drošuma programma” ir integrēts tiesību aktu un pasākumu kopums ar nolūku pārvaldīt civilās aviācijas drošību dalībvalstī;

| 16) | “Eiropas aviācijas drošības plāns” ir lidojumu drošuma jautājumu izvērtējums un ar to saistītais rīcības plāns Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

16)

“Eiropas aviācijas drošības plāns” ir lidojumu drošuma jautājumu izvērtējums un ar to saistītais rīcības plāns Eiropas līmenī;

| 17) | “Eiropas aviācijas drošības programma” ir integrēts noteikumu kopums Savienības līmenī kopā ar pasākumiem un procesiem, ko izmanto vienotai civilās aviācijas lidojumu drošuma pārvaldībai Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

17)

“Eiropas aviācijas drošības programma” ir integrēts noteikumu kopums Savienības līmenī kopā ar pasākumiem un procesiem, ko izmanto vienotai civilās aviācijas lidojumu drošuma pārvaldībai Eiropas līmenī;

| 18) | “lidojumu drošuma pārvaldības sistēma” ir sistēmiska pieeja aviācijas drošuma pārvaldībai, tostarp nepieciešamās organizatoriskās struktūras, pārskatabildība, politika un procedūras, un ietver jebkuru pārvaldības sistēmu, kas neatkarīgi vai apvienojumā ar citām organizācijas pārvaldības sistēmām risina problēmas, kuras saistītas ar lidojumu drošuma pārvaldību. |
| --- | --- |

18)

“lidojumu drošuma pārvaldības sistēma” ir sistēmiska pieeja aviācijas drošuma pārvaldībai, tostarp nepieciešamās organizatoriskās struktūras, pārskatabildība, politika un procedūras, un ietver jebkuru pārvaldības sistēmu, kas neatkarīgi vai apvienojumā ar citām organizācijas pārvaldības sistēmām risina problēmas, kuras saistītas ar lidojumu drošuma pārvaldību.

3. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu nosaka noteikumus attiecībā uz:

| a) | ziņošanu par atgadījumiem, kas apdraud vai kas, ja tos nenovērš vai nerisina, apdraudētu gaisa kuģi, personas, kas tajā atrodas, jebkuru citu personu, kā arī aprīkojumu vai iekārtas, kas ietekmē gaisa kuģa ekspluatāciju; un ziņošanu par citu atbilstīgo ar drošumu saistīto informāciju minētajā kontekstā; |
| --- | --- |

a)

ziņošanu par atgadījumiem, kas apdraud vai kas, ja tos nenovērš vai nerisina, apdraudētu gaisa kuģi, personas, kas tajā atrodas, jebkuru citu personu, kā arī aprīkojumu vai iekārtas, kas ietekmē gaisa kuģa ekspluatāciju; un ziņošanu par citu atbilstīgo ar drošumu saistīto informāciju minētajā kontekstā;

| b) | analīzi un turpmāko rīcību saistībā ar ziņotajiem atgadījumiem un citu ar drošumu saistītu informāciju; |
| --- | --- |

b)

analīzi un turpmāko rīcību saistībā ar ziņotajiem atgadījumiem un citu ar drošumu saistītu informāciju;

| c) | aviācijas jomas profesionāļu aizsardzību; un |
| --- | --- |

c)

aviācijas jomas profesionāļu aizsardzību; un

| d) | ar lidojumu drošumu saistītās apkopotās informācijas atbilstīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

d)

ar lidojumu drošumu saistītās apkopotās informācijas atbilstīgu izmantošanu;

| e) | apkopotās informācijas iekļaušanu Eiropas Centrālajā repozitorijā; un |
| --- | --- |

e)

apkopotās informācijas iekļaušanu Eiropas Centrālajā repozitorijā; un

| f) | informācijas, kurai nodrošināta anonimitāte, izplatīšanu ieinteresētajām personām, lai šādu personu rīcībā būtu informācija, kas tām nepieciešama lidojumu drošuma uzlabošanai. |
| --- | --- |

f)

informācijas, kurai nodrošināta anonimitāte, izplatīšanu ieinteresētajām personām, lai šādu personu rīcībā būtu informācija, kas tām nepieciešama lidojumu drošuma uzlabošanai.

2.   Šo regulu piemēro atgadījumiem un citai ar drošumu saistītai informācijai par tiem iesaistītajiem civiliem gaisa kuģiem, izņemot tos gaisa kuģus, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 216/2008 II pielikumā. Dalībvalstis var nolemt šo regulu piemērot arī atgadījumiem un citai ar drošumu saistītai informācijai par tiem iesaistītajiem gaisa kuģiem, kas ietverti minētās regulas II pielikumā.

4. pants

Obligātā ziņošana

1.   Šā panta 6. punktā uzskaitītās personas atbilstīgi obligātās ziņošanas par atgadījumiem sistēmām, ievērojot šo pantu, ziņo par tiem atgadījumiem, kuri var būtiski apdraudēt aviācijas drošību un kuri ietilpst šādās kategorijās:

| a) | atgadījumi, kas saistīti ar gaisa kuģa ekspluatāciju, piemēram:






  i) | ar sadursmēm saistīti atgadījumi; |
| --- | --- | --- |

a)

atgadījumi, kas saistīti ar gaisa kuģa ekspluatāciju, piemēram:

i)

ar sadursmēm saistīti atgadījumi;

| ii) | ar pacelšanos un nolaišanos saistīti atgadījumi; |
| --- | --- |

ii)

ar pacelšanos un nolaišanos saistīti atgadījumi;

| iii) | ar degvielu saistīti atgadījumi; |
| --- | --- |

iii)

ar degvielu saistīti atgadījumi;

| iv) | atgadījumi lidojuma laikā; |
| --- | --- |

iv)

atgadījumi lidojuma laikā;

| v) | ar saziņu saistīti atgadījumi; |
| --- | --- |

v)

ar saziņu saistīti atgadījumi;

| vi) | atgadījumi, kas saistīti ar miesas bojājumiem, avārijas apstākļiem un citām kritiskām situācijām; |
| --- | --- |

vi)

atgadījumi, kas saistīti ar miesas bojājumiem, avārijas apstākļiem un citām kritiskām situācijām;

| vii) | apkalpes darba nespēja un citi ar apkalpi saistīti atgadījumi; |
| --- | --- |

vii)

apkalpes darba nespēja un citi ar apkalpi saistīti atgadījumi;

| viii) | ar meteoroloģiskajiem apstākļiem vai drošību saistīti atgadījumi; |
| --- | --- |

viii)

ar meteoroloģiskajiem apstākļiem vai drošību saistīti atgadījumi;

| b) | atgadījumi, kas saistīti ar gaisa kuģa tehnisko stāvokli, apkopi un remontu, piemēram:






  i) | konstrukcijas defekti; |
| --- | --- | --- |

b)

atgadījumi, kas saistīti ar gaisa kuģa tehnisko stāvokli, apkopi un remontu, piemēram:

i)

konstrukcijas defekti;

| ii) | sistēmas darbības traucējumi; |
| --- | --- |

ii)

sistēmas darbības traucējumi;

| iii) | apkopes un remonta problēmas; |
| --- | --- |

iii)

apkopes un remonta problēmas;

| iv) | dzinēju iekārtu problēmas (ietverot dzinējus, propellerus un rotoru sistēmas) un spēka palīgiekārtu problēmas; |
| --- | --- |

iv)

dzinēju iekārtu problēmas (ietverot dzinējus, propellerus un rotoru sistēmas) un spēka palīgiekārtu problēmas;

| c) | atgadījumi, kas saistīti ar aeronavigācijas pakalpojumiem un iekārtām, piemēram:






  i) | sadursmes, gandrīz notikušas sadursmes vai sadursmju iespējamība; |
| --- | --- | --- |

c)

atgadījumi, kas saistīti ar aeronavigācijas pakalpojumiem un iekārtām, piemēram:

i)

sadursmes, gandrīz notikušas sadursmes vai sadursmju iespējamība;

| ii) | specifiski ar gaisa satiksmes pārvaldību un aeronavigācijas pakalpojumiem (ATM/ANS) saistīti atgadījumi; |
| --- | --- |

ii)

specifiski ar gaisa satiksmes pārvaldību un aeronavigācijas pakalpojumiem (ATM/ANS) saistīti atgadījumi;

| iii) | ekspluatācijas atgadījumi saistībā ar ATM/ANS; |
| --- | --- |

iii)

ekspluatācijas atgadījumi saistībā ar ATM/ANS;

| d) | atgadījumi, kas saistīti ar lidlaukiem un pakalpojumiem uz zemes, piemēram:






  i) | atgadījumi saistībā ar lidlauka darbībām un iekārtām; |
| --- | --- | --- |

d)

atgadījumi, kas saistīti ar lidlaukiem un pakalpojumiem uz zemes, piemēram:

i)

atgadījumi saistībā ar lidlauka darbībām un iekārtām;

| ii) | atgadījumi saistībā ar darbībām ar pasažieriem, bagāžu, pasta sūtījumiem un kravu; |
| --- | --- |

ii)

atgadījumi saistībā ar darbībām ar pasažieriem, bagāžu, pasta sūtījumiem un kravu;

| iii) | atgadījumi saistībā ar gaisa kuģa apkalpošanu uz zemes un saistītiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

iii)

atgadījumi saistībā ar gaisa kuģa apkalpošanu uz zemes un saistītiem pakalpojumiem.

2.   Ikviena organizācija, kas kādā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību, izveido obligātās ziņošanas sistēmu, lai atvieglinātu ziņu apkopošanu par atgadījumiem, kas minēti 1. punktā.

3.   Ikviena dalībvalsts izveido obligātās ziņošanas sistēmu, lai atvieglinātu ziņu apkopošanu par atgadījumiem, tostarp tādu ziņu apkopošanu par atgadījumiem, kuras savākušas organizācijas, ievērojot 2. punktu.

4.   Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (“Aģentūra”) izveido obligātās ziņošanas sistēmu, lai atvieglinātu ziņu apkopošanu par atgadījumiem, tostarp tādu ziņu apkopošanu par atgadījumiem, kuras, ievērojot 2. punktu, savākušas organizācijas, ko minētā Aģentūra sertificējusi vai apstiprinājusi.

5.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem sarakstu, kurā ir klasificēti atgadījumi un uz kuru jāatsaucas, kad tiek ziņots par atgadījumiem saskaņā ar 1. punktu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Komisija minētajos īstenošanas aktos iekļauj atsevišķu sarakstu, kurā ir klasificēti atgadījumi, kas piemērojami gaisa kuģiem, kuri nav sarežģīti ar dzinēju darbināmi gaisa kuģi. Saraksts ir pirmajā daļā minētā saraksta vienkāršota versija, un vajadzības gadījumā to pielāgo minētās aviācijas nozares specifikācijām.

6.   Par 1. punktā minētajiem atgadījumiem turpmāk norādītās fiziskās personas ziņo, vai nu izmantojot sistēmu, ko saskaņā ar 2. punktu izveidojusi organizācija, kurā ziņotājs ir nodarbināts, kura ar viņu noslēgusi līgumu vai izmanto viņa pakalpojumus, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot sistēmu, ko saskaņā ar 3. punktu izveidojusi dalībvalsts, kurā to organizācija veic uzņēmējdarbību, vai valsts, kas izdevusi, apstiprinājusi vai nomainījusi pilota licenci, vai izmantojot sistēmu, ko saskaņā ar 4. punktu izveidojusi Aģentūra:

| a) | gaisa kuģa kapteinis vai – gadījumos, kad gaisa kuģa kapteinis nespēj ziņot par atgadījumu, – jebkurš cits apkalpes loceklis, kurš ir nākamais vadības ķēdē, dalībvalstī reģistrētam gaisa kuģim vai tādam ārpus Savienības reģistrētam gaisa kuģim, ko izmanto ekspluatants, kura darbību pārraudzību nodrošina kāda dalībvalsts, vai ekspluatants, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

a)

gaisa kuģa kapteinis vai – gadījumos, kad gaisa kuģa kapteinis nespēj ziņot par atgadījumu, – jebkurš cits apkalpes loceklis, kurš ir nākamais vadības ķēdē, dalībvalstī reģistrētam gaisa kuģim vai tādam ārpus Savienības reģistrētam gaisa kuģim, ko izmanto ekspluatants, kura darbību pārraudzību nodrošina kāda dalībvalsts, vai ekspluatants, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību;

| b) | persona, kas ir iesaistīta kādas dalībvalsts vai Aģentūras pārraudzībā esoša gaisa kuģa vai jebkura tā aprīkojuma vai daļas projektēšanā, izgatavošanā, nepārtrauktā lidojumderīguma uzraudzībā, tehniskajā apkopē vai pārbūvē; |
| --- | --- |

b)

persona, kas ir iesaistīta kādas dalībvalsts vai Aģentūras pārraudzībā esoša gaisa kuģa vai jebkura tā aprīkojuma vai daļas projektēšanā, izgatavošanā, nepārtrauktā lidojumderīguma uzraudzībā, tehniskajā apkopē vai pārbūvē;

| c) | persona, kas paraksta dalībvalsts vai Aģentūras pārraudzībā esoša gaisa kuģa-vai jebkura tā aprīkojuma vai daļas lidojumderīguma pārbaudes sertifikātu vai izmantošanas sertifikātu; |
| --- | --- |

c)

persona, kas paraksta dalībvalsts vai Aģentūras pārraudzībā esoša gaisa kuģa-vai jebkura tā aprīkojuma vai daļas lidojumderīguma pārbaudes sertifikātu vai izmantošanas sertifikātu;

| d) | persona, kas veic pienākumus, kuru pildīšanai tai ir nepieciešama dalībvalsts atļauja būt par gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēja, kam uzticēti uzdevumi saistībā ar aeronavigācijas pakalpojumiem, darbinieku vai būt par lidojumu informācijas pakalpojumu dispečeru; |
| --- | --- |

d)

persona, kas veic pienākumus, kuru pildīšanai tai ir nepieciešama dalībvalsts atļauja būt par gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēja, kam uzticēti uzdevumi saistībā ar aeronavigācijas pakalpojumiem, darbinieku vai būt par lidojumu informācijas pakalpojumu dispečeru;

| e) | persona, kas veic ar lidojumu drošuma pārvaldību saistītus pienākumus lidostā, kurai piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 (13); |
| --- | --- |

e)

persona, kas veic ar lidojumu drošuma pārvaldību saistītus pienākumus lidostā, kurai piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 (13);

| f) | persona, kas veic pienākumus, kuri saistīti ar aeronavigācijas iekārtu uzstādīšanu, pārbūvi, tehnisko apkopi, remontu, kapitālo remontu, lidojumu pārbaudi vai inspekciju, attiecībā uz kuriem dalībvalsts nodrošina pārraudzību; |
| --- | --- |

f)

persona, kas veic pienākumus, kuri saistīti ar aeronavigācijas iekārtu uzstādīšanu, pārbūvi, tehnisko apkopi, remontu, kapitālo remontu, lidojumu pārbaudi vai inspekciju, attiecībā uz kuriem dalībvalsts nodrošina pārraudzību;

| g) | persona, kas veic pienākumus, kuri saistīti ar gaisa kuģa apkalpošanu uz zemes, tostarp degvielas uzpildi, atskaites sagatavošanu par svara un smaguma centra izvietojumu, piekraušanu, atledošanu un vilkšanu lidostā, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1008/2008. |
| --- | --- |

g)

persona, kas veic pienākumus, kuri saistīti ar gaisa kuģa apkalpošanu uz zemes, tostarp degvielas uzpildi, atskaites sagatavošanu par svara un smaguma centra izvietojumu, piekraušanu, atledošanu un vilkšanu lidostā, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1008/2008.

7.   Personas, kas minētas 6. punktā, par atgadījumiem paziņo 72 stundu laikā pēc tam, kad tā uzzina par attiecīgo atgadījumu, ja vien to nekavē ārkārtas apstākļi.

8.   Pēc tam, kad ir paziņots par atgadījumu, ikviena organizācija, kura veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, uz kuru neattiecas 9. punkts, minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kā noteikts 6. panta 3. punktā, pēc iespējas drīzāk un katrā gadījumā ne vēlāk kā 72 stundu laikā pēc atgadījuma konstatēšanas sniedz ziņas par atgadījumiem, kas apkopotas saskaņā ar šā panta 2. punktu.

9.   Pēc tam, kad ir paziņots par atgadījumu, ikviena organizācija, kura veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī un kuru sertificējusi vai apstiprinājusi Aģentūra, pēc iespējas drīzāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 72 stundu laikā pēc atgadījuma konstatēšanas sniedz Aģentūrai ziņas par atgadījumiem, kas apkopotas saskaņā ar 2. punktu.

5. pants

Brīvprātīgā ziņošana

1.   Ikviena organizācija, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, izveido brīvprātīgās ziņošanas sistēmu, lai atvieglinātu apkopošanu:

| a) | ziņām par atgadījumiem, kas, iespējams, nav reģistrēti obligātās ziņošanas sistēmā; |
| --- | --- |

a)

ziņām par atgadījumiem, kas, iespējams, nav reģistrēti obligātās ziņošanas sistēmā;

| b) | citai ar lidojumu drošumu saistītai informācijai, ko ziņotājs uzskata par faktisku vai potenciālu apdraudējumu aviācijas drošībai. |
| --- | --- |

b)

citai ar lidojumu drošumu saistītai informācijai, ko ziņotājs uzskata par faktisku vai potenciālu apdraudējumu aviācijas drošībai.

2.   Ikviena dalībvalsts izveido brīvprātīgās ziņošanas sistēmu, lai atvieglinātu apkopošanu:

| a) | ziņām par atgadījumiem, kas, iespējams, nav reģistrēti obligātās ziņošanas sistēmā; |
| --- | --- |

a)

ziņām par atgadījumiem, kas, iespējams, nav reģistrēti obligātās ziņošanas sistēmā;

| b) | citai ar lidojumu drošumu saistītai informācijai, ko ziņotājs uzskata par faktisku vai potenciālu apdraudējumu aviācijas drošībai. |
| --- | --- |

b)

citai ar lidojumu drošumu saistītai informācijai, ko ziņotājs uzskata par faktisku vai potenciālu apdraudējumu aviācijas drošībai.

Minētajā sistēmā iekļauj arī informācijas apkopošanu, ko organizācijas nosūtījušas, ievērojot 6. punktu, bet neaprobežojas tikai ar to.

3.   Aģentūra izveido brīvprātīgās ziņošanas sistēmu, lai atvieglinātu apkopošanu:

| a) | ziņām par atgadījumiem, kas, iespējams, nav reģistrēti obligātās ziņošanas sistēmā; |
| --- | --- |

a)

ziņām par atgadījumiem, kas, iespējams, nav reģistrēti obligātās ziņošanas sistēmā;

| b) | citai ar lidojumu drošumu saistītai informācijai, kuru ziņotājs uzskata par faktisku vai potenciālu apdraudējumu aviācijas drošībai. |
| --- | --- |

b)

citai ar lidojumu drošumu saistītai informācijai, kuru ziņotājs uzskata par faktisku vai potenciālu apdraudējumu aviācijas drošībai.

Minētajā sistēmā iekļauj arī informācijas apkopošanu, ko organizācijas nodevušas, ievērojot 5. punktu, bet neaprobežojas tikai ar to.

4.   Brīvprātīgās ziņošanas sistēmas izmanto, lai atvieglinātu ziņu apkopošanu par atgadījumiem un citu ar lidojumu drošumu saistītu informāciju:

| a) | par ko nav jāziņo obligāti, ievērojot 4. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

par ko nav jāziņo obligāti, ievērojot 4. panta 1. punktu;

| b) | ko sniedz personas, kas nav uzskaitītas 4. panta 6. punktā. |
| --- | --- |

b)

ko sniedz personas, kas nav uzskaitītas 4. panta 6. punktā.

5.   Ikviena organizācija, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī un ko sertificējusi vai apstiprinājusi Aģentūra, laikus sniedz Aģentūrai ziņas par atgadījumiem un par citu ar lidojumu drošumu saistītu informāciju, kas apkopota, ievērojot 1. punktu, un kas var ietvert faktisku vai potenciālu aviācijas drošības risku.

6.   Ikviena organizācija, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī un ko nav sertificējusi vai apstiprinājusi Aģentūra, minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kas izraudzīta, ievērojot 6. panta 3. punktu, laikus sniedz ziņas par atgadījumiem un paziņo citu ar lidojumu drošumu saistītu informāciju, kas apkopota, ievērojot šā panta 1. punktu, un kas var ietvert faktisku vai potenciālu aviācijas drošības risku. Dalībvalstis var noteikt, ka jebkura organizācija, kas veic uzņēmējdarbību to teritorijā, sniedz ziņas par visiem atgadījumiem, kas apkopotas, ievērojot šā panta 1. punktu.

7.   Dalībvalstis, Aģentūra un organizācijas var izveidot citas lidojumu drošuma informācijas apkopošanas un apstrādes sistēmas ziņu apkopošanai par tādiem atgadījumiem, attiecībā uz kuriem pastāv risks, ka tie varētu nebūt reģistrēti ziņošanas sistēmās, kas minētas 4. pantā un šā panta 1., 2. un 3. punktā. Minētajās sistēmās var noteikt, ka ir iespējams ziņot citām vienībām, kas nav 6. panta 3. punktā aprakstītās vienības, un var paredzēt aktīvu iesaistīšanos:

| a) | aviācijas nozarei; |
| --- | --- |

a)

aviācijas nozarei;

| b) | aviācijas nozares darbinieku profesionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

b)

aviācijas nozares darbinieku profesionālajām organizācijām.

8.   Brīvprātīgās un obligātās ziņošanas rezultātā saņemto informāciju var apvienot vienā sistēmā.

6. pants

Informācijas apkopošana un glabāšana

1.   Ikviena organizācija, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, izraugās vienu vai vairākas personas, lai neatkarīgi veiktu apkopošanu, izvērtēšanu, apstrādi, analīzi un glabāšanu ziņām par atgadījumiem, kas sniegtas, ievērojot 4. un 5. pantu.

Ziņojumu apstrādi veic tā, lai novērstu informācijas izmantošanu citiem nolūkiem nekā lidojumu drošība, un pienācīgi aizsargājot ziņotāja un ziņojumos par atgadījumu minēto personu identitātes konfidencialitāti nolūkā veicināt “taisnīguma kultūru”.

2.   Pēc vienošanās ar kompetento iestādi mazas organizācijas var ieviest vienkāršotu mehānismu, lai apkopotu, izvērtētu, apstrādātu, analizētu un glabātu datus par atgadījumiem. Tās var dalīties minētajos uzdevumos ar tāda paša veida organizācijām, vienlaikus ievērojot noteikumus par konfidencialitāti un aizsardzību saskaņā ar šo regulu.

3.   Ikviena dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas kompetentās iestādes, lai izveidotu mehānismu ar mērķi neatkarīgi apkopot, izvērtēt, apstrādāt, analizēt un glabāt ziņas par atgadījumiem, kas sniegtas, ievērojot 4. un 5. pantu.

Ziņojumu apstrādi veic tā, lai novērstu informācijas izmantošanu citiem nolūkiem nekā aviācijas drošība, un pienācīgi aizsargājot ziņotāja un ziņojumā par atgadījumu minēto personu identitātes konfidencialitāti nolūkā veicināt “taisnīguma kultūru”.

Iestādes, kuras saskaņā ar pirmo daļu var tikt izraudzītas – kopā vai atsevišķi –, ir šādas:

| a) | valsts civilās aviācijas iestāde; un/vai |
| --- | --- |

a)

valsts civilās aviācijas iestāde; un/vai

| b) | drošības izmeklēšanas iestāde; un/vai |
| --- | --- |

b)

drošības izmeklēšanas iestāde; un/vai

| c) | jebkura cita Savienībā esoša neatkarīga struktūra vai vienība, kam uztic veikt šos pienākumus. |
| --- | --- |

c)

jebkura cita Savienībā esoša neatkarīga struktūra vai vienība, kam uztic veikt šos pienākumus.

Ja dalībvalsts izraugās vairākas struktūras vai vienības, tā vienu no tām izraugās par kontaktpunktu 8. panta 2. punktā minētās informācijas nosūtīšanai.

4.   Aģentūra izraugās vienu vai vairākas personas, lai izveidotu mehānismu ar mērķi neatkarīgi apkopot, izvērtēt, apstrādāt, analizēt un glabāt ziņas par atgadījumiem, kas paziņotas saskaņā ar 4. un 5. pantu.

Ziņojumu apstrādi veic tā, lai novērstu informācijas izmantošanu citiem nolūkiem nekā aviācijas drošība, un pienācīgi aizsargājot ziņotāja un ziņojumos par atgadījumu minēto personu identitātes konfidencialitāti nolūkā veicināt “taisnīguma kultūru”.

5.   Ziņojumus par atgadījumiem, kuru pamatā ir saskaņā ar 4. un 5. pantu apkopotās ziņas par atgadījumiem, organizācijas glabā vienā vai vairākās datubāzēs.

6.   Ziņojumus par atgadījumiem, kuru pamatā ir saskaņā ar 4. un 5. pantu apkopotās ziņas par atgadījumiem, 3. punktā minētās kompetentās iestādes glabā valsts datubāzē.

7.   Valsts datubāzē glabā arī attiecīgu informāciju par nelaimes gadījumiem un nopietniem incidentiem, ko apkopojušas vai sniegušas drošības izmeklēšanas iestādes.

8.   Ziņojumus par atgadījumiem, kuru pamatā ir saskaņā ar 4. un 5. pantu apkopotās ziņas par atgadījumiem, Aģentūra glabā datubāzē.

9.   Drošības izmeklēšanas iestādēm ir pilnīga piekļuve savai attiecīgajai valsts datubāzei, kas minēta 6. punktā, lai tās varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 996/2010 5. panta 4. punktu.

10.   Dalībvalstu civilās aviācijas iestādēm ir pilnīga piekļuve savai 6. punktā minētajai attiecīgajai valsts datubāzei, lai tās varētu pildīt savas funkcijas lidojumu drošuma jomā.

7. pants

Ziņojumu par atgadījumiem kvalitāte un saturs

1.   Ziņojumos par atgadījumiem, kas minēti 6. pantā, ietver vismaz to informāciju, kas uzskaitīta I pielikumā.

2.   Ziņojumos par atgadījumiem, kas minēti 6. panta 5., 6. un 8. punktā, ietver attiecīgā atgadījuma klasifikāciju attiecībā uz tā radīto risku lidojumu drošumam. Minēto klasifikāciju pārskata un vajadzības gadījumā groza, un pēc tam apstiprina dalībvalsts kompetentā iestāde vai Aģentūra saskaņā ar Eiropas vienoto riska klasifikācijas shēmu, kas minēta šā panta 5. punktā.

3.   Organizācijas, dalībvalstis un Aģentūra izveido datu kvalitātes pārbaudes procedūras, lai uzlabotu datu atbilstību, jo īpaši sākotnēji apkopotās informācijas un datubāzē glabātā ziņojuma atbilstību.

4.   Datubāzēs, kas minētas 6. panta 5., 6. un 8. punktā, izmanto formātus, kas ir:

| a) | standartizēti informācijas apmaiņas vienkāršošanas nolūkā; un |
| --- | --- |

a)

standartizēti informācijas apmaiņas vienkāršošanas nolūkā; un

| b) | sadarbspējīgi ar Eccairs programmatūru un ADREP taksonomiju. |
| --- | --- |

b)

sadarbspējīgi ar Eccairs programmatūru un ADREP taksonomiju.

5.   Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Aģentūru, izmantojot aviācijas drošības analītiķu tīklu, kas minēts 14. panta 2. punktā, izstrādā Eiropas vienoto riska klasifikācijas shēmu, lai dotu iespēju organizācijām, dalībvalstīm un Aģentūrai klasificēt atgadījumus atkarībā no to radītā riska lidojumu drošumam. Vienotas riska klasifikācijas shēmas izstrādē Komisija ņem vērā nepieciešamību nodrošināt saderību ar pastāvošajām riska klasifikācijas shēmām.

Komisija izstrādā minēto shēmu līdz 2017. gada 15. maijam.

6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 18. pantu, lai definētu Eiropas vienoto riska klasifikācijas shēmu.

7.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem pasākumus Eiropas vienotās riska klasifikācijas shēmas īstenošanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

8.   Komisija un Aģentūra sniedz atbalstu dalībvalstu kompetentajām iestādēm tām uzticētā datu integrēšanas uzdevuma pildīšanā, ietverot, piemēram:

| a) | 1. punktā minētās minimālās informācijas integrēšanu; |
| --- | --- |

a)

1. punktā minētās minimālās informācijas integrēšanu;

| b) | 2. punktā minēto atgadījumu klasifikāciju attiecībā uz to radīto risku; un |
| --- | --- |

b)

2. punktā minēto atgadījumu klasifikāciju attiecībā uz to radīto risku; un

| c) | 3. punktā minēto procedūru iedibināšanu datu kvalitātes pārbaudei. |
| --- | --- |

c)

3. punktā minēto procedūru iedibināšanu datu kvalitātes pārbaudei.

