# Eiropas Savienības L 148/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 148 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 20. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 148

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 20. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 522/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1301/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par principiem, saskaņā ar kuriem atlasa un pārvalda no Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstāmas darbības ilgtspējīgā pilsētattīstībā | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 523/2014 (2014. gada 12. marts), ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, lai noteiktu, kas veido ciešu atbilstību starp iestādes segto obligāciju un aktīvu vērtību (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 524/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē informāciju, kuru piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz cita citai (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 525/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par tirgus definīciju (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 526/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai kredīta vērtības korekcijas riskam noteiktu kredītriska starpības aizstājējvērtību un ierobežotu skaitu mazāku portfeļu (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 527/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, precizējot to instrumentu kategorijas, kas adekvāti atspoguļo iestādes kredītkvalitāti parastās situācijās un kas ir piemēroti izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 528/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par iespējas līgumu riskiem, kuri nav delta riski, saskaņā ar standartizēto tirgus riska pieeju (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 529/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai novērtētu uz iekšējiem reitingiem balstītās pieejas un attīstītās mērīšanas pieejas paplašinājumu un izmaiņu būtiskumu (
  1
  ) | 36 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 530/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina ar regulatīviem tehniskajiem standartiem, ar kuriem definē būtiskus riska darījumus un nosaka robežvērtības iekšējām pieejām tirdzniecības portfeļa specifiskajam riskam (
  1
  ) | 50 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 531/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu I pielikumu | 52 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 532/2014 (2014. gada 13. marts), kas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu | 54 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 533/2014 (2014. gada 19. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 70 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Deleģētā direktīva 2014/69/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādu kondensatoru dielektriskajā keramikā, kuri paredzēti nominālajam spriegumam līdz 125 V maiņstrāvai vai 250 V līdzstrāvai un kurus izmanto rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos (
  1
  ) | 72 |
| | * | Komisijas Deleģētā direktīva 2014/70/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai mikrokanālu platēs (MCP) (
  1
  ) | 74 |
| | * | Komisijas Deleģētā direktīva 2014/71/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādā lodmetālā, ko izmanto vienā plašvirsmas grēdotu mikroshēmelementu saskares plaknē (
  1
  ) | 76 |
| | * | Komisijas Deleģētā direktīva 2014/72/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādos lodmetālos un tādu elektrisko un elektronisko detaļu savienojumu pārklājumos un drukātu shēmas plašu pārklājumos, ko izmanto aizdedzes blokos un citās elektriskās un elektroniskās motora vadības sistēmās (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisijas Deleģētā direktīva 2014/73/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai ar platīnu pārklātos platīna elektrodos, kurus izmanto vadītspējas mērīšanai (
  1
  ) | 80 |
| | * | Komisijas Deleģētā direktīva 2014/74/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādās pielāgotiesspējīgu kontakttapu sistēmās, kuras nav C-press pielāgotiesspējīgu kontakttapu (kontaktsaderīgu savienotāju) sistēmas un kuras izmanto vadītspējas mērīšanai (
  1
  ) | 82 |
| | * | Komisijas Deleģētā direktīva 2014/75/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu, kas ļauj izmantot 5 mg dzīvsudraba katrā aukstā katoda luminiscences spuldzē (CCFL) aizmugurapgaismojuma šķidro kristālu displejiem, kurus izmanto rūpnieciskajos monitoringa un kontroles instrumentos, kas laisti tirgū līdz 2017. gada 22. jūlijam (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisijas Deleģētā direktīva 2014/76/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu dzīvsudraba izmantošanai amatnieciski ražotās gaismu izstarojošās gāzizlādes lampās (HLDT), ko izmanto izkārtnēm, dekoratīvam vai arhitektūras objektu un specifiskam apgaismojumam un mākslinieciskiem apgaismes objektiem (
  1
  ) | 86 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/291/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 16. maijs), ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, kuru tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3103) | 88 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2014/292/ES |
| | * | ES un Šveices Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko groza 3. protokolu Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju par jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājums definīciju un administratīvās sadarbības metodēm | 95 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 522/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1301/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par principiem, saskaņā ar kuriem atlasa un pārvalda no Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstāmas darbības ilgtspējīgā pilsētattīstībā

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 523/2014 (2014. gada 12. marts), ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, lai noteiktu, kas veido ciešu atbilstību starp iestādes segto obligāciju un aktīvu vērtību (
  1
  )

1

4

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 524/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē informāciju, kuru piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz cita citai (
  1
  )

1

6

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 525/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par tirgus definīciju (
  1
  )

1

15

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 526/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai kredīta vērtības korekcijas riskam noteiktu kredītriska starpības aizstājējvērtību un ierobežotu skaitu mazāku portfeļu (
  1
  )

1

17

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 527/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, precizējot to instrumentu kategorijas, kas adekvāti atspoguļo iestādes kredītkvalitāti parastās situācijās un kas ir piemēroti izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām (
  1
  )

1

21

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 528/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par iespējas līgumu riskiem, kuri nav delta riski, saskaņā ar standartizēto tirgus riska pieeju (
  1
  )

1

29

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 529/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai novērtētu uz iekšējiem reitingiem balstītās pieejas un attīstītās mērīšanas pieejas paplašinājumu un izmaiņu būtiskumu (
  1
  )

1

36

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 530/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina ar regulatīviem tehniskajiem standartiem, ar kuriem definē būtiskus riska darījumus un nosaka robežvērtības iekšējām pieejām tirdzniecības portfeļa specifiskajam riskam (
  1
  )

1

50

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 531/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu I pielikumu

52

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 532/2014 (2014. gada 13. marts), kas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu

54

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 533/2014 (2014. gada 19. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

70

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Deleģētā direktīva 2014/69/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādu kondensatoru dielektriskajā keramikā, kuri paredzēti nominālajam spriegumam līdz 125 V maiņstrāvai vai 250 V līdzstrāvai un kurus izmanto rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos (
  1
  )

1

72

*

Komisijas Deleģētā direktīva 2014/70/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai mikrokanālu platēs (MCP) (
  1
  )

MCP

1

74

*

Komisijas Deleģētā direktīva 2014/71/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādā lodmetālā, ko izmanto vienā plašvirsmas grēdotu mikroshēmelementu saskares plaknē (
  1
  )

1

76

*

Komisijas Deleģētā direktīva 2014/72/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādos lodmetālos un tādu elektrisko un elektronisko detaļu savienojumu pārklājumos un drukātu shēmas plašu pārklājumos, ko izmanto aizdedzes blokos un citās elektriskās un elektroniskās motora vadības sistēmās (
  1
  )

1

78

*

Komisijas Deleģētā direktīva 2014/73/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai ar platīnu pārklātos platīna elektrodos, kurus izmanto vadītspējas mērīšanai (
  1
  )

1

80

*

Komisijas Deleģētā direktīva 2014/74/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādās pielāgotiesspējīgu kontakttapu sistēmās, kuras nav C-press pielāgotiesspējīgu kontakttapu (kontaktsaderīgu savienotāju) sistēmas un kuras izmanto vadītspējas mērīšanai (
  1
  )

C-press

1

82

*

Komisijas Deleģētā direktīva 2014/75/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu, kas ļauj izmantot 5 mg dzīvsudraba katrā aukstā katoda luminiscences spuldzē (CCFL) aizmugurapgaismojuma šķidro kristālu displejiem, kurus izmanto rūpnieciskajos monitoringa un kontroles instrumentos, kas laisti tirgū līdz 2017. gada 22. jūlijam (
  1
  )

CCFL

1

84

*

Komisijas Deleģētā direktīva 2014/76/ES (2014. gada 13. marts), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu dzīvsudraba izmantošanai amatnieciski ražotās gaismu izstarojošās gāzizlādes lampās (HLDT), ko izmanto izkārtnēm, dekoratīvam vai arhitektūras objektu un specifiskam apgaismojumam un mākslinieciskiem apgaismes objektiem (
  1
  )

HLDT

1

86

LĒMUMI

2014/291/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 16. maijs), ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, kuru tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3103)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3103)

88

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2014/292/ES

*

ES un Šveices Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko groza 3. protokolu Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju par jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājums definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 522/2014

(2014. gada 11. marts),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1301/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par principiem, saskaņā ar kuriem atlasa un pārvalda no Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstāmas darbības ilgtspējīgā pilsētattīstībā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” piešķirtie struktūrfondu resursi, kas atvēlēti ilgtspējīgā pilsētattīstībā īstenojamām inovatīvām darbībām (turpmāk “inovatīvas darbības”), saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (2) 4. panta 7. punktu būtu jāapgūst Komisijai. |
| --- | --- |

(1)

Mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” piešķirtie struktūrfondu resursi, kas atvēlēti ilgtspējīgā pilsētattīstībā īstenojamām inovatīvām darbībām (turpmāk “inovatīvas darbības”), saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (2) 4. panta 7. punktu būtu jāapgūst Komisijai.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92. panta 8. punkts Komisijai dod iespēju apgūt resursus, kas inovatīvām darbībām piešķirti netiešā pārvaldībā, kura paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) 60. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 1303/2013 92. panta 8. punkts Komisijai dod iespēju apgūt resursus, kas inovatīvām darbībām piešķirti netiešā pārvaldībā, kura paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) 60. pantā.

| (3) | Ir nepieciešams noteikt sīki izstrādātus noteikumus par principiem, pēc kuriem vienība vai struktūra, kurai uzticēti budžeta izpildes uzdevumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu, pārvalda inovatīvas darbības. |
| --- | --- |

(3)

Ir nepieciešams noteikt sīki izstrādātus noteikumus par principiem, pēc kuriem vienība vai struktūra, kurai uzticēti budžeta izpildes uzdevumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu, pārvalda inovatīvas darbības.

| (4) | Ir nepieciešams iedibināt sīki izstrādātus noteikumus par principiem, kā atlasīt no Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstāmas inovatīvas darbības. Lai nodrošinātu, ka atlasa kvalitatīvus priekšlikumus, inovatīvo darbību atlases kritēriji būtu jāizklāsta, ņemot vērā Savienības pilsētteritoriju teritoriālo daudzveidību. |
| --- | --- |

(4)

Ir nepieciešams iedibināt sīki izstrādātus noteikumus par principiem, kā atlasīt no Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstāmas inovatīvas darbības. Lai nodrošinātu, ka atlasa kvalitatīvus priekšlikumus, inovatīvo darbību atlases kritēriji būtu jāizklāsta, ņemot vērā Savienības pilsētteritoriju teritoriālo daudzveidību.

| (5) | Lai nodrošinātu, ka uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus tiek risinātas pilsētattīstības problēmas, kuru nozīme turpmākajos gados Savienībā var pieaugt, Komisijai būtu jādefinē inovatīvu darbību atlases tēmas, |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu, ka uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus tiek risinātas pilsētattīstības problēmas, kuru nozīme turpmākajos gados Savienībā var pieaugt, Komisijai būtu jādefinē inovatīvu darbību atlases tēmas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Inovatīvu darbību pārvaldība

1.   Komisija izraugās vienu vai vairākas vienības vai struktūras (turpmāk “pilnvarotās vienības”), kam attiecībā uz Savienības līmeņa inovatīvām darbībām uztic budžeta izpildes uzdevumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Papildus Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 1. punktā noteiktajām prasībām pilnvarotajai vienībai jābūt ar pierādītu pieredzi Savienības līdzekļu apsaimniekošanā vairākās dalībvalstīs.

2.   Komisija ar pilnvaroto vienību slēdz deleģēšanas nolīgumu saskaņā ar Regulas Nr. 966/2012 (ES, Euratom) 61. panta 3. punktu un bez prasībām, kas izklāstītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (4) 40. pantā, minētais deleģēšanas nolīgums satur arī noteikumus, kuri reglamentē:

| a) | norādījumus pieteikumu iesniedzējiem un labuma guvējiem; |
| --- | --- |

a)

norādījumus pieteikumu iesniedzējiem un labuma guvējiem;

| b) | gada darba programmu, kas apstiprināma Komisijai; |
| --- | --- |

b)

gada darba programmu, kas apstiprināma Komisijai;

| c) | kā organizē uzaicinājumus, kuru rezultātā atlasa inovatīvās darbības; |
| --- | --- |

c)

kā organizē uzaicinājumus, kuru rezultātā atlasa inovatīvās darbības;

| d) | kā vērtē, kuri pieteikumu iesniedzēju priekšlikumi ir pieņemami atlasīšanai; |
| --- | --- |

d)

kā vērtē, kuri pieteikumu iesniedzēju priekšlikumi ir pieņemami atlasīšanai;

| e) | kā veido ekspertu grupu, kura, vienojoties ar Komisiju, novērtē un ranžē priekšlikumus; |
| --- | --- |

e)

kā veido ekspertu grupu, kura, vienojoties ar Komisiju, novērtē un ranžē priekšlikumus;

| f) | kā, balstoties uz ekspertu grupas ieteikumu un vienojoties ar Komisiju, atlasa inovatīvās darbības; |
| --- | --- |

f)

kā, balstoties uz ekspertu grupas ieteikumu un vienojoties ar Komisiju, atlasa inovatīvās darbības;

| g) | prasību, ka labuma guvējam izsniedz dokumentu, kurā izklāstīti Komisijas noteiktie atbalsta nosacījumi; |
| --- | --- |

g)

prasību, ka labuma guvējam izsniedz dokumentu, kurā izklāstīti Komisijas noteiktie atbalsta nosacījumi;

| h) | kā pārbauda labuma guvēju iesniegtos ziņojumus un saņēmējiem izdarītos maksājumus; |
| --- | --- |

h)

kā pārbauda labuma guvēju iesniegtos ziņojumus un saņēmējiem izdarītos maksājumus;

| i) | kā pārrauga atsevišķas inovatīvas darbības; |
| --- | --- |

i)

kā pārrauga atsevišķas inovatīvas darbības;

| j) | kā organizē komunikācijas pasākumus; |
| --- | --- |

j)

kā organizē komunikācijas pasākumus;

| k) | kā, vienojoties ar Komisiju, izplata rezultātus; |
| --- | --- |

k)

kā, vienojoties ar Komisiju, izplata rezultātus;

| l) | kā atsevišķām inovatīvām darbībām veic revīziju, lai nodrošinātu, ka dotācija šajās darbībās apgūta saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem; |
| --- | --- |

l)

kā atsevišķām inovatīvām darbībām veic revīziju, lai nodrošinātu, ka dotācija šajās darbībās apgūta saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem;

| m) | pilnvarotās vienības administratīvo uzdevumu atbalstam paredzēto finansiālo ieguldījumu, kas noformēts kā vienotas likmes iemaksa pilnvarotās vienības darbības izmaksu atbalstam un noteikts, balstoties uz Savienības līdzekļu summu, kas šai vienībai uzticēta kā dotācijas atbalsts. |
| --- | --- |

m)

pilnvarotās vienības administratīvo uzdevumu atbalstam paredzēto finansiālo ieguldījumu, kas noformēts kā vienotas likmes iemaksa pilnvarotās vienības darbības izmaksu atbalstam un noteikts, balstoties uz Savienības līdzekļu summu, kas šai vienībai uzticēta kā dotācijas atbalsts.

3.   Pilnvarotā vienība Komisijai nodrošina dokumentus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktu un visu informāciju, kas nepieciešama, lai izvērtētu inovatīvo darbību īstenošanu.

2. pants

Inovatīvo darbību atlase

1.   Pilnvarotā vienība inovatīvās darbības atlasa, balstoties uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un ņemot vērā Komisijas dienestu ikgadēji definētas tēmas.

2.   Inovatīvu darbību veikšanas atbalstam var pieteikties šādas iestādes:

| a) | jebkāda pilsētas iestāde vietējā administratīvā vienībā, kura pēc urbanizācijas pakāpes definēta kā pilsēta, mazpilsēta vai pilsētas rajons un kurā ir vismaz 50 000 iedzīvotāju; |
| --- | --- |

a)

jebkāda pilsētas iestāde vietējā administratīvā vienībā, kura pēc urbanizācijas pakāpes definēta kā pilsēta, mazpilsēta vai pilsētas rajons un kurā ir vismaz 50 000 iedzīvotāju;

| b) | jebkāda pilsētas iestāde vietējā administratīvā vienībā, kura pēc urbanizācijas pakāpes definēta kā pilsēta vai pilsētas rajons un kurā ir vismaz 50 000 iedzīvotāju; šeit var ietilpt pārrobežu asociācijas vai grupas un dažādu reģionu un/vai dalībvalstu asociācijas vai grupas. |
| --- | --- |

b)

jebkāda pilsētas iestāde vietējā administratīvā vienībā, kura pēc urbanizācijas pakāpes definēta kā pilsēta vai pilsētas rajons un kurā ir vismaz 50 000 iedzīvotāju; šeit var ietilpt pārrobežu asociācijas vai grupas un dažādu reģionu un/vai dalībvalstu asociācijas vai grupas.

3.   Regulas 1. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētā ekspertu grupa dod ieteikumus par atlasāmajām inovatīvajām darbībām. Ekspertu grupa ir ģeogrāfiski līdzsvaroti pārstāvēta un Komisija ir priekšsēdētāja lomā. Ekspertu grupa ieteikumus dod, jo īpaši ņemot vērā šādus kritērijus:

| a) | priekšlikuma inovatīvais saturs un tā potenciāls apzināt vai testēt jaunus risinājumus; |
| --- | --- |

a)

priekšlikuma inovatīvais saturs un tā potenciāls apzināt vai testēt jaunus risinājumus;

| b) | priekšlikuma kvalitāte; |
| --- | --- |

b)

priekšlikuma kvalitāte;

| c) | vai priekšlikuma sagatavošanā iesaistīti nozīmīgi partneri; |
| --- | --- |

c)

vai priekšlikuma sagatavošanā iesaistīti nozīmīgi partneri;

| d) | vai uz priekšlikumu attiecināma spēja parādīt izmērāmus rezultātus; |
| --- | --- |

d)

vai uz priekšlikumu attiecināma spēja parādīt izmērāmus rezultātus;

| e) | vai ierosinātos risinājumus var nodot tālāk. |
| --- | --- |

e)

vai ierosinātos risinājumus var nodot tālāk.

Ekspertu grupa nodrošina, ka tās priekšlikumos ņem vērā Savienības pilsētteritoriju teritoriālo daudzveidību.

4.   Pilnvarotā vienība inovatīvās darbības atlasa, balstoties uz ekspertu grupas ieteikumu un gūstot Komisijas piekrišanu.

5.   Atsevišķām inovatīvām darbībām piešķirtā summa nepārsniedz EUR 5 000 000.

6.   Atsevišķu inovatīvu darbību maksimālais īstenošanas laiks ir trīs gadi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

4

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/4

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 523/2014

(2014. gada 12. marts),

ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, lai noteiktu, kas veido ciešu atbilstību starp iestādes segto obligāciju un aktīvu vērtību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 33. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Peļņu vai zaudējumus no iestādes saistībām, kas izriet no iestādes pašas kredītriska izmaiņām, principā nebūtu jāiekļauj kā pašu kapitāla elementu. Tomēr darījumdarbības modeļos, kuru pamatā ir stingra līdzfinansējuma vai līdzsvara princips, šo noteikumu nepiemēro, pieņemot, ka saistības vērtības samazinājumu vai palielinājumu pilnībā izlīdzina attiecīgs vērtības samazinājums vai palielinājums aktīvam, ar kuru šī saistība ir pilnībā sakrītoša. |
| --- | --- |

(1)

Peļņu vai zaudējumus no iestādes saistībām, kas izriet no iestādes pašas kredītriska izmaiņām, principā nebūtu jāiekļauj kā pašu kapitāla elementu. Tomēr darījumdarbības modeļos, kuru pamatā ir stingra līdzfinansējuma vai līdzsvara princips, šo noteikumu nepiemēro, pieņemot, ka saistības vērtības samazinājumu vai palielinājumu pilnībā izlīdzina attiecīgs vērtības samazinājums vai palielinājums aktīvam, ar kuru šī saistība ir pilnībā sakrītoša.

| (2) | Ir svarīgi paredzēt prasības, lai noteiktu, vai pastāv cieša atbilstība starp iestādes saistībām, kas ietilpst segtā obligācijā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (2) 52. panta 4. punktā, un tādu iestādes aktīvu vērtību, kas ir segto obligāciju pamatā. |
| --- | --- |

(2)

Ir svarīgi paredzēt prasības, lai noteiktu, vai pastāv cieša atbilstība starp iestādes saistībām, kas ietilpst segtā obligācijā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (2) 52. panta 4. punktā, un tādu iestādes aktīvu vērtību, kas ir segto obligāciju pamatā.

| (3) | Cieša atbilstība būtu jāatspoguļo šo obligāciju un pamatā esošo hipotekāro aizdevumu grāmatvedības uzskaitē, bez kā nebūtu piesardzīgi atzīt peļņu un zaudējumus, kas izriet no pašu kredītriska izmaiņām. |
| --- | --- |

(3)

Cieša atbilstība būtu jāatspoguļo šo obligāciju un pamatā esošo hipotekāro aizdevumu grāmatvedības uzskaitē, bez kā nebūtu piesardzīgi atzīt peļņu un zaudējumus, kas izriet no pašu kredītriska izmaiņām.

| (4) | Piegādes iespēja ļauj aizņēmējam atpirkt konkrētu segto obligāciju, ar kuru tirgū finansē hipotekāro aizdevumu, un piegādāt segto obligāciju bankai, kā hipotekārā aizdevuma pirmstermiņa atmaksu. Kā sekas tam, ka aizņēmējam ir šāda iespēja, hipotekāro aizdevumu patiesajai vērtībai vienmēr vajadzētu būt vienādai ar to segto obligāciju, ar kurām finansē šīs hipotēkas, patieso vērtību. Tas nozīmē, ka hipotekāro aizdevumu patiesās vērtības aprēķinā būtu jāiekļauj ietvertās piegādes iespējas patiesās vērtības novērtējums atbilstīgi iedibinātai tirgus praksei. |
| --- | --- |

(4)

Piegādes iespēja ļauj aizņēmējam atpirkt konkrētu segto obligāciju, ar kuru tirgū finansē hipotekāro aizdevumu, un piegādāt segto obligāciju bankai, kā hipotekārā aizdevuma pirmstermiņa atmaksu. Kā sekas tam, ka aizņēmējam ir šāda iespēja, hipotekāro aizdevumu patiesajai vērtībai vienmēr vajadzētu būt vienādai ar to segto obligāciju, ar kurām finansē šīs hipotēkas, patieso vērtību. Tas nozīmē, ka hipotekāro aizdevumu patiesās vērtības aprēķinā būtu jāiekļauj ietvertās piegādes iespējas patiesās vērtības novērtējums atbilstīgi iedibinātai tirgus praksei.

| (5) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(5)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.

| (6) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu, atzinumu (3), |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu, atzinumu (3),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “segtā obligācija” nozīmē obligāciju, kas minēta Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

1)

“segtā obligācija” nozīmē obligāciju, kas minēta Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā;

| 2) | “piegādes iespēja” nozīmē iespēju dzēst hipotekāro aizdevumu, atpērkot segto obligāciju par tirgus vērtību vai nominālvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 33. panta 3. punkta d) apakšpunktu). |
| --- | --- |

2)

“piegādes iespēja” nozīmē iespēju dzēst hipotekāro aizdevumu, atpērkot segto obligāciju par tirgus vērtību vai nominālvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 33. panta 3. punkta d) apakšpunktu).

2. pants

Cieša atbilstība

1.   Uzskatāms, ka cieša atbilstība starp segtās obligācijas vērtību un iestādes aktīvu vērtību pastāv tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | jebkādas iestāžu emitēto segto obligāciju patiesās vērtības izmaiņas vienmēr ir vienādas ar patiesās vērtības izmaiņām aktīvos, kas ir segto obligāciju pamatā. patieso vērtību nosaka saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 77. apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

jebkādas iestāžu emitēto segto obligāciju patiesās vērtības izmaiņas vienmēr ir vienādas ar patiesās vērtības izmaiņām aktīvos, kas ir segto obligāciju pamatā. patieso vērtību nosaka saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 77. apakšpunktā;

| b) | hipotekāros aizdevumus, kas ir tādu segto obligāciju pamatā, kuras emitējušas iestādes ar mērķi finansēt aizdevumus, var jebkurā laikā dzēst, atpērkot segtās obligācijas par tirgus vērtību vai nominālvērtību, izmantojot piegādes iespēju; |
| --- | --- |

b)

hipotekāros aizdevumus, kas ir tādu segto obligāciju pamatā, kuras emitējušas iestādes ar mērķi finansēt aizdevumus, var jebkurā laikā dzēst, atpērkot segtās obligācijas par tirgus vērtību vai nominālvērtību, izmantojot piegādes iespēju;

| c) | pastāv pārredzams mehānisms hipotekāro aizdevumu un segto obligāciju patiesās vērtības noteikšanai. Hipotekāro aizdevumu vērtības noteikšanā ietver piegādes iespējas patiesās vērtības aprēķinu. |
| --- | --- |

c)

pastāv pārredzams mehānisms hipotekāro aizdevumu un segto obligāciju patiesās vērtības noteikšanai. Hipotekāro aizdevumu vērtības noteikšanā ietver piegādes iespējas patiesās vērtības aprēķinu.

2.   Uzskatāms, ka cieša atbilstība nepastāv, ja, ievērojot 1. punktu, neto peļņa vai zaudējumi rodas no segto obligāciju vai pamatā esošo hipotekāro aizdevumu ar ietvertu piegādes iespēju vērtības izmaiņām.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/6

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 524/2014

(2014. gada 12. marts),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē informāciju, kuru piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz cita citai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 50. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu efektīvu sadarbību starp piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, būtu jābūt divvirzienu informācijas apmaiņai minēto iestāžu attiecīgo uzraudzības kompetenču ietvaros. Tādēļ ir jāprecizē, kāda informācija par iestādēm un attiecīgā gadījumā – par šo iestāžu filiāļu darbību piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu jāsniedz uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kā arī kāda informācija par filiālēm uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāsniedz piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu efektīvu sadarbību starp piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, būtu jābūt divvirzienu informācijas apmaiņai minēto iestāžu attiecīgo uzraudzības kompetenču ietvaros. Tādēļ ir jāprecizē, kāda informācija par iestādēm un attiecīgā gadījumā – par šo iestāžu filiāļu darbību piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu jāsniedz uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kā arī kāda informācija par filiālēm uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāsniedz piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

| (2) | Informācijas apmaiņa starp piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu jāskata plašākā pārrobežu banku grupu uzraudzības kontekstā, un attiecīgā gadījumā informāciju varētu sniegt konsolidētajā līmenī. Jo īpaši, ja iestādei ir galvenais mātesuzņēmums tajā dalībvalstī, kurā ir galvenais birojs, un attiecīgā kompetentā iestāde ir arī konsolidētās uzraudzības iestāde, būtu jānodrošina iespējas sniegt informāciju konsolidētajā līmenī, nevis tādas iestādes līmenī, kas darbojas ar filiāles starpniecību. Tomēr šajā gadījumā kompetentajai iestādei būtu jāinformē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, ka informācija ir sniegta konsolidētā līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Informācijas apmaiņa starp piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu jāskata plašākā pārrobežu banku grupu uzraudzības kontekstā, un attiecīgā gadījumā informāciju varētu sniegt konsolidētajā līmenī. Jo īpaši, ja iestādei ir galvenais mātesuzņēmums tajā dalībvalstī, kurā ir galvenais birojs, un attiecīgā kompetentā iestāde ir arī konsolidētās uzraudzības iestāde, būtu jānodrošina iespējas sniegt informāciju konsolidētajā līmenī, nevis tādas iestādes līmenī, kas darbojas ar filiāles starpniecību. Tomēr šajā gadījumā kompetentajai iestādei būtu jāinformē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, ka informācija ir sniegta konsolidētā līmenī.

| (3) | Informācijas apmaiņa starp piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm neaprobežojas tikai ar tiem informācijas veidiem, kas norādīti Direktīvas 2013/36/ES 50. pantā, un līdz ar to – ar tiem informācijas veidiem, kas norādīti šajā regulā. Jo īpaši Direktīvas 2013/36/ES 35., 36., 39., 43. un 52. pantā ir izklāstīti atsevišķi noteikumi par informācijas apmaiņu attiecībā uz filiāļu pārbaudi uz vietas, paziņojumiem par to, kā tiek īstenotas tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība, un pasākumiem, tostarp piesardzības pasākumiem, ko pieņēmušas kompetentās iestādes saistībā ar filiālēm un to mātesuzņēmumiem. Tāpēc šajā regulā nevajadzētu precizēt informācijas apmaiņas prasības minētajās jomās. |
| --- | --- |

(3)

Informācijas apmaiņa starp piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm neaprobežojas tikai ar tiem informācijas veidiem, kas norādīti Direktīvas 2013/36/ES 50. pantā, un līdz ar to – ar tiem informācijas veidiem, kas norādīti šajā regulā. Jo īpaši Direktīvas 2013/36/ES 35., 36., 39., 43. un 52. pantā ir izklāstīti atsevišķi noteikumi par informācijas apmaiņu attiecībā uz filiāļu pārbaudi uz vietas, paziņojumiem par to, kā tiek īstenotas tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība, un pasākumiem, tostarp piesardzības pasākumiem, ko pieņēmušas kompetentās iestādes saistībā ar filiālēm un to mātesuzņēmumiem. Tāpēc šajā regulā nevajadzētu precizēt informācijas apmaiņas prasības minētajās jomās.

| (4) | Ir jānosaka prasības attiecībā uz informāciju, ar kuru jāapmainās piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai saskaņotu regulatīvo un uzraudzības praksi visā Savienībā. Šajā informācijā būtu jāietver visas jomas, kas norādītas Direktīvas 2013/36/ES 50. pantā, proti, vadība un īpašumtiesības, tostarp tādas darbības jomas kā tās, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (2) 317. pantā, likviditāte un konstatējumi attiecībā uz likviditātes uzraudzību, maksātspēju, noguldījumu garantiju, lieliem riska darījumiem, sistēmisko risku, administratīvajām un grāmatvedības procedūrām, kā arī iekšējās kontroles mehānismiem. Lai atvieglinātu iestāžu uzraudzību, uzņēmējas dalībvalsts un piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu citai cita jāinformē par neatbilstības gadījumiem valsts vai Savienības tiesību aktiem, kā arī par uzraudzības pasākumiem un sankcijām, kas ir noteiktas iestādēm. Turklāt papildu informāciju par sviru un sagatavošanos ārkārtas situācijām būtu jāiekļauj tās informācijas jomā, ar kuru jāapmainās piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai tās efektīvi varētu uzraudzīt iestādes. |
| --- | --- |

(4)