Komisija un Aģentūra sniedz šo atbalstu tā, lai dotu ieguldījumu datu ievades procesa saskaņošanai dalībvalstīs, un jo īpaši nodrošinot personālam, kas strādā 6. panta 1., 3. un 4. punktā minētajās struktūrās vai vienībās:

| a) | pamatnostādņu materiālu; |
| --- | --- |

a)

pamatnostādņu materiālu;

| b) | seminārus; un |
| --- | --- |

b)

seminārus; un

| c) | atbilstīgas mācības. |
| --- | --- |

c)

atbilstīgas mācības.

8. pants

Eiropas Centrālais repozitorijs

1.   Komisija pārvalda Eiropas Centrālo repozitoriju, lai tajā glabātu visus Savienībā apkopotos ziņojumus par atgadījumiem.

2.   Katra dalībvalsts, vienojoties ar Komisiju, atjaunina Eiropas Centrālā repozitorija datus, pārsūtot uz to visu ar lidojumu drošumu saistīto informāciju, kas uzglabāta 6. panta 6. punktā minētajās valstu datubāzēs.

3.   Aģentūra vienojas ar Komisiju par tehniskajiem protokoliem, saskaņā ar kuriem uz Eiropas Centrālo repozitoriju tiek pārsūtīti visi tie ziņojumi par atgadījumiem, ko Aģentūra apkopojusi atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz atgadījumiem, kas uzglabāti iekšējā atgadījumu ziņošanas sistēmā (IORS), kā arī informācija, kas apkopota saskaņā ar 4. panta 9. punktu un 5. panta 5. punktu.

4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem pasākumus Eiropas Centrālā repozitorija pārvaldībai, kā noteikts 1. un 2. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

9. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Dalībvalstis un Aģentūra piedalās informācijas apmaiņā, gādājot par to, lai visa ar lidojumu drošumu saistītā informācija, kas tiek glabāta to attiecīgajās ziņojumu datubāzēs, būtu pieejama pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Aģentūrai un Komisijai, izmantojot Eiropas Centrālo repozitoriju.

Ziņojumus par atgadījumiem pārsūta Eiropas Centrālajam repozitorijam ne vēlāk kā 30 dienas pēc to ievadīšanas valsts datubāzē.

Ikreiz, kad tas nepieciešams, ziņojumus par atgadījumiem atjaunina ar papildu informāciju, kas saistīta ar lidojumu drošumu.

2.   Dalībvalstis arī pārsūta uz Eiropas Centrālo repozitoriju informāciju par nelaimes gadījumiem un nopietniem incidentiem šādi:

| a) | kamēr notiek to izmeklēšana – sākotnējo faktisko informāciju par nelaimes gadījumiem un nopietniem incidentiem; |
| --- | --- |

a)

kamēr notiek to izmeklēšana – sākotnējo faktisko informāciju par nelaimes gadījumiem un nopietniem incidentiem;

| b) | kad izmeklēšana ir pabeigta:






  i) | izmeklēšanas galīgo ziņojumu; un |
| --- | --- | --- |

b)

kad izmeklēšana ir pabeigta:

i)

izmeklēšanas galīgo ziņojumu; un

| ii) | kad pieejams, izmeklēšanas galīgā ziņojuma kopsavilkumu angļu valodā. |
| --- | --- |

ii)

kad pieejams, izmeklēšanas galīgā ziņojuma kopsavilkumu angļu valodā.

3.   Dalībvalsts vai Aģentūra pārsūta visu atbilstīgo ar lidojumu drošumu saistīto informāciju atbilstīgajai dalībvalsts iestādei vai Aģentūrai, cik drīz vien iespējams, ja, apkopojot ziņas par atgadījumiem vai glabājot ziņojumus par atgadījumiem, vai veicot analīzi saskaņā ar 13. panta 6. punktu, tā konstatē ar lidojumu drošumu saistītus jautājumus, kuri pēc tās ieskata:

| a) | varētu interesēt citas dalībvalstis vai Aģentūru; vai |
| --- | --- |

a)

varētu interesēt citas dalībvalstis vai Aģentūru; vai

| b) | saistībā ar kuriem, iespējams, citām dalībvalstīm vai Aģentūrai ir nepieciešams īstenot pasākumus lidojumu drošuma jomā. |
| --- | --- |

b)

saistībā ar kuriem, iespējams, citām dalībvalstīm vai Aģentūrai ir nepieciešams īstenot pasākumus lidojumu drošuma jomā.

10. pants

Eiropas Centrālajā repozitorijā glabātās informācijas izplatīšana

1.   Jebkurai vienībai, kam uzticēta civilās aviācijas lidojumu drošuma regulēšana, vai drošības izmeklēšanas iestādei Savienībā ir droša pilnīga tiešsaistes piekļuve Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautajai informācijai par atgadījumiem.

Šo informāciju izmanto saskaņā ar 15. un 16. pantu.

2.   Ieinteresētās personas, kas uzskaitītas II pielikumā, var pieprasīt piekļuvi konkrētai Eiropas Centrālajā repozitorijā ietvertai informācijai.

Ieinteresētās personas, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā, informācijas pieprasījumus adresē tās dalībvalsts kontaktpunktam, kurā tās veic uzņēmējdarbību.

Ieinteresētās personas, kuras veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, adresē savus pieprasījumus Komisijai.

Komisija informē attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi, ja ir iesniegts šāds pieprasījums, ievērojot šo punktu.

3.   Ievērojot Regulas (ES) Nr. 996/2010 15. panta 2. punktu, Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļauto informāciju saistībā ar notiekošām lidojumu drošības izmeklēšanām, ko veic saskaņā ar minēto regulu, neizpauž ieinteresētajām personām, ievērojot šo pantu.

4.   Drošības apsvērumu dēļ ieinteresētajām personām nepiešķir tiešu piekļuvi Eiropas Centrālajam repozitorijam.

11. pants

Pieprasījumu apstrāde un lēmumi

1.   Pieprasījumus sniegt Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautu informāciju iesniedz, izmantojot kontaktpunkta apstiprinātas veidlapas. Minētajās veidlapās iekļauj vismaz III pielikumā norādītos datus.

2.   Kontaktpunkts, kas saņem pieprasījumu, pārbauda, vai:

| a) | tā iesniedzējs ir ieinteresēta persona; un |
| --- | --- |

a)

tā iesniedzējs ir ieinteresēta persona; un

| b) | tam ir minētā pieprasījuma apstrādei nepieciešamā kompetence. |
| --- | --- |

b)

tam ir minētā pieprasījuma apstrādei nepieciešamā kompetence.

Ja kontaktpunkts nosaka, ka pieprasījuma apstrādei nepieciešamā kompetence ir citai dalībvalstij vai Komisijai, tas to nosūta attiecīgi minētajai dalībvalstij vai Komisijai.

3.   Kontaktpunkts, kurš saņem pieprasījumu, novērtē pieprasījuma pamatotību un izpildāmību, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

Kontaktpunkts informāciju ieinteresētajām personām var sniegt uz papīra vai izmantojot drošus elektroniskos sakaru līdzekļus.

4.   Ja pieprasījums tiek pieņemts, kontaktpunkts nosaka sniedzamās informācijas apjomu un līmeni. Neskarot 15. un 16. pantu, šī informācija nepārsniedz pieprasījuma mērķim absolūti nepieciešamo informācijas apjomu un līmeni.

Informāciju, kas nav saistīta ar pašas ieinteresētās personas aprīkojumu, darbībām vai darbības jomu, sniedz tikai kopsavilkuma formā vai nodrošinot tās anonimitāti. Pilnīgu informāciju, nevis kopsavilkuma formā, ieinteresētajai personai var sniegt, ja tā rakstveidā iesniedz detalizētu pamatojumu. Minēto informāciju izmanto saskaņā ar 15. un 16. pantu.

5.   Kontaktpunkts II pielikuma b) punktā norādītajām ieinteresētajām personām sniedz tikai tādu informāciju, kas saistīta ar pašas ieinteresētās personas aprīkojumu, darbībām vai darbības jomu.

6.   Kontaktpunkts, saņemot pieprasījumu no kādas II pielikuma a) punktā uzskaitītās ieinteresētās personas, var pieņemt vispārinātu lēmumu šai ieinteresētajai personai sniegt informāciju regulāri ar noteikumu, ka:

| a) | pieprasītā informācija ir saistīta ar ieinteresētās personas pašas aprīkojumu, darbībām vai darbības jomu; |
| --- | --- |

a)

pieprasītā informācija ir saistīta ar ieinteresētās personas pašas aprīkojumu, darbībām vai darbības jomu;

| b) | ar vispārinātu lēmumu nepiešķir piekļuvi visam datubāzes saturam; |
| --- | --- |

b)

ar vispārinātu lēmumu nepiešķir piekļuvi visam datubāzes saturam;

| c) | vispārinātais lēmums attiecas tikai uz informāciju, kam nodrošināta anonimitāte. |
| --- | --- |

c)

vispārinātais lēmums attiecas tikai uz informāciju, kam nodrošināta anonimitāte.

7.   Ieinteresētā persona informāciju, kas saņemta, ievērojot šo pantu, izmanto saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | ieinteresētā persona izmanto informāciju tikai pieprasījuma veidlapā norādītajā nolūkā, kam vajadzētu būt saderīgam ar šīs regulas mērķi, kā noteikts 1. pantā; un |
| --- | --- |

a)

ieinteresētā persona izmanto informāciju tikai pieprasījuma veidlapā norādītajā nolūkā, kam vajadzētu būt saderīgam ar šīs regulas mērķi, kā noteikts 1. pantā; un

| b) | ieinteresētā persona saņemto informāciju neizpauž bez informācijas sniedzēja rakstiskas piekrišanas un veic visus vajadzīgos pasākumus saņemtās informācijas pienācīgas konfidencialitātes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

b)

ieinteresētā persona saņemto informāciju neizpauž bez informācijas sniedzēja rakstiskas piekrišanas un veic visus vajadzīgos pasākumus saņemtās informācijas pienācīgas konfidencialitātes nodrošināšanai.

8.   Lēmums izplatīt informāciju, ievērojot šo pantu, attiecas tikai uz to informāciju, kas ir absolūti vajadzīga tās lietotāja mērķim.

12. pants

Pieprasījumu reģistrēšana un informācijas apmaiņa

1.   Kontaktpunkts reģistrē katru saņemto pieprasījumu un pasākumus, kas veikti, ievērojot minēto pieprasījumu.

Minēto informāciju savlaicīgi paziņo Komisijai, kad saņemts pieprasījums un/vai veikts pasākums.

2.   Komisija visiem kontaktpunktiem dara pieejamu atjauninātu sarakstu ar saņemtajiem pieprasījumiem un pasākumiem, ko veikuši dažādi kontaktpunkti un pati Komisija.

13. pants

Atgadījumu analīze un turpmākie pasākumi valsts līmenī

1.   Ikviena organizācija, kura kādā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību, izstrādā procedūru to gadījumu analīzei, kas apkopoti saskaņā ar 4. panta 2. punktu un 5. panta 1. punktu, lai apzinātu lidojumu drošuma apdraudējumus, kas saistās ar konstatētajiem atgadījumiem vai atgadījumu virknēm.

Uz minētās analīzes pamata ikviena organizācija nosaka jebkuru atbilstīgu korektīvu vai preventīvu pasākumu, kas ir nepieciešams lidojumu drošuma uzlabošanai.

2.   Kad pēc 1. punktā minētās analīzes veikšanas organizācija, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, konstatē jebkādus atbilstīgus pasākumus, kas nepieciešami faktisku vai potenciālu aviācijas drošības trūkumu novēršanai, tā:

| a) | laikus īsteno minēto pasākumu; un |
| --- | --- |

a)

laikus īsteno minēto pasākumu; un

| b) | izveido procedūru pasākuma īstenošanas un iedarbīguma pārraudzībai. |
| --- | --- |

b)

izveido procedūru pasākuma īstenošanas un iedarbīguma pārraudzībai.

3.   Ikviena organizācija, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, regulāri sniedz saviem darbiniekiem un līgumdarbiniekiem informāciju par tādu atgadījumu analīzi un pārraudzību, attiecībā uz kuriem tiek veikti preventīvi vai korektīvi pasākumi.

4.   Ja organizācija, kura veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī un uz kuru neattiecas 5. punkts, saskaņā ar tās veiktās analīzes rezultātu par tādiem atgadījumiem vai atgadījumu virkni, par kuriem ziņots saskaņā ar 4. panta 8. punktu un 5. panta 6. punktu, konstatē faktisku vai potenciālu lidojumu drošuma risku, tā minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei 30 dienu laikā no dienas, kad ziņotājs ir paziņojis par atgadījumu, pārsūta:

| a) | tās analīzes sākotnējos rezultātus, kas veikta, ievērojot 1. punktu, ja tādi ir; un |
| --- | --- |

a)

tās analīzes sākotnējos rezultātus, kas veikta, ievērojot 1. punktu, ja tādi ir; un

| b) | jebkādu pasākumu, kas jāveic, ievērojot 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

jebkādu pasākumu, kas jāveic, ievērojot 2. punktu.

Organizācija paziņo analīzes galarezultātus, ja tas ir prasīts, tiklīdz tie ir pieejami un principā ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā no dienas, kad ir paziņots par atgadījumu.

Dalībvalsts kompetentā iestāde var prasīt, lai organizācija tai pārsūta jebkura tāda atgadījuma analīzes sākotnējos rezultātus vai galarezultātus, par kuru tai ir paziņots, bet saistībā ar kuru tā nav saņēmusi turpmāku informāciju vai ir saņēmusi tikai sākotnējos rezultātus.

5.   Ja organizācija, kura veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī un kuru sertificējusi vai apstiprinājusi Aģentūra, to atgadījumu vai atgadījumu grupas analīzes rezultātā, par kuriem ziņots, ievērojot 4. panta 9. punktu un 5. panta 5. punktu, konstatē pastāvošu vai iespējamu lidojumu drošuma risku, tā 30 dienu laikā no dienas, kad ziņotājs ir paziņojis par atgadījumu, nosūta Aģentūrai:

| a) | sākotnējos tās analīzes rezultātus, kas veikta, ievērojot 1. punktu, ja tādi ir; un |
| --- | --- |

a)

sākotnējos tās analīzes rezultātus, kas veikta, ievērojot 1. punktu, ja tādi ir; un

| b) | jebkādu pasākumu, kas jāveic, ievērojot 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

jebkādu pasākumu, kas jāveic, ievērojot 2. punktu.

Organizācija, kuru sertificējusi vai apstiprinājusi Aģentūra, nosūta Aģentūrai analīzes galarezultātus, ja tas ir prasīts, tiklīdz tie ir pieejami un principā ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā no dienas, kad ir ziņots par atgadījumu.

Aģentūra var prasīt, lai organizācijas tai pārsūta jebkura tāda atgadījuma analīzes sākotnējos rezultātus vai galarezultātus, par kuru tai ir paziņots, bet saistībā ar kuru tā nav saņēmusi turpmāku informāciju vai ir saņēmusi tikai sākotnējos rezultātus.

6.   Ikviena dalībvalsts un Aģentūra izstrādā procedūru tādas informācijas saistībā ar atgadījumiem analīzei, par ko tām ir tieši ziņots saskaņā ar 4. panta 6. punktu un 5. panta 2. un 3. punktu, lai apzinātu, kāds lidojumu drošuma apdraudējums saistās ar minētajiem atgadījumiem. Uz minētās analīzes pamata tās nosaka jebkādus atbilstīgus korektīvus vai preventīvus pasākumus, kas ir nepieciešami lidojumu drošuma uzlabošanai.

7.   Kad pēc 6. punktā minētās analīzes veikšanas dalībvalsts vai Aģentūra konstatē jebkādus atbilstīgus pasākumus, kas nepieciešami faktisku vai potenciālu aviācijas drošības trūkumu novēršanai, tā:

| a) | laikus īsteno minēto pasākumu; un |
| --- | --- |

a)

laikus īsteno minēto pasākumu; un

| b) | izveido procedūru pasākuma īstenošanas un iedarbīguma pārraudzībai. |
| --- | --- |

b)

izveido procedūru pasākuma īstenošanas un iedarbīguma pārraudzībai.

8.   Attiecībā uz katru atgadījumu vai atgadījumu virkni, ko pārrauga saskaņā ar 4. vai 5. punktu, ikvienai dalībvalstij un Aģentūrai ir piekļuve veiktajai analīzei, un tās pienācīgi pārrauga pasākumus, ko veic organizācijas, par kurām tās attiecīgi ir atbildīgas.

Ja dalībvalsts vai Aģentūra secina, ka atbildes pasākuma, par kuru ir ziņots, īstenošana un iedarbīgums nav piemēroti, lai novērstu faktiskos vai potenciālos lidojumu drošuma trūkumus, tā gādā par to, lai attiecīgā organizācija pieņemtu un īstenotu papildu pasākumu, kas būtu piemērots.

9.   Ja tāda ir pieejama, informāciju saistībā ar atsevišķu atgadījumu vai atgadījumu grupu analīzi un turpmākiem pasākumiem, kas iegūta, ievērojot šo pantu, saskaņā ar 8. panta 2. un 3. punktu laikus – un ne vēlāk kā divus mēnešus pēc to iekļaušanas valsts datubāzē – iekļauj Eiropas Centrālajā repozitorijā.

10.   Informāciju, kas iegūta, analizējot ziņojumus par atgadījumiem, dalībvalstis izmanto, lai noteiktu korektīvos pasākumus, ja tādi nepieciešami, kas veicami valsts lidojumu drošuma programmas satvarā.

11.   Lai informētu sabiedrību par civilās aviācijas lidojumu drošuma līmeni, katra dalībvalsts vismaz reizi gadā publicē lidojumu drošuma pārskatu. Lidojumu drošuma pārskatā:

| a) | iekļauj informāciju – kopsavilkuma formā un nodrošinot tās anonimitāti – par to atgadījumu un citas ar lidojumu drošumu saistītas informācijas veidiem, par kuriem ziņots, izmantojot tās obligātās un brīvprātīgās ziņošanas sistēmas; |
| --- | --- |

a)

iekļauj informāciju – kopsavilkuma formā un nodrošinot tās anonimitāti – par to atgadījumu un citas ar lidojumu drošumu saistītas informācijas veidiem, par kuriem ziņots, izmantojot tās obligātās un brīvprātīgās ziņošanas sistēmas;

| b) | konstatē tendences; |
| --- | --- |

b)

konstatē tendences;

| c) | konstatē pasākumu, ko tā veikusi. |
| --- | --- |

c)

konstatē pasākumu, ko tā veikusi.

12.   Dalībvalstis var publicēt arī ziņojumus par atgadījumiem un riska analīzes rezultātus, nodrošinot šo datu anonimitāti.

14. pants

Atgadījumu analīze un turpmāki pasākumi Savienības līmenī

1.   Komisija, Aģentūra un dalībvalstu kompetentās iestādes, savstarpēji sadarbojoties, regulāri piedalās Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautās informācijas apmaiņā un analīzē. Neskarot ar šo regulu noteiktās konfidencialitātes prasības, vajadzības gadījumā un katru gadījumu izskatot atsevišķi, var uzaicināt novērotājus.

2.   Komisija, Aģentūra un dalībvalstu kompetentās iestādes īsteno sadarbību ar aviācijas drošības analītiķu tīkla palīdzību.

Aviācijas drošības analītiķu tīkls sniedz ieguldījumu aviācijas drošības uzlabošanā Savienībā, jo īpaši veicot lidojumu drošuma analīzi nolūkā atbalstīt Eiropas aviācijas drošības programmu un Eiropas aviācijas drošības plānu.

3.   Aģentūra atbalsta aviācijas drošības analītiķu tīkla darbības, piemēram, sniedzot palīdzību tīkla sanāksmju sagatavošanā un organizēšanā.

4.   Informāciju par 1. punktā minētās informācijas analīzes rezultātiem Aģentūra iekļauj ikgadējā drošības pārskatā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 216/2008 15. panta 4. punktā.

15. pants

Informācijas konfidencialitāte un atbilstīga izmantošana

1.   Dalībvalstis un organizācijas saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem un Aģentūra veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pienācīgo konfidencialitāti ziņām par atgadījumiem, kuras tās saņēmušas atbilstīgi 4., 5. un 10. pantam.

Ikviena dalībvalsts, ikviena organizācija, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, vai Aģentūra personas datus apstrādā tikai tik lielā mērā, kādā tas nepieciešams, piemērojot šo regulu, neskarot valsts tiesību aktus, ar ko tiek īstenota Direktīva 95/46/EK.

2.   Neskarot Regulas (ES) Nr. 996/2010 12., 14. un 15. pantā minētos noteikumus, kas attiecas uz informācijas par lidojumu drošumu aizsardzību, informāciju, kas iegūta no ziņojumiem par atgadījumiem, izmanto tikai tajos nolūkos, kuriem tā ir apkopota.

Dalībvalstis, Aģentūra un organizācijas šo informāciju par atgadījumiem nedara pieejamu vai neizmanto:

| a) | lai noteiktu vainīgo vai sauktu pie atbildības; vai |
| --- | --- |

a)

lai noteiktu vainīgo vai sauktu pie atbildības; vai

| b) | jebkurā citā nolūkā, kas nav aviācijas drošības uzturēšana vai uzlabošana. |
| --- | --- |

b)

jebkurā citā nolūkā, kas nav aviācijas drošības uzturēšana vai uzlabošana.

3.   Komisija, Aģentūra un dalībvalstu kompetentās iestādes, pildot savus pienākumus saskaņā ar 14. pantu, saistībā ar informāciju, kas iekļauta Eiropas Centrālajā repozitorijā:

| a) | nodrošina informācijas konfidencialitāti; un |
| --- | --- |

a)

nodrošina informācijas konfidencialitāti; un

| b) | ierobežo informācijas izmantošanu, atļaujot to izmantot tikai tajos gadījumos, kad tas absolūti nepieciešams ar lidojumu drošumu saistītu pienākumu izpildei, nenosakot vainīgo vai nesaucot pie atbildības; šajā sakarā minēto informāciju izmanto jo īpaši riska pārvaldībai un drošuma tendenču analīzei, kā rezultātā var izstrādāt drošības rekomendācijas vai pasākumus, lai novērstu faktiskus vai potenciālus drošuma trūkumus. |
| --- | --- |

b)

ierobežo informācijas izmantošanu, atļaujot to izmantot tikai tajos gadījumos, kad tas absolūti nepieciešams ar lidojumu drošumu saistītu pienākumu izpildei, nenosakot vainīgo vai nesaucot pie atbildības; šajā sakarā minēto informāciju izmanto jo īpaši riska pārvaldībai un drošuma tendenču analīzei, kā rezultātā var izstrādāt drošības rekomendācijas vai pasākumus, lai novērstu faktiskus vai potenciālus drošuma trūkumus.

4.   Dalībvalstis nodrošina, lai to kompetentās iestādes, kas minētas 6. panta 3. punktā, un to iestādes, kas ir kompetentas tiesvedības veikšanā, savstarpēji sadarbotos atbilstīgi iepriekš noteiktai administratīvai kārtībai. Minētā iepriekš noteiktā administratīvā kārtība tiecas nodrošināt pareizo līdzsvaru starp nepieciešamību pēc pareizas tiesvedības, no vienas puses, un nepieciešamību pēc informācijas par lidojumu drošumu nepārtrauktu pieejamību, no otras puses.

16. pants

Informācijas avota aizsardzība

1.   Piemērojot šo pantu, “personas dati” ietver jo īpaši fizisku personu vārdus, uzvārdus vai adreses.

2.   Ikviena organizācija, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, nodrošina, lai visi personas dati minētās organizācijas personālam, kas nav personas, kuras izraudzītas saskaņā ar 6. panta 1. punktu, būtu pieejami tikai tad, ja tas ir absolūti nepieciešams, lai izmeklētu atgadījumu nolūkā uzlabot aviācijas drošību.

Vajadzības gadījumā organizācijā izplata deidentificētu informāciju.

3.   Ikviena dalībvalsts nodrošina, lai nekādi personas dati nekad netiktu reģistrēti 6. panta 6. punktā minētajā valsts datubāzē. Šādu deidentificētu informāciju dara pieejamu visām attiecīgajām personām, piemēram, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus saistībā ar aviācijas drošības uzlabošanu.

4.   Aģentūra nodrošina, lai nekādi personas dati nekad netiktu reģistrēti 6. panta 8. punktā minētajā Aģentūras datubāzē. Šādu deidentificētu informāciju dara pieejamu visām attiecīgajām personām, piemēram, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus aviācijas drošības uzlabošanas ziņā.

5.   Dalībvalstīm un Aģentūrai netiek liegts veikt jebkādas darbības, kas nepieciešamas, lai uzturētu vai uzlabotu aviācijas drošību.

6.   Neskarot piemērojamos valsts krimināltiesību aktus, dalībvalstis atturas ierosināt lietu attiecībā uz iepriekš neplānotiem vai nejaušiem likumpārkāpumiem, kas tām kļūst zināmi tikai tādēļ, ka par tiem ir ziņots, ievērojot 4. un 5. pantu.

Pirmā daļa neattiecas uz 10. punktā minētajiem gadījumiem. Dalībvalstis var saglabāt vai pieņemt pasākumus, kuru mērķis ir pastiprināt ziņotāju vai to personu aizsardzību, kas ir minētas ziņojumos par atgadījumiem; dalībvalstis var jo īpaši piemērot šo noteikumu bez izņēmumiem, kas minēti 10. punktā.

7.   Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem tiek ierosināta disciplinārlieta vai administratīva lieta, informāciju, ko satur ziņojumi par atgadījumiem, neizmanto pret:

| a) | ziņotājiem; vai |
| --- | --- |

a)

ziņotājiem; vai

| b) | personām, kuras ir minētas ziņojumos par atgadījumu. |
| --- | --- |

b)

personām, kuras ir minētas ziņojumos par atgadījumu.

Pirmā daļa neattiecas uz 10. punktā minētajiem gadījumiem.

Dalībvalstis var saglabāt vai pieņemt pasākumus, kuru mērķis ir pastiprināt ziņotāju vai to personu aizsardzību, kas ir minētas ziņojumos par atgadījumiem. Dalībvalstis var jo īpaši šo aizsardzību attiecināt uz civilprocesiem vai kriminālprocesiem.

8.   Dalībvalstis var pieņemt vai uzturēt spēkā tiesību aktu noteikumus, kas ziņotājiem vai personām, kuras ir minētas ziņojumos par atgadījumiem, nodrošina lielāku aizsardzības līmeni nekā šajā regulā paredzētie noteikumi.

9.   Izņemot 10. punktā minētos gadījumus, darba devējs vai organizācija, kurai ir sniegti attiecīgie pakalpojumi, saviem darbiniekiem un līgumdarbiniekiem, kas ziņo par atgadījumiem vai ir minēti ziņojumos par atgadījumiem saskaņā ar 4. un 5. pantu, nerada nelabvēlīgas sekas uz tās informācijas pamata, ko tai sniedzis ziņotājs.

10.   Aizsardzību saskaņā ar šā panta 6., 7. un 9. punktu nepiemēro nevienā no šādām situācijām:

| a) | tīša pārkāpuma gadījumos; |
| --- | --- |

a)

tīša pārkāpuma gadījumos;

| b) | kurās ir bijusi nepārprotama, smaga un nopietna nevērība pret acīmredzamu risku un pilnīgs profesionālās atbildības trūkums rīkoties tā, kā konkrētajos apstākļos ir skaidri nepieciešams, tādējādi izraisot paredzamu kaitējumu personai vai īpašumam, vai kas būtiski mazina aviācijas drošības līmeni. |
| --- | --- |

b)

kurās ir bijusi nepārprotama, smaga un nopietna nevērība pret acīmredzamu risku un pilnīgs profesionālās atbildības trūkums rīkoties tā, kā konkrētajos apstākļos ir skaidri nepieciešams, tādējādi izraisot paredzamu kaitējumu personai vai īpašumam, vai kas būtiski mazina aviācijas drošības līmeni.

11.   Ikviena organizācija, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, pēc apspriešanās ar sava personāla pārstāvjiem pieņem iekšējos noteikumus, kuros apraksta, kā minētajā organizācijā nodrošina un īsteno “taisnīguma kultūras” principus, jo īpaši 9. punktā minēto principu.

Struktūra, kas izraudzīta, ievērojot 12. punktu, var pieprasīt, ka to organizāciju, kuras veic uzņēmējdarbību minētās struktūras dalībvalstī, iekšējie noteikumi pirms minēto iekšējo noteikumu īstenošanas tiek pārskatīti.

12.   Ikviena dalībvalsts izraugās struktūru, kas atbild par 6., 9. un 11. punkta īstenošanu.

Darbinieki un līgumdarbinieki var ziņot minētajai struktūrai par iespējamiem šajā pantā paredzēto noteikumu pārkāpumiem. Darbiniekiem un līgumdarbiniekiem par šādu iespējamu pārkāpumu paziņošanu nepiemēro sankcijas. Ziņojot par šādiem iespējamiem pārkāpumiem, darbinieki un līgumdarbinieki var informēt Komisiju.