Ir jānosaka prasības attiecībā uz informāciju, ar kuru jāapmainās piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai saskaņotu regulatīvo un uzraudzības praksi visā Savienībā. Šajā informācijā būtu jāietver visas jomas, kas norādītas Direktīvas 2013/36/ES 50. pantā, proti, vadība un īpašumtiesības, tostarp tādas darbības jomas kā tās, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (2) 317. pantā, likviditāte un konstatējumi attiecībā uz likviditātes uzraudzību, maksātspēju, noguldījumu garantiju, lieliem riska darījumiem, sistēmisko risku, administratīvajām un grāmatvedības procedūrām, kā arī iekšējās kontroles mehānismiem. Lai atvieglinātu iestāžu uzraudzību, uzņēmējas dalībvalsts un piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu citai cita jāinformē par neatbilstības gadījumiem valsts vai Savienības tiesību aktiem, kā arī par uzraudzības pasākumiem un sankcijām, kas ir noteiktas iestādēm. Turklāt papildu informāciju par sviru un sagatavošanos ārkārtas situācijām būtu jāiekļauj tās informācijas jomā, ar kuru jāapmainās piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai tās efektīvi varētu uzraudzīt iestādes.

| (5) | Ja likviditātes spriedze ietekmē vai varētu ietekmēt iestādi, uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir jābūt skaidrai izpratnei par situāciju, lai varētu veikt piesardzības pasākumus saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2013/36/ES 43. pantā. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz skaidri noteikumi par to, ar kāda veida informāciju iestādēm ir jāapmainās, ja rodas likviditātes spriedze. Ir arī jāprecizē informācija, ar ko ir jāapmainās, lai iestādes būtu savlaicīgi sagatavotas tādām ārkārtas situācijām kā tās, kas minētas Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Ja likviditātes spriedze ietekmē vai varētu ietekmēt iestādi, uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir jābūt skaidrai izpratnei par situāciju, lai varētu veikt piesardzības pasākumus saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2013/36/ES 43. pantā. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz skaidri noteikumi par to, ar kāda veida informāciju iestādēm ir jāapmainās, ja rodas likviditātes spriedze. Ir arī jāprecizē informācija, ar ko ir jāapmainās, lai iestādes būtu savlaicīgi sagatavotas tādām ārkārtas situācijām kā tās, kas minētas Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā.

| (6) | Ņemot vērā to filiāļu lieluma, sarežģītības un nozīmīguma atšķirības, kuras darbojas uzņēmējā dalībvalstī, informācijas apmaiņā ir svarīgi piemērot proporcionalitātes principu. Šim nolūkam būtu jāapmainās ar plašāku informāciju starp piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes ir atbildīgas par filiālēm, kuras saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu atzītas par nozīmīgām. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā to filiāļu lieluma, sarežģītības un nozīmīguma atšķirības, kuras darbojas uzņēmējā dalībvalstī, informācijas apmaiņā ir svarīgi piemērot proporcionalitātes principu. Šim nolūkam būtu jāapmainās ar plašāku informāciju starp piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes ir atbildīgas par filiālēm, kuras saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu atzītas par nozīmīgām.

| (7) | Lai nodrošinātu, ka attiecīgās informācijas apmaiņa notiek samērīgās robežās, vienlaikus izvairoties no situācijām, kad piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm neatkarīgi no informācijas veida un svarīguma ir pienākums nosūtīt visu informāciju par kādu iestādi visām uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, konkrētos gadījumos tikai tām kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par konkrētas filiāles uzraudzību, būtu jānosūta vienīgi tā informācija, kas ir būtiska šai filiālei. Līdzīgā nolūkā arī vairākās konkrētās jomās starp piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu jāapmainās tikai ar tādu informāciju, kurā norādīti neatbilstības gadījumi, un tas nozīmē, ka nebūtu jāapmainās ar informāciju, ja iestāde izpilda valsts un Savienības tiesību aktu prasības. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu, ka attiecīgās informācijas apmaiņa notiek samērīgās robežās, vienlaikus izvairoties no situācijām, kad piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm neatkarīgi no informācijas veida un svarīguma ir pienākums nosūtīt visu informāciju par kādu iestādi visām uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, konkrētos gadījumos tikai tām kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par konkrētas filiāles uzraudzību, būtu jānosūta vienīgi tā informācija, kas ir būtiska šai filiālei. Līdzīgā nolūkā arī vairākās konkrētās jomās starp piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu jāapmainās tikai ar tādu informāciju, kurā norādīti neatbilstības gadījumi, un tas nozīmē, ka nebūtu jāapmainās ar informāciju, ja iestāde izpilda valsts un Savienības tiesību aktu prasības.

| (8) | Šajā regulā būtu jāreglamentē arī informācijas apmaiņa attiecībā uz darbību veikšanu uzņēmējā dalībvalstī, ja tiek izmantota pārrobežu pakalpojumu sniegšana. Ņemot vērā pārrobežu pakalpojumu būtību, uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes saskaras ar informācijas trūkumu attiecībā uz darbībām, kuras veic to jurisdikcijā, tāpēc ir svarīgi, lai tiktu sīki norādīts, kādas informācijas apmaiņa ir nepieciešama, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un uzraudzītu atļauju izsniegšanas nosacījumus, jo īpaši uzraugot, vai iestāde sniedz pakalpojumus saskaņā ar sniegtajiem paziņojumiem. Šī regula pamatojas uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai ir iesniegusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde (EBI)). |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā būtu jāreglamentē arī informācijas apmaiņa attiecībā uz darbību veikšanu uzņēmējā dalībvalstī, ja tiek izmantota pārrobežu pakalpojumu sniegšana. Ņemot vērā pārrobežu pakalpojumu būtību, uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes saskaras ar informācijas trūkumu attiecībā uz darbībām, kuras veic to jurisdikcijā, tāpēc ir svarīgi, lai tiktu sīki norādīts, kādas informācijas apmaiņa ir nepieciešama, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un uzraudzītu atļauju izsniegšanas nosacījumus, jo īpaši uzraugot, vai iestāde sniedz pakalpojumus saskaņā ar sniegtajiem paziņojumiem. Šī regula pamatojas uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai ir iesniegusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde (EBI)).

| (9) | EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu, |
| --- | --- |

(9)

EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā regulā precizēta informācija, kuru saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 50. pantu uzņēmējas dalībvalsts un piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz cita citai.

2.   Ar šo regulu paredz noteikumus par informācijas apmaiņu attiecībā uz iestādi, kura darbojas, izmantojot filiāli vai īstenojot pakalpojumu sniegšanas brīvību, vienā vai vairākās dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā atrodas tās galvenais birojs.

2. pants

Konsolidētā informācija

Ja iestādes galvenais mātesuzņēmums tiek izveidots tajā pašā dalībvalstī, kurā atrodas arī iestādes galvenais birojs, un iestādes piederības dalībvalsts kompetentā iestāde ir arī konsolidētās uzraudzības iestāde, minētā kompetentā iestāde vajadzības gadījumā saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvā 2013/36/ES, sniedz informāciju par šo iestādi konsolidētajā līmenī un informē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, ka šī informācija ir sniegta minētajā līmenī.

II NODAĻA

INFORMĀCIJAS APMAIŅA PAR IESTĀDĒM, KURAS DARBOJAS AR FILIĀLES STARPNIECĪBU

3. pants

Informācija par vadību un īpašumtiesībām

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm informāciju par iestādes organizatorisko struktūru, tostarp par tās darbības jomām un attiecībām ar sabiedrībām grupā.

2.   Papildus 1. punktā norādītajai informācijai piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kas uzrauga nozīmīgu filiāli, kura minēta Direktīvas 2013/36/ES 51. pantā, šādu informāciju saistībā ar iestādi:

| a) | vadības struktūras un augstākās vadības sastāvs, tostarp atbildības sadalījums attiecībā uz filiāles pārraudzību; |
| --- | --- |

a)

vadības struktūras un augstākās vadības sastāvs, tostarp atbildības sadalījums attiecībā uz filiāles pārraudzību;

| b) | to akcionāru un dalībnieku saraksts, kuriem ir būtiska līdzdalība, pamatojoties uz informāciju, ko kredītiestādes sniegušas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 26. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

b)

to akcionāru un dalībnieku saraksts, kuriem ir būtiska līdzdalība, pamatojoties uz informāciju, ko kredītiestādes sniegušas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 26. panta 1. punktu.

4. pants

Informācija par likviditāti un uzraudzības konstatējumiem

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm šādu informāciju:

| a) | iestādes likviditātes riska pārvaldības visas būtiskās nepilnības, kas ir zināmas kompetentajām iestādēm un kas var ietekmēt filiāles, visi ar to saistītie uzraudzības pasākumi, kuri ir veikti saistībā ar minētajām nepilnībām, un ziņas par to, ciktāl iestāde izpilda minēto uzraudzības pasākumu prasības; |
| --- | --- |

a)

iestādes likviditātes riska pārvaldības visas būtiskās nepilnības, kas ir zināmas kompetentajām iestādēm un kas var ietekmēt filiāles, visi ar to saistītie uzraudzības pasākumi, kuri ir veikti saistībā ar minētajām nepilnībām, un ziņas par to, ciktāl iestāde izpilda minēto uzraudzības pasākumu prasības;

| b) | vispārējais novērtējums, kuru piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ir veikušas par iestādes likviditātes riska profilu un riska pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz filiāli; |
| --- | --- |

b)

vispārējais novērtējums, kuru piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ir veikušas par iestādes likviditātes riska profilu un riska pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz filiāli;

| c) | iestādes rādītāji, kas atspoguļo likviditāti un stabilu finansējuma stāvokli valsts vai Savienības līmenī, iestādes piederības dalībvalsts vietējā valūtā un visās pārējās valūtās, kas ir būtiskas iestādei; |
| --- | --- |

c)

iestādes rādītāji, kas atspoguļo likviditāti un stabilu finansējuma stāvokli valsts vai Savienības līmenī, iestādes piederības dalībvalsts vietējā valūtā un visās pārējās valūtās, kas ir būtiskas iestādei;

| d) | iestādes likviditātes rezerves sastāvdaļas; |
| --- | --- |

d)

iestādes likviditātes rezerves sastāvdaļas;

| e) | iestādes aktīvu apgrūtinājuma pakāpe; |
| --- | --- |

e)

iestādes aktīvu apgrūtinājuma pakāpe;

| f) | iestādes aizdevumu attiecība pret noguldījumiem; |
| --- | --- |

f)

iestādes aizdevumu attiecība pret noguldījumiem;

| g) | visi iekšzemes likviditātes rādītāji, kurus kompetentās iestādes vai norīkotā iestāde piemēro iestādei kā daļu no makroprudenciāliem politikas pasākumiem saistošu prasību, pamatnostādņu, ieteikumu, brīdinājumu vai citādā veidā, tostarp minēto rādītāju definīcijas; |
| --- | --- |

g)

visi iekšzemes likviditātes rādītāji, kurus kompetentās iestādes vai norīkotā iestāde piemēro iestādei kā daļu no makroprudenciāliem politikas pasākumiem saistošu prasību, pamatnostādņu, ieteikumu, brīdinājumu vai citādā veidā, tostarp minēto rādītāju definīcijas;

| h) | visas īpašās likviditātes prasības, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 105. pantu; |
| --- | --- |

h)

visas īpašās likviditātes prasības, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 105. pantu;

| i) | visi šķēršļi naudas un nodrošinājuma pārvešanai iestādes filiālēm vai no iestādes filiālēm. |
| --- | --- |

i)

visi šķēršļi naudas un nodrošinājuma pārvešanai iestādes filiālēm vai no iestādes filiālēm.

2.   Ja kompetentās iestādes pilnībā vai daļēji nepiemēro iestādei (ES) Nr. 575/2013 sesto daļu saskaņā ar minētās regulas 8. pantu, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz 1. punktā minēto informāciju subkonsolidētā līmenī vai saskaņā ar šīs regulas 2. pantu – konsolidētā līmenī.

3.   Papildus 1. punktā norādītajai informācijai piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kas uzrauga nozīmīgu filiāli, šādu informāciju:

| a) | iestādes likviditātes un finansējuma politika, tostarp apraksts par finansējuma pasākumiem filiālēm, par grupas iekšējiem atbalsta pasākumiem un centralizētā naudas kopfonda procedūrām; |
| --- | --- |

a)

iestādes likviditātes un finansējuma politika, tostarp apraksts par finansējuma pasākumiem filiālēm, par grupas iekšējiem atbalsta pasākumiem un centralizētā naudas kopfonda procedūrām;

| b) | iestādes likviditātes un finansējuma ārkārtas situāciju plāni, tostarp informācija par pieņemtajiem spriedzes scenārijiem. |
| --- | --- |

b)

iestādes likviditātes un finansējuma ārkārtas situāciju plāni, tostarp informācija par pieņemtajiem spriedzes scenārijiem.

5. pants

Informācija par maksātspēju

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes informē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes par to, vai iestāde izpilda šādas prasības:

| a) | pašu kapitāla prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. pantā, ņemot vērā visus pasākumus, kas pieņemti vai atzīti saskaņā ar minētās regulas 458. pantu, un attiecīgā gadījumā ņemot vērā pārejas pasākumus, kas izklāstīti minētās regulas desmitajā daļā; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. pantā, ņemot vērā visus pasākumus, kas pieņemti vai atzīti saskaņā ar minētās regulas 458. pantu, un attiecīgā gadījumā ņemot vērā pārejas pasākumus, kas izklāstīti minētās regulas desmitajā daļā;

| b) | visas papildu pašu kapitāla prasības, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. pantu; |
| --- | --- |

b)

visas papildu pašu kapitāla prasības, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. pantu;

| c) | kapitāla rezervju prasības, kas izklāstītas Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļā. |
| --- | --- |

c)

kapitāla rezervju prasības, kas izklāstītas Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļā.

2.   Papildus 1. punktā norādītajai informācijai piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kas uzrauga nozīmīgu tādas iestādes filiāli, uz kuru attiecas pašu kapitāla prasības, šādu informāciju:

| a) | iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

a)

iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē;

| b) | iestādes pirmā līmeņa kapitāla rādītājs Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

b)

iestādes pirmā līmeņa kapitāla rādītājs Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē;

| c) | iestādes kopējais kapitāla rādītājs Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

c)

iestādes kopējais kapitāla rādītājs Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē;

| d) | iestādes kopējā riska darījumu vērtība Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

d)

iestādes kopējā riska darījumu vērtība Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punkta nozīmē;

| e) | pašu kapitāla prasības, kuras piemēro piederības dalībvalstī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. pantu, ņemot vērā visus pasākumus, kas pieņemti vai atzīti saskaņā ar minētās regulas 458. pantu, un attiecīgā gadījumā ņemot vērā pārejas pasākumus, kas izklāstīti minētās regulas desmitajā daļā; |
| --- | --- |

e)

pašu kapitāla prasības, kuras piemēro piederības dalībvalstī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. pantu, ņemot vērā visus pasākumus, kas pieņemti vai atzīti saskaņā ar minētās regulas 458. pantu, un attiecīgā gadījumā ņemot vērā pārejas pasākumus, kas izklāstīti minētās regulas desmitajā daļā;

| f) | tādu kapitāla saglabāšanas rezervju līmenis, kuras iestādei ir jāuztur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 129. pantu; |
| --- | --- |

f)

tādu kapitāla saglabāšanas rezervju līmenis, kuras iestādei ir jāuztur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 129. pantu;

| g) | visu tādu iestādes specifisko pretciklisko kapitāla rezervju līmenis, kuras iestādei ir jāuztur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 130. pantu; |
| --- | --- |

g)

visu tādu iestādes specifisko pretciklisko kapitāla rezervju līmenis, kuras iestādei ir jāuztur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 130. pantu;

| h) | visu tādu sistēmiskā riska rezervju līmenis, kuras iestādei ir jāuztur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu; |
| --- | --- |

h)

visu tādu sistēmiskā riska rezervju līmenis, kuras iestādei ir jāuztur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu;

| i) | visu tādu G-SNI rezervju līmenis vai visu G-SNI rezervju līmenis, kuras iestādei ir jāuztur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 4. un 5. punktu; |
| --- | --- |

i)

visu tādu G-SNI rezervju līmenis vai visu G-SNI rezervju līmenis, kuras iestādei ir jāuztur saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 4. un 5. punktu;

| j) | visu tādu papildu pašu kapitāla prasību līmenis, kuras noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un visu tādu citu prasību līmenis, kuras noteiktas saistībā ar iestādes maksātspēju saskaņā ar minēto pantu. |
| --- | --- |

j)

visu tādu papildu pašu kapitāla prasību līmenis, kuras noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un visu tādu citu prasību līmenis, kuras noteiktas saistībā ar iestādes maksātspēju saskaņā ar minēto pantu.

3.   Ja nepiemēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 attiecīgos noteikumus saskaņā ar minētās regulas 7., 10. vai 15. pantu vai nepiemēro Direktīvas 2013/36/ES 10. un 12. pantā un 13. panta 1. punktā izklāstītās prasības saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 21. pantu, vai iestāde ir saņēmusi atļauju piemērot procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 9. panta 1. punktā, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz 2. punktā minēto informāciju subkonsolidētā līmenī vai saskaņā ar šīs regulas 2. pantu – konsolidētā līmenī.

6. pants

Informācija par noguldījumu garantiju sistēmām

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes informē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes par tās noguldījumu garantiju sistēmas nosaukumu, kurā iestāde ietilpst saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK (4) 3. panta 1. punktu.

2.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm šādu informāciju saistībā ar 1. punktā minēto noguldījumu garantiju sistēmu:

| a) | noguldījumu garantiju sistēmas maksimālais segums uz vienu tiesīgo noguldītāju; |
| --- | --- |

a)

noguldījumu garantiju sistēmas maksimālais segums uz vienu tiesīgo noguldītāju;

| b) | seguma joma un segto noguldījumu veidi; |
| --- | --- |

b)

seguma joma un segto noguldījumu veidi;

| c) | visi seguma izņēmumi, tostarp produkti un noguldītāju veidi; |
| --- | --- |

c)

visi seguma izņēmumi, tostarp produkti un noguldītāju veidi;

| d) | noguldījumu garantiju sistēmas finansēšanas pasākumi, jo īpaši tas, vai sistēma tiek finansēta ex ante vai ex post, un sistēmas apjoms; |
| --- | --- |

d)

noguldījumu garantiju sistēmas finansēšanas pasākumi, jo īpaši tas, vai sistēma tiek finansēta ex ante vai ex post, un sistēmas apjoms;

| e) | sistēmas administratora kontaktinformācija. |
| --- | --- |

e)

sistēmas administratora kontaktinformācija.

3.   Informāciju, kas izklāstīta 2. punktā, uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm sniedz tikai vienu reizi par katru attiecīgo noguldījumu garantiju sistēmu. Ja sniegtā informācija ir mainījusies, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz atjaunināto informāciju uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

7. pants

Informācija par lielu riska darījumu ierobežošanu

Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz informāciju uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm par visiem gadījumiem, kad piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka iestāde nav ievērojusi Regulas (ES) Nr. 575/2013 ceturtajā daļā noteiktos piemērojamos ierobežojumus un prasības lieliem riska darījumiem. Ar sniedzamo informāciju izskaidro situāciju un uzraudzības pasākumus, kas veikti vai plānoti.

8. pants

Informācija par iestādes radīto sistēmisko risku

Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes informē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, ja iestāde ir atzīta par globālu sistēmiski nozīmīgu iestādi (G-SNI) vai citu sistēmiski nozīmīgu iestādi (C-SNI) saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 1. punktu. Ja iestāde ir atzīta par G-SNI, sniegtajā informācijā norāda apakškategoriju, kurā tā ir iedalīta.

9. pants

Informācija par administratīvajām un grāmatvedības procedūrām

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz informāciju uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm par visiem gadījumiem, kad piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka iestāde nav ievērojusi piemērojamos grāmatvedības standartus un procedūras, kas attiecas uz iestādi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (5). Ar sniedzamo informāciju izskaidro situāciju un uzraudzības pasākumus, kas veikti vai plānoti.

2.   Ja 1. punktā norādītā informācija attiecas tikai uz konkrētu filiāli, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz informāciju vienīgi tās uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā filiāle veic uzņēmējdarbību.

10. pants

Informācija par iekšējās kontroles mehānismiem

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz informāciju uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm par visiem gadījumiem, kad piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka iestāde nav ievērojusi prasības par iekšējās kontroles mehānismiem, tostarp riska pārvaldību, riska kontroli un iekšējās revīzijas pasākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2013/36/ES. Ar sniedzamo informāciju izskaidro situāciju un uzraudzības pasākumus, kas veikti vai plānoti.

2.   Ja 1. punktā norādītā informācija attiecas tikai uz konkrētu filiāli, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz informāciju vienīgi tās uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā filiāle veic uzņēmējdarbību.

11. pants

Informācija par sviru

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz informāciju uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm par visiem gadījumiem, kad piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka iestāde nav ievērojusi prasības par sviras rādītājiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 septīto daļu un attiecīgā gadījumā – minētās regulas 499. pantā izklāstītos pārejas noteikumus. Ar sniedzamo informāciju izskaidro situāciju un uzraudzības pasākumus, kas veikti vai plānoti.

2.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm visu informāciju, ko iestāde ir atklājusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 451. pantu par tās sviras rādītāju un pārmērīgas sviras riska pārvaldību.

12. pants

Informācija par vispārīgu neatbilstību

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz informāciju uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm par visiem gadījumiem, kad piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka iestāde nav ievērojusi valsts vai Savienības tiesību aktus vai prasības saistībā ar iestāžu prudenciālo uzraudzību vai tirgus rīcības uzraudzību, tostarp prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvā 2013/36/ES, izņemot prasības, kas minētas šīs regulas 3. līdz 11. pantā. Ar sniedzamo informāciju izskaidro situāciju un uzraudzības pasākumus, kas veikti vai plānoti.

2.   Ja 1. punktā norādītā informācija attiecas tikai uz konkrētu filiāli, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz informāciju vienīgi tās uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā filiāle veic uzņēmējdarbību.

13. pants

Uzraudzības pasākumu un sankciju paziņošana

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes informē uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes par visiem šādiem sodiem vai pasākumiem, kas noteikti vai piemēroti iestādei un kas ietekmē filiāles darbību:

| a) | noteiktie administratīvie sodi vai citi administratīvi pasākumi, kas piemēroti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 64. līdz 67. pantu; |
| --- | --- |

a)

noteiktie administratīvie sodi vai citi administratīvi pasākumi, kas piemēroti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 64. līdz 67. pantu;

| b) | uzraudzības pasākumi, kas noteikti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. vai 105. pantu; |
| --- | --- |

b)

uzraudzības pasākumi, kas noteikti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. vai 105. pantu;

| c) | noteiktie kriminālsodi, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 vai to valsts noteikumu pārkāpumiem, ar ko transponē Direktīvu 2013/36/ES. |
| --- | --- |

c)

noteiktie kriminālsodi, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 vai to valsts noteikumu pārkāpumiem, ar ko transponē Direktīvu 2013/36/ES.

2.   Ja 1. punktā norādītā informācija attiecas tikai uz konkrētu filiāli, piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir jāsniedz informācija vienīgi tās uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā filiāle veic uzņēmējdarbību.

14. pants

Informācija par sagatavošanos ārkārtas situācijām

Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes apmainās ar informāciju par sagatavošanos ārkārtas situācijām. Jo īpaši tās sniedz cita citai šādu informāciju:

| a) | to personu kontaktinformācija (ārkārtas situācijās) kompetentajās iestādēs, kas ir atbildīgas par rīcību ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

a)

to personu kontaktinformācija (ārkārtas situācijās) kompetentajās iestādēs, kas ir atbildīgas par rīcību ārkārtas situācijās;

| b) | saziņas procedūras, ko piemēro ārkārtas situācijās. |
| --- | --- |

b)

saziņas procedūras, ko piemēro ārkārtas situācijās.

15. pants

Informācija no uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm

Neskarot informācijas apmaiņas prasības pēc filiāļu inspekcijām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 52. panta 3. punktu, uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm šādu informāciju:

| a) | visu to gadījumu apraksts, kad kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka iestāde nav ievērojusi valsts vai Savienības tiesību aktus vai prasības, kas attiecas uz iestāžu prudenciālo uzraudzību vai tirgus rīcības uzraudzību, tostarp Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasības un to valsts noteikumu prasības, ar ko transponē Direktīvu 2013/36/ES, kopā ar skaidrojumu par uzraudzības pasākumiem, kas veikti vai plānoti, lai novērstu neatbilstību; |
| --- | --- |

a)

visu to gadījumu apraksts, kad kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka iestāde nav ievērojusi valsts vai Savienības tiesību aktus vai prasības, kas attiecas uz iestāžu prudenciālo uzraudzību vai tirgus rīcības uzraudzību, tostarp Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasības un to valsts noteikumu prasības, ar ko transponē Direktīvu 2013/36/ES, kopā ar skaidrojumu par uzraudzības pasākumiem, kas veikti vai plānoti, lai novērstu neatbilstību;

| b) | apraksts par jebkādu neatbilstību tiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem vispārēja labuma interesēs veic filiāles darbības uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

apraksts par jebkādu neatbilstību tiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem vispārēja labuma interesēs veic filiāles darbības uzņēmējā dalībvalstī;

| c) | visi filiāles vai tās darbību radītie sistēmiskie riski uzņēmējā dalībvalstī, tostarp visi novērtējumi par filiāles darbības apturēšanas vai slēgšanas iespējamo ietekmi uz šādiem aspektiem:






  i) | sistēmiskā likviditāte; |
| --- | --- | --- |

c)

visi filiāles vai tās darbību radītie sistēmiskie riski uzņēmējā dalībvalstī, tostarp visi novērtējumi par filiāles darbības apturēšanas vai slēgšanas iespējamo ietekmi uz šādiem aspektiem:

i)

sistēmiskā likviditāte;

| ii) | maksājumu sistēmas; |
| --- | --- |

ii)

maksājumu sistēmas;

| iii) | tīrvērtes un norēķinu sistēmas; |
| --- | --- |

iii)

tīrvērtes un norēķinu sistēmas;

| d) | filiāles tirgus daļa, ja tā pārsniedz 2 % no kopējā tirgus uzņēmējā dalībvalstī vienā no šādām kategorijām:






  i) | noguldījumi; |
| --- | --- | --- |

d)

filiāles tirgus daļa, ja tā pārsniedz 2 % no kopējā tirgus uzņēmējā dalībvalstī vienā no šādām kategorijām:

i)

noguldījumi;

| ii) | aizdevumi; |
| --- | --- |

ii)

aizdevumi;

| e) | visi šķēršļi naudas un nodrošinājuma pārvešanai filiālei vai no filiāles. |
| --- | --- |

e)

visi šķēršļi naudas un nodrošinājuma pārvešanai filiālei vai no filiāles.

III NODAĻA

INFORMĀCIJAS APMAIŅA PAR PĀRROBEŽU PAKALPOJUMU SNIEDZĒJIEM

16. pants

Informācija par pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem

Pēc tam, kad ir saņemts informācijas pieprasījums no uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm saistībā ar iestādi, kas veic darbību, sniedzot pakalpojumus minētajā uzņēmējā dalībvalstī, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz šādu informāciju:

| a) | visu to gadījumu apraksts, kad piederības valsts kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka iestāde nav ievērojusi valsts vai Savienības tiesību aktus vai prasības, kas attiecas uz iestāžu prudenciālo uzraudzību vai tirgus rīcības uzraudzību, tostarp Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasības un to valsts noteikumu prasības, ar ko transponē Direktīvu 2013/36/ES, kopā ar skaidrojumu par uzraudzības pasākumiem, kas veikti vai plānoti, lai novērstu neatbilstību; |
| --- | --- |

a)

visu to gadījumu apraksts, kad piederības valsts kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka iestāde nav ievērojusi valsts vai Savienības tiesību aktus vai prasības, kas attiecas uz iestāžu prudenciālo uzraudzību vai tirgus rīcības uzraudzību, tostarp Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasības un to valsts noteikumu prasības, ar ko transponē Direktīvu 2013/36/ES, kopā ar skaidrojumu par uzraudzības pasākumiem, kas veikti vai plānoti, lai novērstu neatbilstību;

| b) | to noguldījumu apjoms, kas saņemts no uzņēmējas dalībvalsts rezidentiem; |
| --- | --- |

b)

to noguldījumu apjoms, kas saņemts no uzņēmējas dalībvalsts rezidentiem;

| c) | to aizdevumu apjoms, kas izsniegts uzņēmējas dalībvalsts rezidentiem; |
| --- | --- |

c)

to aizdevumu apjoms, kas izsniegts uzņēmējas dalībvalsts rezidentiem;

| d) | saistībā ar darbībām, kas minētas Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā un par kurām iestāde ir paziņojusi, ka tā vēlas tās veikt uzņēmējā dalībvalstī, sniedzot pakalpojumus:






  i) | veids, kādā iestāde veic darbības; |
| --- | --- | --- |

d)

saistībā ar darbībām, kas minētas Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā un par kurām iestāde ir paziņojusi, ka tā vēlas tās veikt uzņēmējā dalībvalstī, sniedzot pakalpojumus:

i)

veids, kādā iestāde veic darbības;

| ii) | darbības, kas ir visnozīmīgākās, ņemot vērā iestādes darbības uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

darbības, kas ir visnozīmīgākās, ņemot vērā iestādes darbības uzņēmējā dalībvalstī;

| iii) | apstiprinājums, vai iestāde veic darbības, kas atzītas par pamatdarbībām paziņojumā, ko iestāde sniegusi saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 39. pantu. |
| --- | --- |

iii)

apstiprinājums, vai iestāde veic darbības, kas atzītas par pamatdarbībām paziņojumā, ko iestāde sniegusi saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 39. pantu.

IV NODAĻA

INFORMĀCIJAS APMAIŅA PAR IESTĀDĒM, KAS DARBOJAS AR FILIĀLES STARPNIECĪBU, JA RADUSIES LIKVIDITĀTES SPRIEDZE, KAS IETEKMĒ IESTĀDI VAI FILIĀLI

17. pants

Informācijas apmaiņas jomas, ja radusies likviditātes spriedze

1.   Ja piederības dalībvalsts kompetentās iestādes uzskata, ka ir radusies likviditātes spriedze vai ja ir pamats uzskatīt, ka tāda varētu rasties attiecībā uz iestādi, tās to nekavējoties paziņo uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un sniedz 3. punktā izklāstīto informāciju.

2.   Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes uzskata, ka ir radusies likviditātes spriedze vai ja ir pamats uzskatīt, ka tāda varētu rasties attiecībā uz filiāli, kura veic uzņēmējdarbību minētajā dalībvalstī, tās to nekavējoties paziņo piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm un sniedz 3. punktā izklāstīto informāciju.