Izraudzītā struktūra vajadzības gadījumā konsultē savas dalībvalsts attiecīgās iestādes par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem vai sankcijām, piemērojot 21. pantu.

13.   Katra dalībvalsts 2019. gada 15. maijā un pēc tam reizi piecos gados Komisijai nosūta ziņojumu par šā panta piemērošanu un jo īpaši par tās struktūras darbībām, kas izraudzīta, ievērojot 12. punktu. Ziņojumā neietver nekādus personas datus.

17. pants

Pielikumu atjaunināšana

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 18. pantu, lai:

| a) | atjauninātu I pielikumā noteikto sarakstu ar obligātajiem datu laukiem ziņojumos par atgadījumiem, ja, ņemot vērā šīs regulas piemērošanā gūto pieredzi, ir atzīts par nepieciešamu veikt izmaiņas, lai uzlabotu aviācijas drošību; |
| --- | --- |

a)

atjauninātu I pielikumā noteikto sarakstu ar obligātajiem datu laukiem ziņojumos par atgadījumiem, ja, ņemot vērā šīs regulas piemērošanā gūto pieredzi, ir atzīts par nepieciešamu veikt izmaiņas, lai uzlabotu aviācijas drošību;

| b) | atjauninātu III pielikumā paredzēto pieprasījuma veidlapu Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautās informācijas saņemšanai nolūkā ņemt vērā gūto pieredzi un jaunus elementus; |
| --- | --- |

b)

atjauninātu III pielikumā paredzēto pieprasījuma veidlapu Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautās informācijas saņemšanai nolūkā ņemt vērā gūto pieredzi un jaunus elementus;

| c) | saskaņotu jebkuru no pielikumiem ar Eccairs programmatūru un ADREP taksonomiju, par kurām panākta starptautiska vienošanās, kā arī ar citiem Savienības pieņemtiem tiesību aktiem un ar starptautiskiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

c)

saskaņotu jebkuru no pielikumiem ar Eccairs programmatūru un ADREP taksonomiju, par kurām panākta starptautiska vienošanās, kā arī ar citiem Savienības pieņemtiem tiesību aktiem un ar starptautiskiem nolīgumiem.

Lai atjauninātu obligāto datu lauku sarakstu, Aģentūra un aviācijas drošības analītiķu tīkls, kas minēts 14. panta 2. punktā, sniedz Komisijai atbilstīgu(-us) atzinumu(-us).

18. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt šīs regulas 7. panta 6. punktā un 17. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no šīs regulas stāšanās spēkā. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 6. punktā un 17. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 7. panta 6. punktu un 17. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

19. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 65. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

20. pants

Piekļuve dokumentiem un personas datu aizsardzība

1.   Izņemot 10. un 11. pantu, ar ko nosaka stingrākus noteikumus attiecībā uz piekļuvi Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautajiem datiem un informācijai, šo regulu piemēro, neskarot Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

2.   Šo regulu piemēro, neskarot valstu tiesību aktus, ar ko īsteno Direktīvu 95/46/EK, un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

21. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas šīs regulas pārkāpumu gadījumā. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas. Dalībvalstis paziņo Komisijai par minētajiem noteikumiem un visiem turpmākiem grozījumiem, kas uz tiem attiecas.

22. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 996/2010

Regulas (ES) Nr. 996/2010 19. pantu svītro.

Tomēr minēto pantu joprojām piemēro līdz šīs regulas piemērošanas dienai saskaņā ar 24. panta 3. punktu.

23. pants

Atcelšana

Direktīvu 2003/42/EK, Regulu (EK) Nr. 1321/2007 un Regulu (EK) Nr. 1330/2007 atceļ. Tās joprojām piemēro līdz šīs regulas piemērošanas dienai saskaņā ar 24. panta 3. punktu.

24. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Komisija līdz 2020. gada 16. novembrim publicē un nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Minētajā ziņojumā jo īpaši apraksta to, kā šī regula palīdz samazināt gaisa kuģu nelaimes gadījumu skaitu un ar tiem saistīto nāves gadījumu skaitu. Atbilstīgā gadījumā un pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisija nāk klajā ar šīs regulas grozījumu priekšlikumiem.

3.   Šo regulu piemēro no 2015. gada 15. novembra un ne agrāk par dienu, kad stājas spēkā 4. panta 5. punktā minētie īstenošanas pasākumi. Šīs regulas 7. panta 2. punktu piemēro, tiklīdz stājas spēkā deleģētie un īstenošanas akti, ar kuriem precizē un izveido 7. panta 6. un 7. punktā minēto Eiropas vienoto riska klasifikācijas shēmu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 3. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

Priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

D. KOURKOULAS

---

(1)  OV C 198, 10.7.2013., 73. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 14. marta lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 996/2010 (2010. gada 20. oktobris) par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK (OV L 295, 12.11.2010., 35. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008 (2008. gada 20. februāris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/42/EK (2003. gada 13. jūnijs) attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā (OV L 167, 4.7.2003., 23. lpp.).

9

(10)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1321/2007 (2007. gada 12. novembris), ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz to, kā centrālajā repozitārijā integrējama informācija par notikumiem civilajā aviācijā, kuras apmaiņu veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/42/EK (OV L 294, 13.11.2007., 3. lpp.).

10

(11)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1330/2007 (2007. gada 24. septembris), ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz to, kā ieinteresētajām personām izplatāma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/42/EK 7. panta 2. punktā minētā informācija par notikumiem civilajā aviācijā (OV L 295, 14.11.2007., 7. lpp.).

11

(12)  OV C 358, 7.12.2013., 19. lpp.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.).

13

---

I PIELIKUMS

TO PRASĪBU SARAKSTS, KURAS PIEMĒRO OBLIGĀTĀS UN BRĪVPRĀTĪGĀS ATGADĪJUMU ZIŅOŠANAS SHĒMĀM

| Piezīme. | Datu lauki obligāti jāaizpilda ar prasīto informāciju. Ja dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai Aģentūrai nav iespējams iekļaut minēto informāciju, jo organizācija vai ziņotājs to nav sniedzis, datu lauku var aizpildīt ar formulējumu “nav zināms”. Tomēr, lai nodrošinātu, ka atbilstīgā informācija tiek nosūtīta, cik vien iespējams būtu jācenšas izvairīties izmantot formulējumu “nav zināms”, un, ja iespējams, ziņojums vēlāk būtu jāaizpilda. |
| --- | --- |

Piezīme.

Datu lauki obligāti jāaizpilda ar prasīto informāciju. Ja dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai Aģentūrai nav iespējams iekļaut minēto informāciju, jo organizācija vai ziņotājs to nav sniedzis, datu lauku var aizpildīt ar formulējumu “nav zināms”. Tomēr, lai nodrošinātu, ka atbilstīgā informācija tiek nosūtīta, cik vien iespējams būtu jācenšas izvairīties izmantot formulējumu “nav zināms”, un, ja iespējams, ziņojums vēlāk būtu jāaizpilda.

1.   VIENOTI OBLIGĀTIE DATU LAUKI

Organizācijām, dalībvalstīm un Aģentūrai, ievadot savās attiecīgajās datubāzēs informāciju par katru atgadījumu, par kuru ziņots obligāti, un, cik vien iespējams, katru atgadījumu, par kuru ziņots brīvprātīgi, jānodrošina, ka to datubāzēs ietvertie ziņojumi par atgadījumiem satur vismaz šādu informāciju:

| 1. | Virsraksts






  — | Virsraksts |
| --- | --- | --- |

1.

Virsraksts

—

Virsraksts

| 2. | Dokumenta informācija






  — | Atbildīgā vienība |
| --- | --- | --- |

2.

Dokumenta informācija

—

Atbildīgā vienība

| — | Lietas numurs |
| --- | --- |

—

Lietas numurs

| — | Atgadījuma statuss |
| --- | --- |

—

Atgadījuma statuss

| 3. | Atgadījuma laiks






  — | UTC datums |
| --- | --- | --- |

3.

Atgadījuma laiks

—

UTC datums

| 4. | Atgadījuma vieta






  — | Atgadījuma valsts/apgabals |
| --- | --- | --- |

4.

Atgadījuma vieta

—

Atgadījuma valsts/apgabals

| — | Atgadījuma vieta |
| --- | --- |

—

Atgadījuma vieta

| 5. | Klasifikācija






  — | Atgadījuma klase |
| --- | --- | --- |

5.

Klasifikācija

—

Atgadījuma klase

| — | Atgadījuma kategorija |
| --- | --- |

—

Atgadījuma kategorija

| 6. | Atgadījuma izklāsts






  — | Valoda, kurā izklāsts sagatavots |
| --- | --- | --- |

6.

Atgadījuma izklāsts

—

Valoda, kurā izklāsts sagatavots

| — | Izklāsts |
| --- | --- |

—

Izklāsts

| 7. | Notikumi






  — | Notikuma tips |
| --- | --- | --- |

7.

Notikumi

—

Notikuma tips

| 8. | Riska klasifikācija |
| --- | --- |

8.

Riska klasifikācija

2.   SPECIFISKI OBLIGĀTIE DATU LAUKI

2.1.   Datu lauki attiecībā uz gaisa kuģi

Organizācijām, dalībvalstīm un Aģentūrai, ievadot savās attiecīgajās datubāzēs katru atgadījumu, par kuru ziņots obligāti, un, cik vien iespējams, katru atgadījumu, par kuru ziņots brīvprātīgi, jānodrošina, ka ziņojumi par atgadījumiem, kas ietverti to datubāzēs, satur vismaz šādu informāciju:

| 1. | Gaisa kuģa identifikācija






  — | Reģistrācijas valsts |
| --- | --- | --- |

1.

Gaisa kuģa identifikācija

—

Reģistrācijas valsts

| — | Marka/modelis/sērija |
| --- | --- |

—

Marka/modelis/sērija

| — | Gaisa kuģa sērijas numurs |
| --- | --- |

—

Gaisa kuģa sērijas numurs

| — | Gaisa kuģa reģistrācijas zīme |
| --- | --- |

—

Gaisa kuģa reģistrācijas zīme

| — | Izsaukuma signāls |
| --- | --- |

—

Izsaukuma signāls

| 2. | Gaisa kuģa ekspluatācija






  — | Ekspluatants |
| --- | --- | --- |

2.

Gaisa kuģa ekspluatācija

—

Ekspluatants

| — | Ekspluatācijas tips |
| --- | --- |

—

Ekspluatācijas tips

| 3. | Gaisa kuģa apraksts






  — | Gaisa kuģa kategorija |
| --- | --- | --- |

3.

Gaisa kuģa apraksts

—

Gaisa kuģa kategorija

| — | Dzinēju tips |
| --- | --- |

—

Dzinēju tips

| — | Masas grupa |
| --- | --- |

—

Masas grupa

| 4. | Lidojuma vēsture






  — | Pēdējā izlidošanas vieta |
| --- | --- | --- |

4.

Lidojuma vēsture

—

Pēdējā izlidošanas vieta

| — | Plānotā nosēšanās vieta |
| --- | --- |

—

Plānotā nosēšanās vieta

| — | Lidojuma fāze |
| --- | --- |

—

Lidojuma fāze

| 5. | Laikapstākļi






  — | Laikapstākļu nozīme |
| --- | --- | --- |

5.

Laikapstākļi

—

Laikapstākļu nozīme

2.2.   Datu lauki attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumiem

Organizācijām, dalībvalstīm un Aģentūrai, ievadot savās attiecīgajās datubāzēs katru atgadījumu, par kuru ziņots obligāti, un, cik vien iespējams, katru atgadījumu, par kuru ziņots brīvprātīgi, jānodrošina, ka ziņojumi par atgadījumiem, kas ietverti to datubāzēs, satur vismaz šādu informāciju:

| 1. | Saistība ar ATM







  — | ATM iesaiste |
| --- | --- | --- |

1.

Saistība ar ATM

—

ATM iesaiste

| — | Ietekmētais pakalpojums (ietekme uz ATM pakalpojumu) |
| --- | --- |

—

Ietekmētais pakalpojums (ietekme uz ATM pakalpojumu)

| 2. | ATS vienības nosaukums |
| --- | --- |

2.

ATS vienības nosaukums

2.2.1.   Datu lauki attiecībā uz minimālās distances neievērošanu/distances zudumu un gaisa telpas pārkāpumu

Organizācijām, dalībvalstīm un Aģentūrai, ievadot savās attiecīgajās datu bāzēs katru atgadījumu, par kuru ziņots obligāti, un, cik vien iespējams, katru atgadījumu, par kuru ziņots brīvprātīgi, jānodrošina, ka ziņojumi par atgadījumiem, kas ietverti to datubāzēs, satur vismaz šādu informāciju:

| 1) | Gaisa telpa






  — | Gaisa telpas veids |
| --- | --- | --- |

1)

Gaisa telpa

—

Gaisa telpas veids

| — | Gaisa telpas klase |
| --- | --- |

—

Gaisa telpas klase

| — | FIR/UIR nosaukums |
| --- | --- |

—

FIR/UIR nosaukums

2.3.   Datu lauki attiecībā uz lidlauku

Organizācijām, dalībvalstīm un Aģentūrai, ievadot savās attiecīgajās datubāzēs katru atgadījumu, par kuru ziņots obligāti, un, cik vien iespējams, katru atgadījumu, par kuru ziņots brīvprātīgi, jānodrošina, ka ziņojumi par atgadījumiem, kas ietverti to datubāzēs, satur vismaz šādu informāciju:

| 1. | Atrašanās vietas indikators (lidostas ICAO indikators) |
| --- | --- |

1.

Atrašanās vietas indikators (lidostas ICAO indikators)

| 2. | Atrašanās vieta lidlaukā |
| --- | --- |

2.

Atrašanās vieta lidlaukā

2.4.   Datu lauki attiecībā uz gaisa kuģa bojājumu vai personas miesas bojājumiem

Organizācijām, dalībvalstīm un Aģentūrai, ievadot savās attiecīgajās datubāzēs katru atgadījumu, par kuru ziņots obligāti, un, cik vien iespējams, katru atgadījumu, par kuru ziņots brīvprātīgi, jānodrošina, ka ziņojumi par atgadījumiem, kas ietverti to datubāzēs, satur vismaz šādu informāciju:

| 1. | Smaguma pakāpe






  — | Lielākais kaitējums |
| --- | --- | --- |

1.

Smaguma pakāpe

—

Lielākais kaitējums

| — | Miesas bojājumu pakāpe |
| --- | --- |

—

Miesas bojājumu pakāpe

| 2. | Personām nodarīti miesas bojājumi






  — | Uz zemes notikušo miesas bojājumu skaits (izraisījuši nāvi, smagi, nelieli) |
| --- | --- | --- |

2.

Personām nodarīti miesas bojājumi

—

Uz zemes notikušo miesas bojājumu skaits (izraisījuši nāvi, smagi, nelieli)

| — | Gaisa kuģī notikušo miesas bojājumu skaits (izraisījuši nāvi, smagi, nelieli) |
| --- | --- |

—

Gaisa kuģī notikušo miesas bojājumu skaits (izraisījuši nāvi, smagi, nelieli)

---

II PIELIKUMS

IEINTERESĒTĀS PERSONAS

| a) | To ieinteresēto personu saraksts, kuras var saņemt informāciju, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, saskaņā ar 11. panta 4. punktu vai pamatojoties uz vispārinātu lēmumu saskaņā ar 11. panta 6. punktu:






  1. | Ražotāji: gaisa kuģu, dzinēju, propelleru, gaisa kuģu daļu un iekārtu projektētāji un ražotāji un to attiecīgās apvienības; gaisa satiksmes vadības (ATM) sistēmu un komponentu projektētāji un ražotāji; aeronavigācijas pakalpojumu sistēmu (ANS) un komponentu projektētāji un ražotāji; lidlauka kontrolējamā zonā izmantoto sistēmu un iekārtu projektētāji un ražotāji. |
| --- | --- | --- |

a)

To ieinteresēto personu saraksts, kuras var saņemt informāciju, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, saskaņā ar 11. panta 4. punktu vai pamatojoties uz vispārinātu lēmumu saskaņā ar 11. panta 6. punktu:

1.

Ražotāji: gaisa kuģu, dzinēju, propelleru, gaisa kuģu daļu un iekārtu projektētāji un ražotāji un to attiecīgās apvienības; gaisa satiksmes vadības (ATM) sistēmu un komponentu projektētāji un ražotāji; aeronavigācijas pakalpojumu sistēmu (ANS) un komponentu projektētāji un ražotāji; lidlauka kontrolējamā zonā izmantoto sistēmu un iekārtu projektētāji un ražotāji.

| 2. | Tehniskā apkope: organizācijas, kas saistītas ar gaisa kuģu, dzinēju, propelleru, gaisa kuģu daļu un iekārtu tehniskās apkopes vai kapitālā remonta veikšanu, ar aeronavigācijas iekārtu uzstādīšanu, pārbūvi, tehnisko apkopi, remontu, kapitālo remontu, lidojumu pārbaudi vai inspekciju vai ar lidlauka kontrolējamās zonas sistēmu, komponentu un aprīkojuma tehnisko apkopi vai kapitālo remontu. |
| --- | --- |

2.

Tehniskā apkope: organizācijas, kas saistītas ar gaisa kuģu, dzinēju, propelleru, gaisa kuģu daļu un iekārtu tehniskās apkopes vai kapitālā remonta veikšanu, ar aeronavigācijas iekārtu uzstādīšanu, pārbūvi, tehnisko apkopi, remontu, kapitālo remontu, lidojumu pārbaudi vai inspekciju vai ar lidlauka kontrolējamās zonas sistēmu, komponentu un aprīkojuma tehnisko apkopi vai kapitālo remontu.

| 3. | Ekspluatanti: aviokompānijas un gaisa kuģu ekspluatanti, un aviokompāniju un gaisa kuģu ekspluatantu apvienības; lidlauku ekspluatanti un lidlauku ekspluatantu apvienības. |
| --- | --- |

3.

Ekspluatanti: aviokompānijas un gaisa kuģu ekspluatanti, un aviokompāniju un gaisa kuģu ekspluatantu apvienības; lidlauku ekspluatanti un lidlauku ekspluatantu apvienības.

| 4. | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un gaisa satiksmes vadības īpašo funkciju nodrošinātāji. |
| --- | --- |

4.

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un gaisa satiksmes vadības īpašo funkciju nodrošinātāji.

| 5. | Lidlauka pakalpojumu sniedzēji: organizācijas, kas atbild par gaisa kuģu apkalpošanu uz zemes, tostarp degvielas uzpildi, atskaites sagatavošanu par svara un smaguma centra izvietojumu, piekraušanu, atledošanu un vilkšanu lidlaukā, kā arī par glābšanas un ugunsdzēsības vai citiem ārkārtas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

5.

Lidlauka pakalpojumu sniedzēji: organizācijas, kas atbild par gaisa kuģu apkalpošanu uz zemes, tostarp degvielas uzpildi, atskaites sagatavošanu par svara un smaguma centra izvietojumu, piekraušanu, atledošanu un vilkšanu lidlaukā, kā arī par glābšanas un ugunsdzēsības vai citiem ārkārtas pakalpojumiem.

| 6. | Aviācijas mācību organizācijas. |
| --- | --- |

6.

Aviācijas mācību organizācijas.

| 7. | Trešo valstu organizācijas: trešo valstu aviācijas iestādes un nelaimes gadījumu izmeklēšanas iestādes. |
| --- | --- |

7.

Trešo valstu organizācijas: trešo valstu aviācijas iestādes un nelaimes gadījumu izmeklēšanas iestādes.

| 8. | Starptautiskās aviācijas organizācijas. |
| --- | --- |

8.

Starptautiskās aviācijas organizācijas.

| 9. | Pētniecība: valsts vai privātas pētniecības laboratorijas, centri vai vienības; vai augstskolas, kas veic izpēti aviācijas drošības jomā. |
| --- | --- |

9.

Pētniecība: valsts vai privātas pētniecības laboratorijas, centri vai vienības; vai augstskolas, kas veic izpēti aviācijas drošības jomā.

| b) | To ieinteresēto personu saraksts, kuras var saņemt informāciju, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, saskaņā ar 11. panta 4. un 5. punktu:






  1. | Piloti (kā privātpersonas). |
| --- | --- | --- |

b)

To ieinteresēto personu saraksts, kuras var saņemt informāciju, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, saskaņā ar 11. panta 4. un 5. punktu:

1.

Piloti (kā privātpersonas).

| 2. | Gaisa satiksmes dispečeri (kā privātpersonas) un pārējais ATM/ANS personāls, kas pilda ar lidojumu drošumu saistītus uzdevumus. |
| --- | --- |

2.

Gaisa satiksmes dispečeri (kā privātpersonas) un pārējais ATM/ANS personāls, kas pilda ar lidojumu drošumu saistītus uzdevumus.

| 3. | Inženieri/tehniķi/par gaisa satiksmes drošības elektroniskajiem instrumentiem atbildīgais personāls/gaisa satiksmes vadība (vai lidlauka apsaimniekotāji) (kā privātpersonas). |
| --- | --- |

3.

Inženieri/tehniķi/par gaisa satiksmes drošības elektroniskajiem instrumentiem atbildīgais personāls/gaisa satiksmes vadība (vai lidlauka apsaimniekotāji) (kā privātpersonas).

| 4. | Profesionālas struktūras, kuras pārstāv personālu, kas veic ar lidojumu drošumu saistītus uzdevumus. |
| --- | --- |

4.

Profesionālas struktūras, kuras pārstāv personālu, kas veic ar lidojumu drošumu saistītus uzdevumus.

---

III PIELIKUMS

EIROPAS CENTRĀLAJĀ REPOZITORIJĀ IEKĻAUTAS INFORMĀCIJAS PIEPRASĪJUMS

| 1. | Vārds, uzvārds:
  Ieņemamais amats:
  Uzņēmums:
  Adrese:
  Tālruņa numurs:
  E-pasta adrese:
  Datums:
  Uzņēmējdarbības veids:
  Prasītāja kategorija (sk. II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulā (ES) Nr. 376/2014 par ziņošanu, analīzi un turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz atgadījumiem civilajā aviācijā (1)): |
| --- | --- |

1.

Vārds, uzvārds:

Ieņemamais amats:

Uzņēmums:

Adrese:

Tālruņa numurs:

E-pasta adrese:

Datums:

Uzņēmējdarbības veids:

Prasītāja kategorija (sk. II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulā (ES) Nr. 376/2014 par ziņošanu, analīzi un turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz atgadījumiem civilajā aviācijā (1)):

| 2. | Pieprasītā informācija (lūdzu, izklāstiet pēc iespējas sīkāk, norādot attiecīgo datumu/laikposmu, kas jūs interesē): |
| --- | --- |

2.

Pieprasītā informācija (lūdzu, izklāstiet pēc iespējas sīkāk, norādot attiecīgo datumu/laikposmu, kas jūs interesē):

| 3. | Pieprasījuma iemesls: |
| --- | --- |

3.

Pieprasījuma iemesls:

| 4. | Paskaidrojiet nolūku, kuram šī informācija tiks izmantota: |
| --- | --- |

4.

Paskaidrojiet nolūku, kuram šī informācija tiks izmantota:

| 5. | Datums, līdz kuram tiek pieprasīta informācija: |
| --- | --- |

5.

Datums, līdz kuram tiek pieprasīta informācija:

| 6. | Aizpildītā veidlapa jānosūta pa e-pastu uz: (kontaktpunkts) |
| --- | --- |

6.

Aizpildītā veidlapa jānosūta pa e-pastu uz: (kontaktpunkts)

| 7. | Piekļuve informācijai
  Kontaktpunktam nav jānodrošina piekļuve jebkurai pieprasītajai informācijai. Kontaktpunkts informāciju var darīt pieejamu tikai tad, ja ir pārliecināts, ka pieprasījums atbilst Regulai (ES) Nr. 376/2014. Gan prasītājs, gan viņa pārstāvētā organizācija apņemas informāciju izmantot tikai nolūkā, kas aprakstīts 4. punktā. Jāatgādina arī, ka uz šā pieprasījuma pamata sniegtā informācija tiek darīta pieejama tikai lidojumu drošuma nolūkos, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 376/2014, un nevis citos nolūkos, jo īpaši tādos kā vainīgā noteikšana vai saukšana pie atbildības vai komerciālos nolūkos.
  Informācijas pieprasītājs saņemto informāciju nedrīkst izpaust bez kontaktpunkta rakstiskas piekrišanas.
  Ja netiek ievēroti minētie nosacījumi, var liegt jebkādu turpmāku piekļuvi Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautai informācijai un attiecīgā gadījumā var piemērot sankcijas. |
| --- | --- |

7.

Piekļuve informācijai

Kontaktpunktam nav jānodrošina piekļuve jebkurai pieprasītajai informācijai. Kontaktpunkts informāciju var darīt pieejamu tikai tad, ja ir pārliecināts, ka pieprasījums atbilst Regulai (ES) Nr. 376/2014. Gan prasītājs, gan viņa pārstāvētā organizācija apņemas informāciju izmantot tikai nolūkā, kas aprakstīts 4. punktā. Jāatgādina arī, ka uz šā pieprasījuma pamata sniegtā informācija tiek darīta pieejama tikai lidojumu drošuma nolūkos, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 376/2014, un nevis citos nolūkos, jo īpaši tādos kā vainīgā noteikšana vai saukšana pie atbildības vai komerciālos nolūkos.

Informācijas pieprasītājs saņemto informāciju nedrīkst izpaust bez kontaktpunkta rakstiskas piekrišanas.

Ja netiek ievēroti minētie nosacījumi, var liegt jebkādu turpmāku piekļuvi Eiropas Centrālajā repozitorijā iekļautai informācijai un attiecīgā gadījumā var piemērot sankcijas.

| 8. | Datums, vieta, paraksts: |
| --- | --- |

8.

Datums, vieta, paraksts:

---

(1)  OV L 122, 24.4.2014., 18. lpp.

1

---

| 24.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 122/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 122/44

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 377/2014

(2014. gada 3. aprīlis),

ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 189. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Globālā vides un drošības novērošana (GMES) bija Zemes novērošanas iniciatīva, ko vadīja Savienība un kas tika īstenota partnerībā ar dalībvalstīm un Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA). GMES aizsākumi ir meklējami 1998. gada maijā, kad iestādes, kas bija iesaistījušās kosmosa darbību izstrādē Eiropā, izdeva kopīgu paziņojumu, kas pazīstams kā “Baveno Manifesto”. Manifesto aicināja uz ilgtermiņa apņemšanos izstrādāt no kosmosa veikta vides monitoringa pakalpojumus, izmantojot un turpinot attīstīt Eiropas prasmes un tehnoloģijas. 2005. gadā Savienība izdarīja stratēģisku izvēli kopā ar EKA Eiropā attīstīt neatkarīgas Zemes novērošanas spējas, lai sniegtu pakalpojumus vides un drošības jomās. |
| --- | --- |

(1)

Globālā vides un drošības novērošana (GMES) bija Zemes novērošanas iniciatīva, ko vadīja Savienība un kas tika īstenota partnerībā ar dalībvalstīm un Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA). GMES aizsākumi ir meklējami 1998. gada maijā, kad iestādes, kas bija iesaistījušās kosmosa darbību izstrādē Eiropā, izdeva kopīgu paziņojumu, kas pazīstams kā “Baveno Manifesto”. Manifesto aicināja uz ilgtermiņa apņemšanos izstrādāt no kosmosa veikta vides monitoringa pakalpojumus, izmantojot un turpinot attīstīt Eiropas prasmes un tehnoloģijas. 2005. gadā Savienība izdarīja stratēģisku izvēli kopā ar EKA Eiropā attīstīt neatkarīgas Zemes novērošanas spējas, lai sniegtu pakalpojumus vides un drošības jomās.

| (2) | Attīstot šo iniciatīvu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 (3) tika izveidota Eiropas Zemes novērošanas programma (GMES), un paredzēti tās sākotnējo darbību īstenošanas noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Attīstot šo iniciatīvu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 (3) tika izveidota Eiropas Zemes novērošanas programma (GMES), un paredzēti tās sākotnējo darbību īstenošanas noteikumi.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 911/2010 izveidotā programma būtu jāturpina daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam satvarā, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (4), tomēr, lai atvieglotu saziņu ar sabiedrību kopumā, akronīms “GMES” būtu jāaizstāj ar nosaukumu “Copernicus”. Komisija ir reģistrējusi preču zīmi, lai to varētu izmantot Savienības iestādes un lai to varētu licencēt citiem ieinteresētiem lietotājiem, it īpaši pamatpakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 911/2010 izveidotā programma būtu jāturpina daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam satvarā, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (4), tomēr, lai atvieglotu saziņu ar sabiedrību kopumā, akronīms “GMES” būtu jāaizstāj ar nosaukumu “Copernicus”. Komisija ir reģistrējusi preču zīmi, lai to varētu izmantot Savienības iestādes un lai to varētu licencēt citiem ieinteresētiem lietotājiem, it īpaši pamatpakalpojumu sniedzējiem.

| (4) | Programmas Copernicus (Copernicus) pamatā ir Savienības, EKA un dalībvalstu partnerība. Tāpēc programmai vajadzētu gan balstīties uz esošajām Eiropas un valstu spējām, gan tās papildināt ar jauniem kopīgi izstrādātiem aktīviem. Lai šo pieeju īstenotu, Komisijai būtu jācenšas uzturēt dialogu ar EKA un dalībvalstīm, kam pieder attiecīgi kosmosa un in situ aktīvi. |
| --- | --- |

(4)

Programmas Copernicus (Copernicus) pamatā ir Savienības, EKA un dalībvalstu partnerība. Tāpēc programmai vajadzētu gan balstīties uz esošajām Eiropas un valstu spējām, gan tās papildināt ar jauniem kopīgi izstrādātiem aktīviem. Lai šo pieeju īstenotu, Komisijai būtu jācenšas uzturēt dialogu ar EKA un dalībvalstīm, kam pieder attiecīgi kosmosa un in situ aktīvi.

| (5) | Lai īstenotu Copernicus mērķus, ar šo programmu būtu jānodrošina autonomas Savienības spējas veikt novērojumus no kosmosa un jāsniedz darbības pakalpojumi vides, civilās aizsardzības un civilās drošības jomās, pilnībā respektējot valstu pilnvaras attiecībā uz oficiāliem brīdinājumiem. Tai arī būtu jāizmanto pieejamie papildinošo misiju un in situ dati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis. Copernicus cik vien iespējams būtu jāizmanto dalībvalstu spējas veikt novērojumus no kosmosa un sniegt pakalpojumus. Copernicus būtu jāizmanto arī Eiropas komerciālo iniciatīvu spējas, tādējādi vienlaikus veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Papildus būtu jāveicina datu pārraides optimizēšanas sistēmas, lai turpinātu pilnveidot spējas, reaģējot uz lietotāju vidū aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc gandrīz reāllaika datiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai īstenotu Copernicus mērķus, ar šo programmu būtu jānodrošina autonomas Savienības spējas veikt novērojumus no kosmosa un jāsniedz darbības pakalpojumi vides, civilās aizsardzības un civilās drošības jomās, pilnībā respektējot valstu pilnvaras attiecībā uz oficiāliem brīdinājumiem. Tai arī būtu jāizmanto pieejamie papildinošo misiju un in situ dati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis. Copernicus cik vien iespējams būtu jāizmanto dalībvalstu spējas veikt novērojumus no kosmosa un sniegt pakalpojumus. Copernicus būtu jāizmanto arī Eiropas komerciālo iniciatīvu spējas, tādējādi vienlaikus veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Papildus būtu jāveicina datu pārraides optimizēšanas sistēmas, lai turpinātu pilnveidot spējas, reaģējot uz lietotāju vidū aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc gandrīz reāllaika datiem.

| (6) | Lai veicinātu un atvieglotu Zemes novērošanas tehnoloģiju izmantošanu gan vietējās iestādēs, gan mazos un vidējos uzņēmumos (MVU), būtu jāveicina specializēti Copernicus datu izplatīšanas tīkli, aptverot valstu un reģionālas struktūras. |
| --- | --- |

(6)

Lai veicinātu un atvieglotu Zemes novērošanas tehnoloģiju izmantošanu gan vietējās iestādēs, gan mazos un vidējos uzņēmumos (MVU), būtu jāveicina specializēti Copernicus datu izplatīšanas tīkli, aptverot valstu un reģionālas struktūras.

| (7) | Copernicus mērķim vajadzētu būt šādam: vides un drošības jomā sniegt precīzu un drošticamu informāciju, kas pielāgota lietotāju vajadzībām un atbalsta citus Savienības politikas virzienus, jo īpaši saistībā ar iekšējo tirgu, transportu, vidi, enerģētiku, civilo aizsardzību un civilo drošību, sadarbību ar trešām valstīm un humāno palīdzību. |
| --- | --- |

(7)

Copernicus mērķim vajadzētu būt šādam: vides un drošības jomā sniegt precīzu un drošticamu informāciju, kas pielāgota lietotāju vajadzībām un atbalsta citus Savienības politikas virzienus, jo īpaši saistībā ar iekšējo tirgu, transportu, vidi, enerģētiku, civilo aizsardzību un civilo drošību, sadarbību ar trešām valstīm un humāno palīdzību.

| (8) | Copernicus būtu jāuzskata par Eiropas ieguldījumu Zemes novērošanas sistēmu globālās sistēmas (GEOSS) veidošanā; šī sistēma tiek izstrādāta Zemes novērošanas grupā (GEO). |
| --- | --- |

(8)

Copernicus būtu jāuzskata par Eiropas ieguldījumu Zemes novērošanas sistēmu globālās sistēmas (GEOSS) veidošanā; šī sistēma tiek izstrādāta Zemes novērošanas grupā (GEO).

| (9) | Copernicus būtu jāīsteno saskaņā ar citiem attiecīgiem Savienības instrumentiem un rīcību, it īpaši saskaņā ar darbībām vides un klimata pārmaiņu jomās un instrumentiem drošības, personas datu aizsardzības, konkurētspējas un inovācijas, kohēzijas, pētniecības, transporta, konkurences un starptautiskās sadarbības jomās, un saskaņā ar Eiropas satelītu navigācijas sistēmām (Galileo un EGNOS). Copernicus datiem vajadzētu būt saskanīgiem ar dalībvalstu telpiskajiem atsauces datiem, kā arī ar Savienības telpiskās informācijas infrastruktūras īstenošanas noteikumiem un tehniskajām norādēm, kas izveidoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (5). Copernicus būtu jāpapildina arī kopīgā vides informācijas sistēma (SEIS), kā minēts Komisijas 2008. gada 1. februāra paziņojumā “Ceļā uz kopīgu vides informācijas sistēmu (SEIS)”, un Savienības darbības reaģēšanai ārkārtas situācijās. Copernicus vajadzētu īstenot atbilstīgi mērķiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/98/EK (6) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu, it īpaši tādos jautājumos kā pārredzamība, tādu apstākļu radīšana, kas veicina pakalpojumu attīstību, un ieguldījums saimnieciskajā izaugsmē un jaunu darba vietu radīšanā. Copernicus datiem un Copernicus informācijai vajadzētu būt pieejamiem brīvi un atklāti, lai atbalstītu Eiropas digitālo programmu, kā teikts Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumā “Digitālā programma Eiropai”. |
| --- | --- |

(9)

Copernicus būtu jāīsteno saskaņā ar citiem attiecīgiem Savienības instrumentiem un rīcību, it īpaši saskaņā ar darbībām vides un klimata pārmaiņu jomās un instrumentiem drošības, personas datu aizsardzības, konkurētspējas un inovācijas, kohēzijas, pētniecības, transporta, konkurences un starptautiskās sadarbības jomās, un saskaņā ar Eiropas satelītu navigācijas sistēmām (Galileo un EGNOS). Copernicus datiem vajadzētu būt saskanīgiem ar dalībvalstu telpiskajiem atsauces datiem, kā arī ar Savienības telpiskās informācijas infrastruktūras īstenošanas noteikumiem un tehniskajām norādēm, kas izveidoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (5). Copernicus būtu jāpapildina arī kopīgā vides informācijas sistēma (SEIS), kā minēts Komisijas 2008. gada 1. februāra paziņojumā “Ceļā uz kopīgu vides informācijas sistēmu (SEIS)”, un Savienības darbības reaģēšanai ārkārtas situācijās. Copernicus vajadzētu īstenot atbilstīgi mērķiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/98/EK (6) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu, it īpaši tādos jautājumos kā pārredzamība, tādu apstākļu radīšana, kas veicina pakalpojumu attīstību, un ieguldījums saimnieciskajā izaugsmē un jaunu darba vietu radīšanā. Copernicus datiem un Copernicus informācijai vajadzētu būt pieejamiem brīvi un atklāti, lai atbalstītu Eiropas digitālo programmu, kā teikts Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumā “Digitālā programma Eiropai”.

| (10) | Copernicus ir programma, kas jāīsteno saskaņā ar “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (stratēģija “Eiropa 2020”). Tai būtu jāsniedz labums veselai virknei Savienības politikas virzienu un jāsekmē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana, it īpaši izstrādājot efektīvu kosmosa politiku, lai nodrošinātu rīkus dažu būtiskāko globālo uzdevumu risināšanai un lai sasniegtu mērķus saistībā ar klimata pārmaiņām un enerģijas ilgtspēju. Vienlaikus Copernicus būtu jāatbalsta Eiropas kosmosa politikas īstenošana un Eiropas tirgu izaugsme tādās jomās kā ar kosmosu saistīti dati un pakalpojumi. |
| --- | --- |

(10)

Copernicus ir programma, kas jāīsteno saskaņā ar “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (stratēģija “Eiropa 2020”). Tai būtu jāsniedz labums veselai virknei Savienības politikas virzienu un jāsekmē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana, it īpaši izstrādājot efektīvu kosmosa politiku, lai nodrošinātu rīkus dažu būtiskāko globālo uzdevumu risināšanai un lai sasniegtu mērķus saistībā ar klimata pārmaiņām un enerģijas ilgtspēju. Vienlaikus Copernicus būtu jāatbalsta Eiropas kosmosa politikas īstenošana un Eiropas tirgu izaugsme tādās jomās kā ar kosmosu saistīti dati un pakalpojumi.

| (11) | Copernicus vajadzētu arī gūt labumu no rezultātiem, ko sniedz programma “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (7), jo īpaši no pamatprogrammā ietvertajiem pētniecības un inovācijas pasākumiem, kas paredzēti nākotnes Zemes novērošanas tehnoloģijām un lietojumiem, izmantojot attālo izpēti, gaisa un in situ tehnoloģijas un datus reaģēšanai uz lielām sabiedrības problēmām. Komisijai būtu jānodrošina, lai attiecībā uz Copernicus dažādajiem aspektiem tiktu ievērota pienācīga sinerģija, pārredzamība un skaidrība. |
| --- | --- |

(11)

Copernicus vajadzētu arī gūt labumu no rezultātiem, ko sniedz programma “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (7), jo īpaši no pamatprogrammā ietvertajiem pētniecības un inovācijas pasākumiem, kas paredzēti nākotnes Zemes novērošanas tehnoloģijām un lietojumiem, izmantojot attālo izpēti, gaisa un in situ tehnoloģijas un datus reaģēšanai uz lielām sabiedrības problēmām. Komisijai būtu jānodrošina, lai attiecībā uz Copernicus dažādajiem aspektiem tiktu ievērota pienācīga sinerģija, pārredzamība un skaidrība.

| (12) | Copernicus kosmosa komponenta attīstības pamatā vajadzētu būt to iespēju analīzei, kas ir saistītas ar lietotāju mainīgo vajadzību apmierināšanu, ietverot iepirkumu no valstu/publiskām misijām un komerciāliem nodrošinātājiem Eiropā, jaunu specializētu misiju specifikācijai, starptautiskiem nolīgumiem, kas nodrošina piekļuvi misijām, kuras nerīko Eiropa, un Eiropas Zemes novērošanas tirgum. |
| --- | --- |

(12)

Copernicus kosmosa komponenta attīstības pamatā vajadzētu būt to iespēju analīzei, kas ir saistītas ar lietotāju mainīgo vajadzību apmierināšanu, ietverot iepirkumu no valstu/publiskām misijām un komerciāliem nodrošinātājiem Eiropā, jaunu specializētu misiju specifikācijai, starptautiskiem nolīgumiem, kas nodrošina piekļuvi misijām, kuras nerīko Eiropa, un Eiropas Zemes novērošanas tirgum.

| (13) | Skaidrības labad un lai veicinātu izmaksu kontroli, maksimālā summa, ko Savienība piešķir Copernicus darbību īstenošanai, būtu jāsadala dažādās kategorijās. Tomēr, lai sekmētu elastīgumu un nodrošinātu Copernicus netraucētu norisi, Komisijai vajadzētu būt iespējai pārvietot finansējumu starp kategorijām. |
| --- | --- |

(13)

Skaidrības labad un lai veicinātu izmaksu kontroli, maksimālā summa, ko Savienība piešķir Copernicus darbību īstenošanai, būtu jāsadala dažādās kategorijās. Tomēr, lai sekmētu elastīgumu un nodrošinātu Copernicus netraucētu norisi, Komisijai vajadzētu būt iespējai pārvietot finansējumu starp kategorijām.

| (14) | Darbības pakalpojumu sniegšana ir atkarīga no Copernicus kosmosa komponenta pareizas darbības, pastāvīgas pieejamības un drošības. Nopietns drauds Copernicus kosmosa komponentam ir aizvien pieaugošais risks sadurties ar citiem satelītiem un kosmosā esošajām atlūzām. Tāpēc Copernicus darbībās būtu jāietver Copernicus kosmosa komponenta un tās darbību aizsardzība, tostarp satelītu palaišanas laikā. Šādā kontekstā samērīgu ieguldījumu izmaksu segšanā par pakalpojumiem, kas spēj nodrošināt šādu aizsardzību, varētu finansēt no Copernicus piešķirtā budžeta, ciktāl tas iespējams, stingri pārvaldot izmaksas un pilnīgi ievērojot maksimālo summu EUR 26,5 miljoni pašreizējās cenās, kas noteikta šajā regulā. Šāds ieguldījums būtu jāizmanto tikai datu un pakalpojumu nodrošināšanai un nevis infrastruktūras pirkšanai. |
| --- | --- |

(14)

Darbības pakalpojumu sniegšana ir atkarīga no Copernicus kosmosa komponenta pareizas darbības, pastāvīgas pieejamības un drošības. Nopietns drauds Copernicus kosmosa komponentam ir aizvien pieaugošais risks sadurties ar citiem satelītiem un kosmosā esošajām atlūzām. Tāpēc Copernicus darbībās būtu jāietver Copernicus kosmosa komponenta un tās darbību aizsardzība, tostarp satelītu palaišanas laikā. Šādā kontekstā samērīgu ieguldījumu izmaksu segšanā par pakalpojumiem, kas spēj nodrošināt šādu aizsardzību, varētu finansēt no Copernicus piešķirtā budžeta, ciktāl tas iespējams, stingri pārvaldot izmaksas un pilnīgi ievērojot maksimālo summu EUR 26,5 miljoni pašreizējās cenās, kas noteikta šajā regulā. Šāds ieguldījums būtu jāizmanto tikai datu un pakalpojumu nodrošināšanai un nevis infrastruktūras pirkšanai.

| (15) | Lai uzlabotu Copernicus īstenošanu un tās ilgtermiņa plānošanu, Komisijai būtu jāpieņem gada darba programma, tostarp Copernicus mērķu sasniegšanai vajadzīgo darbību īstenošanas plāns. Minētajam īstenošanas plānam vajadzētu būt vērstam uz nākotni, un tajā būtu jāapraksta Copernicus īstenošanai nepieciešamās darbības, ņemot vērā lietotāju mainīgās vajadzības un tehnoloģiju attīstību. |
| --- | --- |

(15)

Lai uzlabotu Copernicus īstenošanu un tās ilgtermiņa plānošanu, Komisijai būtu jāpieņem gada darba programma, tostarp Copernicus mērķu sasniegšanai vajadzīgo darbību īstenošanas plāns. Minētajam īstenošanas plānam vajadzētu būt vērstam uz nākotni, un tajā būtu jāapraksta Copernicus īstenošanai nepieciešamās darbības, ņemot vērā lietotāju mainīgās vajadzības un tehnoloģiju attīstību.

| (16) | Ņemot vērā Copernicus sarežģītību un tai piešķirtos resursus, Copernicus pakalpojumu komponenta īstenošanas pamatā vajadzētu būt tehniskām specifikācijām. Tas vienlaikus veicinātu gan to, ka sabiedrība sāk izmantot šos pakalpojumus, jo lietotāji varētu paredzēt pakalpojumu pieejamību un attīstību, gan arī sadarbību ar dalībvalstīm un citām personām. Tāpēc Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpieņem un jāatjaunina visu Copernicus pakalpojumu tehniskās specifikācijas, pievēršoties tādiem aspektiem kā apjoms, arhitektūra, tehnisko pakalpojumu kopumi, orientējošs izmaksu sadalījums un plānošana, darbības rādītāji, vajadzība pēc kosmosa un in situ datiem, datu attīstība, standarti, arhivēšana un izplatīšana. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā Copernicus sarežģītību un tai piešķirtos resursus, Copernicus pakalpojumu komponenta īstenošanas pamatā vajadzētu būt tehniskām specifikācijām. Tas vienlaikus veicinātu gan to, ka sabiedrība sāk izmantot šos pakalpojumus, jo lietotāji varētu paredzēt pakalpojumu pieejamību un attīstību, gan arī sadarbību ar dalībvalstīm un citām personām. Tāpēc Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpieņem un jāatjaunina visu Copernicus pakalpojumu tehniskās specifikācijas, pievēršoties tādiem aspektiem kā apjoms, arhitektūra, tehnisko pakalpojumu kopumi, orientējošs izmaksu sadalījums un plānošana, darbības rādītāji, vajadzība pēc kosmosa un in situ datiem, datu attīstība, standarti, arhivēšana un izplatīšana.

| (17) | Ņemot vērā Copernicus sarežģītību un tai piešķirtos resursus, Copernicus kosmosa komponenta īstenošanas pamatā vajadzētu būt tehniskām specifikācijām. Tāpēc Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpieņem un jāatjaunina tehniskās specifikācijas, precizējot, kādas darbības ir jāatbalsta ar Copernicus kosmosa komponentu, un to orientējošu izmaksu sadalījumu un plānošanu. Tā kā Copernicus pamatā vajadzētu būt ieguldījumiem, ko veic Savienība, EKA un dalībvalstis Globālās vides un drošības novērošanas kontekstā, Copernicus kosmosa komponenta darbībās vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā EKA ilgtermiņa scenārija elementi, kas ir EKA sagatavots un atjaunināts dokuments, ar ko izveido Copernicus kosmosa komponenta vispārējo sistēmu. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā Copernicus sarežģītību un tai piešķirtos resursus, Copernicus kosmosa komponenta īstenošanas pamatā vajadzētu būt tehniskām specifikācijām. Tāpēc Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpieņem un jāatjaunina tehniskās specifikācijas, precizējot, kādas darbības ir jāatbalsta ar Copernicus kosmosa komponentu, un to orientējošu izmaksu sadalījumu un plānošanu. Tā kā Copernicus pamatā vajadzētu būt ieguldījumiem, ko veic Savienība, EKA un dalībvalstis Globālās vides un drošības novērošanas kontekstā, Copernicus kosmosa komponenta darbībās vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā EKA ilgtermiņa scenārija elementi, kas ir EKA sagatavots un atjaunināts dokuments, ar ko izveido Copernicus kosmosa komponenta vispārējo sistēmu.

| (18) | Copernicus būtu jāorientē uz lietotāju, tādēļ ir nepieciešama nepārtraukta, efektīva lietotāju iesaistīšana, īpaši attiecībā uz pakalpojumu prasību definēšanu un apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(18)

Copernicus būtu jāorientē uz lietotāju, tādēļ ir nepieciešama nepārtraukta, efektīva lietotāju iesaistīšana, īpaši attiecībā uz pakalpojumu prasību definēšanu un apstiprināšanu.

| (19) | Copernicus starptautiskā dimensija ir īpaši būtiska saistībā ar datu un informācijas apmaiņu, kā arī saistībā ar piekļuvi novērošanas infrastruktūrai. Šāda apmaiņa ir izmaksu ziņā lietderīgāka nekā datu iegādes shēmas un stiprina Copernicus globālo dimensiju. |
| --- | --- |

(19)

Copernicus starptautiskā dimensija ir īpaši būtiska saistībā ar datu un informācijas apmaiņu, kā arī saistībā ar piekļuvi novērošanas infrastruktūrai. Šāda apmaiņa ir izmaksu ziņā lietderīgāka nekā datu iegādes shēmas un stiprina Copernicus globālo dimensiju.

| (20) | Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) un pamatnolīgumos ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātēm ir paredzēta minēto valstu piedalīšanās Savienības programmās. Būtu jādod iespēja piedalīties arī citām trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, ar šādu mērķi noslēdzot starptautiskus nolīgumus. |
| --- | --- |

(20)

Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) un pamatnolīgumos ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātēm ir paredzēta minēto valstu piedalīšanās Savienības programmās. Būtu jādod iespēja piedalīties arī citām trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, ar šādu mērķi noslēdzot starptautiskus nolīgumus.

| (21) | Dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, vajadzētu būt iespējai šajās programmās dot savu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(21)

Dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, vajadzētu būt iespējai šajās programmās dot savu ieguldījumu.

| (22) | Komisijai būtu jāuzņemas vispārēja atbildība par Copernicus. Tai būtu jādefinē prioritātes un jānodrošina Copernicus vispārējā koordinēšana un uzraudzība. Tam būtu jāietver arī īpaši centieni, kas palielinātu sabiedrības informētību par to, cik kosmosa programmas ir nozīmīgas Eiropas pilsoņiem. Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei savlaicīgi jāsniedz visa attiecīgā ar Copernicus saistītā informācija. |
| --- | --- |

(22)

Komisijai būtu jāuzņemas vispārēja atbildība par Copernicus. Tai būtu jādefinē prioritātes un jānodrošina Copernicus vispārējā koordinēšana un uzraudzība. Tam būtu jāietver arī īpaši centieni, kas palielinātu sabiedrības informētību par to, cik kosmosa programmas ir nozīmīgas Eiropas pilsoņiem. Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei savlaicīgi jāsniedz visa attiecīgā ar Copernicus saistītā informācija.

| (23) | Īstenojot Copernicus, Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāizmanto Eiropas starpvaldību organizācijas, ar kurām tā jau ir izveidojusi partnerību, jo īpaši EKA Copernicus kosmosa komponenta tehniskajā koordinēšanā, tā arhitektūras definēšanā, kosmosa aktīvu izstrādē un iepirkuma rīkošanā, piekļuvē datiem un specializētu misiju darbībā. Papildus minētajam Komisijai specializētu misiju veikšanā vajadzētu izmantot arī Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizāciju (EUMETSAT), ievērojot šīs organizācijas pilnvaras un lietpratību. |
| --- | --- |

(23)

Īstenojot Copernicus, Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāizmanto Eiropas starpvaldību organizācijas, ar kurām tā jau ir izveidojusi partnerību, jo īpaši EKA Copernicus kosmosa komponenta tehniskajā koordinēšanā, tā arhitektūras definēšanā, kosmosa aktīvu izstrādē un iepirkuma rīkošanā, piekļuvē datiem un specializētu misiju darbībā. Papildus minētajam Komisijai specializētu misiju veikšanā vajadzētu izmantot arī Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizāciju (EUMETSAT), ievērojot šīs organizācijas pilnvaras un lietpratību.

| (24) | Ņemot vērā Copernicus partnerības dimensiju un lai izvairītos no tehniskās lietpratības dublēšanās, Copernicus īstenošana būtu jādeleģē vienībām, kurām ir pienācīgas tehniskās un profesionālās spējas. Šādas vienības būtu jāmudina minēto uzdevumu izpildi piemērotā līmenī darīt pieejamu konkurencei, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (8) (“Finanšu regula”). |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā Copernicus partnerības dimensiju un lai izvairītos no tehniskās lietpratības dublēšanās, Copernicus īstenošana būtu jādeleģē vienībām, kurām ir pienācīgas tehniskās un profesionālās spējas. Šādas vienības būtu jāmudina minēto uzdevumu izpildi piemērotā līmenī darīt pieejamu konkurencei, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (8) (“Finanšu regula”).

| (25) | Copernicus būtu jāiekļauj pakalpojumu komponents, kas nodrošina informācijas sniegšanu šādās jomās: atmosfēras monitorings, jūras vides monitorings, zemes monitorings, klimata pārmaiņu monitorings, ārkārtas situāciju pārvaldība un drošība. Copernicus it īpaši būtu jāsniedz informācija par atmosfēras stāvokli, tostarp vietējā, valstu, Eiropas un pasaules mērogā; informācija par okeānu stāvokli, tostarp izveidojot īpašu Eiropas grupu jūras vides novērošanai; informāciju, kas palīdzētu veikt zemes monitoringu, sekmējot vietējās, valstu un Eiropas politikas īstenošanu; informācija, kas palīdzētu pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt; ģeotelpiskā informācija, kas palīdzētu ārkārtas situāciju pārvaldībā, tostarp ar preventīvām darbībām, un civilās drošības jomā, tostarp Savienības ārējās darbības atbalstam. Komisijai vajadzētu apzināt atbilstīgas līgumiskas vienošanās, kas sekmētu pakalpojumu sniegšanas ilgtspēju. |
| --- | --- |

(25)

Copernicus būtu jāiekļauj pakalpojumu komponents, kas nodrošina informācijas sniegšanu šādās jomās: atmosfēras monitorings, jūras vides monitorings, zemes monitorings, klimata pārmaiņu monitorings, ārkārtas situāciju pārvaldība un drošība. Copernicus it īpaši būtu jāsniedz informācija par atmosfēras stāvokli, tostarp vietējā, valstu, Eiropas un pasaules mērogā; informācija par okeānu stāvokli, tostarp izveidojot īpašu Eiropas grupu jūras vides novērošanai; informāciju, kas palīdzētu veikt zemes monitoringu, sekmējot vietējās, valstu un Eiropas politikas īstenošanu; informācija, kas palīdzētu pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt; ģeotelpiskā informācija, kas palīdzētu ārkārtas situāciju pārvaldībā, tostarp ar preventīvām darbībām, un civilās drošības jomā, tostarp Savienības ārējās darbības atbalstam. Komisijai vajadzētu apzināt atbilstīgas līgumiskas vienošanās, kas sekmētu pakalpojumu sniegšanas ilgtspēju.

| (26) | Īstenojot Copernicus pakalpojumu komponentu, ja tas ir pienācīgi pamatots ar konkrētās darbības īpašo būtību un ar īpašo lietpratību, Komisija var izmantot kompetentas vienības, piemēram, Eiropas Vides aģentūru, Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX), Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA), Eiropas Savienības Satelītcentru (SATCEN), Eiropas vidēja termiņa laika prognožu centru (ECMWF), citas attiecīgas Eiropas aģentūras, valstu struktūru grupas vai apvienības, vai jebkuru attiecīgu struktūru, kas potenciāli atbilst deleģēšanai saskaņā ar Finanšu regulu. Izvēloties vienību, būtu pienācīgi jāņem vērā izmaksu lietderība, kas tiks panākta, uzticot minētos uzdevumus, un ietekme uz šīs vienības pārvaldības struktūru, finanšu resursiem un cilvēkresursiem. |
| --- | --- |

(26)

Īstenojot Copernicus pakalpojumu komponentu, ja tas ir pienācīgi pamatots ar konkrētās darbības īpašo būtību un ar īpašo lietpratību, Komisija var izmantot kompetentas vienības, piemēram, Eiropas Vides aģentūru, Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX), Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA), Eiropas Savienības Satelītcentru (SATCEN), Eiropas vidēja termiņa laika prognožu centru (ECMWF), citas attiecīgas Eiropas aģentūras, valstu struktūru grupas vai apvienības, vai jebkuru attiecīgu struktūru, kas potenciāli atbilst deleģēšanai saskaņā ar Finanšu regulu. Izvēloties vienību, būtu pienācīgi jāņem vērā izmaksu lietderība, kas tiks panākta, uzticot minētos uzdevumus, un ietekme uz šīs vienības pārvaldības struktūru, finanšu resursiem un cilvēkresursiem.

| (27) | Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (JRC) ir aktīvi piedalījies ar Regulu (ES) Nr. 911/2010 izveidotajā GMES iniciatīvā un GMES sākotnējo darbību īstenošanā. Komisijai arī turpmāk, īstenojot Copernicus, būtu jāizmanto JRC zinātniskais un tehniskais atbalsts. |
| --- | --- |

(27)

Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (JRC) ir aktīvi piedalījies ar Regulu (ES) Nr. 911/2010 izveidotajā GMES iniciatīvā un GMES sākotnējo darbību īstenošanā. Komisijai arī turpmāk, īstenojot Copernicus, būtu jāizmanto JRC zinātniskais un tehniskais atbalsts.

| (28) | Publiskajam iepirkumam, ko rīko vienības, kam uzticēta Copernicus īstenošana, vajadzētu atbilst Savienības noteikumiem vai līdzvērtīgiem starptautiskiem standartiem, ciktāl tas atļauts Finanšu regulā ar noteikumiem attiecībā uz publiskiem līgumiem. Specifiski pielāgojumi, kas veicami šajos noteikumos, kā arī esošo līgumu pagarināšanas kārtība, būtu jānosaka atbilstīgajos deleģēšanas nolīgumos. Būtu pirmkārt un galvenokārt jātiecas nodrošināt vislabāko cenas un vērtības attiecību, kontrolēt izmaksas, mazināt riskus, uzlabot efektivitāti un mazināt atkarību no viena piegādātāja. Būtu jānodrošina atklāta piekļuve un godīga konkurence visā piegādes ķēdē un līdzsvarotas dalības iespējas nozares visu līmeņu pārstāvjiem, tostarp jo īpaši jauniem tirgus dalībniekiem un MVU. Būtu jāizvairās no iespējamas dominējoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas un ilgstošas atkarības no viena piegādātāja. Vajadzības gadījumā būtu jātiecas izmantot vairākus piegādes avotus, lai mazinātu ar programmu saistītos riskus, nepieļautu atkarību no viena piegādātāja un nodrošinātu labāku vispārēju kontroli pār Copernicus un tās izmaksām, un grafikiem. Turklāt būtu jāsaglabā un jāveicina Eiropas rūpniecības attīstība visās zemes novērošanas jomās atbilstīgi starptautiskajiem nolīgumiem, kuros Savienība ir puse. |
| --- | --- |