3.   Kompetentās iestādes sniedz šādu informāciju:

| a) | apraksts par radušos situāciju, tostarp spriedzes situācijas iemesls, paredzamā likviditātes spriedzes ietekme uz iestādi un attīstība saistībā ar grupas iekšējiem darījumiem; |
| --- | --- |

a)

apraksts par radušos situāciju, tostarp spriedzes situācijas iemesls, paredzamā likviditātes spriedzes ietekme uz iestādi un attīstība saistībā ar grupas iekšējiem darījumiem;

| b) | to pasākumu skaidrojums, kurus kompetentās iestādes vai iestāde ir veikušas vai plānojušas, tostarp visas prasības, kuras kompetentās iestādes noteikušas iestādei, lai mazinātu likviditātes spriedzi; |
| --- | --- |

b)

to pasākumu skaidrojums, kurus kompetentās iestādes vai iestāde ir veikušas vai plānojušas, tostarp visas prasības, kuras kompetentās iestādes noteikušas iestādei, lai mazinātu likviditātes spriedzi;

| c) | likviditātes spriedzes sistēmisko seku novērtējumu rezultāti; |
| --- | --- |

c)

likviditātes spriedzes sistēmisko seku novērtējumu rezultāti;

| d) | jaunākā pieejamā kvantitatīvā informāciju par likviditāti, kas norādīta 4. panta 1. punkta c) līdz h) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

jaunākā pieejamā kvantitatīvā informāciju par likviditāti, kas norādīta 4. panta 1. punkta c) līdz h) apakšpunktā.

V NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīva 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regula (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).

5

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/15

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 525/2014

(2014. gada 12. marts),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par tirgus definīciju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši ņemot vērā tās 341. panta 3. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Vispārējais tirgus risks Regulas (ES) Nr. 575/2013 362. pantā definēts kā finanšu instrumenta cenu izmaiņas risks, kas tirgojamu parāda instrumentu vai parāda atvasināto instrumentu gadījumā saistīts ar izmaiņām procentu likmju līmenī, vai – kapitāla vērtspapīru vai kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu gadījumā – ar kapitāla vērtspapīru tirgus vispārēju virzību, kas nav saistīta ar atsevišķu vērtspapīru īpašām iezīmēm. |
| --- | --- |

(1)

Vispārējais tirgus risks Regulas (ES) Nr. 575/2013 362. pantā definēts kā finanšu instrumenta cenu izmaiņas risks, kas tirgojamu parāda instrumentu vai parāda atvasināto instrumentu gadījumā saistīts ar izmaiņām procentu likmju līmenī, vai – kapitāla vērtspapīru vai kapitāla vērtspapīru atvasināto instrumentu gadījumā – ar kapitāla vērtspapīru tirgus vispārēju virzību, kas nav saistīta ar atsevišķu vērtspapīru īpašām iezīmēm.

| (2) | Lai aprēķinātu vispārējo tirgus risku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 343. pantu, ir lietderīgi uzskatīt, ka dažādi kapitāla vērtspapīri ir vienā un tajā pašā tirgū, kur uz tiem attiecas tāds pats vispārējais tirgus risks, proti, instrumenta cenas svārstības izriet no vietējiem ekonomikas apstākļiem. Tāpēc šajā nolūkā “tirgus” būtu jādefinē, atsaucoties uz integrētu ekonomiku, kas parasti ir pielīdzināma valsts jurisdikcijai. |
| --- | --- |

(2)

Lai aprēķinātu vispārējo tirgus risku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 343. pantu, ir lietderīgi uzskatīt, ka dažādi kapitāla vērtspapīri ir vienā un tajā pašā tirgū, kur uz tiem attiecas tāds pats vispārējais tirgus risks, proti, instrumenta cenas svārstības izriet no vietējiem ekonomikas apstākļiem. Tāpēc šajā nolūkā “tirgus” būtu jādefinē, atsaucoties uz integrētu ekonomiku, kas parasti ir pielīdzināma valsts jurisdikcijai.

| (3) | Neskarot iepriekš minēto, vienotās valūtas ieviešana eurozonā ir likvidējusi būtiskus kapitāla vērtspapīru tirgu segmentācijas elementus. Piemēram, tā ir likvidējusi ārvalstu valūtas risku starp iesaistītajām dalībvalstīm un ļauj uzņēmumu rezultātus publicēt vienā valūtā. Turklāt euro ieviešanai ir bijusi nepieciešama plaša ekonomiskā un juridiskā konverģence starp iesaistītajām dalībvalstīm, un tā ir balstīta uz integrētu tirgu ar kopīgiem noteikumiem. Pēdējās no minētajām iezīmes ir kopīgas visām dalībvalstīm Savienībā, taču vienotā valūta ir radījusi ciešāku un dziļāku ekonomisko integrāciju starp eurozonas dalībvalstīm, kurām līdz ar to pamatoti ir piemērojama atšķirīga procedūra šīs regulas nolūkos. Tādējādi “tirgus” definīcijai būtu jāietver atsauce uz visiem kapitāla vērtspapīru tirgiem eurozonā un ārpus eurozonas esošo kapitāla vērtspapīru tirgu gadījumā – uz valsts jurisdikciju. |
| --- | --- |

(3)

Neskarot iepriekš minēto, vienotās valūtas ieviešana eurozonā ir likvidējusi būtiskus kapitāla vērtspapīru tirgu segmentācijas elementus. Piemēram, tā ir likvidējusi ārvalstu valūtas risku starp iesaistītajām dalībvalstīm un ļauj uzņēmumu rezultātus publicēt vienā valūtā. Turklāt euro ieviešanai ir bijusi nepieciešama plaša ekonomiskā un juridiskā konverģence starp iesaistītajām dalībvalstīm, un tā ir balstīta uz integrētu tirgu ar kopīgiem noteikumiem. Pēdējās no minētajām iezīmes ir kopīgas visām dalībvalstīm Savienībā, taču vienotā valūta ir radījusi ciešāku un dziļāku ekonomisko integrāciju starp eurozonas dalībvalstīm, kurām līdz ar to pamatoti ir piemērojama atšķirīga procedūra šīs regulas nolūkos. Tādējādi “tirgus” definīcijai būtu jāietver atsauce uz visiem kapitāla vērtspapīru tirgiem eurozonā un ārpus eurozonas esošo kapitāla vērtspapīru tirgu gadījumā – uz valsts jurisdikciju.

| (4) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvu tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(4)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvu tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.

| (5) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu (2), |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

“Tirgus” definīcija, lai aprēķinātu Regulas (ES) Nr. 575/2013 341. panta 2. punktā minēto kapitāla instrumentu kopējo neto pozīciju

Termins “tirgus” nozīmē:

| a) | eurozonas gadījumā – visi kapitāla vērtspapīri, kas kotēti to dalībvalstu akciju tirgos, kuras ir ieviesušas euro kā savu valūtu; |
| --- | --- |

a)

eurozonas gadījumā – visi kapitāla vērtspapīri, kas kotēti to dalībvalstu akciju tirgos, kuras ir ieviesušas euro kā savu valūtu;

| b) | ārpus eurozonas esošo dalībvalstu un trešo valstu gadījumā – visi kapitāla vērtspapīri, kas kotēti valsts jurisdikcijā esošos akciju tirgos. |
| --- | --- |

b)

ārpus eurozonas esošo dalībvalstu un trešo valstu gadījumā – visi kapitāla vērtspapīri, kas kotēti valsts jurisdikcijā esošos akciju tirgos.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

2

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/17

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 526/2014

(2014. gada 12. marts),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai kredīta vērtības korekcijas riskam noteiktu kredītriska starpības aizstājējvērtību un ierobežotu skaitu mazāku portfeļu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012, un jo īpaši ņemot vērā tās 383. panta 7. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Attīstītās metodes piemērošana kredīta vērtības korekcijas (CVA) riska pašu kapitāla prasību noteikšanai var ietvert darījumu partnerus, attiecībā uz kuriem nav pieejama kredītriska mijmaiņas līguma (CDS) kredītriska starpība. Šādā gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 383. panta 1. punkta trešo daļu iestādēm būtu jāizmanto starpība, kas ir atbilstīga, ņemot vērā darījuma partnera reitingu, nozari un reģionu (“kredītriska starpības aizstājējvērtība”). |
| --- | --- |

(1)

Attīstītās metodes piemērošana kredīta vērtības korekcijas (CVA) riska pašu kapitāla prasību noteikšanai var ietvert darījumu partnerus, attiecībā uz kuriem nav pieejama kredītriska mijmaiņas līguma (CDS) kredītriska starpība. Šādā gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 383. panta 1. punkta trešo daļu iestādēm būtu jāizmanto starpība, kas ir atbilstīga, ņemot vērā darījuma partnera reitingu, nozari un reģionu (“kredītriska starpības aizstājējvērtība”).

| (2) | Noteikumos par kredītriska starpības aizstājējvērtības noteikšanu CVA riskam būtu jāparedz iespēja izmantot plašas reitinga, nozares un reģionu kategorijas un jāsniedz iestādēm nepieciešamā elastība noteikt, pamatojoties uz to ekspertu slēdzienu, vispiemērotāko kredītriska starpības aizstājējvērtību. |
| --- | --- |

(2)

Noteikumos par kredītriska starpības aizstājējvērtības noteikšanu CVA riskam būtu jāparedz iespēja izmantot plašas reitinga, nozares un reģionu kategorijas un jāsniedz iestādēm nepieciešamā elastība noteikt, pamatojoties uz to ekspertu slēdzienu, vispiemērotāko kredītriska starpības aizstājējvērtību.

| (3) | Sīkāk precizējot to, kā iestādēm būtu jāņem vērā atsevišķu emitentu reitinga, nozares un reģiona atribūti, lai attiecībā uz pašu kapitāla prasību noteikšanu aplēstu atbilstīgu kredītriska starpības aizstājējvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasībām, būtu jāievieš tādi noteikumi par minēto atribūtu ņemšanu vērā, kuros būtu atsauce uz katra atribūta minimālajām kategorijām, lai nodrošinātu saskaņotu minēto nosacījumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(3)

Sīkāk precizējot to, kā iestādēm būtu jāņem vērā atsevišķu emitentu reitinga, nozares un reģiona atribūti, lai attiecībā uz pašu kapitāla prasību noteikšanu aplēstu atbilstīgu kredītriska starpības aizstājējvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasībām, būtu jāievieš tādi noteikumi par minēto atribūtu ņemšanu vērā, kuros būtu atsauce uz katra atribūta minimālajām kategorijām, lai nodrošinātu saskaņotu minēto nosacījumu piemērošanu.

| (4) | Turklāt, ja atsevišķu emitentu gadījumā pastāv tāda saikne kā starp reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm un valsti, vajadzētu būt iespējai aplēst atbilstīgu kredītriska starpības aizstājējvērtību, pamatojoties uz atsevišķa emitenta kredītriska starpību, ja tādējādi tiek veikta atbilstīgāka aplēse. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt, ja atsevišķu emitentu gadījumā pastāv tāda saikne kā starp reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm un valsti, vajadzētu būt iespējai aplēst atbilstīgu kredītriska starpības aizstājējvērtību, pamatojoties uz atsevišķa emitenta kredītriska starpību, ja tādējādi tiek veikta atbilstīgāka aplēse.

| (5) | Lai veiktu atbilstīgāku CVA riska maksājuma aprēķinu, kredītriska starpības aizstājējvērtība būtu jānosaka, izmantojot likvīdā tirgū novērotus datus, un pieņēmumiem par datiem, piemēram, ar dažādiem termiņiem saistītu datu interpolācijai un ekstrapolācijai, vajadzētu būt konceptuāli skaidriem. |
| --- | --- |

(5)

Lai veiktu atbilstīgāku CVA riska maksājuma aprēķinu, kredītriska starpības aizstājējvērtība būtu jānosaka, izmantojot likvīdā tirgū novērotus datus, un pieņēmumiem par datiem, piemēram, ar dažādiem termiņiem saistītu datu interpolācijai un ekstrapolācijai, vajadzētu būt konceptuāli skaidriem.

| (6) | Lai nodrošinātu prakses konverģenci starp iestādēm un novērstu nesakritības, ņemot vērā to, ka izsecinātas saistību nepildīšanas varbūtības (“PD”), kredītriska mijmaiņas līgumu (“CDS”) kredītriska starpības un saistību nepildīšanas zaudējumi (“LGD”) veido vienu vienādojumu ar diviem nezināmiem mainīgajiem un ka tirgū pieņemts princips ir attiecībā uz LGD izmantot fiksētu vērtību, lai no tirgus starpībām iegūtu izsecinātas PD, iestādēm attiecībā uz “LGDMKT” būtu jāizmanto vērtība, kas atbilst fiksētiem LGD, ko tirgus dalībnieki plaši izmanto, lai no likvīdām tirgotajām kredītriska starpībām, kas izmantotas, lai attiecībā uz konkrēto darījuma partneri noteiktu kredītriska starpības aizstājējvērtību, noteiktu izsecinātas PD. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu prakses konverģenci starp iestādēm un novērstu nesakritības, ņemot vērā to, ka izsecinātas saistību nepildīšanas varbūtības (“PD”), kredītriska mijmaiņas līgumu (“CDS”) kredītriska starpības un saistību nepildīšanas zaudējumi (“LGD”) veido vienu vienādojumu ar diviem nezināmiem mainīgajiem un ka tirgū pieņemts princips ir attiecībā uz LGD izmantot fiksētu vērtību, lai no tirgus starpībām iegūtu izsecinātas PD, iestādēm attiecībā uz “LGDMKT” būtu jāizmanto vērtība, kas atbilst fiksētiem LGD, ko tirgus dalībnieki plaši izmanto, lai no likvīdām tirgotajām kredītriska starpībām, kas izmantotas, lai attiecībā uz konkrēto darījuma partneri noteiktu kredītriska starpības aizstājējvērtību, noteiktu izsecinātas PD.

| (7) | Attiecībā uz atļauju attīstīto CVA metodi izmantot ierobežota skaita mazākiem portfeļiem ir lietderīgi ņemt vērā portfeli, kas ir kā savstarpējo prasījumu ieskaita kopa atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 272. panta 4. punkta definīcijai; to darījumu skaitu, kuriem piemēro CVA riska prasību un uz kuriem neattiecina iekšējā modeļa metodi (“IMM”); un to savstarpējā ieskaita kopu apmēru, kam piemēro CVA riska prasību un uz ko neattiecina IMM; un ierobežot tos, nosakot visu darījumu, kam piemēro CVA riska prasību, kopējā skaita procentuālo attiecību un visu savstarpējo prasījumu ieskaita kopu, kam piemēro CVA riska prasības aprēķinu, kopējā apmēra procentuālo attiecību, lai ņemtu vērā iestāžu dažādās dimensijas. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz atļauju attīstīto CVA metodi izmantot ierobežota skaita mazākiem portfeļiem ir lietderīgi ņemt vērā portfeli, kas ir kā savstarpējo prasījumu ieskaita kopa atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 272. panta 4. punkta definīcijai; to darījumu skaitu, kuriem piemēro CVA riska prasību un uz kuriem neattiecina iekšējā modeļa metodi (“IMM”); un to savstarpējā ieskaita kopu apmēru, kam piemēro CVA riska prasību un uz ko neattiecina IMM; un ierobežot tos, nosakot visu darījumu, kam piemēro CVA riska prasību, kopējā skaita procentuālo attiecību un visu savstarpējo prasījumu ieskaita kopu, kam piemēro CVA riska prasības aprēķinu, kopējā apmēra procentuālo attiecību, lai ņemtu vērā iestāžu dažādās dimensijas.

| (8) | Lai mazinātu nepārtrauktības trūkuma iespējamību saistībā ar attīstītās CVA metodes izmantošanu ierobežotam skaitam mazāku portfeļu, attīstītā CVA metode būtu jāpārtrauc izmantot tikai tad, ja kvantitatīvie ierobežojumi tiek pārkāpti divus ceturkšņus pēc kārtas. |
| --- | --- |

(8)

Lai mazinātu nepārtrauktības trūkuma iespējamību saistībā ar attīstītās CVA metodes izmantošanu ierobežotam skaitam mazāku portfeļu, attīstītā CVA metode būtu jāpārtrauc izmantot tikai tad, ja kvantitatīvie ierobežojumi tiek pārkāpti divus ceturkšņus pēc kārtas.

| (9) | Turklāt, lai kompetentās iestādes varētu efektīvi pildīt to uzraudzības pienākumus, tām vajadzētu zināt, kad prasība par ierobežotu skaitu mazāku portfeļu vairs netiek izpildīta; līdz ar to iestādēm šajos gadījumos būtu jāinformē kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt, lai kompetentās iestādes varētu efektīvi pildīt to uzraudzības pienākumus, tām vajadzētu zināt, kad prasība par ierobežotu skaitu mazāku portfeļu vairs netiek izpildīta; līdz ar to iestādēm šajos gadījumos būtu jāinformē kompetentās iestādes.

| (10) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvu tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(10)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvu tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.

| (11) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisku apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu (1) izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisku apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu (1) izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atbilstīgas kredītriska starpības aizstājējvērtības noteikšana

1.   Attiecīgā darījuma partnera kredītriska starpības aizstājējvērtību uzskata par atbilstīgu, ņemot vērā darījuma partnera reitingu, nozari un reģionu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 383. panta 1. punkta ceturtajai daļai, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | kredītriska starpības aizstājējvērtība ir noteikta, ņemot vērā visus darījuma partnera reitinga, nozares un reģiona atribūtus, kā norādīts b), c) un d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

kredītriska starpības aizstājējvērtība ir noteikta, ņemot vērā visus darījuma partnera reitinga, nozares un reģiona atribūtus, kā norādīts b), c) un d) apakšpunktā;

| b) | reitinga atribūts ir noteikts, ņemot vērā iepriekš noteiktu iekšējā un ārējā reitinga avotu hierarhiju. Reitingu attiecina uz kredītkvalitātes pakāpēm, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 384. panta 2. punktā. Gadījumos, kad ir pieejami vairāki ārējie reitingi, tos attiecina uz kredītkvalitātes pakāpēm atbilstīgi minētās regulas 138. pantā izklāstītajai vairāku kredītu novērtējumu pieejai; |
| --- | --- |

b)

reitinga atribūts ir noteikts, ņemot vērā iepriekš noteiktu iekšējā un ārējā reitinga avotu hierarhiju. Reitingu attiecina uz kredītkvalitātes pakāpēm, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 384. panta 2. punktā. Gadījumos, kad ir pieejami vairāki ārējie reitingi, tos attiecina uz kredītkvalitātes pakāpēm atbilstīgi minētās regulas 138. pantā izklāstītajai vairāku kredītu novērtējumu pieejai;

| c) | nozares atribūtu nosaka, ņemot vērā vismaz šādas kategorijas:






  i) | publiskais sektors; |
| --- | --- | --- |

c)

nozares atribūtu nosaka, ņemot vērā vismaz šādas kategorijas:

i)

publiskais sektors;

| ii) | finanšu sektors; |
| --- | --- |

ii)

finanšu sektors;

| iii) | citi; |
| --- | --- |

iii)

citi;

| d) | reģiona atribūtu nosaka, ņemot vērā vismaz šādas kategorijas:






  i) | Eiropa; |
| --- | --- | --- |

d)

reģiona atribūtu nosaka, ņemot vērā vismaz šādas kategorijas:

i)

Eiropa;

| ii) | Ziemeļamerika; |
| --- | --- |

ii)

Ziemeļamerika;

| iii) | Āzija; |
| --- | --- |

iii)

Āzija;

| iv) | pārējā pasaule; |
| --- | --- |

iv)

pārējā pasaule;

| e) | kredītriska starpības aizstājējvērtība reprezentatīvā veidā atspoguļo pieejamās kredītriska mijmaiņas līguma kredītriska starpības un citu likvīdu tirgoto kredītriska instrumentu starpības atbilstīgi attiecīgajai piemērojamo kategoriju kombinācijai un 3. punktā minētajiem datu kvalitātes kritērijiem; |
| --- | --- |

e)

kredītriska starpības aizstājējvērtība reprezentatīvā veidā atspoguļo pieejamās kredītriska mijmaiņas līguma kredītriska starpības un citu likvīdu tirgoto kredītriska instrumentu starpības atbilstīgi attiecīgajai piemērojamo kategoriju kombinācijai un 3. punktā minētajiem datu kvalitātes kritērijiem;

| f) | kredītriska starpības aizstājējvērtības atbilstību nosaka, atsaucoties uz svārstīgumu, nevis starpības līmeni. |
| --- | --- |

f)

kredītriska starpības aizstājējvērtības atbilstību nosaka, atsaucoties uz svārstīgumu, nevis starpības līmeni.

2.   Ņemot vērā darījuma partnera reitinga, nozares un reģiona atribūtus saskaņā ar 1. punktu, kredītriska starpības aizstājējvērtības aplēse attiecībā uz reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm ir uzskatāma par atbilstīgu, pamatojoties uz attiecīgā valsts emitenta kredītstarpību, ja ir izpildīts viens no šiem nosacījumiem:

| a) | reģionālajai pašvaldībai vai vietējai pašpārvaldei un valstij ir tādi paši reitingi; |
| --- | --- |

a)

reģionālajai pašvaldībai vai vietējai pašpārvaldei un valstij ir tādi paši reitingi;

| b) | reģionālajai pašvaldībai vai vietējai pašpārvaldei nav reitinga. |
| --- | --- |

b)

reģionālajai pašvaldībai vai vietējai pašpārvaldei nav reitinga.

3.   Visu to datu pamatā, ko izmanto, lai noteiktu kredītriska starpības aizstājējvērtību, ir uzticami dati, kuri novēroti likvīdā divvirzienu tirgū, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 338. panta 1. punkta otrajā daļā. Jānodrošina pietiekami dati, lai par visiem minētās regulas 383. panta 5. punktā minētajiem termiņiem varētu aprēķināt kredītriska starpības aizstājējvērtības.

2. pants

LGDMKT noteikšana

Lai saskaņā ar attīstīto metodi darījuma partnerim, attiecībā uz ko nepieciešams izmantot kredītriska starpības aizstājējvērtību, noteiktu darījuma partnera saistību nepildīšanas zaudējumus (LGDMKT) nolūkā aprēķināt pašu kapitāla prasības CVA riskam, iestādes LGDMKT izmanto vērtību, kas atbilst fiksētajiem LGD, ko tirgus dalībnieki plaši izmanto, lai noteiktu no tām tirgus starpībām izsecinātas PD, kuras ir izmantotas, lai attiecībā uz konkrēto darījuma partneri noteiktu kredītriska starpības aizstājējvērtību atbilstīgi 1. pantam.

3. pants

Kvalificēto portfeļu skaita un apmēra kvantitatīvie ierobežojumi

1.   Lai atbilstu Regulas (ES) Nr. 575/2013 383. panta 4. punktā minētajam kritērijam par ierobežotu skaitu mazāku portfeļu, ir jāizpilda visi šādi nosacījumi:

| a) | visu to darījumu skaits, kam piemēro CVA riska prasību un uz ko neattiecina IMM, nepārsniedz 15 % no to darījumu kopējā skaita, kuriem piemēro CVA riska prasību; |
| --- | --- |

a)

visu to darījumu skaits, kam piemēro CVA riska prasību un uz ko neattiecina IMM, nepārsniedz 15 % no to darījumu kopējā skaita, kuriem piemēro CVA riska prasību;

| b) | katras tās atsevišķās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas apmērs, kam piemēro CVA riska prasību, nepārsniedz 1 % no kopējā visu to savstarpējo prasījumu ieskaita kopu apmēra, kurām piemēro CVA riska prasību; |
| --- | --- |

b)

katras tās atsevišķās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas apmērs, kam piemēro CVA riska prasību, nepārsniedz 1 % no kopējā visu to savstarpējo prasījumu ieskaita kopu apmēra, kurām piemēro CVA riska prasību;

| c) | visu to savstarpējo prasījumu ieskaita kopu kopējais apmērs, kam piemēro CVA riska prasību un uz ko neattiecina IMM, nepārsniedz 10 % no kopējā visu to savstarpējo prasījumu ieskaita kopu apmēra, kurām piemēro CVA riska prasību; |
| --- | --- |

c)

visu to savstarpējo prasījumu ieskaita kopu kopējais apmērs, kam piemēro CVA riska prasību un uz ko neattiecina IMM, nepārsniedz 10 % no kopējā visu to savstarpējo prasījumu ieskaita kopu apmēra, kurām piemēro CVA riska prasību;

2.   Šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta vajadzībām savstarpējo prasījumu ieskaita kopas apmērs ir savstarpējo prasījumu ieskaita kopas riska darījums saistību nepildīšanas gadījumā, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 274. pantā minēto tirgus vērtības metodi, ņemot vērā savstarpējo prasījumu ieskaita ietekmi atbilstīgi minētās regulas 298. pantam, bet neņemot vērā nodrošinājuma ietekmi.

3.   Šā panta 1. punkta vajadzībām iestāde par katru ceturksni aprēķina vidējo aritmētisko no vismaz reizi mēnesī veiktiem novērojumiem par šādu elementu attiecību:

| a) | to darījumu skaits, uz ko neattiecina IMM, pret kopējo darījumu skaitu; |
| --- | --- |

a)

to darījumu skaits, uz ko neattiecina IMM, pret kopējo darījumu skaitu;

| b) | lielākās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas atsevišķais apmērs pret kopējo visu savstarpējā ieskaita prasījumu kopu apmēru; un |
| --- | --- |

b)

lielākās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas atsevišķais apmērs pret kopējo visu savstarpējā ieskaita prasījumu kopu apmēru; un

| c) | kopējais visu to savstarpējo prasījumu ieskaita kopu apmērs, uz ko neattiecina IMM, pret kopējo visu savstarpējo prasījumu ieskaita kopu apmēru. |
| --- | --- |

c)

kopējais visu to savstarpējo prasījumu ieskaita kopu apmērs, uz ko neattiecina IMM, pret kopējo visu savstarpējo prasījumu ieskaita kopu apmēru.

4.   Ja 1. punktā noteiktais kritērijs nav izpildīts attiecībā uz diviem secīgiem aprēķiniem, kas minēti 3. punktā, iestāde izmanto Regulas (ES) Nr. 575/2013 384. pantā izklāstīto standartizēto metodi, lai aprēķinātu CVA riska pašu kapitāla prasības attiecībā uz visām savstarpējo prasījumu ieskaita kopām, uz ko neattiecina IMM, un paziņo par to kompetentajām iestādēm.

5.   Šā panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus piemēro individuāli, daļēji konsolidēti vai konsolidēti atkarībā no tā, kāds tvērums ir atļaujai izmantot iekšējā modeļa metodi, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 283. pantā.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

1

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/21

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 527/2014

(2014. gada 12. marts),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, precizējot to instrumentu kategorijas, kas adekvāti atspoguļo iestādes kredītkvalitāti parastās situācijās un kas ir piemēroti izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 94. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Instrumentos piešķirtam mainīgajam atalgojumam būtu jāveicina pareiza un efektīva riska pārvaldība, un tam nevajadzētu mudināt riskēt, pārsniedzot iestādes pieļaujamā riska robežu. Tāpēc to finanšu instrumentu kategoriju noteikšanā, kurus var izmantot mainīgā atalgojuma vajadzībām, vajadzētu ņemt vērā gan darbinieku, gan akcionāru, gan kreditoru un citu ieinteresēto personu intereses, radot darbiniekiem stimulu rīkoties ilgtermiņa interesēs un neuzņemties pārmērīgus riskus. |
| --- | --- |

(1)

Instrumentos piešķirtam mainīgajam atalgojumam būtu jāveicina pareiza un efektīva riska pārvaldība, un tam nevajadzētu mudināt riskēt, pārsniedzot iestādes pieļaujamā riska robežu. Tāpēc to finanšu instrumentu kategoriju noteikšanā, kurus var izmantot mainīgā atalgojuma vajadzībām, vajadzētu ņemt vērā gan darbinieku, gan akcionāru, gan kreditoru un citu ieinteresēto personu intereses, radot darbiniekiem stimulu rīkoties ilgtermiņa interesēs un neuzņemties pārmērīgus riskus.

| (2) | Lai nodrošinātu, ka pastāv cieša saistība ar iestādes kredītkvalitāti parastās situācijās, mainīgā atalgojuma vajadzībām izmantotajiem instrumentiem vajadzētu būt noteiktam atbilstīgam izraisītājnotikumam samazināšanas vai konvertēšanas veikšanai, kas samazina instrumentu vērtību situācijās, kad iestādes kredītkvalitāte parastas situācijas apstākļos ir pasliktinājusies. Izraisītājnotikumiem, ko piemēro saistībā ar mainīgo atalgojumu, nevajadzētu mainīt instrumentu pakārtotības līmeni, un tādējādi to rezultātam nevajadzētu būt pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu vai otrā līmeņa kapitāla instrumentu diskvalificēšanai par pašu kapitāla instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu, ka pastāv cieša saistība ar iestādes kredītkvalitāti parastās situācijās, mainīgā atalgojuma vajadzībām izmantotajiem instrumentiem vajadzētu būt noteiktam atbilstīgam izraisītājnotikumam samazināšanas vai konvertēšanas veikšanai, kas samazina instrumentu vērtību situācijās, kad iestādes kredītkvalitāte parastas situācijas apstākļos ir pasliktinājusies. Izraisītājnotikumiem, ko piemēro saistībā ar mainīgo atalgojumu, nevajadzētu mainīt instrumentu pakārtotības līmeni, un tādējādi to rezultātam nevajadzētu būt pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu vai otrā līmeņa kapitāla instrumentu diskvalificēšanai par pašu kapitāla instrumentiem.

| (3) | Nosacījumi, kas attiecas uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem un otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, ir norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (2) 52. un 63. pantā, savukārt citiem instrumentiem, kas minēti Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta l) apakšpunkta ii) punktā un kurus var pilnībā konvertēt par pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem vai samazināt, minētajā regulā nav paredzēti īpaši nosacījumi, jo tos uzraudzības vajadzībām neklasificē kā pašu kapitāla instrumentus. Tāpēc būtu jānosaka īpašas prasības attiecībā uz dažādām instrumentu kategorijām, lai nodrošinātu, ka tie ir piemēroti izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām, ņemot vērā dažādos instrumentu veidus. Instrumentu izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām pašai par sevi nevajadzētu kavēt instrumentu kvalificēšanu kā iestādes pašu kapitālu, ja vien ir izpildīti Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētie nosacījumi. Šādu izmantošanu pašu par sevi nevajadzētu arī saprast kā stimula radīšanu instrumenta dzēšanai, jo pēc atlikšanas un saglabāšanas periodiem darbiniekiem parasti ir iespēja saņemt likvīdus līdzekļus, izmantojot citus līdzekļus, nevis dzēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Nosacījumi, kas attiecas uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem un otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, ir norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (2) 52. un 63. pantā, savukārt citiem instrumentiem, kas minēti Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta l) apakšpunkta ii) punktā un kurus var pilnībā konvertēt par pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem vai samazināt, minētajā regulā nav paredzēti īpaši nosacījumi, jo tos uzraudzības vajadzībām neklasificē kā pašu kapitāla instrumentus. Tāpēc būtu jānosaka īpašas prasības attiecībā uz dažādām instrumentu kategorijām, lai nodrošinātu, ka tie ir piemēroti izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām, ņemot vērā dažādos instrumentu veidus. Instrumentu izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām pašai par sevi nevajadzētu kavēt instrumentu kvalificēšanu kā iestādes pašu kapitālu, ja vien ir izpildīti Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētie nosacījumi. Šādu izmantošanu pašu par sevi nevajadzētu arī saprast kā stimula radīšanu instrumenta dzēšanai, jo pēc atlikšanas un saglabāšanas periodiem darbiniekiem parasti ir iespēja saņemt likvīdus līdzekļus, izmantojot citus līdzekļus, nevis dzēšanu.