(28)

Publiskajam iepirkumam, ko rīko vienības, kam uzticēta Copernicus īstenošana, vajadzētu atbilst Savienības noteikumiem vai līdzvērtīgiem starptautiskiem standartiem, ciktāl tas atļauts Finanšu regulā ar noteikumiem attiecībā uz publiskiem līgumiem. Specifiski pielāgojumi, kas veicami šajos noteikumos, kā arī esošo līgumu pagarināšanas kārtība, būtu jānosaka atbilstīgajos deleģēšanas nolīgumos. Būtu pirmkārt un galvenokārt jātiecas nodrošināt vislabāko cenas un vērtības attiecību, kontrolēt izmaksas, mazināt riskus, uzlabot efektivitāti un mazināt atkarību no viena piegādātāja. Būtu jānodrošina atklāta piekļuve un godīga konkurence visā piegādes ķēdē un līdzsvarotas dalības iespējas nozares visu līmeņu pārstāvjiem, tostarp jo īpaši jauniem tirgus dalībniekiem un MVU. Būtu jāizvairās no iespējamas dominējoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas un ilgstošas atkarības no viena piegādātāja. Vajadzības gadījumā būtu jātiecas izmantot vairākus piegādes avotus, lai mazinātu ar programmu saistītos riskus, nepieļautu atkarību no viena piegādātāja un nodrošinātu labāku vispārēju kontroli pār Copernicus un tās izmaksām, un grafikiem. Turklāt būtu jāsaglabā un jāveicina Eiropas rūpniecības attīstība visās zemes novērošanas jomās atbilstīgi starptautiskajiem nolīgumiem, kuros Savienība ir puse.

| (29) | Cik vien iespējams būtu jāmazina risks, ka līgumattiecības netiek izpildītas vai tiek izpildītas slikti. Šādā nolūkā līgumslēdzējiem būtu jāpierāda līgumattiecību izpildes noturība attiecībā uz saistībām, ko tie ir uzņēmušies, un līguma ilgumu. Tādēļ līgumslēdzējām iestādēm vajadzības gadījumā būtu jāprecizē prasības, kas saistītas ar piegāžu un pakalpojumu sniegšanas drošību. Papildus minētajam, iepērkot preces un pakalpojumus, attiecībā uz kuriem jāievēro īpaša piesardzība, līgumslēdzējas iestādes var uz šādu iepirkumu attiecināt konkrētas prasības, jo īpaši, lai nodrošinātu informācijas drošību. Attiecībā uz noteiktiem komponentiem un pakalpojumiem Savienības nozarēm būtu jādod iespēja izmantot avotus ārpus Savienības, ja tiek pierādīts, ka tiem ir būtiskas priekšrocības kvalitātes un izmaksu ziņā, tomēr ievērojot Copernicus stratēģisko nozīmi un Savienības drošības un eksporta kontroles prasības. Būtu jāizmanto publiskā sektora ieguldījumi un ražošanas nozares pieredze un zināšanas, vienlaikus nodrošinot, ka netiek pārkāpti noteikumi par konkursa procedūru. |
| --- | --- |

(29)

Cik vien iespējams būtu jāmazina risks, ka līgumattiecības netiek izpildītas vai tiek izpildītas slikti. Šādā nolūkā līgumslēdzējiem būtu jāpierāda līgumattiecību izpildes noturība attiecībā uz saistībām, ko tie ir uzņēmušies, un līguma ilgumu. Tādēļ līgumslēdzējām iestādēm vajadzības gadījumā būtu jāprecizē prasības, kas saistītas ar piegāžu un pakalpojumu sniegšanas drošību. Papildus minētajam, iepērkot preces un pakalpojumus, attiecībā uz kuriem jāievēro īpaša piesardzība, līgumslēdzējas iestādes var uz šādu iepirkumu attiecināt konkrētas prasības, jo īpaši, lai nodrošinātu informācijas drošību. Attiecībā uz noteiktiem komponentiem un pakalpojumiem Savienības nozarēm būtu jādod iespēja izmantot avotus ārpus Savienības, ja tiek pierādīts, ka tiem ir būtiskas priekšrocības kvalitātes un izmaksu ziņā, tomēr ievērojot Copernicus stratēģisko nozīmi un Savienības drošības un eksporta kontroles prasības. Būtu jāizmanto publiskā sektora ieguldījumi un ražošanas nozares pieredze un zināšanas, vienlaikus nodrošinot, ka netiek pārkāpti noteikumi par konkursa procedūru.

| (30) | Lai labāk izvērtētu produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, kopējās izmaksas, tostarp tā ilgtermiņa darbības izmaksas, iepirkuma laikā, izmantojot rentabilitātes pieeju, piemēram, aprites cikla izmaksas, vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā kopējās izmaksas produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, lietderīgās aprites ciklā, ja tiek veikts iepirkums, kura pamatā ir kritērijs, ar ko līguma slēgšanas tiesības piešķir saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam. Minētajā nolūkā līgumslēdzējai iestādei būtu jāpārliecinās, ka metodika, ar ko paredzēts aprēķināt produkta, pakalpojuma vai darba lietderīgās aprites cikla izmaksas, ir skaidri minēta līguma dokumentos vai paziņojumā par līgumu un ka tā ļauj pārbaudīt pretendentu sniegtās informācijas pareizību. |
| --- | --- |

(30)

Lai labāk izvērtētu produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, kopējās izmaksas, tostarp tā ilgtermiņa darbības izmaksas, iepirkuma laikā, izmantojot rentabilitātes pieeju, piemēram, aprites cikla izmaksas, vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā kopējās izmaksas produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, lietderīgās aprites ciklā, ja tiek veikts iepirkums, kura pamatā ir kritērijs, ar ko līguma slēgšanas tiesības piešķir saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam. Minētajā nolūkā līgumslēdzējai iestādei būtu jāpārliecinās, ka metodika, ar ko paredzēts aprēķināt produkta, pakalpojuma vai darba lietderīgās aprites cikla izmaksas, ir skaidri minēta līguma dokumentos vai paziņojumā par līgumu un ka tā ļauj pārbaudīt pretendentu sniegtās informācijas pareizību.

| (31) | Līgumslēdzējai iestādei būtu jāspēj atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus, ja vienam vai vairākiem uzņēmumiem pirms uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus jau ir privileģēta informācija par darbībām, kas ir saistītas ar konkrēto uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus. Vajadzētu būt iespējai gan līguma slēgšanas tiesības piešķirt kā līgumu ar nosacītām stadijām, gan ar zināmiem nosacījumiem veikt grozījumus jau konkrētā līguma izpildes laikā vai pat noteikt minimālo apjomu, par kādu slēdzami apakšuzņēmuma līgumi. Visbeidzot, ņemot vērā tehnoloģisko neskaidrību, kas raksturīga Copernicus, līgumu cenas vienmēr nevar prognozēt precīzi, un tādēļ būtu lietderīgi slēgt īpaša veida līgumus, kuros nav noteikta nemainīga galīga cena un ir iekļauti noteikumi par Savienības finanšu interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

(31)

Līgumslēdzējai iestādei būtu jāspēj atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus, ja vienam vai vairākiem uzņēmumiem pirms uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus jau ir privileģēta informācija par darbībām, kas ir saistītas ar konkrēto uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus. Vajadzētu būt iespējai gan līguma slēgšanas tiesības piešķirt kā līgumu ar nosacītām stadijām, gan ar zināmiem nosacījumiem veikt grozījumus jau konkrētā līguma izpildes laikā vai pat noteikt minimālo apjomu, par kādu slēdzami apakšuzņēmuma līgumi. Visbeidzot, ņemot vērā tehnoloģisko neskaidrību, kas raksturīga Copernicus, līgumu cenas vienmēr nevar prognozēt precīzi, un tādēļ būtu lietderīgi slēgt īpaša veida līgumus, kuros nav noteikta nemainīga galīga cena un ir iekļauti noteikumi par Savienības finanšu interešu aizsardzību.

| (32) | Lai Copernicus saglabātu maksimālā apjomā, cik vien iespējams samazinot tehniskus un ar grafiku saistītus riskus un ar tiem saistītās izmaksas un nodrošinot ilgstošu piegādes drošību, Copernicus būtu maksimāli jāizmanto publiskā sektora iepriekšējie finansiālie un infrastruktūras ieguldījumi, kā arī pieredze un zināšanas, kas rūpniecības nozarē gūtas ar šādiem ieguldījumiem GMES. Tam jo īpaši vajadzētu attiekties uz atkārtotiem kosmosa un zemes segmentu komponentiem, ko EKA un tās dalībvalstis ir izstrādājušas saistībā ar GMES kosmosa komponenta papildprogrammu un ar Savienības finansiālu dalību. Pēdējā minētajā gadījumā līgumslēdzējai iestādei būtu pienācīgi jāapsver iespēja izmantot sarunu procedūru bez paziņojuma par līgumu vai tā ekvivalenta iepriekšējas publicēšanas. |
| --- | --- |

(32)

Lai Copernicus saglabātu maksimālā apjomā, cik vien iespējams samazinot tehniskus un ar grafiku saistītus riskus un ar tiem saistītās izmaksas un nodrošinot ilgstošu piegādes drošību, Copernicus būtu maksimāli jāizmanto publiskā sektora iepriekšējie finansiālie un infrastruktūras ieguldījumi, kā arī pieredze un zināšanas, kas rūpniecības nozarē gūtas ar šādiem ieguldījumiem GMES. Tam jo īpaši vajadzētu attiekties uz atkārtotiem kosmosa un zemes segmentu komponentiem, ko EKA un tās dalībvalstis ir izstrādājušas saistībā ar GMES kosmosa komponenta papildprogrammu un ar Savienības finansiālu dalību. Pēdējā minētajā gadījumā līgumslēdzējai iestādei būtu pienācīgi jāapsver iespēja izmantot sarunu procedūru bez paziņojuma par līgumu vai tā ekvivalenta iepriekšējas publicēšanas.

| (33) | Lai varētu ilgtspējīgi sasniegt Copernicus mērķus, ir jākoordinē dažādo Copernicus iesaistīto partneru darbības un jāizstrādā, jāizveido un jāizmanto pakalpojumu un novērošanas spējas, kas atbilst lietotāju pieprasījumam. Šajā ziņā Komisijai būtu jāpalīdz komitejai (Copernicus komiteja), lai koordinētu ieguldījumus, ko Copernicus veic Savienība, dalībvalstis un starpvaldību organizācijas, kā arī lai īstenotu koordināciju ar privāto sektoru, vislabākajā iespējamajā veidā izmantojot esošās spējas un apzinot trūkumus, kuri jānovērš Savienības līmenī. Tāpat tai būtu jāpalīdz Komisijai uzraudzīt Copernicus vienmērīgu īstenošanu. Labai publiskai pārvaldībai ir vajadzīga vienāda Copernicus vadība, ātrāka lēmumu pieņemšana un vienlīdzīga piekļuve informācijai, tāpēc pārstāvjiem no vienībām, kam uzticēti budžeta īstenošanas uzdevumi, vajadzētu būt iespējai kā novērotājiem piedalīties darbā, ko veic Copernicus komiteja, kas izveidota, lai palīdzētu Komisijai. Šo pašu iemeslu dēļ pārstāvjiem no tām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kuras ar Savienību noslēgušas starptautisku nolīgumu, vajadzētu būt iespējai piedalīties Copernicus komitejas darbā, ievērojot drošības prasības un šāda nolīguma noteikumus. Šādiem pārstāvjiem komitejā nevajadzētu būt tiesībām piedalīties Copernicus komitejas balsošanas procedūrās. |
| --- | --- |

(33)

Lai varētu ilgtspējīgi sasniegt Copernicus mērķus, ir jākoordinē dažādo Copernicus iesaistīto partneru darbības un jāizstrādā, jāizveido un jāizmanto pakalpojumu un novērošanas spējas, kas atbilst lietotāju pieprasījumam. Šajā ziņā Komisijai būtu jāpalīdz komitejai (Copernicus komiteja), lai koordinētu ieguldījumus, ko Copernicus veic Savienība, dalībvalstis un starpvaldību organizācijas, kā arī lai īstenotu koordināciju ar privāto sektoru, vislabākajā iespējamajā veidā izmantojot esošās spējas un apzinot trūkumus, kuri jānovērš Savienības līmenī. Tāpat tai būtu jāpalīdz Komisijai uzraudzīt Copernicus vienmērīgu īstenošanu. Labai publiskai pārvaldībai ir vajadzīga vienāda Copernicus vadība, ātrāka lēmumu pieņemšana un vienlīdzīga piekļuve informācijai, tāpēc pārstāvjiem no vienībām, kam uzticēti budžeta īstenošanas uzdevumi, vajadzētu būt iespējai kā novērotājiem piedalīties darbā, ko veic Copernicus komiteja, kas izveidota, lai palīdzētu Komisijai. Šo pašu iemeslu dēļ pārstāvjiem no tām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kuras ar Savienību noslēgušas starptautisku nolīgumu, vajadzētu būt iespējai piedalīties Copernicus komitejas darbā, ievērojot drošības prasības un šāda nolīguma noteikumus. Šādiem pārstāvjiem komitejā nevajadzētu būt tiesībām piedalīties Copernicus komitejas balsošanas procedūrās.

| (34) | Arī to vienību darbs, kurām Komisija ir deleģējusi īstenošanas uzdevumus, būtu jāvērtē, salīdzinot ar izpildes rādītājiem. Tas Eiropas Parlamentam un Padomei sniegtu informāciju par Copernicus darbību un Copernicus īstenošanas progresu. |
| --- | --- |

(34)

Arī to vienību darbs, kurām Komisija ir deleģējusi īstenošanas uzdevumus, būtu jāvērtē, salīdzinot ar izpildes rādītājiem. Tas Eiropas Parlamentam un Padomei sniegtu informāciju par Copernicus darbību un Copernicus īstenošanas progresu.

| (35) | Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1159/2013 (9) ir paredzēti licencēšanas un reģistrācijas nosacījumi GMES lietotājiem un noteikti kritēriji attiecībā uz attiecībā uz piekļuves ierobežošanu GMES datiem un GMES pakalpojumu informācijai. |
| --- | --- |

(35)

Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1159/2013 (9) ir paredzēti licencēšanas un reģistrācijas nosacījumi GMES lietotājiem un noteikti kritēriji attiecībā uz attiecībā uz piekļuves ierobežošanu GMES datiem un GMES pakalpojumu informācijai.

| (36) | Dati un informācija, kas sagatavoti Copernicus satvarā, būtu jādara pieejami pilnībā, atklāti un bez maksas, ievērojot atbilstīgus nosacījumus un ierobežojumus, lai veicinātu to lietošanu un kopīgošanu un lai stiprinātu Eiropas Zemes novērošanas tirgus, jo īpaši lejupējā sektorā, tādējādi veicinot izaugsmi un darbvietu izveidi. |
| --- | --- |

(36)

Dati un informācija, kas sagatavoti Copernicus satvarā, būtu jādara pieejami pilnībā, atklāti un bez maksas, ievērojot atbilstīgus nosacījumus un ierobežojumus, lai veicinātu to lietošanu un kopīgošanu un lai stiprinātu Eiropas Zemes novērošanas tirgus, jo īpaši lejupējā sektorā, tādējādi veicinot izaugsmi un darbvietu izveidi.

| (37) | Komisijai būtu jāsadarbojas ar datu sniedzējiem, lai vienotos par trešo personu datu licencēšanas nosacījumiem ar mērķi veicināt to izmantošanu Copernicus, nodrošinot šīs regulas un piemērojamo trešo personu tiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

(37)

Komisijai būtu jāsadarbojas ar datu sniedzējiem, lai vienotos par trešo personu datu licencēšanas nosacījumiem ar mērķi veicināt to izmantošanu Copernicus, nodrošinot šīs regulas un piemērojamo trešo personu tiesību ievērošanu.

| (38) | Būtu jāņem vērā tiesības uz piekļuvi Copernicus Sentinel datiem, kas piešķirtas saskaņā ar GMES kosmosa komponenta programmu, ko 2013. gada 24. septembrī apstiprināja EKA Zemes novērošanas programmas valde. |
| --- | --- |

(38)

Būtu jāņem vērā tiesības uz piekļuvi Copernicus Sentinel datiem, kas piešķirtas saskaņā ar GMES kosmosa komponenta programmu, ko 2013. gada 24. septembrī apstiprināja EKA Zemes novērošanas programmas valde.

| (39) | Copernicus ir civila programma, kura pakļauta civilai kontrolei, tāpēc prioritāte būtu jāpiešķir tādu datu iegūšanai un informācijas, tostarp augstas izšķirtspējas attēlu, sagatavošanai, kas nerada risku vai apdraudējumu Savienības vai tās dalībvalstu drošībai. Tomēr, tā kā atsevišķiem Copernicus datiem un atsevišķai Copernicus informācijai var būt nepieciešama aizsardzība, lai šīs regulas darbības jomas satvarā nodrošinātu šādas informācijas drošu apriti, visiem Copernicus dalībniekiem vajadzētu nodrošināt ES klasificētas informācijas aizsardzību tikpat lielā mērā, kā to garantē drošības noteikumi, kuri izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (10) pielikumā, un Padomes drošības noteikumi, kas izklāstīti Padomes Lēmuma 2013/488/ES (11) pielikumos. |
| --- | --- |

(39)

Copernicus ir civila programma, kura pakļauta civilai kontrolei, tāpēc prioritāte būtu jāpiešķir tādu datu iegūšanai un informācijas, tostarp augstas izšķirtspējas attēlu, sagatavošanai, kas nerada risku vai apdraudējumu Savienības vai tās dalībvalstu drošībai. Tomēr, tā kā atsevišķiem Copernicus datiem un atsevišķai Copernicus informācijai var būt nepieciešama aizsardzība, lai šīs regulas darbības jomas satvarā nodrošinātu šādas informācijas drošu apriti, visiem Copernicus dalībniekiem vajadzētu nodrošināt ES klasificētas informācijas aizsardzību tikpat lielā mērā, kā to garantē drošības noteikumi, kuri izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (10) pielikumā, un Padomes drošības noteikumi, kas izklāstīti Padomes Lēmuma 2013/488/ES (11) pielikumos.

| (40) | Ņemot vērā to, ka atsevišķi Copernicus dati un atsevišķa Copernicus informācija, tostarp augstas izšķirtspējas attēli, var ietekmēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību, pienācīgi pamatotos gadījumos Padomei vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt pasākumus, lai novērstu Savienības vai tās dalībvalstu drošības riskus un apdraudējumu. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā to, ka atsevišķi Copernicus dati un atsevišķa Copernicus informācija, tostarp augstas izšķirtspējas attēli, var ietekmēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību, pienācīgi pamatotos gadījumos Padomei vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt pasākumus, lai novērstu Savienības vai tās dalībvalstu drošības riskus un apdraudējumu.

| (41) | Savienībai vajadzētu būt visu Copernicus satvarā radīto vai sagatavoto materiālo un nemateriālo aktīvu īpašniecei. Lai pilnībā ievērotu jebkādas ar īpašumtiesībām saistītas pamattiesības, būtu jāizveido nepieciešamās attiecības ar esošajiem īpašniekiem. Būtu jāsaprot, ka šajā regulā ietvertie noteikumi par nemateriālo aktīvu īpašumtiesībām neaptver nemateriālās tiesības, kuras atbilstīgi attiecīgiem valsts tiesību aktiem nav nododamas. Saskaņā ar šo regulu un ja tas tiek uzskatīts par atbilstīgu, pamatojoties uz katra konkrētā gadījuma izvērtējumu, šādām Savienības īpašumtiesībām nebūtu jāskar Savienības iespējas minētos aktīvus darīt pieejamus trešām personām vai no tiem atbrīvoties. Konkrēti, Savienībai vajadzētu būt iespējai nodot intelektuālā īpašuma tiesības vai piešķirt licences attiecībā uz šīm tiesībām, kas izriet no Copernicus satvarā veiktā darba, lai panāktu to, ka Copernicus pakalpojumus plaši sāk izmantot lejupējie lietotāji. |
| --- | --- |

(41)

Savienībai vajadzētu būt visu Copernicus satvarā radīto vai sagatavoto materiālo un nemateriālo aktīvu īpašniecei. Lai pilnībā ievērotu jebkādas ar īpašumtiesībām saistītas pamattiesības, būtu jāizveido nepieciešamās attiecības ar esošajiem īpašniekiem. Būtu jāsaprot, ka šajā regulā ietvertie noteikumi par nemateriālo aktīvu īpašumtiesībām neaptver nemateriālās tiesības, kuras atbilstīgi attiecīgiem valsts tiesību aktiem nav nododamas. Saskaņā ar šo regulu un ja tas tiek uzskatīts par atbilstīgu, pamatojoties uz katra konkrētā gadījuma izvērtējumu, šādām Savienības īpašumtiesībām nebūtu jāskar Savienības iespējas minētos aktīvus darīt pieejamus trešām personām vai no tiem atbrīvoties. Konkrēti, Savienībai vajadzētu būt iespējai nodot intelektuālā īpašuma tiesības vai piešķirt licences attiecībā uz šīm tiesībām, kas izriet no Copernicus satvarā veiktā darba, lai panāktu to, ka Copernicus pakalpojumus plaši sāk izmantot lejupējie lietotāji.

| (42) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, īstenojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi izmaksāto vai neatbilstīgi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgā gadījumā administratīvus un finansiālus sodus saskaņā ar Finanšu regulu. |
| --- | --- |

(42)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, īstenojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi izmaksāto vai neatbilstīgi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgā gadījumā administratīvus un finansiālus sodus saskaņā ar Finanšu regulu.

| (43) | Copernicus ir sarežģīta programma, tāpēc Komisijai vajadzētu saņemt palīdzību no neatkarīgiem ekspertiem, kuri pārstāv plašas ieinteresēto personu aprindas, tostarp jo īpaši no ekspertiem, ko dalībvalstis izvirzījušas saistībā ar drošības jautājumiem, no personām, kas pārstāv attiecīgas valsts vienības, kas ir atbildīgas par kosmosu un par Copernicus lietotājiem, lai tai nodrošinātu nepieciešamo tehnisko un zinātnisko lietpratību, kā arī sniegtu starpdisciplināru un starpnozaru perspektīvu, ņemot vērā attiecīgās jau pastāvošās iniciatīvas Savienības, valstu un reģionālā līmenī. |
| --- | --- |

(43)

Copernicus ir sarežģīta programma, tāpēc Komisijai vajadzētu saņemt palīdzību no neatkarīgiem ekspertiem, kuri pārstāv plašas ieinteresēto personu aprindas, tostarp jo īpaši no ekspertiem, ko dalībvalstis izvirzījušas saistībā ar drošības jautājumiem, no personām, kas pārstāv attiecīgas valsts vienības, kas ir atbildīgas par kosmosu un par Copernicus lietotājiem, lai tai nodrošinātu nepieciešamo tehnisko un zinātnisko lietpratību, kā arī sniegtu starpdisciplināru un starpnozaru perspektīvu, ņemot vērā attiecīgās jau pastāvošās iniciatīvas Savienības, valstu un reģionālā līmenī.

| (44) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz gada darba programmas, pakalpojumu un kosmosa komponentu tehnisko specifikāciju, drošības aspektu un pasākumu, kuru mērķis ir veicināt dalībvalstu konverģenci Copernicus datu un Copernicus informācijas izmantošanā un to piekļuvē Zemes novērošanas tehnoloģijai un izstrādei, pieņemšanu, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz gada darba programmas, pakalpojumu un kosmosa komponentu tehnisko specifikāciju, drošības aspektu un pasākumu, kuru mērķis ir veicināt dalībvalstu konverģenci Copernicus datu un Copernicus informācijas izmantošanā un to piekļuvē Zemes novērošanas tehnoloģijai un izstrādei, pieņemšanu, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12).

| (45) | Copernicus ir orientēta uz lietotāju, tādēļ ir nepieciešama nepārtraukta, efektīva lietotāju iesaistīšana, īpaši attiecībā uz pakalpojumu prasību definēšanu un apstiprināšanu. Lai programma būtu vērtīgāka lietotājiem, būtu aktīvi jātiecas pēc viņu ieguldījuma, pastāvīgi apspriežoties ar tiešajiem lietotājiem publiskajā un privātajā sektorā. Šādā nolūkā būtu jāizveido darba grupa (“Lietotāju forums”), lai palīdzētu Copernicus komitejai apzināt lietotāju prasības, pārbaudīt pakalpojumu atbilstību un koordinētu lietotājus publiskajā sektorā. |
| --- | --- |

(45)

Copernicus ir orientēta uz lietotāju, tādēļ ir nepieciešama nepārtraukta, efektīva lietotāju iesaistīšana, īpaši attiecībā uz pakalpojumu prasību definēšanu un apstiprināšanu. Lai programma būtu vērtīgāka lietotājiem, būtu aktīvi jātiecas pēc viņu ieguldījuma, pastāvīgi apspriežoties ar tiešajiem lietotājiem publiskajā un privātajā sektorā. Šādā nolūkā būtu jāizveido darba grupa (“Lietotāju forums”), lai palīdzētu Copernicus komitejai apzināt lietotāju prasības, pārbaudīt pakalpojumu atbilstību un koordinētu lietotājus publiskajā sektorā.

| (46) | Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz darbības pakalpojumiem nepieciešamo datu prasībām, attiecībā uz noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai, šo datu un informācijas reģistrēšanu un lietošanu, attiecībā uz konkrētiem tehniskiem kritērijiem, kas nepieciešami, lai novērstu Copernicus datu un Copernicus informācijas pārrāvumu un attiecībā uz kritērijiem, lai ierobežotu Copernicus datu un Copernicus informācijas ieguvi vai izplatīšanu tiesību konflikta dēļ. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(46)

Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz darbības pakalpojumiem nepieciešamo datu prasībām, attiecībā uz noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai, šo datu un informācijas reģistrēšanu un lietošanu, attiecībā uz konkrētiem tehniskiem kritērijiem, kas nepieciešami, lai novērstu Copernicus datu un Copernicus informācijas pārrāvumu un attiecībā uz kritērijiem, lai ierobežotu Copernicus datu un Copernicus informācijas ieguvi vai izplatīšanu tiesību konflikta dēļ. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (47) | Darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu, būtu jāuzrauga un jāvērtē, lai varētu veikt atkārtotus pielāgojumus un jaunas darbības. Novērtējumā jo īpaši vajadzētu izvērtēt to, kādu ietekmi Copernicus datu un Copernicus informācijas politika atstāj uz ieinteresētajām personām, lejupējiem lietotājiem, iespaidu uz uzņēmumiem, kā arī uz valsts un privātiem ieguldījumiem Zemes novērošanas infrastruktūrās. Novērtējumā būtu jāietver arī attiecīgu Eiropas aģentūru, piemēram, Eiropas GNSS aģentūras (GSA), iespējama iesaistīšana nākotnē. Lai panāktu maksimālus rezultātus un izmantotu kompetenci un lietpratību, kas iegūtas Copernicus īstenošanas posmos, turpmākās plānošanas vajadzībām būtu jāizskata jauni organizatoriski modeļi, nodrošinot ilgtermiņa ekonomiskās saistības. |
| --- | --- |

(47)

Darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu, būtu jāuzrauga un jāvērtē, lai varētu veikt atkārtotus pielāgojumus un jaunas darbības. Novērtējumā jo īpaši vajadzētu izvērtēt to, kādu ietekmi Copernicus datu un Copernicus informācijas politika atstāj uz ieinteresētajām personām, lejupējiem lietotājiem, iespaidu uz uzņēmumiem, kā arī uz valsts un privātiem ieguldījumiem Zemes novērošanas infrastruktūrās. Novērtējumā būtu jāietver arī attiecīgu Eiropas aģentūru, piemēram, Eiropas GNSS aģentūras (GSA), iespējama iesaistīšana nākotnē. Lai panāktu maksimālus rezultātus un izmantotu kompetenci un lietpratību, kas iegūtas Copernicus īstenošanas posmos, turpmākās plānošanas vajadzībām būtu jāizskata jauni organizatoriski modeļi, nodrošinot ilgtermiņa ekonomiskās saistības.

| (48) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Copernicus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tas ietvers arī Eiropas mēroga spējas un būs atkarīgs no pakalpojumu koordinētas sniegšanas visās dalībvalstīs, kas jākoordinē Savienības līmenī, bet ierosinātās darbības vēriena dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(48)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Copernicus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tas ietvers arī Eiropas mēroga spējas un būs atkarīgs no pakalpojumu koordinētas sniegšanas visās dalībvalstīs, kas jākoordinē Savienības līmenī, bet ierosinātās darbības vēriena dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (49) | Ar šo regulu tiek noteikts finansējums, kas ir galvenā atsauce 2013. gada 2. decembra Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (13) 17. punkta izpratnē Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējā budžeta procedūrā. |
| --- | --- |

(49)

Ar šo regulu tiek noteikts finansējums, kas ir galvenā atsauce 2013. gada 2. decembra Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (13) 17. punkta izpratnē Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējā budžeta procedūrā.

| (50) | Ir lietderīgi šīs regulas finansēšanas laikposmu pielīdzināt finansēšanas laikposmam, kas paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(50)

Ir lietderīgi šīs regulas finansēšanas laikposmu pielīdzināt finansēšanas laikposmam, kas paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra.

| (51) | Tādēļ, lai izveidotu atbilstīgu pārvaldības un finansēšanas sistēmu un nodrošinātu pilnībā funkcionējošu Copernicus, ir arī jāatceļ Regula (ES) Nr. 911/2010. Jebkuram pasākumam, kas pieņemts, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 911/2010, būtu jāpaliek spēkā, lai nodrošinātu tā nepārtrauktību, |
| --- | --- |

(51)

Tādēļ, lai izveidotu atbilstīgu pārvaldības un finansēšanas sistēmu un nodrošinātu pilnībā funkcionējošu Copernicus, ir arī jāatceļ Regula (ES) Nr. 911/2010. Jebkuram pasākumam, kas pieņemts, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 911/2010, būtu jāpaliek spēkā, lai nodrošinātu tā nepārtrauktību,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĒJI UN FINANŠU NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu tiek izveidota Copernicus – Eiropas Zemes novērošanas un monitoringa programma (Copernicus) – un tiek paredzēti noteikumi tās īstenošanai.