| (4) | Citi instrumenti ir bezskaidras naudas parāda instrumenti vai ar parādu saistīti instrumenti, kas nav kvalificējami kā pašu kapitāls. Citi instrumenti nav tikai finanšu instrumenti, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 50. apakšpunktā, bet var būt arī citi bezskaidras naudas instrumenti, kas var tikt iekļauti nolīgumos starp iestādi un darbiniekiem. Lai nodrošinātu, ka šie instrumenti atspoguļo iestādes kredītkvalitāti parastās situācijās, ar atbilstīgām prasībām būtu jānodrošina, ka apstākļi, kādos šādus instrumentus samazina vai konvertē, neaprobežojas tikai ar sanācijas vai noregulēšanas situācijām. |
| --- | --- |

(4)

Citi instrumenti ir bezskaidras naudas parāda instrumenti vai ar parādu saistīti instrumenti, kas nav kvalificējami kā pašu kapitāls. Citi instrumenti nav tikai finanšu instrumenti, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 50. apakšpunktā, bet var būt arī citi bezskaidras naudas instrumenti, kas var tikt iekļauti nolīgumos starp iestādi un darbiniekiem. Lai nodrošinātu, ka šie instrumenti atspoguļo iestādes kredītkvalitāti parastās situācijās, ar atbilstīgām prasībām būtu jānodrošina, ka apstākļi, kādos šādus instrumentus samazina vai konvertē, neaprobežojas tikai ar sanācijas vai noregulēšanas situācijām.

| (5) | Ja instrumenti, ko izmanto mainīgā atalgojuma vajadzībām, tiek atsaukti, dzēsti, atpirkti vai konvertēti, šādiem darījumiem nevajadzētu pārsniegt tā atalgojuma vērtību, kurš piešķirts, izmaksājot summas, kas ir augstākas nekā instrumenta vērtība, vai konvertējot instrumentos, kam ir lielāka vērtība, nekā sākotnēji piešķirtajam instrumentam. Tādējādi tiek nodrošināts, ka atalgojumu neizmaksā, izmantojot līdzekļus vai metodes, kas atvieglo Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta pārkāpšanu. |
| --- | --- |

(5)

Ja instrumenti, ko izmanto mainīgā atalgojuma vajadzībām, tiek atsaukti, dzēsti, atpirkti vai konvertēti, šādiem darījumiem nevajadzētu pārsniegt tā atalgojuma vērtību, kurš piešķirts, izmaksājot summas, kas ir augstākas nekā instrumenta vērtība, vai konvertējot instrumentos, kam ir lielāka vērtība, nekā sākotnēji piešķirtajam instrumentam. Tādējādi tiek nodrošināts, ka atalgojumu neizmaksā, izmantojot līdzekļus vai metodes, kas atvieglo Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta pārkāpšanu.

| (6) | Ja tiek piešķirts mainīgais atalgojums un instrumenti, ko izmanto mainīgā atalgojuma vajadzībām, tiek atsaukti, dzēsti, atpirkti vai konvertēti, šiem darījumiem būtu jāpamatojas uz vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu. Tāpēc uz visām minētajām situācijām būtu jāattiecina prasība veikt instrumentu novērtējumu, lai nodrošinātu to, ka netiek apietas Direktīvas 2013/36/ES prasības attiecībā uz atalgojumu, jo īpaši par attiecību starp atalgojuma nemainīgo un mainīgo daļu un pielāgojumiem saistībā ar riska uzņemšanos. |
| --- | --- |

(6)

Ja tiek piešķirts mainīgais atalgojums un instrumenti, ko izmanto mainīgā atalgojuma vajadzībām, tiek atsaukti, dzēsti, atpirkti vai konvertēti, šiem darījumiem būtu jāpamatojas uz vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu. Tāpēc uz visām minētajām situācijām būtu jāattiecina prasība veikt instrumentu novērtējumu, lai nodrošinātu to, ka netiek apietas Direktīvas 2013/36/ES prasības attiecībā uz atalgojumu, jo īpaši par attiecību starp atalgojuma nemainīgo un mainīgo daļu un pielāgojumiem saistībā ar riska uzņemšanos.

| (7) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 54. pantā izklāstīti samazināšanas un konvertēšanas mehānismi attiecībā uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem. Turklāt Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta l) apakšpunkta ii) punktā noteikta prasība, ka citus instrumentus var pilnībā konvertēt pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos vai samazināt. Tā kā citu instrumentu konvertēšanas vai samazināšanas ekonomiskais rezultāts ir tāds pats kā attiecībā uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, citu instrumentu samazināšanas vai konvertēšanas mehānismos būtu jāņem vērā mehānismi, kas attiecas uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, ar pielāgojumiem, kuros ņemts vērā tas, ka no uzraudzības viedokļa citi instrumenti nav kvalificējami kā pašu kapitāla instrumenti. Uz otrā līmeņa kapitāla instrumentiem neattiecas Regula (ES) Nr. 575/2013 reglamentējošās prasības attiecībā uz samazināšanu un konvertēšanu. Lai nodrošinātu, ka visu šo instrumentu vērtība, ja tos izmanto mainīgā atalgojuma vajadzībām, samazinās līdz ar iestādes kredītkvalitātes pasliktināšanos, būtu jāprecizē situācijas, kurās veic instrumenta samazināšanu vai konvertēšanu. Būtu jāprecizē otrā līmeņa kapitāla instrumentu un citu instrumentu samazināšanas, palielināšanas un konvertēšanas mehānismi, lai nodrošinātu saskaņotu piemērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 54. pantā izklāstīti samazināšanas un konvertēšanas mehānismi attiecībā uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem. Turklāt Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta l) apakšpunkta ii) punktā noteikta prasība, ka citus instrumentus var pilnībā konvertēt pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos vai samazināt. Tā kā citu instrumentu konvertēšanas vai samazināšanas ekonomiskais rezultāts ir tāds pats kā attiecībā uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, citu instrumentu samazināšanas vai konvertēšanas mehānismos būtu jāņem vērā mehānismi, kas attiecas uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, ar pielāgojumiem, kuros ņemts vērā tas, ka no uzraudzības viedokļa citi instrumenti nav kvalificējami kā pašu kapitāla instrumenti. Uz otrā līmeņa kapitāla instrumentiem neattiecas Regula (ES) Nr. 575/2013 reglamentējošās prasības attiecībā uz samazināšanu un konvertēšanu. Lai nodrošinātu, ka visu šo instrumentu vērtība, ja tos izmanto mainīgā atalgojuma vajadzībām, samazinās līdz ar iestādes kredītkvalitātes pasliktināšanos, būtu jāprecizē situācijas, kurās veic instrumenta samazināšanu vai konvertēšanu. Būtu jāprecizē otrā līmeņa kapitāla instrumentu un citu instrumentu samazināšanas, palielināšanas un konvertēšanas mehānismi, lai nodrošinātu saskaņotu piemērošanu.

| (8) | Ar instrumentiem saistītās peļņas sadalei var būt dažādi veidi. Peļņas sadales maksājumi var būt mainīgi vai fiksēti un var tikt veikti periodiski vai instrumenta galīgā termiņa beigās. Saskaņā ar pamatnostādnēm par atalgojuma politiku un praksi, ko izdevusi Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja (3), peļņas sadale nebūtu jāveic maksājumu atlikšanas periodos, lai veicinātu pareizu un efektīvu riska pārvaldību. Darbiniekiem būtu jāsaņem peļņas sadales maksājumi tikai attiecībā uz laika posmiem, kas seko pēc tam, kad attiecībā uz instrumentu ir iegūtas neatsaucamas tiesības. Tāpēc tikai instrumenti, ar kuriem saistītās peļņas sadales maksājumi tiek periodiski izmaksāti instrumenta īpašniekam, ir piemēroti izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām; bezkupona obligācijas vai instrumentus, ar kuriem saistītā peļņa netiek sadalīta, nevajadzētu pieskaitīt mainīgā atalgojuma būtiskai daļai, kurai līdzsvaroti jāsastāv no Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta l) apakšpunktā minētajiem instrumentiem. Tā pamatojums ir tāds, ka darbinieki atlikšanas perioda laikā gūtu labumu no pieaugošām vērtībām, ko varētu uzskatīt par ekvivalentu peļņas daļu saņemšanai. |
| --- | --- |

(8)

Ar instrumentiem saistītās peļņas sadalei var būt dažādi veidi. Peļņas sadales maksājumi var būt mainīgi vai fiksēti un var tikt veikti periodiski vai instrumenta galīgā termiņa beigās. Saskaņā ar pamatnostādnēm par atalgojuma politiku un praksi, ko izdevusi Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja (3), peļņas sadale nebūtu jāveic maksājumu atlikšanas periodos, lai veicinātu pareizu un efektīvu riska pārvaldību. Darbiniekiem būtu jāsaņem peļņas sadales maksājumi tikai attiecībā uz laika posmiem, kas seko pēc tam, kad attiecībā uz instrumentu ir iegūtas neatsaucamas tiesības. Tāpēc tikai instrumenti, ar kuriem saistītās peļņas sadales maksājumi tiek periodiski izmaksāti instrumenta īpašniekam, ir piemēroti izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām; bezkupona obligācijas vai instrumentus, ar kuriem saistītā peļņa netiek sadalīta, nevajadzētu pieskaitīt mainīgā atalgojuma būtiskai daļai, kurai līdzsvaroti jāsastāv no Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta l) apakšpunktā minētajiem instrumentiem. Tā pamatojums ir tāds, ka darbinieki atlikšanas perioda laikā gūtu labumu no pieaugošām vērtībām, ko varētu uzskatīt par ekvivalentu peļņas daļu saņemšanai.

| (9) | Ļoti lielas peļņas daļas var samazināt ilgtermiņa stimulu pārdomāti uzņemties risku, jo tās būtiski palielina atalgojuma mainīgo daļu. Jo īpaši peļņas sadales izmaksu nevajadzētu veikt intervālos, kas pārsniedz vienu gadu, jo tā rezultātā peļņas maksājumi atlikšanas periodos uzkrātos un tiktu izmaksāti tad, kad attiecībā uz mainīgo atalgojumu ir iegūtas neatsaucamas tiesības. Līdz ar peļņas maksājumu uzkrāšanos tiktu apiets Direktīva 2013/36/ES 94. panta 1. punkta g) apakšpunkts saistībā ar attiecību starp atalgojuma nemainīgo un mainīgo daļu un minētā punkta m) apakšpunktā noteiktais princips, ka attiecībā uz atalgojumu, kas jāizmaksā saskaņā ar atlikta maksājuma noteikumiem, neatsaucamas tiesības tiek iegūtas vienīgi proporcionāli pa daļām. Tādēļ peļņas sadales maksājumiem pēc tam, kad attiecībā uz instrumentu ir iegūtas neatsaucamas tiesības, nevajadzētu pārsniegt tirgus likmes. Tas būtu jānodrošina, nosakot prasību, ka mainīgā atalgojuma vajadzībām izmantotos instrumentus vai instrumentus, ar kuriem tie ir saistīti, emitē galvenokārt citiem ieguldītājiem, vai nosakot prasību, ka uz šādiem instrumentiem attiecina peļņas sadales maksājumu maksimālo ierobežojumu. |
| --- | --- |

(9)

Ļoti lielas peļņas daļas var samazināt ilgtermiņa stimulu pārdomāti uzņemties risku, jo tās būtiski palielina atalgojuma mainīgo daļu. Jo īpaši peļņas sadales izmaksu nevajadzētu veikt intervālos, kas pārsniedz vienu gadu, jo tā rezultātā peļņas maksājumi atlikšanas periodos uzkrātos un tiktu izmaksāti tad, kad attiecībā uz mainīgo atalgojumu ir iegūtas neatsaucamas tiesības. Līdz ar peļņas maksājumu uzkrāšanos tiktu apiets Direktīva 2013/36/ES 94. panta 1. punkta g) apakšpunkts saistībā ar attiecību starp atalgojuma nemainīgo un mainīgo daļu un minētā punkta m) apakšpunktā noteiktais princips, ka attiecībā uz atalgojumu, kas jāizmaksā saskaņā ar atlikta maksājuma noteikumiem, neatsaucamas tiesības tiek iegūtas vienīgi proporcionāli pa daļām. Tādēļ peļņas sadales maksājumiem pēc tam, kad attiecībā uz instrumentu ir iegūtas neatsaucamas tiesības, nevajadzētu pārsniegt tirgus likmes. Tas būtu jānodrošina, nosakot prasību, ka mainīgā atalgojuma vajadzībām izmantotos instrumentus vai instrumentus, ar kuriem tie ir saistīti, emitē galvenokārt citiem ieguldītājiem, vai nosakot prasību, ka uz šādiem instrumentiem attiecina peļņas sadales maksājumu maksimālo ierobežojumu.

| (10) | Maksājumu atlikšanas un saglabāšanas prasībām, kas attiecas uz mainīgā atalgojuma piešķiršanu saskaņā ar Direktīva 2013/36/ES 94. panta 1. punktu, ir jābūt izpildītām jebkurā attiecīgajā brīdī, tostarp, kad mainīgā atalgojuma vajadzībām izmantotie instrumenti tiek atsaukti, dzēsti, atpirkti vai konvertēti. Tāpēc šādās situācijās instrumentus vajadzētu aizstāt ar pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, otrā līmeņa kapitāla instrumentiem un citiem instrumentiem, kas atspoguļo kredītiestādes kredītkvalitāti parastās situācijās, kuru ir īpašības ir līdzvērtīgas sākotnēji piešķirtā instrumenta īpašībām un kuriem ir tāda pati vērtība, ņemot vērā visas samazinātās summas. Ja instrumentiem, kas nav pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumenti, ir fiksēts termiņš, būtu jānosaka minimālās prasības attiecībā uz šādu instrumentu atlikušo termiņu, kad tie tiek piešķirti, lai nodrošinātu, ka tie atbilst prasībām attiecībā uz atlikšanas un saglabāšanas termiņiem mainīgajam atalgojumam. |
| --- | --- |

(10)

Maksājumu atlikšanas un saglabāšanas prasībām, kas attiecas uz mainīgā atalgojuma piešķiršanu saskaņā ar Direktīva 2013/36/ES 94. panta 1. punktu, ir jābūt izpildītām jebkurā attiecīgajā brīdī, tostarp, kad mainīgā atalgojuma vajadzībām izmantotie instrumenti tiek atsaukti, dzēsti, atpirkti vai konvertēti. Tāpēc šādās situācijās instrumentus vajadzētu aizstāt ar pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, otrā līmeņa kapitāla instrumentiem un citiem instrumentiem, kas atspoguļo kredītiestādes kredītkvalitāti parastās situācijās, kuru ir īpašības ir līdzvērtīgas sākotnēji piešķirtā instrumenta īpašībām un kuriem ir tāda pati vērtība, ņemot vērā visas samazinātās summas. Ja instrumentiem, kas nav pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumenti, ir fiksēts termiņš, būtu jānosaka minimālās prasības attiecībā uz šādu instrumentu atlikušo termiņu, kad tie tiek piešķirti, lai nodrošinātu, ka tie atbilst prasībām attiecībā uz atlikšanas un saglabāšanas termiņiem mainīgajam atalgojumam.

| (11) | Ar Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz citu instrumentu kategorijām, ko var izmantot mainīgā atalgojuma vajadzībām, nav paredzēts ierobežojums, nosakot konkrētu finanšu instrumentu kategoriju. Vajadzētu būt iespējai izmantot sintētiskos instrumentus vai līgumus starp darbiniekiem un iestādēm, kas saistīti ar pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem un otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, kurus var pilnībā konvertēt vai samazināt. Tas ļauj ieviest īpašus nosacījumus ar šādiem instrumentiem saistītajos noteikumos, kas attiektos tikai uz darbiniekiem piešķirtajiem instrumentiem, un nav vajadzības paredzēt šādus nosacījumus attiecībā uz citiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(11)

Ar Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz citu instrumentu kategorijām, ko var izmantot mainīgā atalgojuma vajadzībām, nav paredzēts ierobežojums, nosakot konkrētu finanšu instrumentu kategoriju. Vajadzētu būt iespējai izmantot sintētiskos instrumentus vai līgumus starp darbiniekiem un iestādēm, kas saistīti ar pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem un otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, kurus var pilnībā konvertēt vai samazināt. Tas ļauj ieviest īpašus nosacījumus ar šādiem instrumentiem saistītajos noteikumos, kas attiektos tikai uz darbiniekiem piešķirtajiem instrumentiem, un nav vajadzības paredzēt šādus nosacījumus attiecībā uz citiem ieguldītājiem.

| (12) | Uzņēmumu grupā emisijas var pārvaldīt centralizēti mātesuzņēmumā. Tāpēc iestādes šādas grupas ietvaros nevar vienmēr emitēt instrumentus, kas ir piemēroti izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām. Ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 ir paredzēta iespēja, ka pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumenti un otrā līmeņa kapitāla instrumenti, kas emitēti, izmantojot konsolidācijā ietvertu iestādi, ar noteiktiem nosacījumiem var būt daļa no iestādes pašu kapitāla. Tādēļ vajadzētu būt arī iespējai izmantot šādus instrumentus mainīgā atalgojuma vajadzībām, ar nosacījumu, ka pastāv nepārprotama saikne starp iestādes, kas izmanto šos instrumentus mainīgā atalgojuma vajadzībām, kredītkvalitāti un instrumenta emitenta kredītspēju. Parasti var pieņemt, ka šāda saikne pastāv starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu. Instrumentus, kas nav pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumenti un otrā līmeņa kapitāla instrumenti, ko nav tieši emitējusi iestāde, ar līdzvērtīgiem nosacījumiem var izmantot mainīgā atalgojuma vajadzībām. Instrumenti, kas ir saistīti ar atsauces instrumentiem, ko emitējuši mātesuzņēmumi trešās valstīs, un kas ir ekvivalenti pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem vai otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, ir atbilstīgi, lai tos varētu izmantot mainīgā atalgojuma vajadzībām, ja izraisītājnotikums attiecas uz iestādi, kura izmanto attiecīgo sintētisko instrumentu. |
| --- | --- |

(12)

Uzņēmumu grupā emisijas var pārvaldīt centralizēti mātesuzņēmumā. Tāpēc iestādes šādas grupas ietvaros nevar vienmēr emitēt instrumentus, kas ir piemēroti izmantošanai mainīgā atalgojuma vajadzībām. Ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 ir paredzēta iespēja, ka pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumenti un otrā līmeņa kapitāla instrumenti, kas emitēti, izmantojot konsolidācijā ietvertu iestādi, ar noteiktiem nosacījumiem var būt daļa no iestādes pašu kapitāla. Tādēļ vajadzētu būt arī iespējai izmantot šādus instrumentus mainīgā atalgojuma vajadzībām, ar nosacījumu, ka pastāv nepārprotama saikne starp iestādes, kas izmanto šos instrumentus mainīgā atalgojuma vajadzībām, kredītkvalitāti un instrumenta emitenta kredītspēju. Parasti var pieņemt, ka šāda saikne pastāv starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu. Instrumentus, kas nav pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumenti un otrā līmeņa kapitāla instrumenti, ko nav tieši emitējusi iestāde, ar līdzvērtīgiem nosacījumiem var izmantot mainīgā atalgojuma vajadzībām. Instrumenti, kas ir saistīti ar atsauces instrumentiem, ko emitējuši mātesuzņēmumi trešās valstīs, un kas ir ekvivalenti pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem vai otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, ir atbilstīgi, lai tos varētu izmantot mainīgā atalgojuma vajadzībām, ja izraisītājnotikums attiecas uz iestādi, kura izmanto attiecīgo sintētisko instrumentu.

| (13) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI). |
| --- | --- |

(13)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde (EBI).

| (14) | EBI organizēja atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, analizēja iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasīja Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu, atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

EBI organizēja atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, analizēja iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasīja Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu, atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

To instrumentu kategorijas, kuri adekvāti atspoguļo iestādes kredītkvalitāti parastās situācijās un ir atbilstīgi, lai tos izmantotu mainīgā atalgojuma vajadzībām

1.   Turpmāk norādītas instrumentu kategorijas, kas atbilst Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta l) apakšpunkta ii) punktā izklāstītajiem nosacījumiem:

| a) | pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu kategorijas, ja šīs kategorijas atbilst 2. punktā un 2. pantā minētajiem nosacījumiem un ir saskaņā ar 5. panta 9. punktu un 5. panta 13. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu kategorijas, ja šīs kategorijas atbilst 2. punktā un 2. pantā minētajiem nosacījumiem un ir saskaņā ar 5. panta 9. punktu un 5. panta 13. punkta c) apakšpunktu;

| b) | otrā līmeņa kapitāla instrumentu kategorijas, ja šīs kategorijas atbilst 2. punktā un 3. pantā minētajiem nosacījumiem un ir saskaņā ar 5. pantu; |
| --- | --- |

b)

otrā līmeņa kapitāla instrumentu kategorijas, ja šīs kategorijas atbilst 2. punktā un 3. pantā minētajiem nosacījumiem un ir saskaņā ar 5. pantu;

| c) | tādu instrumentu kategorijas, kurus var pilnībā konvertēt pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos vai samazināt un kuri nav ne pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumenti, ne otrā līmeņa kapitāla instrumenti (“citi instrumenti”), 4. pantā minētajos gadījumos, ja šīs kategorijas atbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem un ir saskaņā ar 5. pantu. |
| --- | --- |

c)

tādu instrumentu kategorijas, kurus var pilnībā konvertēt pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos vai samazināt un kuri nav ne pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumenti, ne otrā līmeņa kapitāla instrumenti (“citi instrumenti”), 4. pantā minētajos gadījumos, ja šīs kategorijas atbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem un ir saskaņā ar 5. pantu.

2.   Tādu instrumentu kategorijas, kas minētas 1. punktā, atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | instrumenti nav nodrošināti un uz tiem neattiecas garantija, kas paaugstina turētāja prasījumu prioritāti; |
| --- | --- |

a)

instrumenti nav nodrošināti un uz tiem neattiecas garantija, kas paaugstina turētāja prasījumu prioritāti;

| b) | ja instrumentu reglamentējošie noteikumi ļauj to konvertēt, attiecīgo instrumentu izmanto mainīgā atalgojuma piešķiršanai vienīgi tad, ja konvertēšanas likme vai diapazons ir noteikti tādā līmenī, lai nodrošinātu, ka tā instrumenta vērtība, kurā konvertē sākotnēji piešķirto instrumentu, nepārsniedz sākotnēji piešķirtā instrumenta vērtību laikā, kad tas tika piešķirts kā mainīgais atalgojums; |
| --- | --- |

b)

ja instrumentu reglamentējošie noteikumi ļauj to konvertēt, attiecīgo instrumentu izmanto mainīgā atalgojuma piešķiršanai vienīgi tad, ja konvertēšanas likme vai diapazons ir noteikti tādā līmenī, lai nodrošinātu, ka tā instrumenta vērtība, kurā konvertē sākotnēji piešķirto instrumentu, nepārsniedz sākotnēji piešķirtā instrumenta vērtību laikā, kad tas tika piešķirts kā mainīgais atalgojums;

| c) | noteikumi, kas reglamentē konvertējamos instrumentus, kurus izmanto vienīgi mainīgā atalgojuma vajadzībām, nodrošina, ka tā instrumenta vērtība, kurā konvertē sākotnēji piešķirto instrumentu, nepārsniedz sākotnēji piešķirtā instrumenta vērtību attiecīgās konvertēšanas laikā; |
| --- | --- |

c)

noteikumi, kas reglamentē konvertējamos instrumentus, kurus izmanto vienīgi mainīgā atalgojuma vajadzībām, nodrošina, ka tā instrumenta vērtība, kurā konvertē sākotnēji piešķirto instrumentu, nepārsniedz sākotnēji piešķirtā instrumenta vērtību attiecīgās konvertēšanas laikā;

| d) | instrumentu reglamentējošos noteikumos ir paredzēts, ka visas peļņas sadales veic vismaz reizi gadā un izmaksā instrumenta turētājam; |
| --- | --- |

d)

instrumentu reglamentējošos noteikumos ir paredzēts, ka visas peļņas sadales veic vismaz reizi gadā un izmaksā instrumenta turētājam;

| e) | instrumentus novērtē pēc to vērtības laikā, kad instruments ticis piešķirts, saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu. Novērtējumā ņem vērā iestādes kredītkvalitāti, un tam veic neatkarīgu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

e)

instrumentus novērtē pēc to vērtības laikā, kad instruments ticis piešķirts, saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu. Novērtējumā ņem vērā iestādes kredītkvalitāti, un tam veic neatkarīgu pārskatīšanu;

| f) | noteikumos, kas reglamentē instrumentus, kuri emitēti vienīgi nolūkā izmantot tos mainīgā atalgojuma vajadzībām, ir noteikta prasība veikt vērtēšanu saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu, ja instruments ir atsaukts, dzēsts, atpirkts vai konvertēts. |
| --- | --- |

f)

noteikumos, kas reglamentē instrumentus, kuri emitēti vienīgi nolūkā izmantot tos mainīgā atalgojuma vajadzībām, ir noteikta prasība veikt vērtēšanu saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības standartu, ja instruments ir atsaukts, dzēsts, atpirkts vai konvertēts.

2. pants

Nosacījumi attiecībā uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu kategorijām

Pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu kategorijas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | instrumentu reglamentējošos noteikumos ir precizēts, kas ir izraisītājnotikums, piemērojot Regulas (ES) Nr. 575/2013 52. panta 1. punkta n) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

instrumentu reglamentējošos noteikumos ir precizēts, kas ir izraisītājnotikums, piemērojot Regulas (ES) Nr. 575/2013 52. panta 1. punkta n) apakšpunktu;

| b) | izraisītājnotikums, kas minēts a) apakšpunktā, notiek tad, ja instrumentu emitējušās iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kļūst mazāks par kādu no turpmāk nosauktajiem:






  i) | 7 %; |
| --- | --- | --- |

b)

izraisītājnotikums, kas minēts a) apakšpunktā, notiek tad, ja instrumentu emitējušās iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kļūst mazāks par kādu no turpmāk nosauktajiem:

i)

7 %;

| ii) | līmeni, kas augstāks par 7 %, ja to noteikusi iestāde un ja tas ir paredzēts instrumenta reglamentējošos noteikumos; |
| --- | --- |

ii)

līmeni, kas augstāks par 7 %, ja to noteikusi iestāde un ja tas ir paredzēts instrumenta reglamentējošos noteikumos;

| c) | ir izpildīts viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  i) | instrumenti ir emitēti vienīgi nolūkā tos piešķirt kā mainīgo atalgojumu, un instrumentu reglamentējošie noteikumi nodrošina, ka jebkādas peļņas sadales tiek maksātas pēc likmes, kas ir saskaņā ar tirgus likmēm līdzīgiem instrumentiem, ko izdevusi iestāde vai iestādes ar salīdzināmu darbības veidu, lielumu, sarežģītību un kredītkvalitāti, un šī likme jebkurā gadījumā atalgojuma piešķiršanas laikā vairāk par 8 procentu punktiem nepārsniedz Savienības gada vidējo izmaiņu līmeni, ko Komisija (Eurostat) publicē savos saskaņotajos patēriņa cenu indeksos atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 (5) 11. pantam. Ja instrumentus piešķir darbiniekiem, kas lielāko daļu savu profesionālo darbību veic ārpus Savienības, un instrumenti ir denominēti trešās valsts emitētā valūtā, iestādes var izmantot līdzīgu patēriņa cenu indeksu, ko attiecībā uz šo trešo valsti aprēķinājusi neatkarīga struktūra; |
| --- | --- | --- |

c)

ir izpildīts viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

i)

instrumenti ir emitēti vienīgi nolūkā tos piešķirt kā mainīgo atalgojumu, un instrumentu reglamentējošie noteikumi nodrošina, ka jebkādas peļņas sadales tiek maksātas pēc likmes, kas ir saskaņā ar tirgus likmēm līdzīgiem instrumentiem, ko izdevusi iestāde vai iestādes ar salīdzināmu darbības veidu, lielumu, sarežģītību un kredītkvalitāti, un šī likme jebkurā gadījumā atalgojuma piešķiršanas laikā vairāk par 8 procentu punktiem nepārsniedz Savienības gada vidējo izmaiņu līmeni, ko Komisija (Eurostat) publicē savos saskaņotajos patēriņa cenu indeksos atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 (5) 11. pantam. Ja instrumentus piešķir darbiniekiem, kas lielāko daļu savu profesionālo darbību veic ārpus Savienības, un instrumenti ir denominēti trešās valsts emitētā valūtā, iestādes var izmantot līdzīgu patēriņa cenu indeksu, ko attiecībā uz šo trešo valsti aprēķinājusi neatkarīga struktūra;

| ii) | laikā, kad instrumenti tiek piešķirti kā mainīgais atalgojums, vismaz 60 % no emisiju veidojošajiem instrumentiem tiek emitēti citiem mērķiem, nevis piešķiršanai kā mainīgo atalgojumu, un tos netur turpmāk minētās struktūras vai jebkurš uzņēmums, kam ir cieša saikne ar turpmāk minētajām struktūrām:






  — | iestāde vai tās meitasuzņēmumi, |
| --- | --- | --- |

ii)

laikā, kad instrumenti tiek piešķirti kā mainīgais atalgojums, vismaz 60 % no emisiju veidojošajiem instrumentiem tiek emitēti citiem mērķiem, nevis piešķiršanai kā mainīgo atalgojumu, un tos netur turpmāk minētās struktūras vai jebkurš uzņēmums, kam ir cieša saikne ar turpmāk minētajām struktūrām:

—

iestāde vai tās meitasuzņēmumi,

| — | iestādes mātesuzņēmums vai tā meitasuzņēmumi, |
| --- | --- |

—

iestādes mātesuzņēmums vai tā meitasuzņēmumi,

| — | mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai tās meitasuzņēmumi, |
| --- | --- |

—

mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība vai tās meitasuzņēmumi,

| — | jauktas darbības pārvaldītājsabiedrība vai tās meitasuzņēmumi, |
| --- | --- |

—

jauktas darbības pārvaldītājsabiedrība vai tās meitasuzņēmumi,

| — | jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un tās meitasuzņēmumi. |
| --- | --- |

—

jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība un tās meitasuzņēmumi.