2. pants

Darbības joma

1.   Copernicus ir civila, uz lietotājiem vērsta un civilai kontrolei pakļauta programma, kas izmanto esošās valstu un Eiropas spējas, ka arī nodrošina Globālās vides un drošības novērošanas programmā izveidoto darbību turpināmību.

2.   Copernicus veido šādi komponenti:

| a) | pakalpojumu komponents, kas nodrošina informācijas sniegšanu šādās jomās: atmosfēras monitorings, jūras vides monitorings, zemes monitorings, klimata pārmaiņas, ārkārtas situāciju pārvaldība un drošība; |
| --- | --- |

a)

pakalpojumu komponents, kas nodrošina informācijas sniegšanu šādās jomās: atmosfēras monitorings, jūras vides monitorings, zemes monitorings, klimata pārmaiņas, ārkārtas situāciju pārvaldība un drošība;

| b) | kosmosa komponents, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina ilgtspējīgus novērojumus no kosmosa; |
| --- | --- |

b)

kosmosa komponents, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina ilgtspējīgus novērojumus no kosmosa;

| c) | in situ komponents, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina saskaņotu piekļuvi novērojumiem, izmantojot gaisa, jūras un sauszemes iekārtas. |
| --- | --- |

c)

in situ komponents, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina saskaņotu piekļuvi novērojumiem, izmantojot gaisa, jūras un sauszemes iekārtas.

3.   Izveido atbilstīgas saiknes un saskarnes starp 2. punktā minētajiem komponentiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “specializētas misijas” ir misijas Zemes novērošanai no kosmosa, kas paredzētas izmantošanai Copernicus un tiek veiktas šajā programmā, īpaši Sentinel misijas; |
| --- | --- |

1)

“specializētas misijas” ir misijas Zemes novērošanai no kosmosa, kas paredzētas izmantošanai Copernicus un tiek veiktas šajā programmā, īpaši Sentinel misijas;

| 2) | “papildinošas misijas” ir misijas Zemes novērošanai no kosmosa, kuras nodrošina Copernicus datus, kas papildina specializēto misiju nodrošinātos datus; |
| --- | --- |

2)

“papildinošas misijas” ir misijas Zemes novērošanai no kosmosa, kuras nodrošina Copernicus datus, kas papildina specializēto misiju nodrošinātos datus;

| 3) | “specializētu misiju dati” ir Zemes novērošanas no kosmosa dati, kas iegūti specializētās misijās un paredzēti izmantošanai Copernicus; |
| --- | --- |

3)

“specializētu misiju dati” ir Zemes novērošanas no kosmosa dati, kas iegūti specializētās misijās un paredzēti izmantošanai Copernicus;

| 4) | “papildinošu misiju dati” ir Zemes novērošanas no kosmosa dati, kas iegūti papildinošās misijās un licencēti vai nodrošināti izmantošanai Copernicus; |
| --- | --- |

4)

“papildinošu misiju dati” ir Zemes novērošanas no kosmosa dati, kas iegūti papildinošās misijās un licencēti vai nodrošināti izmantošanai Copernicus;

| 5) | “in situ dati” ir novērošanas dati no sensoriem, kuri atrodas uz zemes, jūrā vai gaisā, kā arī atsauces dati un palīgdati, kas licencēti vai nodrošināti izmantošanai Copernicus; |
| --- | --- |

5)

“in situ dati” ir novērošanas dati no sensoriem, kuri atrodas uz zemes, jūrā vai gaisā, kā arī atsauces dati un palīgdati, kas licencēti vai nodrošināti izmantošanai Copernicus;

| 6) | “trešo personu dati un informācija” ir ārpus Copernicus darbības jomas iegūti dati un informācija, kas nepieciešami programmas mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

6)

“trešo personu dati un informācija” ir ārpus Copernicus darbības jomas iegūti dati un informācija, kas nepieciešami programmas mērķu īstenošanai;

| 7) | “Copernicus dati” ir specializētu misiju dati, papildinošu misiju dati un in situ dati; |
| --- | --- |

7)

“Copernicus dati” ir specializētu misiju dati, papildinošu misiju dati un in situ dati;

| 8) | “Copernicus informācija” ir informācija, kas iegūta no 5. panta 1. punktā minētajiem Copernicus pakalpojumiem pēc Copernicus datu apstrādes vai modelēšanas; |
| --- | --- |

8)

“Copernicus informācija” ir informācija, kas iegūta no 5. panta 1. punktā minētajiem Copernicus pakalpojumiem pēc Copernicus datu apstrādes vai modelēšanas;

| 9) | “Copernicus lietotāji” ir:






  a) | pamatlietotāji – Savienības iestādes un struktūras, Eiropas, valstu, reģionu vai vietējas iestādes, kam uzdots noteikt, īstenot, izpildīt vai uzraudzīt sabiedriskos pakalpojumus vai politiku 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajās jomās; |
| --- | --- | --- |

9)

“Copernicus lietotāji” ir:

a)

pamatlietotāji – Savienības iestādes un struktūras, Eiropas, valstu, reģionu vai vietējas iestādes, kam uzdots noteikt, īstenot, izpildīt vai uzraudzīt sabiedriskos pakalpojumus vai politiku 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajās jomās;

| b) | lietotāji no pētniecības jomas – universitātes vai citas pētniecības un izglītības organizācijas; |
| --- | --- |

b)

lietotāji no pētniecības jomas – universitātes vai citas pētniecības un izglītības organizācijas;

| c) | komerciāli un privāti lietotāji; |
| --- | --- |

c)

komerciāli un privāti lietotāji;

| d) | labdarības organizācijas, nevalstiskās organizācijas un starptautiskas organizācijas. |
| --- | --- |

d)

labdarības organizācijas, nevalstiskās organizācijas un starptautiskas organizācijas.

4. pants

Mērķi

1.   Copernicus veicina šādu vispārīgo mērķu sasniegšanu:

| a) | Zemes monitorings ar mērķi atbalstīt vides aizsardzību un civilās aizsardzības un civilās drošības centienus; |
| --- | --- |

a)

Zemes monitorings ar mērķi atbalstīt vides aizsardzību un civilās aizsardzības un civilās drošības centienus;

| b) | sociālo un ekonomisko ieguvumu maksimāla palielināšana un Zemes novērošanas izmantošanas veicināšana pielietojumos un pakalpojumos, ar to atbalstot stratēģiju “Eiropa 2020” un tās mērķus – gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi; |
| --- | --- |

b)

sociālo un ekonomisko ieguvumu maksimāla palielināšana un Zemes novērošanas izmantošanas veicināšana pielietojumos un pakalpojumos, ar to atbalstot stratēģiju “Eiropa 2020” un tās mērķus – gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi;

| c) | konkurētspējīgas Eiropas kosmosa un pakalpojumu nozares attīstības veicināšana un iespēju maksimāla palielināšana Eiropas uzņēmumiem attīstīt un nodrošināt inovatīvas Zemes novērošanas sistēmas un pakalpojumus; |
| --- | --- |

c)

konkurētspējīgas Eiropas kosmosa un pakalpojumu nozares attīstības veicināšana un iespēju maksimāla palielināšana Eiropas uzņēmumiem attīstīt un nodrošināt inovatīvas Zemes novērošanas sistēmas un pakalpojumus;

| d) | autonomas piekļuves nodrošināšana zināšanām vides jomā un svarīgākajām Zemes novērošanas un ģeogrāfiskās informācijas pakalpojumu tehnoloģijām, ar to ļaujot Eiropai panākt, ka tā var neatkarīgi pieņemt lēmumus un rīkoties; |
| --- | --- |

d)

autonomas piekļuves nodrošināšana zināšanām vides jomā un svarīgākajām Zemes novērošanas un ģeogrāfiskās informācijas pakalpojumu tehnoloģijām, ar to ļaujot Eiropai panākt, ka tā var neatkarīgi pieņemt lēmumus un rīkoties;

| e) | atbalsts Eiropas politikai un ieguldījums tajā, kā arī globālu iniciatīvu, piemēram, GEOSS, veicināšana. |
| --- | --- |

e)

atbalsts Eiropas politikai un ieguldījums tajā, kā arī globālu iniciatīvu, piemēram, GEOSS, veicināšana.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā izklāstītos vispārīgos mērķus, Copernicus ir šādi konkrēti mērķi:

| a) | ilgtermiņā un ilgtspējīgi sniegt pareizus un drošticamus datus un informāciju Copernicus lietotājiem, dodot iespēju sniegt 5. panta 1. punktā minētos pakalpojumus un nodrošinot atbilstību Copernicus pamatlietotāju prasībām; |
| --- | --- |

a)

ilgtermiņā un ilgtspējīgi sniegt pareizus un drošticamus datus un informāciju Copernicus lietotājiem, dodot iespēju sniegt 5. panta 1. punktā minētos pakalpojumus un nodrošinot atbilstību Copernicus pamatlietotāju prasībām;

| b) | nodrošināt ilgtspējīgu un drošticamu piekļuvi datiem un informācijai no kosmosa, ko sniedz autonomas Eiropas Zemes novērošanas spējas ar saskaņotām tehniskām specifikācijām, un izmantot esošos Eiropas un valstu līdzekļus un spējas, kurus pēc vajadzības papildina; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt ilgtspējīgu un drošticamu piekļuvi datiem un informācijai no kosmosa, ko sniedz autonomas Eiropas Zemes novērošanas spējas ar saskaņotām tehniskām specifikācijām, un izmantot esošos Eiropas un valstu līdzekļus un spējas, kurus pēc vajadzības papildina;

| c) | nodrošināt ilgtspējīgu un drošticamu piekļuvi in situ datiem, jo īpaši izmantojot esošās spējas, ko lieto Eiropas un valstu līmenī, un globālās novērošanas sistēmas un tīklus. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt ilgtspējīgu un drošticamu piekļuvi in situ datiem, jo īpaši izmantojot esošās spējas, ko lieto Eiropas un valstu līmenī, un globālās novērošanas sistēmas un tīklus.

3.   Šī panta 1. un 2. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu vērtē pēc šādiem rezultātu rādītājiem:

| a) | Copernicus dati un Copernicus informācija, kas darīti pieejami saskaņā ar attiecīgajām pakalpojuma līmeņa nodrošināšanas prasībām attiecībā uz vidi, civilo aizsardzību un civilo drošību; |
| --- | --- |

a)

Copernicus dati un Copernicus informācija, kas darīti pieejami saskaņā ar attiecīgajām pakalpojuma līmeņa nodrošināšanas prasībām attiecībā uz vidi, civilo aizsardzību un civilo drošību;

| b) | lielāks pieprasījums pēc Copernicus datiem un Copernicus informācijas, ko vērtē pēc lietotāju skaita attīstības, datu, kuriem piekļūts, apjoma un pievienotās vērtības informācijas, kā arī pēc lejupējo pakalpojumu skaita pieauguma un pēc plašākas izplatības dalībvalstīs un Savienībā; |
| --- | --- |

b)

lielāks pieprasījums pēc Copernicus datiem un Copernicus informācijas, ko vērtē pēc lietotāju skaita attīstības, datu, kuriem piekļūts, apjoma un pievienotās vērtības informācijas, kā arī pēc lejupējo pakalpojumu skaita pieauguma un pēc plašākas izplatības dalībvalstīs un Savienībā;

| c) | Copernicus datu un Copernicus informācijas izmantojums Savienības iestādēs un struktūrās, starptautiskās organizācijās un Eiropas, valstu, reģionu vai vietējās iestādēs, tostarp izmantošanas līmenis lietotāju vidū un lietotāju apmierinātība, kā arī Savienības iedzīvotājiem radītie ieguvumi; |
| --- | --- |

c)

Copernicus datu un Copernicus informācijas izmantojums Savienības iestādēs un struktūrās, starptautiskās organizācijās un Eiropas, valstu, reģionu vai vietējās iestādēs, tostarp izmantošanas līmenis lietotāju vidū un lietotāju apmierinātība, kā arī Savienības iedzīvotājiem radītie ieguvumi;

| d) | Eiropas lejupējo operatoru izplatība tirgū, tostarp esošo tirgu paplašināšana un jaunu tirgu izveide, un konkurētspēja; |
| --- | --- |

d)

Eiropas lejupējo operatoru izplatība tirgū, tostarp esošo tirgu paplašināšana un jaunu tirgu izveide, un konkurētspēja;

| e) | Copernicus pakalpojumos izmantojamo Copernicus datu stabila pieejamība. |
| --- | --- |

e)

Copernicus pakalpojumos izmantojamo Copernicus datu stabila pieejamība.

5. pants

Copernicus pakalpojumu komponents

1.   Copernicus pakalpojumu komponentu veido šādi pakalpojumi:

| a) | atmosfēras monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par gaisa kvalitāti Eiropas mērogā un atmosfēras ķīmisko sastāvu globālā mērogā. Tas jo īpaši nodrošina informāciju gaisa kvalitātes monitoringa sistēmām, ko izmanto no vietējā līdz valsts līmenim, un sniedz ieguldījumu atmosfēras sastāva klimata rādītāju monitoringā, kad iespējams, ietverot saikni ar platībām, ko klāj meži; |
| --- | --- |

a)

atmosfēras monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par gaisa kvalitāti Eiropas mērogā un atmosfēras ķīmisko sastāvu globālā mērogā. Tas jo īpaši nodrošina informāciju gaisa kvalitātes monitoringa sistēmām, ko izmanto no vietējā līdz valsts līmenim, un sniedz ieguldījumu atmosfēras sastāva klimata rādītāju monitoringā, kad iespējams, ietverot saikni ar platībām, ko klāj meži;

| b) | jūras vides monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par okeāna fiziskās vides un jūras ekosistēmu stāvokli un dinamiku pasaules okeāna un Eiropas reģionu jūras teritorijās, atbalstot jūras drošību, sniedzot ieguldījumu atkritumu plūsmu monitoringā, jūras vides, piekrastes un polāro reģionu, kā arī jūras resursu monitoringā, kā arī meteoroloģiskajā prognozēšanā un klimata monitoringā; |
| --- | --- |

b)

jūras vides monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par okeāna fiziskās vides un jūras ekosistēmu stāvokli un dinamiku pasaules okeāna un Eiropas reģionu jūras teritorijās, atbalstot jūras drošību, sniedzot ieguldījumu atkritumu plūsmu monitoringā, jūras vides, piekrastes un polāro reģionu, kā arī jūras resursu monitoringā, kā arī meteoroloģiskajā prognozēšanā un klimata monitoringā;

| c) | zemes monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par zemes izmantojumu un zemes segumu, kriosfēru, klimata pārmaiņām un bioģeofizikālajiem rādītājiem, tostarp to dinamiku, atbalstot bioloģiskās daudzveidības, augsnes, iekšzemes un piekrastes ūdeņu, mežu, veģetācijas un dabas resursu vides monitoringu no globāla līdz vietējam mērogam, kā arī vides, lauksaimniecības, attīstības, enerģētikas, pilsētplānošanas, infrastruktūru un transporta politikas vispārēju īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

zemes monitoringa pakalpojums, kam jānodrošina informācija par zemes izmantojumu un zemes segumu, kriosfēru, klimata pārmaiņām un bioģeofizikālajiem rādītājiem, tostarp to dinamiku, atbalstot bioloģiskās daudzveidības, augsnes, iekšzemes un piekrastes ūdeņu, mežu, veģetācijas un dabas resursu vides monitoringu no globāla līdz vietējam mērogam, kā arī vides, lauksaimniecības, attīstības, enerģētikas, pilsētplānošanas, infrastruktūru un transporta politikas vispārēju īstenošanu;

| d) | klimata pārmaiņu pakalpojums, kam jānodrošina informācija, lai palielinātu zināšanu bāzi pielāgošanās un seku mazināšanas politikas atbalstam. It īpaši tas veicina būtisko klimata rādītāju nodrošināšanu, klimata analīzes, prognozes un rādītājus laikā un telpā saistībā ar pielāgošanās un seku mazināšanas stratēģijām dažādām Savienības nozaru un sabiedriskā labuma jomām; |
| --- | --- |

d)

klimata pārmaiņu pakalpojums, kam jānodrošina informācija, lai palielinātu zināšanu bāzi pielāgošanās un seku mazināšanas politikas atbalstam. It īpaši tas veicina būtisko klimata rādītāju nodrošināšanu, klimata analīzes, prognozes un rādītājus laikā un telpā saistībā ar pielāgošanās un seku mazināšanas stratēģijām dažādām Savienības nozaru un sabiedriskā labuma jomām;

| e) | ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojums, kam jānodrošina informācija reaģēšanai ārkārtas situācijās saistībā ar dažāda veida katastrofām, tostarp meteoroloģiskiem apdraudējumiem, ģeofizikāliem apdraudējumiem, apzinātām un nejaušām cilvēka izraisītām katastrofām un citām humānām katastrofām, kā arī novēršanas, sagatavotības, reaģēšanas un atjaunošanas darbībām; |
| --- | --- |

e)

ārkārtas situāciju pārvaldības pakalpojums, kam jānodrošina informācija reaģēšanai ārkārtas situācijās saistībā ar dažāda veida katastrofām, tostarp meteoroloģiskiem apdraudējumiem, ģeofizikāliem apdraudējumiem, apzinātām un nejaušām cilvēka izraisītām katastrofām un citām humānām katastrofām, kā arī novēršanas, sagatavotības, reaģēšanas un atjaunošanas darbībām;

| f) | drošības pakalpojums, kam jānodrošina informācija civilās drošības problēmu risināšanai Eiropā, uzlabojot krīžu novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas spējas, it īpaši saistībā ar robežu un jūras novērošanu, kā arī atbalsta Savienības ārējo darbību, neskarot sadarbības kārtību, par ko varētu vienoties Komisija un dažādas kopējās ārpolitikas un drošības politikas struktūras, īpaši Eiropas Savienības Satelītcentrs. |
| --- | --- |

f)

drošības pakalpojums, kam jānodrošina informācija civilās drošības problēmu risināšanai Eiropā, uzlabojot krīžu novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas spējas, it īpaši saistībā ar robežu un jūras novērošanu, kā arī atbalsta Savienības ārējo darbību, neskarot sadarbības kārtību, par ko varētu vienoties Komisija un dažādas kopējās ārpolitikas un drošības politikas struktūras, īpaši Eiropas Savienības Satelītcentrs.

2.   1. punktā minēto pakalpojumu sniegšanā ņem vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, tie ir rentabli un attiecīgā gadījumā decentralizēti, Eiropas līmenī integrējot dalībvalstīs esošos kosmosa, in situ un atsauces datus un spējas, tādējādi novēršot dublēšanos. Izvairās no tādu jaunu datu iegādes, kuri dublē esošos avotus, izņemot, ja esošo vai atjaunojamo datu kopumu izmantošana nav tehniski īstenojama, rentabla vai savlaicīgi iespējama.

Pakalpojumi īsteno stingras kvalitātes kontroles sistēmas un sniedz informāciju par pakalpojuma līmeni, tostarp tā pieejamību, drošticamību, kvalitāti un savlaicīgumu.

3.   Lai nodrošinātu 1. punktā minēto pakalpojumu attīstību un to izmantošanu publiskajā sektorā, veic arī šādas darbības:

| a) | izstrādes darbības ar mērķi uzlabot pakalpojumu kvalitāti un izpildījumu, tostarp to attīstību un pielāgošanu, izvairoties no darbības riskiem vai tos mazinot, kā arī izmantojot sinerģijas ar attiecīgām darbībām, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020” darbībām; |
| --- | --- |

a)

izstrādes darbības ar mērķi uzlabot pakalpojumu kvalitāti un izpildījumu, tostarp to attīstību un pielāgošanu, izvairoties no darbības riskiem vai tos mazinot, kā arī izmantojot sinerģijas ar attiecīgām darbībām, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020” darbībām;

| b) | atbalsta darbības, proti, pasākumus ar mērķi veicināt to, ka Copernicus datus un Copernicus informāciju sāk un turpina izmantot:






  i) | publiskās iestādes, kam uzdots noteikt, īstenot, izpildīt vai uzraudzīt sabiedriskos pakalpojumus vai politiku 1. punktā minētajās jomās. Tas ietver spēju veidošanu un standarta procedūru un instrumentu izstrādi Copernicus datu un Copernicus informācijas integrēšanai lietotāju darba plūsmās; |
| --- | --- | --- |

b)

atbalsta darbības, proti, pasākumus ar mērķi veicināt to, ka Copernicus datus un Copernicus informāciju sāk un turpina izmantot:

i)

publiskās iestādes, kam uzdots noteikt, īstenot, izpildīt vai uzraudzīt sabiedriskos pakalpojumus vai politiku 1. punktā minētajās jomās. Tas ietver spēju veidošanu un standarta procedūru un instrumentu izstrādi Copernicus datu un Copernicus informācijas integrēšanai lietotāju darba plūsmās;

| ii) | citi lietotāji un lejupējie pielietojumi. Tas ietver informēšanas, mācību un izplatīšanas darbības. |
| --- | --- |

ii)

citi lietotāji un lejupējie pielietojumi. Tas ietver informēšanas, mācību un izplatīšanas darbības.

6. pants

Copernicus kosmosa komponents

1.   Copernicus kosmosa komponents nodrošina novērojumus no kosmosa, kurus izmanto galvenokārt 5. panta 1. punktā minētajiem pakalpojumiem.

2.   Copernicus kosmosa komponentu veido specializētas misijas un dati no papildinošām misijām, un tas ietver šādas darbības:

| a) | novērojumu no kosmosa nodrošināšana, tostarp:






  i) | specializētu misiju īstenošana, uzturēšana un darbība, tostarp satelītu uzdevumu noteikšana, satelītu uzraudzība un vadība, datu uztveršana, apstrāde, arhivēšana un izplatīšana, kā arī pastāvīga kalibrēšana un validēšana; |
| --- | --- | --- |

a)

novērojumu no kosmosa nodrošināšana, tostarp:

i)

specializētu misiju īstenošana, uzturēšana un darbība, tostarp satelītu uzdevumu noteikšana, satelītu uzraudzība un vadība, datu uztveršana, apstrāde, arhivēšana un izplatīšana, kā arī pastāvīga kalibrēšana un validēšana;

| ii) | in situ datu nodrošināšana specializētu misiju novērojumu kalibrēšanai un validēšanai; |
| --- | --- |

ii)

in situ datu nodrošināšana specializētu misiju novērojumu kalibrēšanai un validēšanai;

| iii) | papildinošu misiju datu, kas papildina specializētu misiju datus, nodrošināšana, arhivēšana un izplatīšana; |
| --- | --- |

iii)

papildinošu misiju datu, kas papildina specializētu misiju datus, nodrošināšana, arhivēšana un izplatīšana;

| b) | darbības, reaģējot uz lietotāju aizvien jaunām vajadzībām, tostarp:






  i) | novērošanas trūkumu apzināšana un jaunu specializētu misiju konkretizēšana, pamatojoties uz lietotāju prasībām; |
| --- | --- | --- |

b)

darbības, reaģējot uz lietotāju aizvien jaunām vajadzībām, tostarp:

i)

novērošanas trūkumu apzināšana un jaunu specializētu misiju konkretizēšana, pamatojoties uz lietotāju prasībām;

| ii) | izstrāde ar mērķi modernizēt un papildināt specializētās misijas, tostarp jaunu attiecīgās kosmosa infrastruktūras elementu projektēšana un iegāde; |
| --- | --- |

ii)

izstrāde ar mērķi modernizēt un papildināt specializētās misijas, tostarp jaunu attiecīgās kosmosa infrastruktūras elementu projektēšana un iegāde;

| c) | satelītu aizsardzība pret sadursmju risku, ņemot vērā Savienības kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta satvaru; |
| --- | --- |

c)

satelītu aizsardzība pret sadursmju risku, ņemot vērā Savienības kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta satvaru;

| d) | droša satelītu ekspluatācijas izbeigšana pēc to darbības beigām. |
| --- | --- |

d)

droša satelītu ekspluatācijas izbeigšana pēc to darbības beigām.

7. pants

Copernicus in situ komponents

1.   Copernicus in situ komponents nodrošina piekļuvi in situ datiem, kurus izmanto galvenokārt 5. panta 1. punktā minētajiem Copernicus pakalpojumiem.

In situ komponents ietver šādas darbības:

| a) | in situ datu nodrošināšana darbības pakalpojumiem – ietverot trešo personu in situ datus starptautiskā līmenī –, izmantojot esošās spējas; |
| --- | --- |

a)

in situ datu nodrošināšana darbības pakalpojumiem – ietverot trešo personu in situ datus starptautiskā līmenī –, izmantojot esošās spējas;

| b) | in situ datu apkopošanas un nodrošināšanas koordinēšana un saskaņošana; |
| --- | --- |

b)

in situ datu apkopošanas un nodrošināšanas koordinēšana un saskaņošana;

| c) | tehnisks atbalsts Komisijai attiecībā uz pakalpojumu prasībām in situ novērošanas datiem; |
| --- | --- |

c)

tehnisks atbalsts Komisijai attiecībā uz pakalpojumu prasībām in situ novērošanas datiem;

| d) | sadarbība ar in situ operatoriem, lai veicinātu to izstrādes darbību konsekvenci, kas ir saistītas ar in situ novērošanas infrastruktūru un tīkliem; |
| --- | --- |

d)

sadarbība ar in situ operatoriem, lai veicinātu to izstrādes darbību konsekvenci, kas ir saistītas ar in situ novērošanas infrastruktūru un tīkliem;

| e) | tādu trūkumu konstatēšana in situ novērošanā, kurus nav iespējams novērst, izmantojot esošo infrastruktūru un tīklus – tostarp globālā līmenī –, un šādu trūkumu novēršana, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu. |
| --- | --- |

e)

tādu trūkumu konstatēšana in situ novērošanā, kurus nav iespējams novērst, izmantojot esošo infrastruktūru un tīklus – tostarp globālā līmenī –, un šādu trūkumu novēršana, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu.

2.   In situ datus Copernicus izmanto saskaņā ar piemērojamām trešo personu, tostarp dalībvalstu, tiesībām un ierobežojumiem, ko piemēro šādu datu lietošanai vai atkārtotai izplatīšanai.

3.   Saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu Finanšu regulā Komisija var in situ komponenta darbības pilnībā vai daļēji uzticēt pakalpojumu operatoriem, kas minēti šīs regulas 11. panta 1. punktā vai, ja nepieciešama vispārēja koordinēšana, Eiropas Vides aģentūrai.

8. pants

Finansējums

1.   Finansējums 5., 6. un 7. pantā minēto darbību īstenošanai laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir EUR 4 291,48 miljoni pašreizējās cenās.

2.   Šā panta 1. punktā minēto summu sadala šādās izdevumu kategorijās pašreizējās cenās:

| a) | 5. un 7. pantā minētajām darbībām paredz EUR 897,415 miljonus; |
| --- | --- |

a)

5. un 7. pantā minētajām darbībām paredz EUR 897,415 miljonus;

| b) | 6. pantā minētajām darbībām paredz EUR 3 394,065 miljonus, tostarp maksimālo summu EUR 26,5 miljonus 6. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajām darbībām. |
| --- | --- |

b)

6. pantā minētajām darbībām paredz EUR 3 394,065 miljonus, tostarp maksimālo summu EUR 26,5 miljonus 6. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajām darbībām.

3.   Komisija var pārdalīt līdzekļus starp 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām izdevumu kategorijām, nepārsniedzot 10 % no 1. punktā minētās summas. Ja pārdalīto līdzekļu kopējā summa ir lielāka par 10 % no 1. punktā minētās summas, Komisija konsultējas ar Copernicus komiteju saskaņā ar 30. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

4.   Procentus par priekšfinansējumu, kurš pārskaitīts par budžeta netiešu izpildi atbildīgajām vienībām, piešķir darbībām, par kurām Komisija un konkrētā vienība ir noslēgušas deleģēšanas nolīgumu vai līgumu. Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu vienības, kas ir atbildīgas par budžeta netiešu izpildi, atver kontus, dodot iespēju identificēt līdzekļus un atbilstīgos procentus.

5.   Ikgadējās apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome, ievērojot daudzgadu finanšu shēmā noteiktās robežas. Budžeta saistības darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, var sadalīt pa vairākiem gadiem gada maksājumos.

6.   Ar Copernicus piešķirto finansējumu var segt arī tādus izdevumus, kas ir saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras ir tieši vajadzīgas Copernicus pārvaldībai un tās mērķu īstenošanai, tostarp pētījumiem, sanāksmēm, informēšanas un saziņas darbībām, kā arī izdevumus, kas ir saistīti ar IT tīkliem, kas īpaši paredzēti informācijas apstrādei un datu apmaiņai.

7.   Komisija Copernicus īstenošanu var uzticēt vienībām, kas minētas Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Ja Copernicus budžetu izpilda, izmantojot netiešu pārvaldību, pamatojoties uz 10. panta 3. punktu vai 11. panta 1. punktu, piemēro to vienību iepirkuma noteikumus, kurām uzticēta budžeta izpilde, ciktāl tas pieļaujams saskaņā ar Finanšu regulas 60. pantu. Attiecīgajos deleģēšanas nolīgumos paredz konkrētus pielāgojumus, kas vajadzīgi šiem noteikumiem, kā arī esošo līgumu pagarināšanas kārtību.

II NODAĻA

COPERNICUS PĀRVALDĪBA

9. pants

Komisijas uzdevumi

1.   Komisija ir vispārīgi atbildīga par Copernicus un par tās atsevišķo komponentu koordinēšanu. Tā pārvalda līdzekļus, ko piešķir saskaņā ar šo regulu, un pārrauga Copernicus īstenošanu, tostarp prioritāšu noteikšanu, lietotāju iesaistīšanu, izmaksas, grafiku, izpildi un iepirkumu.

2.   Komisija Savienības vārdā un savā kompetences jomā pārvalda attiecības ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, nodrošinot Copernicus koordinēšanu ar darbībām valstu, Savienības un starptautiskā līmenī.

3.   Komisija veicina koordinētus dalībvalstu ieguldījumus ar mērķi panākt pakalpojumu operatīvu sniegšanu un nepieciešamo novērošanas datu pieejamību ilgtermiņā.

4.   Komisija atbalsta Copernicus pakalpojumu pienācīgu izstrādi un gādā par papildināmību, konsekvenci un saikni starp Copernicus un citiem atbilstīgiem Savienības politikas virzieniem, instrumentiem, programmām un darbībām, lai nodrošinātu, ka minētie politikas virzieni, instrumenti, programmas un darbības gūst labumu no Copernicus pakalpojumiem.

5.   Komisija veicina ilgtermiņā ieguldījumiem stabilu vidi un, pieņemot lēmumus par šajā regulā iekļauto Copernicus datu pakalpojuma un Copernicus informācijas pakalpojuma produktu maiņu, apspriežas ar ieinteresētajām personām.

6.   Komisija nodrošina, ka jebkura vienība, kam uzticēti īstenošanas uzdevumi, savus pakalpojumus sniedz visām dalībvalstīm.

7.   Komisija saskaņā ar 31. pantu pieņem deleģētos aktus par 5. panta 1. punktā minēto Copernicus pakalpojumu komponenta attīstībai vajadzīgo datu prasību noteikšanu.

8.   Komisija pieņem īstenošanas aktus saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru attiecībā uz:

| a) | tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz 5. panta 1. punktā minēto Copernicus pakalpojumu komponentu saistībā ar tā īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz 5. panta 1. punktā minēto Copernicus pakalpojumu komponentu saistībā ar tā īstenošanu;

| b) | tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz 6. pantā minēto Copernicus kosmosa komponentu saistībā ar tā īstenošanu un attīstību, balstoties uz lietotāju prasībām. |
| --- | --- |

b)

tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz 6. pantā minēto Copernicus kosmosa komponentu saistībā ar tā īstenošanu un attīstību, balstoties uz lietotāju prasībām.

9.   Komisija dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam savlaicīgi sniedz visu ar Copernicus saistīto atbilstīgo informāciju, jo īpaši tādās jomās kā riska pārvaldība, kopējās izmaksas, katra būtiska Copernicus infrastruktūras elementa gada ekspluatācijas izmaksas, grafiks, izpilde, iepirkums un intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldības izvērtējums.

10. pants

Eiropas Kosmosa aģentūras uzdevumi

1.   Komisija un EKA noslēdz deleģēšanas nolīgumu, ar kuru EKA tiek uzticēti šādi uzdevumi:

| a) | nodrošināt Copernicus kosmosa komponenta tehnisko koordinēšanu; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt Copernicus kosmosa komponenta tehnisko koordinēšanu;

| b) | balstoties uz lietotāju prasībām, noteikt Copernicus kosmosa komponenta sistēmas arhitektūru un tā attīstību, ko koordinē Komisija; |
| --- | --- |

b)

balstoties uz lietotāju prasībām, noteikt Copernicus kosmosa komponenta sistēmas arhitektūru un tā attīstību, ko koordinē Komisija;

| c) | pārvaldīt piešķirtos līdzekļus; |
| --- | --- |

c)

pārvaldīt piešķirtos līdzekļus;

| d) | nodrošināt uzraudzības un kontroles procedūras; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt uzraudzības un kontroles procedūras;

| e) | sagatavot jaunas specializētas misijas; |
| --- | --- |

e)

sagatavot jaunas specializētas misijas;

| f) | rīkot iepirkumu par atkārtotām specializētām misijām; |
| --- | --- |

f)

rīkot iepirkumu par atkārtotām specializētām misijām;

| g) | veikt specializētas misijas, izņemot tās, kuras veic EUMETSAT saskaņā ar šā panta 2. punktu; |
| --- | --- |

g)

veikt specializētas misijas, izņemot tās, kuras veic EUMETSAT saskaņā ar šā panta 2. punktu;

| h) | koordinēt shēmu piekļuvei Copernicus pakalpojumu papildinošo misiju datiem; |
| --- | --- |

h)

koordinēt shēmu piekļuvei Copernicus pakalpojumu papildinošo misiju datiem;

| i) | rīkot iepirkumu par piekļuves tiesībām un risināt sarunas par nosacījumiem, lai izmantotu komerciālo satelītu datus, kas nepieciešami 5. panta 1. punktā minētajiem Copernicus pakalpojumiem. |
| --- | --- |

i)

rīkot iepirkumu par piekļuves tiesībām un risināt sarunas par nosacījumiem, lai izmantotu komerciālo satelītu datus, kas nepieciešami 5. panta 1. punktā minētajiem Copernicus pakalpojumiem.

2.   Komisija un EUMETSAT noslēdz deleģēšanas nolīgumu, ar kuru EUMETSAT uztic atbildību par specializētu misiju veikšanu un piekļuves nodrošināšanu papildinošo misiju datiem, ievērojot EUMETSAT pilnvaras un lietpratību.

3.   Deleģēšanas nolīgumus ar EKA un EUMETSAT noslēdz, balstoties uz lēmumu par deleģēšanu, ko Komisija pieņem saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu Finanšu regulā.

4.   Saskaņā ar 60. pantu Finanšu regulā EKA un EUMETSAT attiecīgā gadījumā rīkojas kā līgumslēdzējas iestādes ar tiesībām pieņemt lēmumus, kas attiecas uz tām deleģēto ar iepirkumu saistīto uzdevumu izpildi un koordinēšanu.

5.   Ciktāl tas nepieciešams deleģēto uzdevumu un budžeta izpildei, deleģēšanas nolīgumos paredz EKA un EUMETSAT uzticēto līdzekļu pārvaldības vispārējos nosacījumus un vajadzības gadījumā ņem vērā EKA ilgtermiņa scenāriju. Šādos nolīgumos jo īpaši nosaka darbības, kas veicamas saistībā ar sistēmas izveidi, iepirkumu un Copernicus kosmosa komponenta darbību, saistīto finansējumu, pārvaldības procedūras un uzraudzības un kontroles pasākumus, pasākumus, kurus piemēro tad, ja ir nepareizi izpildīts līgums tādās jomās kā izmaksas, grafiks, izpilde un iepirkums, kā arī noteikumus par īpašumtiesībām uz visiem materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem.

6.   Uzraudzības un kontroles pasākumos jo īpaši paredz izmaksu aplēses sistēmu, Komisijas sistemātisku informēšanu par izmaksām un grafiku un – ja notiek novirzīšanās no plānotā budžeta, izpildes un grafika – koriģējošus pasākumus, kas garantē darbību īstenošanu piešķirtā budžeta satvarā.

7.   Par šā panta 3. punktā minēto deleģēšanas lēmumu apspriežas ar Copernicus komiteju saskaņā ar 30. panta 3. punktā paredzēto konsultēšanās procedūru. Par deleģēšanas nolīgumiem, ko Savienība, kuru pārstāv Komisija, gatavojas slēgt ar EKA un EUMETSAT, Copernicus komiteju informē iepriekš.

8.   Komisija informē Copernicus komiteju par iepirkuma procedūrā iesniegto piedāvājumu izvērtēšanas rezultātiem un par līgumiem, ko EKA un EUMETSAT plāno slēgt ar privātā sektora subjektiem, iekļaujot arī informāciju par apakšuzņēmējiem.

11. pants

Pakalpojumu operatori

1.   Ja tas ir pienācīgi pamatots ar konkrētās darbības īpašo būtību un ar esošo īpašo lietpratību, pilnvarām, darbības un pārvaldības spēju, Komisija ar deleģēšanas nolīgumiem vai līguma noteikumiem var pakalpojumu komponenta īstenošanas uzdevumus uzticēt citu starpā turpmāk uzskaitītajām vienībām:

| a) | Eiropas Vides aģentūra (EVA); |
| --- | --- |

a)

Eiropas Vides aģentūra (EVA);

| b) | Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX); |
| --- | --- |

b)

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX);

| c) | Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA); |
| --- | --- |

c)

Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA);

| d) | Eiropas Savienības Satelītcentrs (SATCEN); |
| --- | --- |

d)

Eiropas Savienības Satelītcentrs (SATCEN);

| e) | Eiropas vidēja termiņa laika prognožu centrs (ECMWF); |
| --- | --- |

e)

Eiropas vidēja termiņa laika prognožu centrs (ECMWF);

| f) | citas attiecīgas Eiropas aģentūras, valstu struktūru grupas vai apvienības. |
| --- | --- |

f)

citas attiecīgas Eiropas aģentūras, valstu struktūru grupas vai apvienības.

Deleģēšanas nolīgumus ar pakalpojumu operatoriem noslēdz, balstoties uz lēmumu par deleģēšanu, ko Komisija pieņem saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu Finanšu regulā.

2.   Nosakot 1. punktā minētās vienības, pienācīgi ņem vērā izmaksu lietderību, ko izraisīs minēto uzdevumu uzticēšana, un ietekmi uz šo vienību pārvaldības struktūru un uz to finanšu resursiem un cilvēkresursiem.

3.   Par šā panta 1. punktā minēto deleģēšanas lēmumu apspriežas ar Copernicus komiteju saskaņā ar 30. panta 3. punktā paredzēto konsultēšanās procedūru. Par deleģēšanas nolīgumiem, ko Savienība, kuru pārstāv Komisija, gatavojas slēgt ar pakalpojumu operatoriem, Copernicus komiteju informē iepriekš.

12. pants

Komisijas darba programma

1.   Komisija saskaņā ar īstenošanas aktu Copernicus pieņem gada darba programmu saskaņā ar 84. pantu Finanšu regulā.

2.   Gada darba programmā iekļauj īstenošanas plānu, kurā sīki apraksta darbības, kas ir saistītas ar 5., 6. un 7. pantā minētajiem Copernicus komponentiem, šī programma ir vērsta uz nākotni, un tajā tiek ņemtas vērā mainīgās lietotāju vajadzības un tehnoloģiju attīstība.

3.   Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar šīs regulas 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.

13. pants

Sadarbība ar dalībvalstīm

1.   Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai uzlabotu datu un informācijas savstarpējo apmaiņu un sekmētu datu izplatīšanas attīstību reģionālā un vietējā līmenī. Komisija tiecas nodrošināt to, ka Copernicus ir pieejami vajadzīgie dati un informācija. Dalībvalstu papildinošās misijas, pakalpojumu un in situ infrastruktūras ir būtisks ieguldījums Copernicus.

2.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt pasākumus, lai veicinātu Copernicus datu un Copernicus informācijas izmantošanu dalībvalstīs un atbalstītu dalībvalstu piekļuvi Zemes novērošanas tehnoloģijai un izstrādei. Šādu pasākumu rezultātā netiek kropļota brīva konkurence. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.

III NODAĻA

PUBLISKAIS IEPIRKUMS

I IEDAĻA

Publiskajam iepirkumam piemērojamie vispārējie noteikumi

14. pants

Vispārējie principi

Neskarot 8. panta 7. punktu un pasākumus, kas jāīsteno, lai aizsargātu Savienības drošībai vai sabiedrības drošībai būtiskas intereses vai lai ievērotu Savienības eksporta kontroles prasības, uz Copernicus attiecas Finanšu regula un jo īpaši atklātas piekļuves un godīgas konkurences principi visā nozares piegādes ķēdē, konkursu rīkošana, balstoties uz pārredzamas un savlaicīgas informācijas sniegšanu, piemērojamo publiskā iepirkuma noteikumu, atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju un citas attiecīgas informācijas skaidru paziņošanu, nodrošinot godīgas konkurences nosacījumus visiem iespējamiem pretendentiem.

15. pants

Konkrētie mērķi

Iepirkuma procedūrā līgumslēdzējas iestādes, uzaicinot iesniegt piedāvājumus, tiecas sasniegt šādus mērķus:

| a) | visā Savienībā veicināt iespējami plašu un atklātu visu ekonomikas dalībnieku – īpaši jaunu dalībnieku un MVU – dalību, tostarp mudinot pretendentus izmantot apakšuzņēmējus; |
| --- | --- |

a)

visā Savienībā veicināt iespējami plašu un atklātu visu ekonomikas dalībnieku – īpaši jaunu dalībnieku un MVU – dalību, tostarp mudinot pretendentus izmantot apakšuzņēmējus;

| b) | novērst iespējamu dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un atkarību tikai no viena piegādātāja; |
| --- | --- |

b)

novērst iespējamu dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un atkarību tikai no viena piegādātāja;

| c) | izmantot iepriekšējus publiskā sektora ieguldījumus un gūto pieredzi, kā arī pieredzi un zināšanas rūpniecības nozarē, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievēroti konkursa procedūras noteikumi; |
| --- | --- |

c)

izmantot iepriekšējus publiskā sektora ieguldījumus un gūto pieredzi, kā arī pieredzi un zināšanas rūpniecības nozarē, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievēroti konkursa procedūras noteikumi;

| d) | vajadzības gadījumā izmantot vairākus avotus, lai nodrošinātu labāku vispārējo kontroli pār Copernicus, tās izmaksām un grafiku; |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā izmantot vairākus avotus, lai nodrošinātu labāku vispārējo kontroli pār Copernicus, tās izmaksām un grafiku;

| e) | vajadzības gadījumā ņemt vērā visas izmaksas visā produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, lietošanas ciklā. |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā ņemt vērā visas izmaksas visā produkta, pakalpojuma vai darbu, par ko izsludināts iepirkums, lietošanas ciklā.

II IEDAĻA

Publiskajam iepirkumam piemērojamie īpašie noteikumi

16. pants

Godīgas konkurences nosacījumu izveide

Līgumslēdzēja iestāde veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus, ja kāda ekonomikas dalībnieka iepriekšēja dalība darbībās, kas ir saistītas ar konkrētā uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus priekšmetu:

| a) | var šim ekonomikas dalībniekam sniegt ievērojamas priekšrocības konfidenciālas informācijas ziņā un tādēļ var radīt šaubas par vienādas attieksmes principa ievērošanu; vai |
| --- | --- |

a)

var šim ekonomikas dalībniekam sniegt ievērojamas priekšrocības konfidenciālas informācijas ziņā un tādēļ var radīt šaubas par vienādas attieksmes principa ievērošanu; vai

| b) | ietekmē normālas konkurences nosacījumus vai neitralitāti un objektivitāti līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas vai līgumu izpildes gaitā. |
| --- | --- |

b)

ietekmē normālas konkurences nosacījumus vai neitralitāti un objektivitāti līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas vai līgumu izpildes gaitā.

Šie pasākumi nekropļo konkurenci, vai neliek šķēršļus vienādai attieksmei un to datu konfidencialitātei, kas apkopoti par uzņēmumiem, to komerciālajām attiecībām un izmaksu struktūru. Šādā kontekstā šajos pasākumos ņem vērā plānotā līguma būtību un detaļas.

17. pants

Informācijas drošība

Ja līgumi ir saistīti ar klasificētu informāciju vai ja šāda informācija tajos ir nepieciešama un/vai iekļauta, līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentācijā precizē pasākumus un prasības, kas nepieciešami šādas informācijas drošības garantēšanai vajadzīgajā līmenī.

18. pants

Piegādes drošums

Līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentācijā precizē savas prasības attiecībā uz piegāžu un pakalpojumu sniegšanas drošumu līguma izpildes gaitā.

19. pants

Līgums ar nosacītām stadijām

1.   Līgumslēdzēja iestāde līguma slēgšanas tiesības var piešķirt kā tiesības slēgt līgumu ar nosacītām stadijām.

2.   Līgumam ar nosacītām stadijām ir viena nemainīga stadija, uz kuru attiecas budžeta saistības, no kurām izriet stingras saistības veikt darbus, piegādes vai sniegt pakalpojumus, par ko noslēgts līgums uz šo stadiju, un viena vai vairākas citas stadijas, kas ir nosacītas gan budžeta, gan izpildes ziņā. Iepirkuma procedūras dokumentos norāda uz konkrētiem elementiem, kas attiecas uz līgumu ar nosacītām stadijām. Konkrēti, šajos dokumentos norāda līguma priekšmetu, cenu vai cenas noteikšanas kārtību un darbu, piegāžu un pakalpojumu nodrošināšanas kārtību katrā stadijā.

3.   Saistības, kas paredzētas līguma nemainīgajā daļā, ir daļa no vienota veseluma; tas pats attiecas arī uz katrā nosacītajā stadijā paredzētajām saistībām, ņemot vērā iepriekšējās stadijās paredzētās saistības.

4.   Par katras nosacītās stadijas izpildi tiek pieņemts līgumslēdzējas iestādes lēmums, kuru darbuzņēmējam paziņo atbilstīgi līguma noteikumiem. Ja nosacītā stadija tiek apstiprināta novēloti vai netiek apstiprināta, darbuzņēmējs var saņemt kompensāciju par gaidīšanu vai atcelšanu, ja tas ir paredzēts līgumā un ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus.

5.   Ja attiecībā uz kādu konkrēto stadiju līgumslēdzēja iestāde konstatē, ka darbi, piegādes vai pakalpojumi, par kuru izpildi šajā stadijā panākta vienošanās, nav veikti, tā var pieprasīt zaudējumu atlīdzināšanu un izbeigt līgumu, ja tas ir paredzēts līgumā un ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus.

20. pants

Izmaksu atlīdzināšanas līgumi

1.   Ievērojot 2. punktā minētos nosacījumus, līgumslēdzēja iestāde var slēgt pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu, nepārsniedzot maksimālo cenu.

Par šādiem līgumiem maksājamā cena ir summa, kurā ir ietverta visu to tiešo izdevumu atmaksa, kas darbuzņēmējam radušies, izpildot līgumu, piemēram, izdevumi par darbaspēku, materiāliem, patēriņa precēm un par līguma izpildei nepieciešamā aprīkojuma un infrastruktūras izmantošanu. Šīm izmaksām pieskaita vai nu fiksētu summu, kas sedz netiešās izmaksas un peļņu, vai arī summu, kas sedz netiešās izmaksas un procentus, kurus nosaka, balstoties uz mērķu sasniegšanu tādās jomās kā izpildes un piegādes grafiki.

2.   Līgumslēdzēja iestāde var slēgt pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu, ja objektīvi nav iespējams noteikt precīzu fiksēto cenu un ja var pamatoti pierādīt, ka šāda fiksēta cena būtu nesamērīgi augsta sakarā ar līguma izpildei piemītošo nenoteiktību, jo:

| a) | līgumā ir paredzēti ļoti sarežģīti elementi vai elementi, kuru dēļ ir jāizmanto kāda jauna tehnoloģija, un tādēļ tas ietver lielu skaitu tehnisku risku; vai |
| --- | --- |

a)

līgumā ir paredzēti ļoti sarežģīti elementi vai elementi, kuru dēļ ir jāizmanto kāda jauna tehnoloģija, un tādēļ tas ietver lielu skaitu tehnisku risku; vai

| b) | visas darbības, par kurām tiek slēgts līgums, operatīvu iemeslu dēļ ir jāsāk nekavējoties, lai gan vēl nav iespējams pilnībā noteikt nemainīgu fiksētu cenu, tāpēc ka pastāv virkne būtisku risku vai tāpēc ka konkrētā līguma izpilde daļēji ir atkarīga no citu līgumu izpildes. |
| --- | --- |

b)

visas darbības, par kurām tiek slēgts līgums, operatīvu iemeslu dēļ ir jāsāk nekavējoties, lai gan vēl nav iespējams pilnībā noteikt nemainīgu fiksētu cenu, tāpēc ka pastāv virkne būtisku risku vai tāpēc ka konkrētā līguma izpilde daļēji ir atkarīga no citu līgumu izpildes.

3.   Pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līguma maksimālā cena ir maksimālā maksājamā cena. To drīkst pārsniegt tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos un ar līgumslēdzējas iestādes iepriekšēju piekrišanu.

4.   Rīkojot iepirkuma procedūru par pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu, iepirkuma procedūras dokumentācijā norāda:

| a) | līguma veidu, proti, vai līgums ir pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgums, nepārsniedzot maksimālo cenu; |
| --- | --- |

a)

līguma veidu, proti, vai līgums ir pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgums, nepārsniedzot maksimālo cenu;

| b) | slēdzot daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu – tos līguma elementus, uz kuriem attiecas izmaksu atlīdzināšana; |
| --- | --- |

b)

slēdzot daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu – tos līguma elementus, uz kuriem attiecas izmaksu atlīdzināšana;

| c) | kopējo maksimālo cenu; |
| --- | --- |

c)

kopējo maksimālo cenu;

| d) | piešķiršanas kritērijus, kas vajadzīgi, lai izvērtētu provizoriskā kopējā budžeta ticamību, atlīdzināmās izmaksas, šo izmaksu noteikšanas mehānismus un peļņu, kas minēta izvērtējamajā piedāvājumā; |
| --- | --- |

d)

piešķiršanas kritērijus, kas vajadzīgi, lai izvērtētu provizoriskā kopējā budžeta ticamību, atlīdzināmās izmaksas, šo izmaksu noteikšanas mehānismus un peļņu, kas minēta izvērtējamajā piedāvājumā;

| e) | veidu, kā tiek aprēķināts 1. punktā minētais pieskaitījums, ko piemēro tiešajām izmaksām; |
| --- | --- |

e)

veidu, kā tiek aprēķināts 1. punktā minētais pieskaitījums, ko piemēro tiešajām izmaksām;

| f) | noteikumus un procedūras, lai saskaņā ar 5. punktā izklāstītajiem principiem noteiktu to izmaksu atbilstīgumu, kuras pretendents plāno saistībā ar līguma izpildi; |
| --- | --- |

f)

noteikumus un procedūras, lai saskaņā ar 5. punktā izklāstītajiem principiem noteiktu to izmaksu atbilstīgumu, kuras pretendents plāno saistībā ar līguma izpildi;

| g) | grāmatvedības noteikumus, kas jāievēro pretendentiem; |
| --- | --- |

g)

grāmatvedības noteikumus, kas jāievēro pretendentiem;

| h) | ja daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu maina uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu – šādas maiņas parametrus. |
| --- | --- |

h)

ja daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu maina uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu – šādas maiņas parametrus.

5.   Izmaksas, kuras darbuzņēmējs ir deklarējis pilnīgas vai daļējas izmaksu atlīdzināšanas līguma izpildes laikā, ir atbilstīgas tikai tad, ja tās:

| a) | ir faktiski radušās līguma izpildes laikā – izņemot izmaksas par aprīkojumu, infrastruktūrām un nemateriāliem aktīviem, kas nepieciešami līguma izpildei, kuras var uzskatīt par atbilstīgām visā pirkuma vērtības apjomā; |
| --- | --- |

a)

ir faktiski radušās līguma izpildes laikā – izņemot izmaksas par aprīkojumu, infrastruktūrām un nemateriāliem aktīviem, kas nepieciešami līguma izpildei, kuras var uzskatīt par atbilstīgām visā pirkuma vērtības apjomā;

| b) | ir norādītas provizoriskajā budžetā, kuru var pārskatīt, veicot grozījumus sākotnējā līgumā; |
| --- | --- |

b)

ir norādītas provizoriskajā budžetā, kuru var pārskatīt, veicot grozījumus sākotnējā līgumā;

| c) | ir nepieciešamas līguma izpildei; |
| --- | --- |

c)

ir nepieciešamas līguma izpildei;

| d) | izriet no līgumsaistību izpildes un attiecas uz to; |
| --- | --- |

d)

izriet no līgumsaistību izpildes un attiecas uz to;

| e) | ir identificējamas, pārbaudāmas, uzskaitītas darbuzņēmēja grāmatvedības dokumentos un ir noteiktas saskaņā ar specifikācijās un līgumā minētajiem grāmatvedības standartiem; |
| --- | --- |

e)

ir identificējamas, pārbaudāmas, uzskaitītas darbuzņēmēja grāmatvedības dokumentos un ir noteiktas saskaņā ar specifikācijās un līgumā minētajiem grāmatvedības standartiem;

| f) | atbilst piemērojamo nodokļu un sociālās jomas tiesību aktu prasībām; |
| --- | --- |

f)

atbilst piemērojamo nodokļu un sociālās jomas tiesību aktu prasībām;

| g) | neatkāpjas no līguma nosacījumiem; |
| --- | --- |

g)

neatkāpjas no līguma nosacījumiem;

| h) | ir samērīgas, pamatotas un atbilst pareizas finanšu pārvaldības prasībām, jo īpaši attiecībā uz taupību un lietderību. |
| --- | --- |

h)

ir samērīgas, pamatotas un atbilst pareizas finanšu pārvaldības prasībām, jo īpaši attiecībā uz taupību un lietderību.

Darbuzņēmējs ir atbildīgs par savu izmaksu grāmatošanu un par grāmatvedības dokumentu vai citu dokumentu pareizu glabāšanu, kas vajadzīgi, lai apliecinātu, ka izmaksas, kuras pieprasīts atlīdzināt, ir radušās saskaņā ar šajā pantā noteiktajiem principiem un tiem atbilst. Izmaksas, ko darbuzņēmējs nevar pamatot, uzskata par neatbilstīgām un šādu izmaksu atlīdzināšanu noraida.