3. pants

Nosacījumi attiecībā uz otrā līmeņa kapitāla instrumentu kategorijām

Otrā līmeņa kapitāla instrumentu kategorijas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | laikā, kad instrumenti tiek piešķirti kā mainīgais atalgojums, atlikušais laikposms pirms instrumentu termiņa beigām ir vienāds vai pārsniedz attiecībā uz šo instrumentu piešķiršanu mainīgajam atalgojumam piemērojamo atlikšanas periodu un saglabāšanas periodu summu; |
| --- | --- |

a)

laikā, kad instrumenti tiek piešķirti kā mainīgais atalgojums, atlikušais laikposms pirms instrumentu termiņa beigām ir vienāds vai pārsniedz attiecībā uz šo instrumentu piešķiršanu mainīgajam atalgojumam piemērojamo atlikšanas periodu un saglabāšanas periodu summu;

| b) | instrumentu reglamentējošie noteikumi paredz, ka izraisītājnotikuma gadījumā pastāvīgi vai uz laiku samazina instrumentu pamatsummu vai konvertē instrumentu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos; |
| --- | --- |

b)

instrumentu reglamentējošie noteikumi paredz, ka izraisītājnotikuma gadījumā pastāvīgi vai uz laiku samazina instrumentu pamatsummu vai konvertē instrumentu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos;

| c) | izraisītājnotikums, kas minēts b) apakšpunktā, notiek tad, ja instrumentu emitējušās iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, kā minēts Regula (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kļūst mazāks par kādu no turpmāk nosauktajiem:






  i) | 7 %; |
| --- | --- | --- |

c)

izraisītājnotikums, kas minēts b) apakšpunktā, notiek tad, ja instrumentu emitējušās iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, kā minēts Regula (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kļūst mazāks par kādu no turpmāk nosauktajiem:

i)

7 %;

| ii) | līmeni, kas augstāks par 7 %, ja to noteikusi iestāde un ja tas ir paredzēts instrumenta reglamentējošos noteikumos; |
| --- | --- |

ii)

līmeni, kas augstāks par 7 %, ja to noteikusi iestāde un ja tas ir paredzēts instrumenta reglamentējošos noteikumos;

| d) | ir izpildīta viena no 2. panta c) punktā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

d)

ir izpildīta viena no 2. panta c) punktā minētajām prasībām.

4. pants

Nosacījumi attiecībā uz citu instrumentu kategorijām

1.   Saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā, citi instrumenti atbilst Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta l) apakšpunkta ii) punktā paredzētajiem nosacījumiem visos turpmāk minētajos gadījumos:

| a) | citi instrumenti atbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

citi instrumenti atbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem;

| b) | citi instrumenti ir saistīti ar pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu vai otrā līmeņa kapitāla instrumentu un atbilst 3. punktā minētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

citi instrumenti ir saistīti ar pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu vai otrā līmeņa kapitāla instrumentu un atbilst 3. punktā minētajiem nosacījumiem;

| c) | citi instrumenti ir saistīti ar instrumentu, kurš būtu pirmā līmeņa papildu kapitāla instruments vai otrā līmeņa kapitāla instruments, ja to nebūtu emitējis tādas iestādes mātesuzņēmums, kura nav ietverta konsolidācijas piemērošanas jomā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu. Citi instrumenti atbilst 4. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

citi instrumenti ir saistīti ar instrumentu, kurš būtu pirmā līmeņa papildu kapitāla instruments vai otrā līmeņa kapitāla instruments, ja to nebūtu emitējis tādas iestādes mātesuzņēmums, kura nav ietverta konsolidācijas piemērošanas jomā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu. Citi instrumenti atbilst 4. punkta nosacījumiem.

2.   Nosacījumi, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā, ir šādi:

| a) | citus instrumentus emitē tieši vai ar tādas struktūras starpniecību, kura iekļauta grupas konsolidācijas piemērošanas jomā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu, ja ir pamatoti sagaidāms, ka instrumenta emitenta kredītkvalitātes izmaiņas var izraisīt līdzīgas izmaiņas tās iestādes kredītkvalitātē, kura izmanto citus instrumentus mainīgā atalgojuma vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

citus instrumentus emitē tieši vai ar tādas struktūras starpniecību, kura iekļauta grupas konsolidācijas piemērošanas jomā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu, ja ir pamatoti sagaidāms, ka instrumenta emitenta kredītkvalitātes izmaiņas var izraisīt līdzīgas izmaiņas tās iestādes kredītkvalitātē, kura izmanto citus instrumentus mainīgā atalgojuma vajadzībām;

| b) | citus instrumentus reglamentējošie noteikumi neparedz turētājam tiesības paātrināt grafikā noteikto peļņas sadales vai pamatsummas maksājumu, izņemot iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā; |
| --- | --- |

b)

citus instrumentus reglamentējošie noteikumi neparedz turētājam tiesības paātrināt grafikā noteikto peļņas sadales vai pamatsummas maksājumu, izņemot iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā;

| c) | laikā, kad citi instrumenti tiek piešķirti kā mainīgais atalgojums, atlikušais laikposms pirms citu instrumentu termiņa beigām ir vienāds vai pārsniedz attiecībā uz šo instrumentu piešķiršanu piemērojamo atlikšanas periodu un saglabāšanas periodu summu; |
| --- | --- |

c)

laikā, kad citi instrumenti tiek piešķirti kā mainīgais atalgojums, atlikušais laikposms pirms citu instrumentu termiņa beigām ir vienāds vai pārsniedz attiecībā uz šo instrumentu piešķiršanu piemērojamo atlikšanas periodu un saglabāšanas periodu summu;

| d) | instrumentu reglamentējošie noteikumi paredz, ka izraisītājnotikuma gadījumā pastāvīgi vai uz laiku samazina instrumentu pamatsummu vai konvertē instrumentu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos; |
| --- | --- |

d)

instrumentu reglamentējošie noteikumi paredz, ka izraisītājnotikuma gadījumā pastāvīgi vai uz laiku samazina instrumentu pamatsummu vai konvertē instrumentu pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos;

| e) | izraisītājnotikums, kas minēts d) apakšpunktā, notiek tad, ja instrumentu emitējušās iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, kā minēts Regula (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kļūst mazāks par kādu no turpmāk nosauktajiem:






  i) | 7 %; |
| --- | --- | --- |

e)

izraisītājnotikums, kas minēts d) apakšpunktā, notiek tad, ja instrumentu emitējušās iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, kā minēts Regula (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kļūst mazāks par kādu no turpmāk nosauktajiem:

i)

7 %;

| ii) | līmeni, kas augstāks par 7 %, ja to noteikusi iestāde un ja tas ir paredzēts instrumenta reglamentējošos noteikumos; |
| --- | --- |

ii)

līmeni, kas augstāks par 7 %, ja to noteikusi iestāde un ja tas ir paredzēts instrumenta reglamentējošos noteikumos;

| f) | ir izpildīta viena no 2. panta c) punktā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

f)

ir izpildīta viena no 2. panta c) punktā minētajām prasībām.

3.   Nosacījumi, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, ir šādi:

| a) | citi instrumenti atbilst 2. punkta a) līdz e) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

citi instrumenti atbilst 2. punkta a) līdz e) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem;

| b) | citi instrumenti ir saistīti ar pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu vai otrā līmeņa kapitāla instrumentu, kas emitēts ar tādas struktūras starpniecību, kura iekļauta grupas konsolidācijas piemērošanas jomā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu (“atsauces instruments”); |
| --- | --- |

b)

citi instrumenti ir saistīti ar pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu vai otrā līmeņa kapitāla instrumentu, kas emitēts ar tādas struktūras starpniecību, kura iekļauta grupas konsolidācijas piemērošanas jomā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu (“atsauces instruments”);

| c) | atsauces instruments atbilst 2. punkta c) un f) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem laikā, kad instruments tiek piešķirts kā mainīgais atalgojums; |
| --- | --- |

c)

atsauces instruments atbilst 2. punkta c) un f) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem laikā, kad instruments tiek piešķirts kā mainīgais atalgojums;

| d) | cita instrumenta vērtība ir saistīta ar atsauces instrumentu tā, ka tā nekad nepārsniedz atsauces instrumenta vērtību; |
| --- | --- |

d)

cita instrumenta vērtība ir saistīta ar atsauces instrumentu tā, ka tā nekad nepārsniedz atsauces instrumenta vērtību;

| e) | jebkura tāda peļņas sadales maksājuma vērtība, kurš veikts pēc tam, kad attiecībā uz šādu citu instrumentu ir iegūtas neatsaucamas tiesības, ir saistīta ar atsauces instrumentu tā, ka veiktie peļņas sadales maksājumi nekad nepārsniedz saistībā ar atsauces instrumentu veikto peļņas sadales maksājumu vērtību; |
| --- | --- |

e)

jebkura tāda peļņas sadales maksājuma vērtība, kurš veikts pēc tam, kad attiecībā uz šādu citu instrumentu ir iegūtas neatsaucamas tiesības, ir saistīta ar atsauces instrumentu tā, ka veiktie peļņas sadales maksājumi nekad nepārsniedz saistībā ar atsauces instrumentu veikto peļņas sadales maksājumu vērtību;

| f) | citus instrumentus reglamentējošos noteikumos ir paredzēts, ka gadījumā, ja atsauces instruments tiek atsaukts, konvertēts, atpirkts vai dzēsts atlikšanu vai saglabāšanas perioda laikā, citi instrumenti ir saistīti ar šā panta nosacījumiem atbilstošu līdzvērtīgu atsauces instrumentu tā, ka citu instrumentu kopējā vērtība nepaaugstinās. |
| --- | --- |

f)

citus instrumentus reglamentējošos noteikumos ir paredzēts, ka gadījumā, ja atsauces instruments tiek atsaukts, konvertēts, atpirkts vai dzēsts atlikšanu vai saglabāšanas perioda laikā, citi instrumenti ir saistīti ar šā panta nosacījumiem atbilstošu līdzvērtīgu atsauces instrumentu tā, ka citu instrumentu kopējā vērtība nepaaugstinās.

4.   Nosacījumi, kas minēti 1. punkta c) apakšpunktā, ir šādi:

| a) | piemērojot Direktīvas 2013/36/ES 127. pantu, kompetentās iestādes ir noteikušas, ka iestādei, kas emitē instrumentu, ar kuru ir saistīti citi instrumenti, trešās valsts uzraudzības iestāde veic konsolidētu uzraudzību, kas ir līdzvērtīga tādai uzraudzībai, kas atbilst minētajā direktīvā noteiktajiem principiem un Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļas prasībām; |
| --- | --- |

a)

piemērojot Direktīvas 2013/36/ES 127. pantu, kompetentās iestādes ir noteikušas, ka iestādei, kas emitē instrumentu, ar kuru ir saistīti citi instrumenti, trešās valsts uzraudzības iestāde veic konsolidētu uzraudzību, kas ir līdzvērtīga tādai uzraudzībai, kas atbilst minētajā direktīvā noteiktajiem principiem un Regulas (ES) Nr. 575/2013 pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļas prasībām;

| b) | citi instrumenti atbilst 3. punkta a) apakšpunktā un c) līdz f) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

citi instrumenti atbilst 3. punkta a) apakšpunktā un c) līdz f) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

5. pants

Samazināšanas, palielināšanas un konvertēšanas procedūras

1.   Piemērojot 3. panta b) punktu un 4. panta 2. punkta d) apakšpunktu, otrā līmeņa kapitāla instrumentus un citus instrumentus reglamentējošie noteikumi ir saskaņā ar 2. līdz 14. punktā noteiktajām procedūrām un termiņiem pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāja un samazināmo, palielināmo vai konvertējamo summu aprēķināšanai. Pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentus reglamentējošie noteikumi ir saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas 9. punktā un 13. punkta c) apakšpunktā attiecībā uz samazināmajām, palielināmajām vai konvertējamām summām.

2.   Ja otrā līmeņa kapitāla instrumentus un citus instrumentus reglamentējošie noteikumi paredz izraisītājnotikuma gadījumā tos konvertēt pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos, šajos noteikumos nosaka kādu no turpmāk nosauktajiem lielumiem:

| a) | šādas konvertēšanas likmi un atļautās konvertējamās summas ierobežojumu; |
| --- | --- |

a)

šādas konvertēšanas likmi un atļautās konvertējamās summas ierobežojumu;

| b) | diapazonu, kādā instrumentus konvertēs pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos. |
| --- | --- |

b)

diapazonu, kādā instrumentus konvertēs pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos.

3.   Ja instrumentus reglamentējošie noteikumi izraisītājnotikuma gadījumā paredz pamatsummas samazināšanu, šāda samazināšana ietekmē:

| a) | instrumenta turētāja prasījumu iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā; |
| --- | --- |

a)

instrumenta turētāja prasījumu iestādes maksātnespējas vai likvidācijas gadījumā;

| b) | summu, kas ir jāizmaksā instrumenta atsaukšanas vai dzēšanas gadījumā; |
| --- | --- |

b)

summu, kas ir jāizmaksā instrumenta atsaukšanas vai dzēšanas gadījumā;

| c) | ar instrumentu saistīto peļņas sadali. |
| --- | --- |

c)

ar instrumentu saistīto peļņas sadali.

4.   Jebkuri peļņas sadales maksājumi, kas veicami pēc samazināšanas, ir balstīti uz samazināto pamatsummu.

5.   Ar instrumenta samazināšanu vai konvertēšanu saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu izveido posteņus, kas uzskatāmi par pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem.

6.   Ja iestāde ir noteikusi, ka pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs ir samazinājies zem līmeņa, kuru sasniedzot, jāveic instrumenta konvertēšana vai samazināšana, iestādes vadības struktūrai vai jebkurai citai atbilstīgai iestādes struktūrai ir pienākums nekavējoties konstatēt izraisītājnotikumu un neatsaucams pienākums samazināt vai konvertēt instrumentu.

7.   Kopējā instrumentu summa, kas ir jāsamazina vai jākonvertē izraisītājnotikuma gadījumā, nav mazāka kā:

| a) | summa, kas vajadzīga, lai iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju pilnībā atjaunotu līdz procentuālajai daļai, kas instrumentu reglamentējošos noteikumos noteikta kā izraisītājnotikums; |
| --- | --- |

a)

summa, kas vajadzīga, lai iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju pilnībā atjaunotu līdz procentuālajai daļai, kas instrumentu reglamentējošos noteikumos noteikta kā izraisītājnotikums;

| b) | instrumenta pilna pamatsumma. |
| --- | --- |

b)

instrumenta pilna pamatsumma.

8.   Izraisītājnotikuma gadījumā iestādēm ir pienākums rīkoties šādi:

| a) | informēt darbiniekus, kuriem ir piešķirti instrumenti kā mainīgais atalgojums, un personām, kuras turpina turēt šādus instrumentus; |
| --- | --- |

a)

informēt darbiniekus, kuriem ir piešķirti instrumenti kā mainīgais atalgojums, un personām, kuras turpina turēt šādus instrumentus;

| b) | samazināt instrumentu pamatsummu vai konvertēt instrumentus pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos, cik ātri iespējams, un ilgākais viena mēneša laikā saskaņā ar šajā pantā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

b)

samazināt instrumentu pamatsummu vai konvertēt instrumentus pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentos, cik ātri iespējams, un ilgākais viena mēneša laikā saskaņā ar šajā pantā noteiktajām prasībām.

9.   Ja pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, otrā līmeņa instrumentiem un citiem instrumentiem ir identisks izraisītājnotikuma robežlīmenis, pamatsummu samazina vai konvertē proporcionāli visiem šādu mainīgā atalgojuma vajadzībām izmantotu instrumentu turētājiem.

10.   Samazināmajai vai konvertējamai instrumenta summai veic neatkarīgu pārskatīšanu. Šo pārskatīšanu pabeidz, cik drīz iespējams, un tā nerada šķēršļus iestādei samazināt vai konvertēt instrumentu.

11.   Iestādei, kas emitē instrumentus, kurus izraisītājnotikuma gadījumā konvertē par pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem, ir pienākums nodrošināt, ka tās reģistrētā akciju kapitāla apjoms vienmēr ir pietiekams, lai izraisītājnotikuma gadījumā šādus konvertējamus instrumentus konvertētu akcijās. Iestādei ir pienākums nodrošināt, lai tās rīcībā vienmēr būtu nepieciešamā iepriekšēja atļauja emitēt pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentus, kuros izraisītājnotikuma gadījumā tiks konvertēti šādi instrumenti.

12.   Iestādei, kas emitē instrumentus, kurus izraisītājnotikuma gadījumā konvertē par pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem, ir pienākums nodrošināt, lai minētajai konvertēšanai nebūtu nekādu procesuālu šķēršļu, pamatojoties uz tās dibināšanas dokumentiem vai statūtiem vai līgumos paredzētiem noteikumiem.

13.   Lai varētu uzskatīt, ka instrumenta samazināšana ir veikta uz laiku, jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem:

| a) | palielināšana ir balstīta uz peļņu pēc tam, kad instrumenta emitents ir pieņēmis oficiālu lēmumu, kas apstiprina galīgo peļņu; |
| --- | --- |

a)

palielināšana ir balstīta uz peļņu pēc tam, kad instrumenta emitents ir pieņēmis oficiālu lēmumu, kas apstiprina galīgo peļņu;

| b) | instrumentu palielināšana vai kuponu izmaksāšana par samazināto pamatsummu notiek pilnībā pēc iestādes ieskatiem atbilstīgi no c), d) un e) apakšpunkta izrietošajiem ierobežojumiem, un iestādei nav pienākuma veikt vai paātrināt palielināšanu noteiktos apstākļos; |
| --- | --- |

b)

instrumentu palielināšana vai kuponu izmaksāšana par samazināto pamatsummu notiek pilnībā pēc iestādes ieskatiem atbilstīgi no c), d) un e) apakšpunkta izrietošajiem ierobežojumiem, un iestādei nav pienākuma veikt vai paātrināt palielināšanu noteiktos apstākļos;

| c) | palielināšanu veic, to attiecinot proporcionāli uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, otrā līmeņa kapitāla instrumentiem un citiem instrumentiem, ko izmanto mainīgā atalgojuma vajadzībām un kas tikuši samazināti; |
| --- | --- |

c)

palielināšanu veic, to attiecinot proporcionāli uz pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentiem, otrā līmeņa kapitāla instrumentiem un citiem instrumentiem, ko izmanto mainīgā atalgojuma vajadzībām un kas tikuši samazināti;

| d) | maksimālā summa, kas attiecināma uz otrā līmeņa kapitāla un citu instrumentu palielināšanas summu kopā ar kuponu maksājumiem par samazināto pamatsummu, ir vienāda ar iestādes peļņu, reizinātu ar summu, kas iegūta, dalot i) punktā noteikto summu ar ii) punktā noteikto summu:






  i) | visu iestādes otrā līmeņa kapitāla instrumentu un citu instrumentu, kas tikuši samazināti, nominālvērtību summa pirms samazināšanas |
| --- | --- | --- |

d)

maksimālā summa, kas attiecināma uz otrā līmeņa kapitāla un citu instrumentu palielināšanas summu kopā ar kuponu maksājumiem par samazināto pamatsummu, ir vienāda ar iestādes peļņu, reizinātu ar summu, kas iegūta, dalot i) punktā noteikto summu ar ii) punktā noteikto summu:

i)

visu iestādes otrā līmeņa kapitāla instrumentu un citu instrumentu, kas tikuši samazināti, nominālvērtību summa pirms samazināšanas

| ii) | pašu kapitāla un iestādes mainīgā atalgojuma vajadzībām izmantoto citu instrumentu nominālās vērtības summa; |
| --- | --- |

ii)

pašu kapitāla un iestādes mainīgā atalgojuma vajadzībām izmantoto citu instrumentu nominālās vērtības summa;

| e) | jebkuru palielināšanas summu un kuponu maksājumu par samazināto pamatsummu summu uzskata par maksājumu, kura rezultātā tiek samazināts pirmā līmeņa pamata kapitāls, un uz to tāpat kā uz citiem ar pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem saistītiem peļņas sadales maksājumiem attiecas ierobežojumi attiecībā uz maksimālo sadalāmo summu, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 141. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

e)

jebkuru palielināšanas summu un kuponu maksājumu par samazināto pamatsummu summu uzskata par maksājumu, kura rezultātā tiek samazināts pirmā līmeņa pamata kapitāls, un uz to tāpat kā uz citiem ar pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentiem saistītiem peļņas sadales maksājumiem attiecas ierobežojumi attiecībā uz maksimālo sadalāmo summu, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 141. panta 2. punktā.

14.   Piemērojot 13. punkta d) apakšpunktu, aprēķinu veic tad, kad tiek veikta palielināšana.

6. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas Pamatnostādnes attiecībā uz atalgojuma noteikšanas praksi, 2010. gada 10. decembris.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

4

(5)  Padomes 1995. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (OV L 257, 27.10.1995., 1. lpp.).

5

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/29

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 528/2014

(2014. gada 12. marts),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par iespējas līgumu riskiem, kuri nav delta riski, saskaņā ar standartizēto tirgus riska pieeju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši ņemot vērā tās 329. panta 3. punkta trešo daļu, 352. panta 6. punkta trešo daļu un 358. panta 4. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā Regulā (ES) Nr. 575/2013 ietvertās pilnvaras izstrādāt vairākas metodes, lai pašu kapitāla prasībās papildus delta riskam atspoguļotu citus riskus “tā, lai tiktu ievērots samērīgums attiecībā pret iestāžu darbību apmēru un sarežģītību iespējas līgumu un regulētā tirgū tirgotu garantiju jomā”, ir lietderīgi izstrādāt dažādu profilu iestādēm piemērojamas pieejas ar atšķirīgām sarežģītības un riska jutīguma pakāpēm. Tādēļ, lai novērtētu iespējas līgumu un regulētā tirgū tirgotu garantiju riskus, kas nav delta riski, ir lietderīgi paredzēt šādas trīs pieaugošas sarežģītības secībā izkārtotas pieejas: i) vienkāršotā pieeja; ii) “delta plus” pieeja; un iii) scenārija pieeja. Šis regulējums ir balstīts uz trīs pieejām un lielā mērā īsteno sistēmu, ko Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (BCBS) paredzējusi attiecībā uz riskiem, kas nav delta riski, un tajā ir veikti nepieciešamie pielāgojumi, lai ņemtu vērā Regulu (ES) Nr. 575/2013. Tas dod papildu priekšrocības attiecībā uz saskaņotības nodrošināšanu starp Savienības noteikumiem un starptautiski saskaņotiem obligātajiem standartiem. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā Regulā (ES) Nr. 575/2013 ietvertās pilnvaras izstrādāt vairākas metodes, lai pašu kapitāla prasībās papildus delta riskam atspoguļotu citus riskus “tā, lai tiktu ievērots samērīgums attiecībā pret iestāžu darbību apmēru un sarežģītību iespējas līgumu un regulētā tirgū tirgotu garantiju jomā”, ir lietderīgi izstrādāt dažādu profilu iestādēm piemērojamas pieejas ar atšķirīgām sarežģītības un riska jutīguma pakāpēm. Tādēļ, lai novērtētu iespējas līgumu un regulētā tirgū tirgotu garantiju riskus, kas nav delta riski, ir lietderīgi paredzēt šādas trīs pieaugošas sarežģītības secībā izkārtotas pieejas: i) vienkāršotā pieeja; ii) “delta plus” pieeja; un iii) scenārija pieeja. Šis regulējums ir balstīts uz trīs pieejām un lielā mērā īsteno sistēmu, ko Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (BCBS) paredzējusi attiecībā uz riskiem, kas nav delta riski, un tajā ir veikti nepieciešamie pielāgojumi, lai ņemtu vērā Regulu (ES) Nr. 575/2013. Tas dod papildu priekšrocības attiecībā uz saskaņotības nodrošināšanu starp Savienības noteikumiem un starptautiski saskaņotiem obligātajiem standartiem.

| (2) | Tā kā “delta plus” pieeju izmantojošajām iestādēm ir jābūt iespējai attiecībā uz iespējas līgumiem, kas nav nepārtraukti, piemērot procedūru, kura būtu jūtīgākā pret risku, tām noteiktos apstākļos un ne tikai grupu, bet arī atsevišķu juridisko personu ietvaros vajadzētu būt iespējai kombinēti izmantot iespējas līgumu un regulētā tirgū tirgotu garantiju riska novērtēšanai paredzētās pieejas. Tomēr, lai novērstu iespējamību, ka iestādes nolūkā mazināt to pašu kapitāla prasības pieejas izmanto selektīvi, pieeju individuāla kombinēšana būtu pieļaujama vienīgi ar nosacījumu, ka iestādes pirms pieeju izmantošanas precizē katras pieejas piemērošanas jomu, lai nodrošinātu konsekventu piemērošanu laika gaitā. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā “delta plus” pieeju izmantojošajām iestādēm ir jābūt iespējai attiecībā uz iespējas līgumiem, kas nav nepārtraukti, piemērot procedūru, kura būtu jūtīgākā pret risku, tām noteiktos apstākļos un ne tikai grupu, bet arī atsevišķu juridisko personu ietvaros vajadzētu būt iespējai kombinēti izmantot iespējas līgumu un regulētā tirgū tirgotu garantiju riska novērtēšanai paredzētās pieejas. Tomēr, lai novērstu iespējamību, ka iestādes nolūkā mazināt to pašu kapitāla prasības pieejas izmanto selektīvi, pieeju individuāla kombinēšana būtu pieļaujama vienīgi ar nosacījumu, ka iestādes pirms pieeju izmantošanas precizē katras pieejas piemērošanas jomu, lai nodrošinātu konsekventu piemērošanu laika gaitā.

| (3) | Ar iespējas līgumiem un regulētā tirgū tirgotām garantijām saistītie riski, kas nav delta riski, cita starpā var ietvert no instrumenta gamma izmaiņām izrietošus riskus, kuri saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu saukti par “gamma risku”“konveksitātes risku”; no instrumenta vega koeficienta izmaiņām izrietošus riskus, kuri saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu saukti par “vega risku” vai “svārstīguma risku”; no procentu likmju izmaiņām izrietošus riskus, kuri saukti par “procentu likmes risku” vai “ro risku”; ko gamma riskā neietverta nelinearitāte un grozā ietilpstošu iespējas līgumu vai regulētā tirgū tirgotu garantiju izsecinātas korelācijas risku. No šiem riskiem tikai gamma un vega riski ir tik būtiski, lai pat sarežģītāku iestāžu gadījumā pamatotu pašu kapitāla prasību noteikšanu, un tādēļ pašu kapitāla prasību aprēķins būtu jāattiecina tikai uz šo veidu riskiem. Regulā (ES) Nr. 575/2013 iestādēm ir noteikts pienākums no to kompetentās iestādes saņemt iepriekšēju atļauju izmantot iekšējo modeli, lai aprēķinātu delta. Tomēr riska, kas nav delta risks, pieejas izmantošanu ir jāuzrauga un jānovērtē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (2) noteikto uzraudzības pārbaudi un iestāžu novērtēšanas procedūru. Turklāt, tā kā scenārija pieeja ir sarežģītāka, tai ir nepieciešama ciešāka kompetento iestāžu veikta uzraudzība, un līdz ar to attiecībā uz veidu, kādā iestādes šo pieeju izmanto, gan pirms pirmās izmantošanas, gan pastāvīgi būtu jānosaka konkrēti piemērošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(3)

Ar iespējas līgumiem un regulētā tirgū tirgotām garantijām saistītie riski, kas nav delta riski, cita starpā var ietvert no instrumenta gamma izmaiņām izrietošus riskus, kuri saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu saukti par “gamma risku”“konveksitātes risku”; no instrumenta vega koeficienta izmaiņām izrietošus riskus, kuri saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu saukti par “vega risku” vai “svārstīguma risku”; no procentu likmju izmaiņām izrietošus riskus, kuri saukti par “procentu likmes risku” vai “ro risku”; ko gamma riskā neietverta nelinearitāte un grozā ietilpstošu iespējas līgumu vai regulētā tirgū tirgotu garantiju izsecinātas korelācijas risku. No šiem riskiem tikai gamma un vega riski ir tik būtiski, lai pat sarežģītāku iestāžu gadījumā pamatotu pašu kapitāla prasību noteikšanu, un tādēļ pašu kapitāla prasību aprēķins būtu jāattiecina tikai uz šo veidu riskiem. Regulā (ES) Nr. 575/2013 iestādēm ir noteikts pienākums no to kompetentās iestādes saņemt iepriekšēju atļauju izmantot iekšējo modeli, lai aprēķinātu delta. Tomēr riska, kas nav delta risks, pieejas izmantošanu ir jāuzrauga un jānovērtē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (2) noteikto uzraudzības pārbaudi un iestāžu novērtēšanas procedūru. Turklāt, tā kā scenārija pieeja ir sarežģītāka, tai ir nepieciešama ciešāka kompetento iestāžu veikta uzraudzība, un līdz ar to attiecībā uz veidu, kādā iestādes šo pieeju izmanto, gan pirms pirmās izmantošanas, gan pastāvīgi būtu jānosaka konkrēti piemērošanas nosacījumi.

| (4) | Tā kā Regulas (ES) Nr. 575/2013 330. pants par procedūru, ko piemēro fiksētas-peldošas procentu likmes mijmaiņas līgumiem, ir piemērojams tikai procentu likmes riska vajadzībām, tas nebūtu jāņem vērā attiecībā uz dažiem finanšu instrumentiem, piemēram, mijmaiņas iespējas līgumiem. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā Regulas (ES) Nr. 575/2013 330. pants par procedūru, ko piemēro fiksētas-peldošas procentu likmes mijmaiņas līgumiem, ir piemērojams tikai procentu likmes riska vajadzībām, tas nebūtu jāņem vērā attiecībā uz dažiem finanšu instrumentiem, piemēram, mijmaiņas iespējas līgumiem.

| (5) | Šīs regulas noteikumi ir cieši savstarpēji saistīti, jo tie visi attiecas uz riska, kas nav delta risks, novērtēšanu iespējas līgumiem un tirgū tirgotām garantijām, kuras saistītas ar dažādiem pamatā esošajiem instrumentiem. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaicīgi, un sekmētu to, ka personām, uz kurām attiecas šie pienākumi, ir iespējams to visaptverošs pārskats un viegla piekļuve tiem, ir vēlams visus Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētos tehniskos standartus attiecībā uz šo jautājumu iekļaut vienā regulā. |
| --- | --- |

(5)

Šīs regulas noteikumi ir cieši savstarpēji saistīti, jo tie visi attiecas uz riska, kas nav delta risks, novērtēšanu iespējas līgumiem un tirgū tirgotām garantijām, kuras saistītas ar dažādiem pamatā esošajiem instrumentiem. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaicīgi, un sekmētu to, ka personām, uz kurām attiecas šie pienākumi, ir iespējams to visaptverošs pārskats un viegla piekļuve tiem, ir vēlams visus Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētos tehniskos standartus attiecībā uz šo jautājumu iekļaut vienā regulā.

| (6) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvu tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvu tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.

| (7) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pašu kapitāla prasību noteikšana attiecībā uz iespējas līgumu un tirgū tirgotu garantiju risku, kas nav delta risks

1.   Iestādes aprēķina savas tirgus riska pašu kapitāla prasības saistībā ar iespējas līgumu un tirgū tirgotu garantiju risku, kas nav delta risks, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 329. panta 3. punktu, 352. panta 6. punktu un 358. panta 4. punktu, izmantojot vienu no šādām pieejām:

| a) | vienkāršotā pieeja, kā noteikts šīs regulas 2. un 3. pantā; |
| --- | --- |

a)

vienkāršotā pieeja, kā noteikts šīs regulas 2. un 3. pantā;

| b) | “delta plus” pieeja, kā noteikts šīs regulas 4., 5. un 6. pantā; |
| --- | --- |

b)

“delta plus” pieeja, kā noteikts šīs regulas 4., 5. un 6. pantā;

| c) | scenārija pieeja, kā noteikts šīs regulas 7., 8. un 9. pantā. |
| --- | --- |

c)

scenārija pieeja, kā noteikts šīs regulas 7., 8. un 9. pantā.