6.   Lai nodrošinātu izmaksu atlīdzināšanas līgumu pareizu izpildi, līgumslēdzēja iestāde ir atbildīga par šādiem uzdevumiem:

| a) | tā nosaka visreālāko iespējamo maksimālo cenu, vienlaikus nodrošinot zināmu elastību, lai ņemtu vērā tehniskas grūtības; |
| --- | --- |

a)

tā nosaka visreālāko iespējamo maksimālo cenu, vienlaikus nodrošinot zināmu elastību, lai ņemtu vērā tehniskas grūtības;

| b) | tā daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu maina uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu, tiklīdz līguma izpildes gaitā šādu nemainīgu fiksētu cenu ir iespējams noteikt. Šādā nolūkā tā nosaka maiņas parametrus, lai līgumu, kas noslēgts saskaņā ar izmaksu atlīdzināšanas principu, mainītu uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu; |
| --- | --- |

b)

tā daļējas izmaksu atlīdzināšanas līgumu maina uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu, tiklīdz līguma izpildes gaitā šādu nemainīgu fiksētu cenu ir iespējams noteikt. Šādā nolūkā tā nosaka maiņas parametrus, lai līgumu, kas noslēgts saskaņā ar izmaksu atlīdzināšanas principu, mainītu uz līgumu ar nemainīgu fiksētu cenu;

| c) | tā ievieš uzraudzības un pārbaudes pasākumus, kas jo īpaši nodrošina provizorisku izmaksu aplēses sistēmu; |
| --- | --- |

c)

tā ievieš uzraudzības un pārbaudes pasākumus, kas jo īpaši nodrošina provizorisku izmaksu aplēses sistēmu;

| d) | tā nosaka piemērotus principus, instrumentus un procedūras līgumu izpildei, jo sevišķi to izmaksu atbilstības noteikšanai un pārbaudīšanai, ko darbuzņēmējs vai tā apakšuzņēmēji deklarē līguma izpildes laikā, un līgumu grozīšanai; |
| --- | --- |

d)

tā nosaka piemērotus principus, instrumentus un procedūras līgumu izpildei, jo sevišķi to izmaksu atbilstības noteikšanai un pārbaudīšanai, ko darbuzņēmējs vai tā apakšuzņēmēji deklarē līguma izpildes laikā, un līgumu grozīšanai;

| e) | tā pārliecinās, ka darbuzņēmējs un tā apakšuzņēmēji ievēro līgumā paredzētos grāmatvedības standartus un izpilda pienākumu nodrošināt grāmatvedības dokumentus, kam vajadzētu dot patiesu un skaidru priekšstatu par grāmatvedības uzskaiti; |
| --- | --- |

e)

tā pārliecinās, ka darbuzņēmējs un tā apakšuzņēmēji ievēro līgumā paredzētos grāmatvedības standartus un izpilda pienākumu nodrošināt grāmatvedības dokumentus, kam vajadzētu dot patiesu un skaidru priekšstatu par grāmatvedības uzskaiti;

| f) | visā līguma izpildes gaitā tā nepārtraukti gādā par d) apakšpunktā minēto principu, instrumentu un procedūru efektivitāti. |
| --- | --- |

f)

visā līguma izpildes gaitā tā nepārtraukti gādā par d) apakšpunktā minēto principu, instrumentu un procedūru efektivitāti.

21. pants

Grozījumi

Līgumslēdzēja iestāde un darbuzņēmēji līgumu var mainīt, veicot tajā grozījumu, ja šis grozījums atbilst visiem turpmākajiem nosacījumiem:

| a) | tas nemaina līguma priekšmetu; |
| --- | --- |

a)

tas nemaina līguma priekšmetu;

| b) | tas neizjauc līguma ekonomisko līdzsvaru; |
| --- | --- |

b)

tas neizjauc līguma ekonomisko līdzsvaru;

| c) | ar to neievieš nosacījumus, kas – ja tie būtu sākotnēji bijuši ietverti līguma dokumentos – būtu ļāvuši piedalīties citiem pretendentiem, nevis sākotnēji pieņemtajiem, vai arī būtu ļāvuši pieņemt citu piedāvājumu, nevis sākotnēji pieņemto. |
| --- | --- |

c)

ar to neievieš nosacījumus, kas – ja tie būtu sākotnēji bijuši ietverti līguma dokumentos – būtu ļāvuši piedalīties citiem pretendentiem, nevis sākotnēji pieņemtajiem, vai arī būtu ļāvuši pieņemt citu piedāvājumu, nevis sākotnēji pieņemto.

22. pants

Apakšuzņēmēji

1.   Līgumslēdzēja iestāde prasa, lai pretendents, izsludinot konkursa procedūru atbilstīgā apakšuzņēmuma līgumu līmenī, par daļu no līguma slēgtu apakšuzņēmuma līgumu ar uzņēmumiem, kas nepieder pie grupas, pie kuras pieder pretendents, jo īpaši ar jauniem tirgus dalībniekiem un MVU.

2.   To līguma daļu, par kuru līgumslēdzēja iestāde prasa slēgt apakšuzņēmuma līgumu, tā norāda kā diapazonu no minimālās līdz maksimālajai procentuālajai daļai. Nosakot šādas procentuālās daļas, tā raugās, lai procentuālās daļas būtu samērīgas ar līguma mērķi un vērtību, ņemot vērā tās nozares būtību, kurā tiek veikta konkrētā darbība, un jo īpaši – konkurences nosacījumiem un konstatētajam rūpnieciskajam potenciālam.

3.   Ja pretendents savā piedāvājumā norāda, ka tas neplāno slēgt apakšuzņēmuma līgumu ne par vienu konkrētā līguma daļu vai ka tas plāno slēgt apakšuzņēmuma līgumu par tādu līguma daļu, kas ir mazāka par 2. punktā minētā diapazona minimālo robežu, pretendents līgumslēdzēju iestādi informē par šādas rīcības iemesliem. Līgumslēdzēja iestāde minēto informāciju iesniedz Komisijai.

4.   Līgumslēdzēja iestāde var noraidīt apakšuzņēmējus, kurus pretendents atlasījis galvenā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas stadijā vai kurus pretendents atlasījis līguma izpildei. Līgumslēdzēja iestāde savu noraidījumu pamato rakstiski, un noraidījuma pamatā var būt tikai tie kritēriji, kas izmantoti, lai atlasītu pretendentus galvenajam līgumam.

IV NODAĻA

DATU UN DROŠĪBAS POLITIKA

23. pants

Copernicus datu un Copernicus informācijas politika

1.   Ar Copernicus datu un Copernicus informācijas politiku, kas attiecas uz Copernicus satvarā finansētajām darbībām, palīdz īstenot 4. pantā minētos mērķus un šādus mērķus:

| a) | veicināt Copernicus datu un Copernicus informācijas lietošanu un kopīgošanu; |
| --- | --- |

a)

veicināt Copernicus datu un Copernicus informācijas lietošanu un kopīgošanu;

| b) | nostiprināt Eiropas Zemes novērošanas tirgus, jo īpaši lejupējo sektoru, lai veicinātu izaugsmi un darbvietu izveidi; |
| --- | --- |

b)

nostiprināt Eiropas Zemes novērošanas tirgus, jo īpaši lejupējo sektoru, lai veicinātu izaugsmi un darbvietu izveidi;

| c) | veicināt Copernicus datu un Copernicus informācijas ilgtspējīgu un nepārtrauktu sniegšanu; |
| --- | --- |

c)

veicināt Copernicus datu un Copernicus informācijas ilgtspējīgu un nepārtrauktu sniegšanu;

| d) | atbalstīt Eiropas pētniecības, tehnoloģijas un inovācijas kopienas. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt Eiropas pētniecības, tehnoloģijas un inovācijas kopienas.

2.   Izmantojot Copernicus izplatīšanas platformas un saskaņā ar iepriekš definētiem tehniskajiem nosacījumiem specializēto misiju datus un Copernicus informāciju dara pieejamu pilnā apmērā, atvērti un bez maksas, ievērojot turpmāk minētos ierobežojumus:

| a) | licencēšanas nosacījumi, kas attiecas uz trešo personu datiem un informāciju; |
| --- | --- |

a)

licencēšanas nosacījumi, kas attiecas uz trešo personu datiem un informāciju;

| b) | formāti, raksturlielumi un izplatīšanas līdzekļi; |
| --- | --- |

b)

formāti, raksturlielumi un izplatīšanas līdzekļi;

| c) | drošības intereses un Savienības vai tās dalībvalstu ārējās attiecības; |
| --- | --- |

c)

drošības intereses un Savienības vai tās dalībvalstu ārējās attiecības;

| d) | sistēmas, kura iegūst Copernicus datus un Copernicus informāciju, pārrāvuma risks drošības un tehnisku iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

d)

sistēmas, kura iegūst Copernicus datus un Copernicus informāciju, pārrāvuma risks drošības un tehnisku iemeslu dēļ;

| e) | lietotājiem Eiropā nodrošināt uzticamu piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai. |
| --- | --- |

e)

lietotājiem Eiropā nodrošināt uzticamu piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai.

24. pants

Nosacījumi un ierobežojumi, kas attiecas uz piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai un to lietošanu

1.   Komisija, ievērojot trešo personu datu un informācijas politiku un neskarot noteikumus un procedūras, ko piemēro valstu vai starptautisku organizāciju kontrolē esošai kosmosa un in situ infrastruktūrai, var pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 31. pantu attiecībā uz:

| a) | nosacījumiem un procedūrām, kas attiecas uz piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai un šo datu un informācijas reģistrēšanu un lietošanu, ietverot izplatīšanas līdzekļus; |
| --- | --- |

a)

nosacījumiem un procedūrām, kas attiecas uz piekļuvi Copernicus datiem un Copernicus informācijai un šo datu un informācijas reģistrēšanu un lietošanu, ietverot izplatīšanas līdzekļus;

| b) | konkrētiem tehniskajiem kritērijiem, kas nepieciešami, lai novērstu Copernicus datu un Copernicus informācijas pārrāvumu, ietverot piekļuves prioritāti; |
| --- | --- |

b)

konkrētiem tehniskajiem kritērijiem, kas nepieciešami, lai novērstu Copernicus datu un Copernicus informācijas pārrāvumu, ietverot piekļuves prioritāti;

| c) | kritērijiem un procedūrām, lai ierobežotu Copernicus datu un Copernicus informācijas ieguvi vai izplatīšanu tiesību konflikta dēļ. |
| --- | --- |

c)

kritērijiem un procedūrām, lai ierobežotu Copernicus datu un Copernicus informācijas ieguvi vai izplatīšanu tiesību konflikta dēļ.

2.   Komisija, ievērojot trešo personu datu un informācijas politiku un neskarot noteikumus un procedūras, ko piemēro valstu vai starptautisku organizāciju kontrolē esošai kosmosa un in situ infrastruktūrai, var pieņemt pasākumus saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru attiecībā uz:

| a) | tehniskajām specifikācijām specializēto misiju to datu pārraidei un lietošanai, kas pārraidīti tādiem uztvērējiem vai izmantojot speciālus platjoslas savienojumus ar tādām stacijām, kas nav daļa no Copernicus; |
| --- | --- |

a)

tehniskajām specifikācijām specializēto misiju to datu pārraidei un lietošanai, kas pārraidīti tādiem uztvērējiem vai izmantojot speciālus platjoslas savienojumus ar tādām stacijām, kas nav daļa no Copernicus;

| b) | tehniskajām specifikācijām Copernicus datu un Copernicus informācijas arhivēšanai. |
| --- | --- |

b)

tehniskajām specifikācijām Copernicus datu un Copernicus informācijas arhivēšanai.

3.   Ievērojot šo regulu un piemērojamās trešo personu tiesības, Komisija izveido atbilstīgus licencēšanas noteikumus un procedūras, kas attiecas uz specializētu misiju datiem un Copernicus informāciju, un uz satelītu datu pārraidīšanu uztvērējiem vai izmantojot speciālus platjoslas savienojumus ar stacijām, kas nav daļa no Copernicus.

25. pants

Drošības interešu aizsardzība

1.   Komisija, ņemot vērā 4. pantā minētos mērķus, izvērtē Copernicus drošības sistēmu. Šādā nolūkā Komisija izvērtē nepieciešamos drošības pasākumus, kuri jāizstrādā, lai izvairītos no jebkādiem riskiem vai apdraudējumiem attiecībā uz Savienības vai tās dalībvalstu interesēm vai drošību, jo īpaši lai nodrošinātu atbilstību principiem, kas izklāstīti Lēmumā 2001/844/EK un Lēmumā 2013/488/ES.

2.   Uz 1. punktā minētā izvērtējuma pamata Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka nepieciešamās ar drošību saistītās tehniskās specifikācijas Copernicus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Lai definētu 2. punktā minētās drošības sistēmas tehniskās specifikācijas, Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti no dalībvalstīm.

4.   Neatkarīgi no 2. punkta Padome pieņem pasākumus, kas veicami tajos gadījumos, kad Copernicus sniegtie dati un informācija varētu ietekmēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību.

5.   Gadījumos, kad ES klasificēta informācija tiek radīta vai apstrādāta Copernicus satvarā, visi dalībnieki nodrošina aizsardzību tādā pašā pakāpē, kādu garantē noteikumi, kuri izklāstīti Lēmuma 2001/844/EK pielikumā un Lēmuma 2013/488/ES pielikumos.

V NODAĻA

DAŽĀDI

26. pants

Starptautiskā sadarbība

1.   Pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem, Copernicus var piedalīties šādas valstis vai starptautiskas organizācijas:

| a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti EEZ līgumā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti EEZ līgumā;

| b) | kandidātvalstis, kā arī potenciālās kandidātes saskaņā ar attiecīgajiem pamatnolīgumiem vai asociācijas nolīguma protokolu, kas paredz vispārējus principus un nosacījumus šo valstu dalībai Savienības programmās; |
| --- | --- |

b)

kandidātvalstis, kā arī potenciālās kandidātes saskaņā ar attiecīgajiem pamatnolīgumiem vai asociācijas nolīguma protokolu, kas paredz vispārējus principus un nosacījumus šo valstu dalībai Savienības programmās;

| c) | Šveices konfederācija, citas trešās valstis, kas nav minētas a) un b) apakšpunktā, un starptautiskas organizācijas, saskaņā ar nolīgumiem, kurus Savienība ir noslēgusi ar šādām trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām atbilstoši LESD 218. pantam, kurā paredzēti nosacījumi un detalizēti to iesaistīšanās noteikumi. |
| --- | --- |

c)

Šveices konfederācija, citas trešās valstis, kas nav minētas a) un b) apakšpunktā, un starptautiskas organizācijas, saskaņā ar nolīgumiem, kurus Savienība ir noslēgusi ar šādām trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām atbilstoši LESD 218. pantam, kurā paredzēti nosacījumi un detalizēti to iesaistīšanās noteikumi.

2.   Šā panta 1. punktā minētās valstis vai starptautiskās organizācijas Copernicus var sniegt finansiālu atbalstu vai ieguldījumus natūrā. Minēto finansiālo atbalstu un minētos ieguldījumus klasificē kā ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar 21. panta 2. punktu Finanšu regulā, un tie ir pieļaujami saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem nolīgumā, kas noslēgts ar attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju.

3.   Ar Copernicus var pievērsties novērošanas sistēmu starptautiskai koordinācijai un ar to saistītai datu apmaiņai, lai tādējādi nostiprinātu programmas globālo dimensiju un papildināmību, ņemot vērā esošos starptautiskos nolīgumus un koordinācijas procesus.

27. pants

Savienības finanšu interešu aizstāvība

1.   Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar Copernicus finansētās darbības, tiek aizsargātas Savienības finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus attiecībā uz krāpšanu, korupciju un jebkurām citām nelikumīgām darbībām, veicot lietderīgas pārbaudes un, ja pārkāpumi tiek atklāti, atgūstot summas, kas izmaksātas nepamatoti, un attiecīgos gadījumos piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvos un finanšu sodus.

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem, kā arī uz vietas, veikt visu to dotāciju saņēmēju, līgumslēdzēju un apakšuzņēmēju revīziju, kuri saskaņā ar Copernicus ir saņēmuši Savienības finansējumu.

3.   Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (14) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15), ar mērķi konstatēt, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finanšu intereses saistībā ar dotācijas nolīgumu vai dotācijas lēmumu, vai līgumu, kurš tiek finansēts saskaņā ar Copernicus.

4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kuri izriet no Copernicus īstenošanas, ir iekļauti noteikumi, kuros nepārprotami ir noteiktas Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas saskaņā ar to attiecīgo kompetenci.

28. pants

Īpašumtiesības

1.   Visu materiālo un nemateriālo aktīvu, kuri radīti vai izstrādāti saskaņā ar Copernicus, īpašnieks ir Savienība. Šajā sakarā vajadzības gadījumā attiecībā uz esošām īpašumtiesībām ar trešām personām noslēdz nolīgumus.

2.   Noteikumi un nosacījumi saistībā ar īpašumtiesību nodošanu Savienībai tiek paredzēti 1. punktā minētajos nolīgumos.

3.   Komisija, izmantojot attiecīgu sistēmu, nodrošina šajā pantā minēto aktīvu optimālu izmantošanu; jo īpaši tā, cik efektīvi iespējams, pārvalda ar Copernicus saistītās intelektuālā īpašuma tiesības, ņemot vērā to, ka ir jāaizsargā un jāatzīst Savienības intelektuālā īpašuma tiesības, visu iesaistīto personu intereses un ka pastāv vajadzība saskaņoti attīstīt tirgus un jaunas tehnoloģijas un nodrošināt pakalpojumu nepārtrauktību. Šajā nolūkā Komisija nodrošina, ka saskaņā ar Copernicus noslēgtie līgumi paredz iespēju nodot vai licencēt intelektuālā īpašuma tiesības, kuras izriet no darba, kas veikts saistībā ar Copernicus.

29. pants

Atbalsts Komisijai

Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti, kuri pārstāv dažādas ar Copernicus darbību saistītas jomas un plašas ieinteresēto personu aprindas, tostarp Copernicus lietotāju un par kosmosa jautājumiem atbildīgo valsts vienību pārstāvji, lai tai nodrošinātu nepieciešamo tehnisko un zinātnisko lietpratību, kā arī sniegtu starpdisciplīnu un starpnozaru perspektīvu, ņemot vērā attiecīgās jau esošās iniciatīvas Savienības, valstu un reģionālajā līmenī.

30. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja (“Copernicus komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

Copernicus komiteja tiekas konkrētos sastāvos, jo īpaši saistībā ar drošības aspektiem (“Drošības padome”).

2.   Copernicus komiteja saskaņā ar tās reglamentu kā darba grupu izveido “Lietotāju forumu”, lai sniegtu Copernicus komitejai konsultācijas par aspektiem, kas saistīti ar lietotāju prasībām.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

5.   Vienību pārstāvjus, kam uzticēta Copernicus uzdevumu izpilde, attiecīgā gadījumā novērotāju statusā iesaista Copernicus komitejas darbā, ievērojot tās reglamentā paredzētos nosacījumus.

6.   Nolīgumos, ko Savienība slēdz atbilstīgi 26. pantam, var attiecīgā gadījumā paredzēt trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvju iesaistīšanos Copernicus komitejas darbā, ievērojot tās reglamentā paredzētos nosacījumus.

7.   Copernicus komiteja tiekas regulāri, vēlams, reizi ceturksnī. Komisija katrā sanāksmē sniedz ziņojumu par Copernicus norises gaitu. Minētajos ziņojumos sniedz vispārēju pārskatu par situāciju un attīstību saistībā ar Copernicus, jo īpaši attiecībā uz riska pārvaldību, izmaksām, norises grafiku, izpildi, iepirkumu un attiecīgajām Komisijai sniegtajām konsultācijām.

31. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 9. panta 7. punktā un 24. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz Copernicus darbības laiku.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9. panta 7. punktā un 24. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Atsaukums stājas spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas norādīta lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 9. panta 7. punktu un 24. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

32. pants

Novērtējums

1.   Vēlākais līdz 2017. gada 31. decembrim pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām Komisija sagatavo novērtējuma ziņojumu par to, kā tiek sasniegti mērķi saistībā ar visiem uzdevumiem, kurus finansē Copernicus, kādi ir to rezultāti un ietekme, to Eiropas pievienotā vērtība un resursu izmantojuma efektivitāte. Novērtējumā uzmanība tiek pievērsta tam, vai visi mērķi joprojām ir būtiski, kā arī tam, kādu ieguldījumu pasākumi sniedz saistībā ar 4. pantā aprakstītajiem mērķiem, kā darbojas organizatoriskā struktūra un kādā apjomā ir ieviesti pakalpojumi. Novērtējumā ietilpst izvērtējums par to, vai varētu iesaistīt attiecīgas Eiropas aģentūras (tostarp Eiropas GNSS aģentūru), un vajadzības gadījumā tam pievieno attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus.

Novērtējumā jo īpaši izvērtē ietekmi, kādu Copernicus datu un Copernicus informācijas politika atstāj uz ieinteresētajām personām, lejupējiem lietotājiem, kā arī ietekmi uz uzņēmumiem un valsts un privātiem ieguldījumiem Zemes novērošanas infrastruktūrās.

2.   Komisija 1. punktā minēto novērtējumu veic ciešā sadarbībā ar operatoriem un Copernicus lietotājiem, un pārbauda Copernicus lietderību un efektivitāti, kā arī tās devumu 4. pantā minētajiem mērķiem. Komisija šo novērtējumu rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai un vajadzības gadījumā ierosina atbilstošus pasākumus.

3.   Ja nepieciešams, neatkarīgas vienības var palīdzēt Komisijai novērtēt metodes, kā tiek īstenoti projekti, kā arī to īstenošanas ietekmi, lai varētu izvērtēt, vai ir sasniegti mērķi, tostarp tie, kas saistīti ar vides aizsardzību.

4.   Komisija dalībvalstij var pieprasīt nodrošināt konkrētus novērtējumus darbībām un ar tām saistītiem projektiem, kuri ir finansēti saskaņā ar šo regulu, vai attiecīgā gadījumā sniegt tai informāciju un palīdzību, kas nepieciešama, lai veiktu šādu projektu novērtēšanu.

33. pants

Atcelšana

1.   Regulu (ES) Nr. 911/2010 atceļ.

2.   Ikviens pasākums, kas pieņemts, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 911/2010, paliek spēkā.

3.   Atsauces uz atcelto Regulu (ES) Nr. 911/2010 uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

34. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 3. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

Priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

D. KOURKOULAS

---

(1)  2013. gada 16. oktobra atzinums.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 24. marta lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 911/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011.–2013.) (OV L 276, 20.10.2010., 1. lpp.).

3

GMES

(4)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

5

INSPIRE

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

8

(9)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1159/2013 (2013. gada 12. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES), paredzot licencēšanas un reģistrācijas nosacījumus GMES lietotājiem un nosakot kritērijus attiecībā uz piekļuves ierobežošanu GMES datiem un GMES pakalpojumu informācijai (OV L 309, 19.11.2013., 1. lpp.).

9

GMES

GMES

GMES

GMES

(10)  Komisijas Lēmums 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2001. gada 29. novembris), ar ko groza tās iekšējo reglamentu (OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.).

10

(11)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

12

(13)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

14

OLAF

(15)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

15

---

PIELIKUMS

33. pantā minētā atbilstības tabula

| Regula (ES) Nr. 911/2010 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2., 5., 6. un 7. pants |
| 3. pants | – |
| 4. pants | 4., 9., 10., 11., 13. un 26. pants |
| 5. pants | 5., 9., 11. un 13. pants |
| 6. pants | 14.–22. pants |
| 7. pants | 9. un 26. pants |
| 8. pants | 8. pants |
| 9. pants | 23., 24. un 25. pants |
| 10. pants | 24. un 31. pants |
| 11. pants | 31. pants |
| 12. pants | 31. pants |
| 13. pants | 23., 24. un 25. pants |
| 14. pants | 4. un 32. pants |
| 15. pants | 9. un 12. pants |
| 16. pants | 30. pants |
| 17. pants | 30. pants |
| 18. pants | 27. pants |
| 19. pants | 34. pants |
| Pielikums | 4. pants |

Regula (ES) Nr. 911/2010

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

2., 5., 6. un 7. pants

3. pants

–

4. pants

4., 9., 10., 11., 13. un 26. pants

5. pants

5., 9., 11. un 13. pants

6. pants

14.–22. pants

7. pants

9. un 26. pants

8. pants

8. pants

9. pants

23., 24. un 25. pants

10. pants

24. un 31. pants

11. pants

31. pants

12. pants

31. pants

13. pants

23., 24. un 25. pants

14. pants

4. un 32. pants

15. pants

9. un 12. pants

16. pants

30. pants

17. pants

30. pants

18. pants

27. pants

19. pants

34. pants

Pielikums

4. pants

---

| 24.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 122/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 122/67

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 378/2014

(2014. gada 3. aprīlis),

ar ko attiecībā uz finanšu shēmu 2014.–2018. gadam groza Regulu (EK) Nr. 1166/2008

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1166/2008 (2) noteikts, ka dalībvalstīm 2010., 2013. un 2016. gadā jāveic lauku saimniecību struktūras apsekojumi, par kuriem dalībvalstis saņem Savienības maksimālo finanšu ieguldījumu 75 % no izmaksām, kas radušās, veicot minētos apsekojumus, un atkarībā no noteiktajām maksimālajām summām. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1166/2008 (2) noteikts, ka dalībvalstīm 2010., 2013. un 2016. gadā jāveic lauku saimniecību struktūras apsekojumi, par kuriem dalībvalstis saņem Savienības maksimālo finanšu ieguldījumu 75 % no izmaksām, kas radušās, veicot minētos apsekojumus, un atkarībā no noteiktajām maksimālajām summām.

| (2) | Lai veiktu lauku saimniecību struktūras apsekojumus un apmierinātu Savienības informācijas prasības, nepieciešams ievērojams dalībvalstu un Savienības finansējums. |
| --- | --- |

(2)

Lai veiktu lauku saimniecību struktūras apsekojumus un apmierinātu Savienības informācijas prasības, nepieciešams ievērojams dalībvalstu un Savienības finansējums.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1166/2008 tika paredzēts finansējums apsekojumu programmas īstenošanai, tostarp to datubāzes sistēmu pārvaldībai, uzturēšanai un izstrādei, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu dalībvalstu iesniegtos datus, un tika noteikta summa 2008.–2013. gada periodam. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1166/2008 tika paredzēts finansējums apsekojumu programmas īstenošanai, tostarp to datubāzes sistēmu pārvaldībai, uzturēšanai un izstrādei, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu dalībvalstu iesniegtos datus, un tika noteikta summa 2008.–2013. gada periodam.

| (4) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1166/2008 budžeta lēmējinstitūcijai un likumdevējai iestādei pēc Komisijas priekšlikuma būtu jānosaka summa 2014.–2018. gadam, pamatojoties uz jauno finanšu shēmu laikposmam, kas sākas 2014. gadā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1166/2008 budžeta lēmējinstitūcijai un likumdevējai iestādei pēc Komisijas priekšlikuma būtu jānosaka summa 2014.–2018. gadam, pamatojoties uz jauno finanšu shēmu laikposmam, kas sākas 2014. gadā.

| (5) | Ar ierosināto finansējumu būtu jāsedz vienīgi lauku saimniecību struktūras apsekojumu veikšana 2016. gadā un saistītā to datubāzes sistēmu pārvaldība, uzturēšana un izstrāde, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu dalībvalstu iesniegtos datus. |
| --- | --- |

(5)

Ar ierosināto finansējumu būtu jāsedz vienīgi lauku saimniecību struktūras apsekojumu veikšana 2016. gadā un saistītā to datubāzes sistēmu pārvaldība, uzturēšana un izstrāde, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu dalībvalstu iesniegtos datus.

| (6) | Ņemot vērā Horvātijas pievienošanos un nepieciešamību 2016. gadā veikt apsekojumus par lauku saimniecību struktūru šajā dalībvalstī, būtu jānosaka maksimālais Savienības ieguldījums katram apsekojumam Horvātijā, jo tāds netika paredzēts Pievienošanās aktā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Horvātijas pievienošanos un nepieciešamību 2016. gadā veikt apsekojumus par lauku saimniecību struktūru šajā dalībvalstī, būtu jānosaka maksimālais Savienības ieguldījums katram apsekojumam Horvātijā, jo tāds netika paredzēts Pievienošanās aktā.

| (7) | Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju. |
| --- | --- |

(7)

Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju.

| (8) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1166/2008, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1166/2008,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1166/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 13. pantam pievieno šādu punktu:
  “4.a   Lauku saimniecību struktūras apsekojumam 2016. gadā maksimālā summa Horvātijai ir EUR 500 000.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 13. pantam pievieno šādu punktu:

“4.a   Lauku saimniecību struktūras apsekojumam 2016. gadā maksimālā summa Horvātijai ir EUR 500 000.”;

| 2) | regulas 14. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojumu īstenošanai paredzētais Savienības finansējums, tostarp apropriācijas, kas vajadzīgas to datubāzes sistēmu pārvaldībai, uzturēšanai un izstrādei, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu datus, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar šo regulu, 2014.–2018. gadam ir EUR 20 650 000.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 14. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojumu īstenošanai paredzētais Savienības finansējums, tostarp apropriācijas, kas vajadzīgas to datubāzes sistēmu pārvaldībai, uzturēšanai un izstrādei, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu datus, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar šo regulu, 2014.–2018. gadam ir EUR 20 650 000.”;

| b) | pantam pievieno šādu punktu:
  “4.   Komisija īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3).

  (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

b)

pantam pievieno šādu punktu:

“4.   Komisija īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).”;"

| 3) | iekļauj šādu pantu:
  “14.a pants
  Savienības finansiālo interešu aizsardzība
  1.   Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.
  2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri programmas ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
  Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes un apskates uz vietas pie saimnieciskās darbības subjektiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (4) noteiktajām procedūrām, lai noskaidrotu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, nav notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
  Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un pārbaudes, un apskates uz vietas.

  (4)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).”" |
| --- | --- |

3)

iekļauj šādu pantu:

“14.a pants

Savienības finansiālo interešu aizsardzība

1.   Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri programmas ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes un apskates uz vietas pie saimnieciskās darbības subjektiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (4) noteiktajām procedūrām, lai noskaidrotu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, nav notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.

Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un pārbaudes, un apskates uz vietas.

(4)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).”"

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 3. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

Priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

D. KOURKOULAS

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 11. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 24. marta lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1166/2008 (2008. gada 19. novembris), kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 (OV L 321, 1.12.2008., 14. lpp.).

2

---