2.   Konsolidēti aprēķinot pašu kapitāla prasības, iestādes var kombinēti izmantot dažādas pieejas. Individuāli aprēķinot pašu kapitāla prasības, iestādes atbilstīgi 4. līdz 9. panta nosacījumiem var kombinēti izmantot tikai scenārija pieeju un delta plus pieeju.

3.   Lai veiktu 1. punktā minēto aprēķinu, iestādes veic šādus pasākumus:

| a) | iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju grozus sadala pa to pamatelementiem; |
| --- | --- |

a)

iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju grozus sadala pa to pamatelementiem;

| b) | maksimālās robežvērtības un minimumus vai citus iespējas līgumus, kas uz procentu likmēm attiecas dažādās dienās, sadala, attiecībā uz dažādiem laikposmiem izveidojot neatkarīgu iespēju līgumu ķēdi (caplets un floorlets); |
| --- | --- |

b)

maksimālās robežvērtības un minimumus vai citus iespējas līgumus, kas uz procentu likmēm attiecas dažādās dienās, sadala, attiecībā uz dažādiem laikposmiem izveidojot neatkarīgu iespēju līgumu ķēdi (caplets un floorlets);

| c) | iespējas līgumus vai tirgū tirgotas garantijas attiecībā uz fiksētas-peldošas procentu likmes mijmaiņas līgumiem pielīdzina iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām attiecībā uz mijmaiņas līguma fiksētās procentu likmes pozīciju; |
| --- | --- |

c)

iespējas līgumus vai tirgū tirgotas garantijas attiecībā uz fiksētas-peldošas procentu likmes mijmaiņas līgumiem pielīdzina iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām attiecībā uz mijmaiņas līguma fiksētās procentu likmes pozīciju;

| d) | iespējas līgumus vai tirgū tirgotas garantijas, kas attiecas uz vairākiem 5. panta 3. punktā aprakstītajiem pamatā esošajiem instrumentiem, pielīdzina iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju grozam, kurā katram iespēju līgumam ir atsevišķs noteikts pamatā esošais instruments. |
| --- | --- |

d)

iespējas līgumus vai tirgū tirgotas garantijas, kas attiecas uz vairākiem 5. panta 3. punktā aprakstītajiem pamatā esošajiem instrumentiem, pielīdzina iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju grozam, kurā katram iespēju līgumam ir atsevišķs noteikts pamatā esošais instruments.

2. pants

Vienkāršotās pieejas piemērošanas nosacījumi

Iestādes, kas tikai iegādājas iespējas līgumus un tirgū tirgotas garantijas, var izmantot vienīgi vienkāršoto pieeju.

3. pants

Pašu kapitāla prasību noteikšana saskaņā ar vienkāršoto pieeju

1.   Iestādes, kas piemēro vienkāršoto pieeju, savas pašu kapitāla prasības attiecībā pret pirkšanas un pārdošanas iespējas līgumiem vai tirgū tirgotu garantiju risku, kas nav delta risks, aprēķina kā lielāko vērtību starp nulli un šādu vērtību starpību:

| a) | bruto summa, kā aprakstīts 2. līdz 5. punktā; |
| --- | --- |

a)

bruto summa, kā aprakstīts 2. līdz 5. punktā;

| b) | riska svērtā delta ekvivalenta summa, ko aprēķina kā pamatā esošā instrumenta tirgus vērtību, kas reizināta ar delta un tad reizināta ar vienu no šādiem attiecīgajiem svērumiem:






  i) | attiecībā uz vispārējo un specifisko kapitāla vērtspapīru risku vai procentu likmes risku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 2. nodaļu; |
| --- | --- | --- |

b)

riska svērtā delta ekvivalenta summa, ko aprēķina kā pamatā esošā instrumenta tirgus vērtību, kas reizināta ar delta un tad reizināta ar vienu no šādiem attiecīgajiem svērumiem:

i)

attiecībā uz vispārējo un specifisko kapitāla vērtspapīru risku vai procentu likmes risku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 2. nodaļu;

| ii) | attiecībā uz preču risku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 4. nodaļu; un |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz preču risku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 4. nodaļu; un

| iii) | attiecībā uz ārvalstu valūtas kursa risku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 3. nodaļu. |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz ārvalstu valūtas kursa risku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 3. nodaļu.

2.   Attiecībā uz iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām, kas ietilpst kādā no šādām divām kategorijām, 1. punktā minēto bruto summu nosaka saskaņā ar 3. līdz 4. punktu:

| a) | pircējam termiņa beigās vai jebkurā brīdī pirms termiņa beigām ir beznosacījumu tiesības pamatā esošo aktīvu pirkt par iepriekš noteiktu cenu un pārdevējam ir pienākums izpildīt pircēja pieprasījumu (“vienkārši pirkšanas iespējas līgumi vai tirgū tirgotas garantijas”); |
| --- | --- |

a)

pircējam termiņa beigās vai jebkurā brīdī pirms termiņa beigām ir beznosacījumu tiesības pamatā esošo aktīvu pirkt par iepriekš noteiktu cenu un pārdevējam ir pienākums izpildīt pircēja pieprasījumu (“vienkārši pirkšanas iespējas līgumi vai tirgū tirgotas garantijas”);

| b) | pircējam ir beznosacījumu tiesības pārdot pamatā esošo aktīvu tādā pašā veidā, kā aprakstīts a) apakšpunktā (“vienkārši pārdošanas iespējas līgumi vai tirgū tirgotas garantijas”). |
| --- | --- |

b)

pircējam ir beznosacījumu tiesības pārdot pamatā esošo aktīvu tādā pašā veidā, kā aprakstīts a) apakšpunktā (“vienkārši pārdošanas iespējas līgumi vai tirgū tirgotas garantijas”).

3.   Šā panta 1. punktā minēto bruto summu aprēķina kā maksimālo vērtību starp nulli un pamatā esošā vērtspapīra tirgus vērtību, kas reizināta ar pamatā esošā instrumenta specifisko un vispārējo tirgus riska pašu kapitāla prasību summu, no kuras atņemta peļņa – ja tāda ir –, kas rodas no iespējas līguma tūlītējas izpildes (“ar pozitīvu iekšējo vērtību” jeb in the money), ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

| a) | iespējas līgums vai tirgū tirgota garantija ietver tiesības pārdot pamatā esošo aktīvu (“pārdošanas iespējas līguma garā pozīcija”) un ir kombinēti ar līdzdalībām pamatā esošajā aktīvā (“garā pozīcija pamatā esošajā instrumentā”); |
| --- | --- |

a)

iespējas līgums vai tirgū tirgota garantija ietver tiesības pārdot pamatā esošo aktīvu (“pārdošanas iespējas līguma garā pozīcija”) un ir kombinēti ar līdzdalībām pamatā esošajā aktīvā (“garā pozīcija pamatā esošajā instrumentā”);

| b) | iespējas līgums vai tirgū tirgota garantija ietver tiesības pirkt pamatā esošo aktīvu (“pirkšanas iespējas līguma garā pozīcija”) un ir kombinēti ar solījumu pārdot līdzdalības pamatā esošajā aktīvā (“īsā pozīcija pamatā esošajā aktīvā”). |
| --- | --- |

b)

iespējas līgums vai tirgū tirgota garantija ietver tiesības pirkt pamatā esošo aktīvu (“pirkšanas iespējas līguma garā pozīcija”) un ir kombinēti ar solījumu pārdot līdzdalības pamatā esošajā aktīvā (“īsā pozīcija pamatā esošajā aktīvā”).

4.   Ja iespējas līgums vai tirgū tirgotas garantijas ietver tiesības pirkt pamatā esošo aktīvu (“pirkšanas iespējas līguma garā pozīcija”) vai tiesības pārdot pamatā esošo aktīvu (“pārdošanas iespējas līguma garā pozīcija”), 1. punktā minētā bruto summa ir mazākā no šādām divām summām:

| a) | pamatā esošā vērtspapīra tirgus vērtība, kas reizināta ar pamatā esošā aktīva specifisko un vispārējo tirgus riska prasību summu; |
| --- | --- |

a)

pamatā esošā vērtspapīra tirgus vērtība, kas reizināta ar pamatā esošā aktīva specifisko un vispārējo tirgus riska prasību summu;

| b) | pozīcijas vērtībā, kas noteikta ar metodi novērtēšanai pēc tirgus cenas vai ar metodi novērtēšanai pēc modeļa atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 104. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktam (“iespējas līguma vai tirgū tirgotas garantijas tirgus vērtība”). |
| --- | --- |

b)

pozīcijas vērtībā, kas noteikta ar metodi novērtēšanai pēc tirgus cenas vai ar metodi novērtēšanai pēc modeļa atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 104. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktam (“iespējas līguma vai tirgū tirgotas garantijas tirgus vērtība”).

5.   Visa veida iespējas līgumiem vai tirgū tirgotajām garantijām, kam nepiemīt šā panta 2. punktā minētās iezīmes, 1. punktā minētā bruto summa ir iespējas līguma vai tirgū tirgotas garantijas tirgus vērtība.

4. pants

Pārskats par pašu kapitāla prasību noteikšanu saskaņā ar delta plus pieeju

1.   Ja iestādes izvēlas piemērot delta plus pieeju attiecībā uz iespēju līgumiem un tirgū tirgotām garantijām, kuru gamma ir nepārtraukta funkcija pamatā esošā instrumenta cenā un kuru vega ir nepārtraukta funkcija izsecinātajā svārstīgumā (“nepārtraukti iespējas līgumi un tirgu tirgotas garantijas”), pašu kapitāla prasības attiecībā uz iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju risku, kas nav delta risks, aprēķina kā šādu prasību summu:

| a) | pašu kapitāla prasības attiecībā uz daļēju delta atvasinājumu ar atsauci uz pamatā esošā instrumenta cenu, kurš obligāciju iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju gadījumā ir daļējs delta atvasinājums ar atsauci uz pamatā esošās obligācijas ienesīgumu atlikušajā termiņā un mijmaiņas iespējas līgumu gadījumā – daļējs delta atvasinājums ar atsauci uz mijmaiņas darījuma likmi; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla prasības attiecībā uz daļēju delta atvasinājumu ar atsauci uz pamatā esošā instrumenta cenu, kurš obligāciju iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju gadījumā ir daļējs delta atvasinājums ar atsauci uz pamatā esošās obligācijas ienesīgumu atlikušajā termiņā un mijmaiņas iespējas līgumu gadījumā – daļējs delta atvasinājums ar atsauci uz mijmaiņas darījuma likmi;

| b) | prasības attiecībā uz pirmo daļējo atvasinājumu no iespējas līguma vai tirgū tirgotas garantijas vērtības ar atsauci uz izsecināto svārstīgumu. |
| --- | --- |

b)

prasības attiecībā uz pirmo daļējo atvasinājumu no iespējas līguma vai tirgū tirgotas garantijas vērtības ar atsauci uz izsecināto svārstīgumu.

2.   Par izsecināto svārstīgumu uzskata svārstīguma vērtību iespējas līguma vai tirgū tirgotas garantijas cenu noteikšanas formulā, kurā, ņemot vērā konkrētu cenu noteikšanas modeli un visus pārējos novērojamos cenu noteikšanas parametrus, iespējas līguma vai tirgū tirgotas garantijas teorētiskā cena ir vienāda ar to tirgus vērtību, un “tirgus vērtību” saprot 3. panta 4. punkta nozīmē.

3.   Pašu kapitāla prasības attiecībā uz risku, kas nav delta risks un kas ir saistīts ar iespēju līgumiem un tirgū tirgotām garantijām, kuri nav nepārtraukti, nosaka šādi:

| a) | ja iespējas līgumi vai tirgū tirgotas garantijas ir pirktas – kā maksimālo vērtību starp nulli un šādu vērtību starpību:






  i) | iespējas līguma vai tirgū tirgotas garantijas tirgus vērtība 3. panta 4. punkta nozīmē; |
| --- | --- | --- |

a)

ja iespējas līgumi vai tirgū tirgotas garantijas ir pirktas – kā maksimālo vērtību starp nulli un šādu vērtību starpību:

i)

iespējas līguma vai tirgū tirgotas garantijas tirgus vērtība 3. panta 4. punkta nozīmē;

| ii) | riska svērtā delta ekvivalenta summa 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

ii)

riska svērtā delta ekvivalenta summa 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē;

| b) | ja iespējas līgumi vai tirgū tirgotas garantijas tikušas pārdotas – kā maksimālo vērtību starp nulli un šādu vērtību starpību:






  i) | pamatā esošā aktīva attiecīgā tirgus vērtība, kas ir vai nu maksimāli iespējamais maksājums termiņa beigās, ja tas ir līgumiski noteikts, vai pamatā esošā aktīva tirgus vērtība vai efektīvā nosacītā vērtība, ja maksimāli iespējamais maksājums nav līgumiski noteikts; |
| --- | --- | --- |

b)

ja iespējas līgumi vai tirgū tirgotas garantijas tikušas pārdotas – kā maksimālo vērtību starp nulli un šādu vērtību starpību:

i)

pamatā esošā aktīva attiecīgā tirgus vērtība, kas ir vai nu maksimāli iespējamais maksājums termiņa beigās, ja tas ir līgumiski noteikts, vai pamatā esošā aktīva tirgus vērtība vai efektīvā nosacītā vērtība, ja maksimāli iespējamais maksājums nav līgumiski noteikts;

| ii) | riska svērtā delta ekvivalenta summa 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

ii)

riska svērtā delta ekvivalenta summa 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

4.   Pašu kapitāla prasību aprēķinā izmantoto gamma un vega vērtību aprēķina, izmantojot atbilstošu cenu noteikšanas modeli, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 329. panta 1. punktā, 352. panta 1. punktā un 358. panta 3. punktā. Ja gamma vai vega nav aprēķināma saskaņā ar šo punktu, kapitāla prasības attiecībā uz riskiem, kas nav delta riski, aprēķina saskaņā ar 3. punktu.

5. pants

Pašu kapitāla prasību noteikšana gamma riskam saskaņā ar delta plus pieeju

1.   4. panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanas nolūkā pašu kapitāla prasības gamma riskam aprēķina, izmantojot procedūru, kurā ir šādi secīgi pasākumi:

| a) | katram atsevišķajam iespējas līgumam vai tirgū tirgotajai garantijai aprēķina gamma ietekmi; |
| --- | --- |

a)

katram atsevišķajam iespējas līgumam vai tirgū tirgotajai garantijai aprēķina gamma ietekmi;

| b) | atsevišķu iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju gamma ietekmes, kas attiecas uz to pašu noteikto pamatā esošā instrumenta veidu, summē; |
| --- | --- |

b)

atsevišķu iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju gamma ietekmes, kas attiecas uz to pašu noteikto pamatā esošā instrumenta veidu, summē;

| c) | pašu kapitāla prasības gamma riskam ir visu no b) pasākuma izrietošo negatīvo vērtību absolūtā vērtība. No b) pasākuma izrietošās pozitīvas vērtības neņem vērā. |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla prasības gamma riskam ir visu no b) pasākuma izrietošo negatīvo vērtību absolūtā vērtība. No b) pasākuma izrietošās pozitīvas vērtības neņem vērā.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā pasākuma nolūkos gamma ietekmi aprēķina saskaņā ar formulu, kas aprakstīta I pielikumā.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā pasākuma nolūkos noteikts pamatā esošā instrumenta veids ir:

| a) | attiecībā uz procentu likmēm vienā valūtā – katrs termiņa intervāls saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 339. panta 2. tabulu; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz procentu likmēm vienā valūtā – katrs termiņa intervāls saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 339. panta 2. tabulu;

| b) | attiecībā kapitāla vērtspapīriem un akciju indeksiem – katrs tirgus atbilstīgi noteikumiem, kas jāizstrādā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 341. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā kapitāla vērtspapīriem un akciju indeksiem – katrs tirgus atbilstīgi noteikumiem, kas jāizstrādā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 341. panta 3. punktu;

| c) | attiecībā uz ārvalstu valūtām un zeltu – katrs valūtas pāris un zelts; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz ārvalstu valūtām un zeltu – katrs valūtas pāris un zelts;

| d) | attiecībā uz precēm – preces, ko uzskata par identiskām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 357. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz precēm – preces, ko uzskata par identiskām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 357. panta 4. punktu.

6. pants

Pašu kapitāla prasību noteikšana vega riskam saskaņā ar delta plus pieeju

4. panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanas nolūkā pašu kapitāla prasības vega riskam aprēķina, izmantojot procedūru, kurā ir šādi secīgi pasākumi:

| a) | attiecībā uz katru atsevišķu iespējas līgumu nosaka vega vērtību; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz katru atsevišķu iespējas līgumu nosaka vega vērtību;

| b) | attiecībā uz katru atsevišķu iespējas līgumu aprēķina sagaidāmās plus/mīnus 25 % izmaiņas izsecinātajā svārstīgumā, un izsecinātais svārstīgums saprotams 4. panta 2. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz katru atsevišķu iespējas līgumu aprēķina sagaidāmās plus/mīnus 25 % izmaiņas izsecinātajā svārstīgumā, un izsecinātais svārstīgums saprotams 4. panta 2. punkta nozīmē;

| c) | attiecībā uz katru atsevišķu iespējas līgumu no a) punktā minētā pasākuma izrietošo vega vērtību reizina ar tām sagaidāmajām izmaiņām izsecinātais svārstīgums, kas izriet no b) apakšpunktā minētā pasākuma; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz katru atsevišķu iespējas līgumu no a) punktā minētā pasākuma izrietošo vega vērtību reizina ar tām sagaidāmajām izmaiņām izsecinātais svārstīgums, kas izriet no b) apakšpunktā minētā pasākuma;

| d) | attiecībā uz katru noteikto pamatā esošā instrumenta veidu saskaņā ar 5. panta 3. punktu vērtības, kas izriet no c) apakšpunktā minētā pasākuma, summē; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz katru noteikto pamatā esošā instrumenta veidu saskaņā ar 5. panta 3. punktu vērtības, kas izriet no c) apakšpunktā minētā pasākuma, summē;

| e) | kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz vega risku ir no d) apakšpunktā minētā pasākuma izrietošo absolūto vērtību summa. |
| --- | --- |

e)

kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz vega risku ir no d) apakšpunktā minētā pasākuma izrietošo absolūto vērtību summa.

7. pants

Scenārija pieejas piemērošanas nosacījumi

Iestādes var izmantot scenārija pieeju, ja tās izpilda visas šādas prasības:

| a) | tās ir izveidojušas riska kontroles struktūrvienību, kas uzrauga iestāžu iespējas līgumu portfeļa risku un par rezultātiem ziņo pārvaldībai; |
| --- | --- |

a)

tās ir izveidojušas riska kontroles struktūrvienību, kas uzrauga iestāžu iespējas līgumu portfeļa risku un par rezultātiem ziņo pārvaldībai;

| b) | tās ir paziņojušas kompetentajām iestādēm par iepriekš noteiktu riska darījumu apjomu, kam šī pieeja tiks konsekventi piemērota laika gaitā; |
| --- | --- |

b)

tās ir paziņojušas kompetentajām iestādēm par iepriekš noteiktu riska darījumu apjomu, kam šī pieeja tiks konsekventi piemērota laika gaitā;

| c) | tās integrē scenārija pieejas rezultātus iekšējos ziņojumos iestādes pārvaldībai. |
| --- | --- |

c)

tās integrē scenārija pieejas rezultātus iekšējos ziņojumos iestādes pārvaldībai.

Šā panta c) punkta nolūkos iestādes definē precīzas pozīcijas, kam piemēro scenārija pieeju, tostarp produkta veidu vai noteikto nodaļu un portfeli, šādām pozīcijām piemēroto īpašo riska pārvaldības pieeju, šādām pozīcijām piemēroto specializēto IT lietojumprogrammu un pamatojumu par scenārija pieejas izmantošanu attiecībā uz šīm pozīcijām salīdzinājumā ar tām pozīcijām, kurām piemēro citas pieejas.

8. pants

Scenārija matricas noteikšana saskaņā ar scenārija pieeju

1.   Iestāde attiecībā uz katru noteikto pamatā esošā instrumenta veidu, kā minēts 5. panta 3. punktā, nosaka scenārija matricu, kurā ietverts scenāriju kopums.

2.   Pirmā scenārija matricas dimensijas pamatā ir esošā instrumenta cenu izmaiņas virs un zem tā pašreizējās vērtības. Šajā izmaiņu diapazonā ietver šādu informāciju:

| a) | procentu likmju iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām – plus/mīnus sagaidāmās izmaiņas procentu likmēs atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 339. panta 2. tabulas 5. slejā; |
| --- | --- |

a)

procentu likmju iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām – plus/mīnus sagaidāmās izmaiņas procentu likmēs atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 339. panta 2. tabulas 5. slejā;

| b) | iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām attiecībā uz kapitāla vērtspapīriem vai kapitāla vērtspapīru indeksiem – plus/mīnus Regulas (ES) Nr. 575/2013 343. pantā norādītais svērums; |
| --- | --- |

b)

iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām attiecībā uz kapitāla vērtspapīriem vai kapitāla vērtspapīru indeksiem – plus/mīnus Regulas (ES) Nr. 575/2013 343. pantā norādītais svērums;

| c) | ārvalstu valūtas un zelta iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām – plus/mīnus Regulas (ES) Nr. 575/2013 351. pantā norādītie svērumi vai, ja piemērojams, plus/mīnus Regulas (ES) Nr. 575/2013 354. pantā norādītie svērumi; |
| --- | --- |

c)

ārvalstu valūtas un zelta iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām – plus/mīnus Regulas (ES) Nr. 575/2013 351. pantā norādītie svērumi vai, ja piemērojams, plus/mīnus Regulas (ES) Nr. 575/2013 354. pantā norādītie svērumi;

| d) | preču iespējas līgumiem (tirgū tirgotām garantijām) – plus/mīnus Regulas (ES) Nr. 575/2013 360. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītais svērums. |
| --- | --- |

d)

preču iespējas līgumiem (tirgū tirgotām garantijām) – plus/mīnus Regulas (ES) Nr. 575/2013 360. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītais svērums.

3.   Pamatā esošā instrumenta cenas izmaiņu scenārijus nosaka ar vismaz septiņu punktu režģi, kas ietver pašreizējo novērojumu un sadala 2. punktā norādīto diapazonu vienādos intervālos.

4.   Otro scenārija matricas dimensiju nosaka svārstīguma izmaiņas. Svārstību izmaiņas diapazons ir plus/mīnus 25 % no izsecinātā svārstīguma, un ar izsecināto svārstīgumu saprot 4. panta 2. punktā minēto. Šo diapazonu sadala vismaz trīs punktu režģī, kurā ietverta 0 % izmaiņa un kurā diapazons ir sadalīts vienādos intervālos.

5.   Scenārija matricu nosaka ar visām iespējamajām 3. un 4. punktā minētajām kombinācijām. Katra kombinācija veido vienu scenāriju.

9. pants

Pašu kapitāla prasību noteikšana saskaņā ar scenārija pieeju

Saskaņā ar scenārija pieeju pašu kapitāla prasība attiecībā uz iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju risku, kas nav delta risks, aprēķina, izmantojot procedūru, kurā ir šādi secīgi pasākumi:

| a) | attiecībā uz katru atsevišķo iespējas līgumu vai tirgū tirgoto garantiju piemēro visus 8. pantā minētos scenārijus, lai aprēķinātu simulētos neto guvumus vai zaudējumus katra scenārija gadījumā. Šo simulāciju veic, izmantojot pilnas pārvērtēšanas metodes – imitējot cenu izmaiņas ar cenu noteikšanas modeļiem un nepaļaujoties uz šo modeļu lokālām aproksimācijām; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz katru atsevišķo iespējas līgumu vai tirgū tirgoto garantiju piemēro visus 8. pantā minētos scenārijus, lai aprēķinātu simulētos neto guvumus vai zaudējumus katra scenārija gadījumā. Šo simulāciju veic, izmantojot pilnas pārvērtēšanas metodes – imitējot cenu izmaiņas ar cenu noteikšanas modeļiem un nepaļaujoties uz šo modeļu lokālām aproksimācijām;

| b) | attiecībā uz katru noteikto pamatā esošā instrumenta veidu, kā minēts 5. panta 3. punktā, summē a) apakšpunktā minētā aprēķina rezultātā iegūtās vērtības ar atsauci uz individuālajiem scenārijiem; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz katru noteikto pamatā esošā instrumenta veidu, kā minēts 5. panta 3. punktā, summē a) apakšpunktā minētā aprēķina rezultātā iegūtās vērtības ar atsauci uz individuālajiem scenārijiem;

| c) | attiecībā uz katru noteikto pamatā esošā instrumenta veidu, kā minēts 5. panta 3. punktā, “attiecīgo scenāriju” aprēķina kā scenāriju, kurā b) pasākumā noteiktās vērtības rada lielākos zaudējumus vai mazākos ieguvumus, ja zaudējumu nav; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz katru noteikto pamatā esošā instrumenta veidu, kā minēts 5. panta 3. punktā, “attiecīgo scenāriju” aprēķina kā scenāriju, kurā b) pasākumā noteiktās vērtības rada lielākos zaudējumus vai mazākos ieguvumus, ja zaudējumu nav;

| d) | attiecībā uz katru noteikto pamatā esošā instrumenta veidu, kā minēts 5. panta 3. punktā, pašu kapitāla prasības aprēķina saskaņā ar II pielikumā aprakstīto formulu; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz katru noteikto pamatā esošā instrumenta veidu, kā minēts 5. panta 3. punktā, pašu kapitāla prasības aprēķina saskaņā ar II pielikumā aprakstīto formulu;

| e) | kopējā pašu kapitāla prasība attiecībā uz iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju risku, kas nav delta risks, ir d) punktā minētā aprēķina rezultātā iegūtās pašu kapitāla prasības attiecībā uz visiem noteiktajiem pamatā esošā instrumenta veidiem, kā minēts 5. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

e)

kopējā pašu kapitāla prasība attiecībā uz iespējas līgumu vai tirgū tirgotu garantiju risku, kas nav delta risks, ir d) punktā minētā aprēķina rezultātā iegūtās pašu kapitāla prasības attiecībā uz visiem noteiktajiem pamatā esošā instrumenta veidiem, kā minēts 5. panta 3. punktā.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Regulas 5. panta 2. punkta piemērošanas nolūkos izmantojamā formula

Regulas 5. panta 2. punkta piemērošanas nolūkos izmantojamā formula:

Gamma ietekme = ^ × Gamma × VU2

kur VU:

| a) | attiecībā uz procentu likmju vai obligāciju iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām ir vienāds ar ienesīguma sagaidāmajām izmaiņām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 339. panta 2. tabulas 5. sleju; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz procentu likmju vai obligāciju iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām ir vienāds ar ienesīguma sagaidāmajām izmaiņām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 339. panta 2. tabulas 5. sleju;

| b) | attiecībā uz kapitāla vērtspapīru iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām un kapitāla vērtspapīru indeksiem ir pamatā esošā instrumenta tirgus vērtība, kas reizināta ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 343. pantā norādīto svērumu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz kapitāla vērtspapīru iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām un kapitāla vērtspapīru indeksiem ir pamatā esošā instrumenta tirgus vērtība, kas reizināta ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 343. pantā norādīto svērumu;

| c) | attiecībā uz ārvalstu valūtas un zelta iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām ir vienāds ar pamatā esošā instrumenta tirgus vērtību, kas aprēķināta pārskata valūtā un reizināta ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 351. pantā norādīto svērumu vai, ja piemērojams, Regulas (ES) Nr. 575/2013 354. pantā norādīto svērumu; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz ārvalstu valūtas un zelta iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām ir vienāds ar pamatā esošā instrumenta tirgus vērtību, kas aprēķināta pārskata valūtā un reizināta ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 351. pantā norādīto svērumu vai, ja piemērojams, Regulas (ES) Nr. 575/2013 354. pantā norādīto svērumu;

| d) | attiecībā uz preču iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām ir vienāds ar pamatā esošā instrumenta tirgus vērtību, kas reizināta ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 360. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādīto svērumu. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz preču iespējas līgumiem vai tirgū tirgotām garantijām ir vienāds ar pamatā esošā instrumenta tirgus vērtību, kas reizināta ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 360. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādīto svērumu.

---

II PIELIKUMS

Regulas 9. panta d) punkta piemērošanas nolūkos izmantojamā formula

Regulas 9. panta d) punkta piemērošanas nolūkos izmantojamā formula:

Pašu kapitāla prasība = – min (0,PC-DE)

kur:

| a) | PC (“cenas izmaiņa”) ir tādu iespējas līgumu cenas izmaiņu summa, kuriem ir vienāds noteiktais pamatā esošā instrumenta veids 5. panta 3. punkta nozīmē (negatīva zīme attiecībā uz zaudējumiem un pozitīva zīme attiecībā uz ieguvumiem) un kuri atbilst attiecīgajam scenārijam, kas noteikts ar 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta pasākumu; |
| --- | --- |

a)

PC (“cenas izmaiņa”) ir tādu iespējas līgumu cenas izmaiņu summa, kuriem ir vienāds noteiktais pamatā esošā instrumenta veids 5. panta 3. punkta nozīmē (negatīva zīme attiecībā uz zaudējumiem un pozitīva zīme attiecībā uz ieguvumiem) un kuri atbilst attiecīgajam scenārijam, kas noteikts ar 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta pasākumu;

| b) | DE ir “delta ietekme”, ko aprēķina šādi:
  DE = ADEV × PPCU |
| --- | --- |

b)

DE ir “delta ietekme”, ko aprēķina šādi:

DE = ADEV × PPCU

kur:

| i) | ADEV (“kopējā delta ekvivalenta vērtība”) ir iespējas līgumu, kuriem ir vienāds noteiktais pamatā esošā instrumenta veids 5. panta 3. punkta nozīmē, negatīvo vai pozitīvo delta koeficientu summa, kas reizināta ar līguma pamatā esošā instrumenta tirgus vērtību; |
| --- | --- |

i)

ADEV (“kopējā delta ekvivalenta vērtība”) ir iespējas līgumu, kuriem ir vienāds noteiktais pamatā esošā instrumenta veids 5. panta 3. punkta nozīmē, negatīvo vai pozitīvo delta koeficientu summa, kas reizināta ar līguma pamatā esošā instrumenta tirgus vērtību;

| ii) | PPCU (“pamatā esošā instrumenta procentuālā cenas izmaiņa”) ir pamatā esošā instrumenta – 5. panta 3. punkta nozīmē – procentuālā cenas izmaiņa, kas atbilst attiecīgajam ar 8. panta 2. punkta c) pasākumu noteiktajam scenārijam. |
| --- | --- |

ii)

PPCU (“pamatā esošā instrumenta procentuālā cenas izmaiņa”) ir pamatā esošā instrumenta – 5. panta 3. punkta nozīmē – procentuālā cenas izmaiņa, kas atbilst attiecīgajam ar 8. panta 2. punkta c) pasākumu noteiktajam scenārijam.

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/36

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 529/2014

(2014. gada 12. marts),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai novērtētu uz iekšējiem reitingiem balstītās pieejas un attīstītās mērīšanas pieejas paplašinājumu un izmaiņu būtiskumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši ņemot vērā 143. panta 5. punkta trešo daļu un 312. panta 4. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 3. punktu reitingu sistēmas piemērošanas joma ietver tāda veida riska darījumus, kuriem var noteikt reitingu saskaņā ar specifisku reitingu sistēmu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 3. punktu reitingu sistēmas piemērošanas joma ietver tāda veida riska darījumus, kuriem var noteikt reitingu saskaņā ar specifisku reitingu sistēmu.

| (2) | Regulā (ES) Nr. 575/2013 ir nošķirti uz iekšējiem reitingiem balstītas pieejas (IRB pieeja) un attīstītās mērīšanas pieejas (AMP) būtiski paplašinājumi vai izmaiņas, kurus nepieciešams apstiprināt, un visas pārējās izmaiņas, par kurām ir jāziņo. Attiecībā uz visām pārējām izmaiņām, par kurām jāziņo, Regulā (ES) Nr. 575/2013 nav norādes par paplašinājumu vai izmaiņas paziņošanas laiku, t. i., to, vai par izmaiņu būtu jāziņo pirms vai pēc tās īstenošanas. Būtu jāņem vērā tas, ka kompetentajām iestādēm nav nepieciešams būt iepriekš informētām par mazāk nozīmīgiem paplašinājumiem un izmaiņām. Turklāt būtu arī lietderīgāk un mazāk apgrūtinoši, ja iestādes apkopotu šādas mazāk nozīmīgas izmaiņas un informētu par tām kompetentās iestādes ik pēc noteikta laika. Patiesībā šādu uzraudzības praksi īsteno jau vairākās dalībvalstīs. Tādējādi paplašinājumi un izmaiņas, par kuriem jāziņo, būtu papildus jāsadala paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo pirms to īstenošanas, un paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo tikai pēc to īstenošanas. Tas turklāt dotu iespēju kompetentajām iestādēm savā ikdienas darbā pievērst vairāk uzmanības tādiem paplašinājumiem un izmaiņām, kuri var būtiski mainīt pašu kapitāla prasības, modeļu darbību vai reitingu sistēmas. Tas arī nodrošinātu, ka iestādes, pamatojoties uz risku orientētu uzraudzības pieeju, nodala ļoti būtiskus paplašinājumus un izmaiņas no mazāk būtiskiem paplašinājumiem un izmaiņām. Šāds sadalījums starp paplašinājumiem un izmaiņām, par kuriem jāziņo pirms to īstenošanas, un paplašinājumiem un izmaiņām, par kuriem jāziņo pēc to īstenošanas, būtu saprātīgs, ņemot vērā to, ka šāda paziņošana pirms īstenošanas ļautu kompetentajām iestādēm pārskatīt šīs regulas pareizu piemērošanu. Tas savukārt samazinātu iestādes uzraudzības slogu. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 575/2013 ir nošķirti uz iekšējiem reitingiem balstītas pieejas (IRB pieeja) un attīstītās mērīšanas pieejas (AMP) būtiski paplašinājumi vai izmaiņas, kurus nepieciešams apstiprināt, un visas pārējās izmaiņas, par kurām ir jāziņo. Attiecībā uz visām pārējām izmaiņām, par kurām jāziņo, Regulā (ES) Nr. 575/2013 nav norādes par paplašinājumu vai izmaiņas paziņošanas laiku, t. i., to, vai par izmaiņu būtu jāziņo pirms vai pēc tās īstenošanas. Būtu jāņem vērā tas, ka kompetentajām iestādēm nav nepieciešams būt iepriekš informētām par mazāk nozīmīgiem paplašinājumiem un izmaiņām. Turklāt būtu arī lietderīgāk un mazāk apgrūtinoši, ja iestādes apkopotu šādas mazāk nozīmīgas izmaiņas un informētu par tām kompetentās iestādes ik pēc noteikta laika. Patiesībā šādu uzraudzības praksi īsteno jau vairākās dalībvalstīs. Tādējādi paplašinājumi un izmaiņas, par kuriem jāziņo, būtu papildus jāsadala paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo pirms to īstenošanas, un paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo tikai pēc to īstenošanas. Tas turklāt dotu iespēju kompetentajām iestādēm savā ikdienas darbā pievērst vairāk uzmanības tādiem paplašinājumiem un izmaiņām, kuri var būtiski mainīt pašu kapitāla prasības, modeļu darbību vai reitingu sistēmas. Tas arī nodrošinātu, ka iestādes, pamatojoties uz risku orientētu uzraudzības pieeju, nodala ļoti būtiskus paplašinājumus un izmaiņas no mazāk būtiskiem paplašinājumiem un izmaiņām. Šāds sadalījums starp paplašinājumiem un izmaiņām, par kuriem jāziņo pirms to īstenošanas, un paplašinājumiem un izmaiņām, par kuriem jāziņo pēc to īstenošanas, būtu saprātīgs, ņemot vērā to, ka šāda paziņošana pirms īstenošanas ļautu kompetentajām iestādēm pārskatīt šīs regulas pareizu piemērošanu. Tas savukārt samazinātu iestādes uzraudzības slogu.

| (3) | Paplašinājumu vai izmaiņu būtiskums modeļos parasti ir atkarīgs no ierosinātā paplašinājuma vai izmaiņu veida un kategorijas (kas būtu jāatspoguļo kvalitātes kritērijos), kā arī no to potenciāla mainīt pašu kapitāla prasības vai, attiecīgā gadījumā, riska darījumu riska svērtās vērtības (kas būtu jāatspoguļo kvantitatīvajos kritērijos). Tādēļ visi kvantitatīvie kritēriji paplašinājumu vai izmaiņu būtiskuma pārskatīšanai būtu jānosaka kā robežvērtības, pamatojoties uz procentuālām izmaiņām pašu kapitāla prasībās, vai, attiecīgā gadījumā, riska darījumu riska svērtajās vērtībās pirms un pēc izmaiņas. |
| --- | --- |

(3)

Paplašinājumu vai izmaiņu būtiskums modeļos parasti ir atkarīgs no ierosinātā paplašinājuma vai izmaiņu veida un kategorijas (kas būtu jāatspoguļo kvalitātes kritērijos), kā arī no to potenciāla mainīt pašu kapitāla prasības vai, attiecīgā gadījumā, riska darījumu riska svērtās vērtības (kas būtu jāatspoguļo kvantitatīvajos kritērijos). Tādēļ visi kvantitatīvie kritēriji paplašinājumu vai izmaiņu būtiskuma pārskatīšanai būtu jānosaka kā robežvērtības, pamatojoties uz procentuālām izmaiņām pašu kapitāla prasībās, vai, attiecīgā gadījumā, riska darījumu riska svērtajās vērtībās pirms un pēc izmaiņas.

| (4) | Lai gan kvantitatīvā robežvērtība attiecībā uz AMP paplašinājumiem un izmaiņām vienkāršības labad būtu jāaprēķina, pamatojoties uz pašu kapitāla prasībām, tomēr robežvērtība IRB pieeju izmaiņām būtu jāaprēķina, pamatojoties uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām, lai izvairītos no tā, ka šīs robežvērtības nepamatoti ietekmē atšķirības veikto kredīta vērtību korekciju summās, kas iespaido pašu kapitāla prasības, bet ne riska darījumu riska svērtās vērtības. Turklāt kvantitatīvās robežvērtības būtu jāveido tā, lai tiktu ņemta vērā kopējā paplašinājumu vai izmaiņu ietekme uz nepieciešamo kapitālu, pamatojoties uz iekšējām pieejām, kā arī standartizētajām pieejām, lai atspoguļotu apjomu, kādā tiek izmantotas iekšējās pieejas attiecībā uz kopējām pašu kapitāla prasībām un riska darījumu riska svērtajām vērtībām. Tas attiecas uz visām robežvērtībām abās pieejās, izņemot otro robežvērtību, kas attiecībā uz IRB pieeju minēta 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā, un IRB pieejas iepriekšējas paziņošanas robežvērtību, kuras noteiktas, ņemot vērā ietekmi, ko rada riska darījumu riska svērto vērtību izmaiņas, uz kurām attiecas specifiska modeļa piemērošanas joma. Attiecīgās paplašinājuma vai izmaiņu ietekmes aprēķini – gan IRB pieejā, gan AMP – būtu jāveic, par atskaites punktu izmantojot vienu un to pašu laiku, ņemot vērā to, ka riska darījumu kopums (IRB pieejas gadījumā) un riska profils (AMP gadījumā) ir relatīvi stabili laikā. |
| --- | --- |

(4)

Lai gan kvantitatīvā robežvērtība attiecībā uz AMP paplašinājumiem un izmaiņām vienkāršības labad būtu jāaprēķina, pamatojoties uz pašu kapitāla prasībām, tomēr robežvērtība IRB pieeju izmaiņām būtu jāaprēķina, pamatojoties uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām, lai izvairītos no tā, ka šīs robežvērtības nepamatoti ietekmē atšķirības veikto kredīta vērtību korekciju summās, kas iespaido pašu kapitāla prasības, bet ne riska darījumu riska svērtās vērtības. Turklāt kvantitatīvās robežvērtības būtu jāveido tā, lai tiktu ņemta vērā kopējā paplašinājumu vai izmaiņu ietekme uz nepieciešamo kapitālu, pamatojoties uz iekšējām pieejām, kā arī standartizētajām pieejām, lai atspoguļotu apjomu, kādā tiek izmantotas iekšējās pieejas attiecībā uz kopējām pašu kapitāla prasībām un riska darījumu riska svērtajām vērtībām. Tas attiecas uz visām robežvērtībām abās pieejās, izņemot otro robežvērtību, kas attiecībā uz IRB pieeju minēta 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā, un IRB pieejas iepriekšējas paziņošanas robežvērtību, kuras noteiktas, ņemot vērā ietekmi, ko rada riska darījumu riska svērto vērtību izmaiņas, uz kurām attiecas specifiska modeļa piemērošanas joma. Attiecīgās paplašinājuma vai izmaiņu ietekmes aprēķini – gan IRB pieejā, gan AMP – būtu jāveic, par atskaites punktu izmantojot vienu un to pašu laiku, ņemot vērā to, ka riska darījumu kopums (IRB pieejas gadījumā) un riska profils (AMP gadījumā) ir relatīvi stabili laikā.

| (5) | Kompetentās iestādes var jebkurā laikā veikt piemērotus uzraudzības pasākumus attiecībā uz paziņotiem modeļa paplašinājumiem un izmaiņām, pamatojoties uz esošo atļauju izmantot iekšējās pieejas pastāvīgu pārskatīšanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (2) 101. pantā. No vienas puses, tas tiek darīts, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas, II sadaļas 3. nodaļas 6. iedaļā, Trešās daļas III sadaļas 4. nodaļā vai Trešās daļas IV sadaļas 5. nodaļā. No otras puses, noteikumi ir vajadzīgi, lai paredzētu izraisītājmehānismus jauniem apstiprinājumiem, paziņojumiem par paplašinājumiem un iekšējo pieeju izmaiņām. Šādiem noteikumiem nevajadzētu ietekmēt iekšējā modeļa uzraudzības pārskata pieejas vai administratīvos procesus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 8. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Kompetentās iestādes var jebkurā laikā veikt piemērotus uzraudzības pasākumus attiecībā uz paziņotiem modeļa paplašinājumiem un izmaiņām, pamatojoties uz esošo atļauju izmantot iekšējās pieejas pastāvīgu pārskatīšanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (2) 101. pantā. No vienas puses, tas tiek darīts, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas prasības, kas minētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 Trešās daļas, II sadaļas 3. nodaļas 6. iedaļā, Trešās daļas III sadaļas 4. nodaļā vai Trešās daļas IV sadaļas 5. nodaļā. No otras puses, noteikumi ir vajadzīgi, lai paredzētu izraisītājmehānismus jauniem apstiprinājumiem, paziņojumiem par paplašinājumiem un iekšējo pieeju izmaiņām. Šādiem noteikumiem nevajadzētu ietekmēt iekšējā modeļa uzraudzības pārskata pieejas vai administratīvos procesus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 8. punktā.

| (6) | Izmaiņas pastāvīgā iekšējo pieeju daļējā izmantošanā vai, attiecīgā gadījumā, secīgā iekšējo pieeju īstenošanā ir reglamentētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. un 150. pantā attiecībā uz IRB pieeju un Regulas (ES) Nr. 575/2013 314. pantā attiecībā uz AMP. Tāpēc šajā regulā šāda veida izmaiņas nebūtu jāreglamentē. |
| --- | --- |

(6)

Izmaiņas pastāvīgā iekšējo pieeju daļējā izmantošanā vai, attiecīgā gadījumā, secīgā iekšējo pieeju īstenošanā ir reglamentētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. un 150. pantā attiecībā uz IRB pieeju un Regulas (ES) Nr. 575/2013 314. pantā attiecībā uz AMP. Tāpēc šajā regulā šāda veida izmaiņas nebūtu jāreglamentē.

| (7) | Kompetento iestāžu atļauja attiecas uz pieejās izmantotajām metodēm, procesiem, pārbaudēm, datu vākšanu un informācijas tehnoloģiju sistēmām, tāpēc šajā regulā nebūtu jāreglamentē pastāvīga modeļu saskaņošana attiecībā uz izmantotā datu kopuma aprēķināšanu, pamatojoties uz apstiprinātām metodēm, procesiem, pārbaudēm, datu vākšanu un informācijas tehnoloģiju sistēmām. |
| --- | --- |

(7)

Kompetento iestāžu atļauja attiecas uz pieejās izmantotajām metodēm, procesiem, pārbaudēm, datu vākšanu un informācijas tehnoloģiju sistēmām, tāpēc šajā regulā nebūtu jāreglamentē pastāvīga modeļu saskaņošana attiecībā uz izmantotā datu kopuma aprēķināšanu, pamatojoties uz apstiprinātām metodēm, procesiem, pārbaudēm, datu vākšanu un informācijas tehnoloģiju sistēmām.

| (8) | Lai kompetentās iestādes varētu novērtēt, vai iestādes ir pareizi piemērojušas noteikumus par paplašinājumu un izmaiņu būtiskuma novērtēšanu, iestādēm būtu jāiesniedz kompetentajām iestādēm attiecīgi dokumenti. Lai šajā jomā mazinātu uzraudzības iestāžu slogu un palielinātu kompetento iestāžu procedūru efektivitāti un lietderīgumu, būtu jāparedz noteikumi ar mērķi precizēt prasības tiem dokumentiem, kas iesniedzami kopā ar pieteikumiem apstiprinājuma saņemšanai vai paplašinājumu un izmaiņu paziņojumiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai kompetentās iestādes varētu novērtēt, vai iestādes ir pareizi piemērojušas noteikumus par paplašinājumu un izmaiņu būtiskuma novērtēšanu, iestādēm būtu jāiesniedz kompetentajām iestādēm attiecīgi dokumenti. Lai šajā jomā mazinātu uzraudzības iestāžu slogu un palielinātu kompetento iestāžu procedūru efektivitāti un lietderīgumu, būtu jāparedz noteikumi ar mērķi precizēt prasības tiem dokumentiem, kas iesniedzami kopā ar pieteikumiem apstiprinājuma saņemšanai vai paplašinājumu un izmaiņu paziņojumiem.

| (9) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(9)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.

| (10) | Šīs regulas noteikumi ir cieši saistīti, jo tie attiecas uz paplašinājumiem un/vai izmaiņām AMP un IRB pieejā pašu kapitāla prasībām attiecībā uz kredītrisku un operacionālo risku un tāpēc, ka attiecīgi uzraudzības jautājumi un procedūras šajās abās iekšējās pieejās ir vienādi. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem un sekmētu to, ka personām, kurām ir saistoši attiecīgie pienākumi, ir iespējams tos visaptveroši pārskatīt un koordinēti tiem piekļūt, ir vēlams, lai tie stātos spēkā vienlaicīgi un visi Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētie tehniskie standarti attiecībā uz paplašinājumiem un izmaiņām iekšējos modeļos saistībā ar kredītrisku un operacionālo risku būtu iekļauti vienā regulā. Tomēr, ņemot vērā to, ka 312. panta 4. punkta a) apakšpunktā ir atšķirīgs regulējuma priekšmets, šajā regulā aplūkots tikai b) un c) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(10)

Šīs regulas noteikumi ir cieši saistīti, jo tie attiecas uz paplašinājumiem un/vai izmaiņām AMP un IRB pieejā pašu kapitāla prasībām attiecībā uz kredītrisku un operacionālo risku un tāpēc, ka attiecīgi uzraudzības jautājumi un procedūras šajās abās iekšējās pieejās ir vienādi. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem un sekmētu to, ka personām, kurām ir saistoši attiecīgie pienākumi, ir iespējams tos visaptveroši pārskatīt un koordinēti tiem piekļūt, ir vēlams, lai tie stātos spēkā vienlaicīgi un visi Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētie tehniskie standarti attiecībā uz paplašinājumiem un izmaiņām iekšējos modeļos saistībā ar kredītrisku un operacionālo risku būtu iekļauti vienā regulā. Tomēr, ņemot vērā to, ka 312. panta 4. punkta a) apakšpunktā ir atšķirīgs regulējuma priekšmets, šajā regulā aplūkots tikai b) un c) apakšpunkts.

| (11) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvu tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šī regula paredz nosacījumus, atbilstīgi kuriem novērtē paplašinājumu un izmaiņu būtiskumu uz iekšējiem reitingiem balstītajās pieejās un attīstītās mērīšanas pieejās, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013, tostarp šādu izmaiņu un paplašinājumu paziņošanas kārtību.

2. pants

Paplašinājumu un izmaiņu kategorijas

1.   To, cik būtiskas ir kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitinga sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomas izmaiņas, vai kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmu vai iekšējo modeļu pieeju izmaiņas uz iekšējiem reitingiem balstītās pieejas gadījumā (“izmaiņas IRB pieejā”) vai paplašinājumi un izmaiņas attīstītās mērīšanas pieejas (“AMP paplašinājumi un izmaiņas”) gadījumā, klasificē vienā no šādām kategorijām:

| a) | būtiski paplašinājumi un izmaiņas, attiecībā uz kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 3. punktu un 312. panta 2. punktu jāsaņem kompetento iestāžu atļauja; |
| --- | --- |

a)

būtiski paplašinājumi un izmaiņas, attiecībā uz kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 3. punktu un 312. panta 2. punktu jāsaņem kompetento iestāžu atļauja;

| b) | citi paplašinājumi un izmaiņas, par kuriem jāinformē kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

b)

citi paplašinājumi un izmaiņas, par kuriem jāinformē kompetentās iestādes.

2.   Paplašinājumus un izmaiņas, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, klasificē:

| a) | paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo pirms to īstenošanas; |
| --- | --- |

a)

paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo pirms to īstenošanas;

| b) | paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo pēc to īstenošanas. |
| --- | --- |

b)

paplašinājumos un izmaiņās, par kuriem jāziņo pēc to īstenošanas.

3. pants

Paplašinājumu un izmaiņu klasificēšanas principi

1.   IRB pieejas izmaiņu klasificēšanu veic saskaņā ar šo pantu un saskaņā ar 4. un 5. pantu.

AMP paplašinājumu un izmaiņu klasificēšanu veic saskaņā ar šo pantu un saskaņā ar 6. un 7. pantu.

2.   Ja iestādēm ir jāaprēķina kvantitatīvā ietekme, ko rada jebkuri paplašinājumi vai izmaiņas pašu kapitāla prasībās, vai, attiecīgā gadījumā, riska darījumu riska svērtajās vērtībās, tad iestādes piemēro šādu metodiku:

| a) | lai novērtētu kvantitatīvo ietekmi, iestādes izmanto visjaunākos pieejamos datus; |
| --- | --- |

a)

lai novērtētu kvantitatīvo ietekmi, iestādes izmanto visjaunākos pieejamos datus;

| b) | ja precīza kvantitatīvās ietekmes novērtēšana nav iespējama, iestādes tās vietā veic ietekmes novērtēšanu, pamatojoties uz izlases pārbaudi vai citām drošām metodēm secinājumu izdarīšanai; |
| --- | --- |

b)

ja precīza kvantitatīvās ietekmes novērtēšana nav iespējama, iestādes tās vietā veic ietekmes novērtēšanu, pamatojoties uz izlases pārbaudi vai citām drošām metodēm secinājumu izdarīšanai;

| c) | izmaiņām, kurām nav tiešas kvantitatīvas ietekmes, neaprēķina kvantitatīvo ietekmi, kas attiecībā uz IRB pieeju izklāstīta 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā vai attiecībā uz AMP – 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

izmaiņām, kurām nav tiešas kvantitatīvas ietekmes, neaprēķina kvantitatīvo ietekmi, kas attiecībā uz IRB pieeju izklāstīta 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā vai attiecībā uz AMP – 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

3.   Vienu būtisku paplašinājumu vai izmaiņu nesadala vairākās mazāk būtiskās izmaiņās vai paplašinājumos.

4.   Šaubu gadījumā iestādes paplašinājumus un izmaiņas iedala kategorijā ar vislielāko būtiskuma potenciālu.

5.   Ja kompetentās iestādes ir devušas savu atļauju būtiskam paplašinājumam vai izmaiņai, iestādes aprēķina pašu kapitāla prasības, pamatojoties uz apstiprināto paplašinājumu vai izmaiņu no datuma, kas norādīts jaunajā atļaujā, kura aizstāj iepriekšējo atļauju. Gadījumā, ja paplašinājums vai izmaiņas, attiecībā uz kuriem kompetentās iestādes devušas atļauju, nav īstenoti jaunajā atļaujā norādītajā datumā, no kompetentajām iestādēm ir jāsaņem jauna atļauja, kas jāizmanto bez nepamatotas kavēšanās.

6.   Gadījumā, ja paplašinājuma vai izmaiņu, attiecībā uz kuriem kompetentās iestādes devušas atļauju, īstenošana kavējas, iestāde informē kompetento iestādi un iesniedz tai plānu par apstiprinātā paplašinājuma vai izmaiņu savlaicīgu īstenošanu, kuru tā piemēro termiņā, par ko vienojas ar kompetento iestādi.

7.   Ja paplašinājumu vai izmaiņas klasificē kā tādus, attiecībā uz kuriem ir vajadzīga kompetento iestāžu iepriekšēja atļauja, un ja (pēc paziņošanas) iestādes pieņem lēmumu neīstenot šo paplašinājumu vai izmaiņas, iestādes bez nepamatotas kavēšanās informē kompetentās iestādes par šādu lēmumu.

4. pants

IRB pieejas būtiskas izmaiņas

1.   IRB pieejas izmaiņas ir uzskatāmas par būtiskām, ja tās atbilst kādam no šādiem nosacījumiem:

| a) | tās ietilpst jebkurās no kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomas izmaiņām, kā aprakstīts I pielikuma I daļas 1. iedaļā; |
| --- | --- |

a)

tās ietilpst jebkurās no kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomas izmaiņām, kā aprakstīts I pielikuma I daļas 1. iedaļā;

| b) | tās ietilpst jebkurās no kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmu vai iekšējo modeļu pieejas izmaiņām, kā aprakstīts I pielikuma II daļas 1. iedaļā; |
| --- | --- |

b)

tās ietilpst jebkurās no kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmu vai iekšējo modeļu pieejas izmaiņām, kā aprakstīts I pielikuma II daļas 1. iedaļā;

| c) | tās atbilst kādam no šādiem rezultātiem:






  i) | samazinājums par 1,5 % kādam no šādiem elementiem:






  — | Eiropas Savienības mātes iestādes kopējās konsolidētās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

tās atbilst kādam no šādiem rezultātiem:

i)

samazinājums par 1,5 % kādam no šādiem elementiem:

—

Eiropas Savienības mātes iestādes kopējās konsolidētās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam,

| — | kopējās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam, ja iestāde nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

—

kopējās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam, ja iestāde nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums;

| ii) | samazinājums par 15 % vai vairāk no riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējās modeļu pieejas piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

ii)

samazinājums par 15 % vai vairāk no riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējās modeļu pieejas piemērošanas jomu.

2.   Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkta vajadzībām un saskaņā ar 3. panta 2. punktu izmaiņas ietekmi novērtē kā attiecību, kuru aprēķina šādi:

| a) | skaitītājā – atšķirība starp riska darījumu riska svērtajām vērtībām kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma risku, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu pirms un pēc izmaiņas Eiropas Savienības mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

a)

skaitītājā – atšķirība starp riska darījumu riska svērtajām vērtībām kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma risku, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu pirms un pēc izmaiņas Eiropas Savienības mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums;

| b) | saucējā – kopējās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam pirms izmaiņas Eiropas Savienības mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai, attiecīgi, tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

b)

saucējā – kopējās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam pirms izmaiņas Eiropas Savienības mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai, attiecīgi, tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums.

Aprēķinu veic par vienu un to pašu laiku.

Novērtējot ietekmi uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām, atsaucas tikai uz izmaiņas radīto ietekmi IRB pieejā, pieņemot, ka riska darījumu kopums saglabājas nemainīgs.

3.   Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkta vajadzībām un saskaņā ar 3. panta 2. punktu izmaiņas ietekmi novērtē kā attiecību, kuru aprēķina šādi:

| a) | skaitītājā – atšķirība starp riska darījumu riska svērtajām vērtībām kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma risku, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu pirms un pēc izmaiņas. |
| --- | --- |

a)

skaitītājā – atšķirība starp riska darījumu riska svērtajām vērtībām kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma risku, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu pirms un pēc izmaiņas.

| b) | saucējā – riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam pirms izmaiņas, kas saistīta ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

b)

saucējā – riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam pirms izmaiņas, kas saistīta ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu.

Aprēķinu veic par vienu un to pašu laiku.

Novērtējot ietekmi uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām, atsaucas tikai uz izmaiņas radīto ietekmi IRB pieejā, pieņemot, ka riska darījumu kopums saglabājas nemainīgs.

5. pants

IRB pieejas izmaiņas, kuras nav uzskatāmas par būtiskām

1.   IRB pieejas izmaiņas, kuras nav būtiskas, bet par kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 4. punktu ir jāinformē kompetentās iestādes, paziņo šādi:

| a) | izmaiņas, kas atbilst jebkuram no turpmāk minētajiem nosacījumiem, paziņo kompetentajām iestādēm vismaz divus mēnešus pirms to īstenošanas:






  i) | izmaiņas, kas aprakstītas I pielikuma I daļas 2. iedaļā; |
| --- | --- | --- |

a)

izmaiņas, kas atbilst jebkuram no turpmāk minētajiem nosacījumiem, paziņo kompetentajām iestādēm vismaz divus mēnešus pirms to īstenošanas:

i)

izmaiņas, kas aprakstītas I pielikuma I daļas 2. iedaļā;

| ii) | izmaiņas, kas aprakstītas I pielikuma II daļas 2. iedaļā; |
| --- | --- |

ii)

izmaiņas, kas aprakstītas I pielikuma II daļas 2. iedaļā;

| iii) | izmaiņas, kuru rezultātā par vismaz 5 % samazinās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

iii)

izmaiņas, kuru rezultātā par vismaz 5 % samazinās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu.

| b) | visas pārējās izmaiņas vismaz reizi gadā pēc to īstenošanas paziņo kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

b)

visas pārējās izmaiņas vismaz reizi gadā pēc to īstenošanas paziņo kompetentajām iestādēm.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkta vajadzībām un saskaņā ar 3. panta 2. punktu izmaiņas ietekmi novērtē kā attiecību, kuru aprēķina šādi:

| a) | skaitītājā – atšķirība starp riska darījumu riska svērtajām vērtībām kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma risku, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu pirms un pēc izmaiņas. |
| --- | --- |

a)

skaitītājā – atšķirība starp riska darījumu riska svērtajām vērtībām kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma risku, kas saistīts ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējās reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu pirms un pēc izmaiņas.

| b) | saucējā – riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam pirms izmaiņas, kas saistīta ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

b)

saucējā – riska darījumu riska svērtās vērtības kredītriskam un atgūstamās vērtības samazinājuma riskam pirms izmaiņas, kas saistīta ar kapitāla vērtspapīru riska darījumu reitingu sistēmas vai iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomu.

Aprēķinu veic par vienu un to pašu laiku.

Novērtējot ietekmi uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām, atsaucas tikai uz izmaiņas radīto ietekmi IRB pieejā, pieņemot, ka riska darījumu kopums saglabājas nemainīgs.

6. pants

AMP būtiski paplašinājumi un izmaiņas

1.   Paplašinājumi un izmaiņas AMP ir uzskatāmi par būtiskiem, ja tie atbilst kādam no turpmākiem nosacījumiem:

| a) | tie ietilpst jebkurā no paplašinājumiem, kā aprakstīts II pielikuma I daļas 1. iedaļā; |
| --- | --- |

a)

tie ietilpst jebkurā no paplašinājumiem, kā aprakstīts II pielikuma I daļas 1. iedaļā;

| b) | tie ietilpst jebkurās no izmaiņām, kā aprakstīts II pielikuma II daļas 1. iedaļā; |
| --- | --- |

b)

tie ietilpst jebkurās no izmaiņām, kā aprakstīts II pielikuma II daļas 1. iedaļā;

| c) | tās atbilst kādam no šādiem rezultātiem:






  i) | samazinājums par 10 % vai vairāk kādam no turpmāk minētajiem elementiem:






  — | Eiropas Savienības mātes iestādes kopējās konsolidētās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

tās atbilst kādam no šādiem rezultātiem:

i)

samazinājums par 10 % vai vairāk kādam no turpmāk minētajiem elementiem:

—

Eiropas Savienības mātes iestādes kopējās konsolidētās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku,

| — | kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku, ja iestāde nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

—

kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku, ja iestāde nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums;

| ii) | samazinājums par 10 % vai vairāk kādam no turpmāk minētajiem elementiem:






  — | kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku mātes iestādes konsolidētajā līmenī, kas nav Eiropas Savienības mātes iestāde, |
| --- | --- | --- |

ii)

samazinājums par 10 % vai vairāk kādam no turpmāk minētajiem elementiem:

—

kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku mātes iestādes konsolidētajā līmenī, kas nav Eiropas Savienības mātes iestāde,

| — | kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz meitasuzņēmuma operacionālo risku, ja mātes iestāde nav saņēmusi atļauju AMP izmantošanai. |
| --- | --- |

—

kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz meitasuzņēmuma operacionālo risku, ja mātes iestāde nav saņēmusi atļauju AMP izmantošanai.

2.   Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkta vajadzībām un saskaņā ar 3. panta 2. punktu jebkura paplašinājuma vai izmaiņu ietekmi novērtē kā attiecību, kuru aprēķina šādi:

| a) | skaitītājā – atšķirība starp pašu kapitāla prasībām attiecībā uz operacionālo risku, kas saistīts ar AMP modeļa piemērošanas jomu, pirms un pēc paplašinājuma vai izmaiņām Eiropas Savienības mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

a)

skaitītājā – atšķirība starp pašu kapitāla prasībām attiecībā uz operacionālo risku, kas saistīts ar AMP modeļa piemērošanas jomu, pirms un pēc paplašinājuma vai izmaiņām Eiropas Savienības mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums;

| b) | saucējā – kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku, kas saistīts ar AMP modeļa piemērošanas jomu, pirms paplašinājuma vai izmaiņām ES mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai, attiecīgi, tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

b)

saucējā – kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku, kas saistīts ar AMP modeļa piemērošanas jomu, pirms paplašinājuma vai izmaiņām ES mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai, attiecīgi, tādas iestādes līmenī, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums.

Aprēķinu veic par vienu un to pašu laiku.

Novērtējot ietekmi uz pašu kapitāla prasībām, atsaucas tikai uz paplašinājuma un izmaiņu radīto ietekmi AMP, un tāpēc tiek pieņemts, ka operacionālā riska profils saglabājas nemainīgs.

3.   Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkta vajadzībām un saskaņā ar 3. panta 2. punktu jebkura paplašinājuma vai izmaiņu ietekmi novērtē kā attiecību, kuru aprēķina šādi:

| a) | skaitītājā – atšķirība starp pašu kapitāla prasībām attiecībā uz operacionālo risku, kas saistīts ar modeļa piemērošanas jomu, pirms un pēc paplašinājuma vai izmaiņām mātes iestādes konsolidētajā līmenī, kas nav Eiropas Savienības mātes iestāde, vai tādas iestādes līmenī, ja mātes iestāde nav saņēmusi atļauju izmantot AMP; |
| --- | --- |

a)

skaitītājā – atšķirība starp pašu kapitāla prasībām attiecībā uz operacionālo risku, kas saistīts ar modeļa piemērošanas jomu, pirms un pēc paplašinājuma vai izmaiņām mātes iestādes konsolidētajā līmenī, kas nav Eiropas Savienības mātes iestāde, vai tādas iestādes līmenī, ja mātes iestāde nav saņēmusi atļauju izmantot AMP;

| b) | saucējā – kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku pirms paplašinājuma vai izmaiņām tādas mātes iestādes konsolidētajā līmenī, kas nav Eiropas Savienības mātes iestāde, vai, attiecīgi, meitasuzņēmuma līmenī, ja mātes iestāde nav saņēmusi atļauju izmantot AMP. |
| --- | --- |

b)

saucējā – kopējās pašu kapitāla prasības attiecībā uz operacionālo risku pirms paplašinājuma vai izmaiņām tādas mātes iestādes konsolidētajā līmenī, kas nav Eiropas Savienības mātes iestāde, vai, attiecīgi, meitasuzņēmuma līmenī, ja mātes iestāde nav saņēmusi atļauju izmantot AMP.

Aprēķinu veic par vienu un to pašu laiku.

Novērtējot ietekmi uz pašu kapitāla prasībām, atsaucas tikai uz paplašinājuma un izmaiņu radīto ietekmi AMP, un tāpēc tiek pieņemts, ka operacionālā riska profils saglabājas nemainīgs.

7. pants

AMP paplašinājumi un izmaiņas, kas nav uzskatāmi par būtiskiem

AMP paplašinājumus un izmaiņas, kuri nav būtiski, bet par kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 312. panta 3. punktu ir jāinformē kompetentās iestādes, paziņo šādi:

| a) | paplašinājumus un izmaiņas, kas minēti II pielikuma I daļas 2. iedaļā un II daļas 1. iedaļā, paziņo kompetentajām iestādēm vismaz divus mēnešus pirms to īstenošanas; |
| --- | --- |

a)

paplašinājumus un izmaiņas, kas minēti II pielikuma I daļas 2. iedaļā un II daļas 1. iedaļā, paziņo kompetentajām iestādēm vismaz divus mēnešus pirms to īstenošanas;

| b) | visus pārējos paplašinājumus un izmaiņas vismaz reizi gadā pēc to īstenošanas paziņo kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

b)

visus pārējos paplašinājumus un izmaiņas vismaz reizi gadā pēc to īstenošanas paziņo kompetentajām iestādēm.

8. pants

Paplašinājumu un izmaiņu dokumentācija

1.   Saistībā ar tiem IRB pieejas vai AMP paplašinājumiem un izmaiņām, kas klasificēti kā darbības, kam vajadzīgs kompetento iestāžu apstiprinājums, iestādes kopā ar pieteikumu iesniedz šādus dokumentus:

| a) | paplašinājumu vai izmaiņu apraksts, to pamatojums un mērķis; |
| --- | --- |

a)

paplašinājumu vai izmaiņu apraksts, to pamatojums un mērķis;

| b) | īstenošanas datums; |
| --- | --- |

b)

īstenošanas datums;

| c) | piemērošanas joma, ko ietekmē modeļa paplašinājums vai izmaiņas, kā arī apjoma rādītāji; |
| --- | --- |

c)

piemērošanas joma, ko ietekmē modeļa paplašinājums vai izmaiņas, kā arī apjoma rādītāji;

| d) | tehniskie un procesuālie dokumenti; |
| --- | --- |

d)

tehniskie un procesuālie dokumenti;

| e) | ziņojumi par iestādes neatkarīgu pārskatu vai validāciju; |
| --- | --- |

e)

ziņojumi par iestādes neatkarīgu pārskatu vai validāciju;

| f) | apliecinājums tam, ka kompetentās iestādes, izmantojot iestādes apstiprināšanas procedūras, ir apstiprinājušas paplašinājumu vai izmaiņas un apstiprināšanas datums; |
| --- | --- |

f)

apliecinājums tam, ka kompetentās iestādes, izmantojot iestādes apstiprināšanas procedūras, ir apstiprinājušas paplašinājumu vai izmaiņas un apstiprināšanas datums;

| g) | attiecīgā gadījumā – izmaiņas vai paplašinājuma kvantitatīvā ietekme uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām vai pašu kapitāla prasībām; |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā – izmaiņas vai paplašinājuma kvantitatīvā ietekme uz riska darījumu riska svērtajām vērtībām vai pašu kapitāla prasībām;

| h) | ziņas par iestādes pašreizējo un iepriekšējās versijas iekšējo modeļu skaitu, uz kuriem attiecas apstiprināšana. |
| --- | --- |

h)

ziņas par iestādes pašreizējo un iepriekšējās versijas iekšējo modeļu skaitu, uz kuriem attiecas apstiprināšana.

2.   Saistībā ar tiem paplašinājumiem un izmaiņām, kas klasificēti kā darbības, par kurām jāziņo, iestādes kopā ar attiecīgu paziņojumu iesniedz dokumentus, kas minēti 1. punkta a), b), c), f) un g) apakšpunktā.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

IRB PIEEJAS IZMAIŅAS

I DAĻA

IZMAIŅAS KAPITĀLA VĒRTSPAPĪRU RISKA DARĪJUMU REITINGU SISTĒMU VAI IEKŠĒJO MODEĻU PIEEJU PIEMĒROŠANAS JOMĀ

1. IEDAĻA

Izmaiņas, attiecībā uz kurām vajadzīgs kompetento iestāžu apstiprinājums (“būtiskas”)

| 1. | Reitingu sistēmas piemērošanas jomas paplašināšana uz:






  a) | tāda paša veida produktu grupas vai parādnieku riska darījumiem citā uzņēmējdarbības vienībā; |
| --- | --- | --- |

1.

Reitingu sistēmas piemērošanas jomas paplašināšana uz:

a)

tāda paša veida produktu grupas vai parādnieku riska darījumiem citā uzņēmējdarbības vienībā;

| b) | tās pašas produktu grupas vai parādnieku riska darījumiem, ja vien papildu veida produkts vai parādnieks neietilpst apstiprinātas reitingu sistēmas piemērošanas jomā, pamatojoties uz kritērijiem, kas minēti c) punkta i) un ii) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

tās pašas produktu grupas vai parādnieku riska darījumiem, ja vien papildu veida produkts vai parādnieks neietilpst apstiprinātas reitingu sistēmas piemērošanas jomā, pamatojoties uz kritērijiem, kas minēti c) punkta i) un ii) apakšpunktā;

| c) | papildu riska darījumiem, kas saistīti ar trešās puses lēmumu piešķirt aizdevumu grupai, ja vien iestāde nevar pierādīt, ka minētie papildu riska darījumi ietilpst apstiprinātas reitingu sistēmas piemērošanas jomā, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:






  i) | tādu datu “reprezentativitāte”, kas izmantoti, lai veidotu modeli ar mērķi iedalīt riska darījumus kategorijās vai portfeļos attiecībā uz galvenajiem iestādes papildu riska darījumu rādītājiem, ja trešā puse ir pieņēmusi lēmumu par aizdevuma piešķiršanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 174. panta c) punktu; |
| --- | --- | --- |

c)

papildu riska darījumiem, kas saistīti ar trešās puses lēmumu piešķirt aizdevumu grupai, ja vien iestāde nevar pierādīt, ka minētie papildu riska darījumi ietilpst apstiprinātas reitingu sistēmas piemērošanas jomā, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

i)

tādu datu “reprezentativitāte”, kas izmantoti, lai veidotu modeli ar mērķi iedalīt riska darījumus kategorijās vai portfeļos attiecībā uz galvenajiem iestādes papildu riska darījumu rādītājiem, ja trešā puse ir pieņēmusi lēmumu par aizdevuma piešķiršanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 174. panta c) punktu;

| ii) | novērtēšanā izmantotajos datos iekļautās riska darījumu kopas “salīdzināmība”, aizdošanas standarti, kurus izmanto datu ieguvē, un citi attiecīgie rādītāji līdz ar papildu riska darījumu rādītājiem, ja trešā puse ir pieņēmusi lēmumu par aizdevuma piešķiršanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

ii)

novērtēšanā izmantotajos datos iekļautās riska darījumu kopas “salīdzināmība”, aizdošanas standarti, kurus izmanto datu ieguvē, un citi attiecīgie rādītāji līdz ar papildu riska darījumu rādītājiem, ja trešā puse ir pieņēmusi lēmumu par aizdevuma piešķiršanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

Nolūkā noteikt “reprezentativitāti” un “salīdzināmību” saskaņā ar i) un ii) apakšpunktu iestādes nodrošina izmantoto kritēriju un pasākumu pilnīgu aprakstu.

| 2. | Kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomas paplašināšana uz kādu no šāda veida riska darījumiem:






  a) | vienkāršo riska pakāpju metode saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

2.

Kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomas paplašināšana uz kādu no šāda veida riska darījumiem:

a)

vienkāršo riska pakāpju metode saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. panta 2. punktu;

| b) | PD/LGD pieeja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

PD/LGD pieeja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. panta 3. punktu;

| c) | pagaidu daļējas izmantošanas noteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 495. pantu; |
| --- | --- |

c)

pagaidu daļējas izmantošanas noteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 495. pantu;

| d) | tāda paša veida produkts citā uzņēmējdarbības vienībā; |
| --- | --- |

d)

tāda paša veida produkts citā uzņēmējdarbības vienībā;

| e) | cita veida produkts, ja vien iestāde nevar pierādīt, ka tas ietilpst iekšējo modeļu pieejas kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

e)

cita veida produkts, ja vien iestāde nevar pierādīt, ka tas ietilpst iekšējo modeļu pieejas kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērošanas jomā.

2. IEDAĻA

Izmaiņas, par kurām iepriekš jāinformē kompetentās iestādes

| 1. | Reitingu sistēmas piemērošanas jomas vai darbības jomas samazināšana. |
| --- | --- |

1.

Reitingu sistēmas piemērošanas jomas vai darbības jomas samazināšana.

| 2. | Kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomas samazināšana. |
| --- | --- |

2.

Kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomas samazināšana.

| 3. | Tādas reitingu sistēmas piemērošanas jomas paplašināšana, par kuru var pierādīt, ka uz to neattiecas šā pielikuma I daļas 1. iedaļas 1. punkts. |
| --- | --- |

3.

Tādas reitingu sistēmas piemērošanas jomas paplašināšana, par kuru var pierādīt, ka uz to neattiecas šā pielikuma I daļas 1. iedaļas 1. punkts.

| 4. | Kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomas paplašināšana, ja uz šādu paplašināšanu neattiecas šā pielikuma I daļas 1. iedaļas 2. punkts. |
| --- | --- |

4.

Kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu pieejas piemērošanas jomas paplašināšana, ja uz šādu paplašināšanu neattiecas šā pielikuma I daļas 1. iedaļas 2. punkts.

II DAĻA

IZMAIŅAS REITINGU SISTĒMĀS VAI IEKŠĒJO MODEĻU PIEEJĀ KAPITĀLA VĒRTSPAPĪRU RISKA DARĪJUMIEM

1. IEDAĻA

Izmaiņas, attiecībā uz kurām ir vajadzīgs kompetento iestāžu apstiprinājums (“būtiskas”)

| 1. | Izmaiņas metodikā, ko izmanto riska darījumu iedalīšanai riska darījumu kategorijās un reitingu sistēmās. Tās ietver:






  a) | izmaiņas metodikā, ko izmanto riska darījumu iedalīšanai dažādās riska darījumu kategorijās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. pantu; |
| --- | --- | --- |

1.

Izmaiņas metodikā, ko izmanto riska darījumu iedalīšanai riska darījumu kategorijās un reitingu sistēmās. Tās ietver:

a)

izmaiņas metodikā, ko izmanto riska darījumu iedalīšanai dažādās riska darījumu kategorijās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. pantu;

| b) | izmaiņas metodikā, ko izmanto parādnieka vai darījuma iedalīšanai reitinga sistēmā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 169. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

b)

izmaiņas metodikā, ko izmanto parādnieka vai darījuma iedalīšanai reitinga sistēmā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 169. panta 1. punktu.

| 2. | Šādas izmaiņas algoritmos un procedūrās, ko izmanto: parādnieku iedalīšanai parādnieku kategorijās vai portfeļos; riska darījumu iedalīšanai darījumu kategorijās vai portfeļos; vai parādnieka saistību neizpildes riska vai saistīto zaudējumu kvantitatīvai noteikšanai (“izmaiņas IRB sistēmu reitinga metodikā”):






  a) | izmaiņas modeļu pieejā, lai iedalītu parādnieku kategorijās vai portfeļos un/vai riska darījumus – riska darījumu kategorijās vai portfeļos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 171. panta 1. punktu un 172. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

2.

Šādas izmaiņas algoritmos un procedūrās, ko izmanto: parādnieku iedalīšanai parādnieku kategorijās vai portfeļos; riska darījumu iedalīšanai darījumu kategorijās vai portfeļos; vai parādnieka saistību neizpildes riska vai saistīto zaudējumu kvantitatīvai noteikšanai (“izmaiņas IRB sistēmu reitinga metodikā”):

a)

izmaiņas modeļu pieejā, lai iedalītu parādnieku kategorijās vai portfeļos un/vai riska darījumus – riska darījumu kategorijās vai portfeļos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 171. panta 1. punktu un 172. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktu;

| b) | izmaiņas iestādes pieejā attiecībā uz “principu: viens parādnieks – viens reitings” saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 172. panta 1. punkta e) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

izmaiņas iestādes pieejā attiecībā uz “principu: viens parādnieks – viens reitings” saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 172. panta 1. punkta e) apakšpunktu;

| c) | izmaiņas pieņēmumos, kas ir pamatā reitingu sistēmas reitingiem attiecībā uz apjomu, kādā izmaiņas ekonomikas apstākļos varētu izraisīt ievērojama skaita riska darījumu, parādnieku vai darījumu neto migrāciju modeļa kategorijās vai portfeļos – pretēji tikai dažu riska darījumu, parādnieku vai darījumu migrācijai vienīgi to individuālo rādītāju dēļ, kuru apjoma un nozīmīguma līmeni definē iestādes; |
| --- | --- |

c)

izmaiņas pieņēmumos, kas ir pamatā reitingu sistēmas reitingiem attiecībā uz apjomu, kādā izmaiņas ekonomikas apstākļos varētu izraisīt ievērojama skaita riska darījumu, parādnieku vai darījumu neto migrāciju modeļa kategorijās vai portfeļos – pretēji tikai dažu riska darījumu, parādnieku vai darījumu migrācijai vienīgi to individuālo rādītāju dēļ, kuru apjoma un nozīmīguma līmeni definē iestādes;

| d) | izmaiņas reitinga kritērijos, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktā un 170. panta 4. punktā, un/vai šo kritēriju nozīmīgumā, secīgumā un hierarhijā, ja ir izpildīts kāds no šādiem nosacījumiem:






  i) | tās būtiski izmaina Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 3. punkta c) apakšpunktā noteikto prioritātes iedalījumu, un šāda būtiskuma apjomu un līmeni iepriekš noteikusi iestāde; |
| --- | --- | --- |

d)

izmaiņas reitinga kritērijos, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktā un 170. panta 4. punktā, un/vai šo kritēriju nozīmīgumā, secīgumā un hierarhijā, ja ir izpildīts kāds no šādiem nosacījumiem:

i)

tās būtiski izmaina Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 3. punkta c) apakšpunktā noteikto prioritātes iedalījumu, un šāda būtiskuma apjomu un līmeni iepriekš noteikusi iestāde;

| ii) | tās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta d) un f) apakšpunktu un 170. panta 3. punkta b) apakšpunktu būtiski izmaina parādnieku, darījumu vai riska darījumu iedalījumu kategorijās vai portfeļos, un šāda būtiskuma apjomu un līmeni iepriekš noteikusi iestāde. |
| --- | --- |

ii)

tās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta d) un f) apakšpunktu un 170. panta 3. punkta b) apakšpunktu būtiski izmaina parādnieku, darījumu vai riska darījumu iedalījumu kategorijās vai portfeļos, un šāda būtiskuma apjomu un līmeni iepriekš noteikusi iestāde.

| e) | tāda ārējā reitinga ieviešana vai atcelšana, ko izmanto kā galveno faktoru, nosakot iedalījumu pēc iekšējā reitinga saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 171. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

e)

tāda ārējā reitinga ieviešana vai atcelšana, ko izmanto kā galveno faktoru, nosakot iedalījumu pēc iekšējā reitinga saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 171. panta 2. punktu;

| f) | izmaiņas pamata metodikā, atbilstīgi kurai novērtē PD un LGD, tostarp paredzamo zaudējumu maksimāli precīzāko aplēsi un korekcijas pakāpes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 180., 181. un 182. pantu, kas ietver metodiku piesardzības rezerves iegūšanai saistībā ar aplēses kļūdu paredzamo diapazonu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta f) apakšpunktu. LGD un korekcijas pakāpju gadījumā tas ietver arī izmaiņas metodikā, kuru izmanto ekonomikas lejupslīdes aprēķināšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 182. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

f)

izmaiņas pamata metodikā, atbilstīgi kurai novērtē PD un LGD, tostarp paredzamo zaudējumu maksimāli precīzāko aplēsi un korekcijas pakāpes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 180., 181. un 182. pantu, kas ietver metodiku piesardzības rezerves iegūšanai saistībā ar aplēses kļūdu paredzamo diapazonu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta f) apakšpunktu. LGD un korekcijas pakāpju gadījumā tas ietver arī izmaiņas metodikā, kuru izmanto ekonomikas lejupslīdes aprēķināšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 182. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| g) | papildu veida nodrošinājuma iekļaušana LGD aplēsēs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta c) līdz g) apakšpunktu, ja uz to attiecas regulējums, kas atšķiras no jau apstiprinātām procedūrām. |
| --- | --- |

g)

papildu veida nodrošinājuma iekļaušana LGD aplēsēs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta c) līdz g) apakšpunktu, ja uz to attiecas regulējums, kas atšķiras no jau apstiprinātām procedūrām.

| 3. | Saistību neizpildes definīcijas izmaiņas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu. |
| --- | --- |

3.

Saistību neizpildes definīcijas izmaiņas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu.

| 4. | Izmaiņas validācijas metodikā un/vai validācijas procesos, kā rezultātā izmainās iestādes novērtējums par attiecīgo riska parametru aplēšu precizitāti un konsekvenci, reitingu procesiem vai savu reitinga sistēmu darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 185. panta a) punktu. |
| --- | --- |

4.

Izmaiņas validācijas metodikā un/vai validācijas procesos, kā rezultātā izmainās iestādes novērtējums par attiecīgo riska parametru aplēšu precizitāti un konsekvenci, reitingu procesiem vai savu reitinga sistēmu darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 185. panta a) punktu.

| 5. | Kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu pieejas izmaiņas. Tās ietver:






  a) | izmaiņas riskam pakļautās vērtības modeļu pieejā, lai aplēstu riska darījumu riska svērtās vērtības kapitāla vērtspapīru riska darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. panta 4. punktu; |
| --- | --- | --- |

5.

Kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu pieejas izmaiņas. Tās ietver:

a)

izmaiņas riskam pakļautās vērtības modeļu pieejā, lai aplēstu riska darījumu riska svērtās vērtības kapitāla vērtspapīru riska darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. panta 4. punktu;

| b) | izmaiņas metodikā, atbilstīgi kurai koriģē iespējamo zaudējumu aplēses, lai iegūtu attiecīgu pietiekami reālu un/vai konservatīvu līmeni, vai izmaiņas analītiskajā metodē ar mērķi pārvērst īsāka laikposma datus ceturkšņa ekvivalentā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 186. panta a) punktu; |
| --- | --- |

b)

izmaiņas metodikā, atbilstīgi kurai koriģē iespējamo zaudējumu aplēses, lai iegūtu attiecīgu pietiekami reālu un/vai konservatīvu līmeni, vai izmaiņas analītiskajā metodē ar mērķi pārvērst īsāka laikposma datus ceturkšņa ekvivalentā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 186. panta a) punktu;

| c) | modeļa, ar kuru aptver nozīmīgos riska rādītājus, izmaiņas, ņemot vērā specifisko riska profilu un sarežģītību, tostarp iestādes kapitāla vērtspapīru portfeļa nelineāro raksturu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 186. panta b) un c) punktu; |
| --- | --- |

c)

modeļa, ar kuru aptver nozīmīgos riska rādītājus, izmaiņas, ņemot vērā specifisko riska profilu un sarežģītību, tostarp iestādes kapitāla vērtspapīru portfeļa nelineāro raksturu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 186. panta b) un c) punktu;

| d) | izmaiņas pamata metodikā, atbilstīgi kurai atsevišķas pozīcijas pieskaņo starpniekpozīcijām, tirgus indeksiem vai riska faktoriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 186. panta d) punktu. |
| --- | --- |

d)

izmaiņas pamata metodikā, atbilstīgi kurai atsevišķas pozīcijas pieskaņo starpniekpozīcijām, tirgus indeksiem vai riska faktoriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 186. panta d) punktu.

2. IEDAĻA

Izmaiņas, par kurām ex ante jāinformē kompetentās iestādes

| 1. | Izmaiņas attiecībā uz nopirktajiem debitoru parādiem piemērotā procedūrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 6. un 7. punktu un 154. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

1.

Izmaiņas attiecībā uz nopirktajiem debitoru parādiem piemērotā procedūrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 6. un 7. punktu un 154. panta 5. punktu.

| 2. | Šādas izmaiņas IRB sistēmu reitinga metodikā:






  a) | izmaiņas iekšējās procedūrās un kritērijos, lai piešķirtu riska pakāpes specializētiem kreditēšanas riska darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 5. punktu un 170. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

2.

Šādas izmaiņas IRB sistēmu reitinga metodikā:

a)

izmaiņas iekšējās procedūrās un kritērijos, lai piešķirtu riska pakāpes specializētiem kreditēšanas riska darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 5. punktu un 170. panta 2. punktu;

| b) | izmaiņas, kas rodas, izmantojot atsevišķu parādnieku vai riska darījumu riska parametru tiešas aplēses attiecībā uz diskrētu reitingu skalu vai otrādi – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 169. panta 3. punktu, ja vien šīs izmaiņas jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai; |
| --- | --- |

b)

izmaiņas, kas rodas, izmantojot atsevišķu parādnieku vai riska darījumu riska parametru tiešas aplēses attiecībā uz diskrētu reitingu skalu vai otrādi – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 169. panta 3. punktu, ja vien šīs izmaiņas jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai;

| c) | izmaiņas reitingu skalā saistībā ar reitinga kategoriju skaitu un struktūru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punktu, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 2. iedaļai; |
| --- | --- |

c)

izmaiņas reitingu skalā saistībā ar reitinga kategoriju skaitu un struktūru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punktu, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 2. iedaļai;

| d) | izmaiņas reitingu kritērijos un/vai to nozīmīgumā vai hierarhijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu un 170. panta 4. punktu, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai; |
| --- | --- |

d)

izmaiņas reitingu kritērijos un/vai to nozīmīgumā vai hierarhijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu un 170. panta 4. punktu, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai;

| e) | izmaiņas kategoriju vai portfeļa definīcijās vai kritērijos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 171. panta 1. punktu un 172. pantu, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai; |
| --- | --- |

e)

izmaiņas kategoriju vai portfeļa definīcijās vai kritērijos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 171. panta 1. punktu un 172. pantu, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai;

| f) | izmaiņas informācijā, ko izmanto parādnieku iedalīšanai kategorijās vai portfeļos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 171. panta 2. punktu, vai jaunas vai papildu informācijas iekļaušana modelī parametru noteikšanai atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta d) apakšpunktam; |
| --- | --- |

f)

izmaiņas informācijā, ko izmanto parādnieku iedalīšanai kategorijās vai portfeļos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 171. panta 2. punktu, vai jaunas vai papildu informācijas iekļaušana modelī parametru noteikšanai atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta d) apakšpunktam;

| g) | izmaiņas atkāpju izmantošanas noteikumos un procesos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 172. panta 3. punktu, ja vien šīs izmaiņas jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai; |
| --- | --- |

g)

izmaiņas atkāpju izmantošanas noteikumos un procesos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 172. panta 3. punktu, ja vien šīs izmaiņas jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai;

| h) | izmaiņas metodikā, atbilstīgi kurai novērtē PD un LGD, tostarp paredzamo zaudējumu maksimāli precīzāko aplēsi un korekcijas pakāpes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 180., 181. un 182. pantu, kas ietver metodiku piesardzības rezerves iegūšanai saistībā ar aplēses kļūdu paredzamo diapazonu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta f) apakšpunktu, ja vien šīs izmaiņas jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai. LGD un korekcijas pakāpju gadījumā tas ietver arī izmaiņas metodikā, atbilstīgi kurai aprēķina ekonomikas lejupslīdi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 182. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

h)

izmaiņas metodikā, atbilstīgi kurai novērtē PD un LGD, tostarp paredzamo zaudējumu maksimāli precīzāko aplēsi un korekcijas pakāpes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 180., 181. un 182. pantu, kas ietver metodiku piesardzības rezerves iegūšanai saistībā ar aplēses kļūdu paredzamo diapazonu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta f) apakšpunktu, ja vien šīs izmaiņas jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai. LGD un korekcijas pakāpju gadījumā tas ietver arī izmaiņas metodikā, atbilstīgi kurai aprēķina ekonomikas lejupslīdi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 182. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| i) | izmaiņas attiecībā uz veidu un apjomu, kādā LGD aplēsēs ņem vērā nosacījumu garantijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 183. panta 1. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

i)

izmaiņas attiecībā uz veidu un apjomu, kādā LGD aplēsēs ņem vērā nosacījumu garantijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 183. panta 1. punkta c) apakšpunktu;

| j) | papildu nodrošinājuma veidu iekļaušana LGD aplēsēs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta c) līdz g) apakšpunktu, ja vien tas jau nav klasificēts kā būtisks atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai; |
| --- | --- |

j)

papildu nodrošinājuma veidu iekļaušana LGD aplēsēs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta c) līdz g) apakšpunktu, ja vien tas jau nav klasificēts kā būtisks atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai;

| k) | ja iestāde attiecina tās iekšējās kategorijas uz skalu, ko izmanto ĀKNI, un tad ārējās organizācijas kategoriju saistību neizpildes rādītāju saista ar iestādes kategorijām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 1. punkta f) apakšpunktu, – šajā nolūkā izmantotās attiecināšanas izmaiņas, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai. |
| --- | --- |

k)

ja iestāde attiecina tās iekšējās kategorijas uz skalu, ko izmanto ĀKNI, un tad ārējās organizācijas kategoriju saistību neizpildes rādītāju saista ar iestādes kategorijām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 1. punkta f) apakšpunktu, – šajā nolūkā izmantotās attiecināšanas izmaiņas, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai.

| 3. | Izmaiņas validācijas metodikā un/vai procesā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 185. pantu un 188. pantu, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai. |
| --- | --- |

3.

Izmaiņas validācijas metodikā un/vai procesā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 185. pantu un 188. pantu, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai.

| 4. | Procesu izmaiņas. Tās ietver:






  a) | izmaiņas kredītriska kontroles struktūrvienībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 190. pantu attiecībā uz tās stāvokli organizācijā un tās atbildību; |
| --- | --- | --- |

4.

Procesu izmaiņas. Tās ietver:

a)

izmaiņas kredītriska kontroles struktūrvienībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 190. pantu attiecībā uz tās stāvokli organizācijā un tās atbildību;

| b) | izmaiņas validācijas struktūrvienībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 190. panta 1. un 2. punktu attiecībā uz tās stāvokli organizācijā un tās atbildību; |
| --- | --- |

b)

izmaiņas validācijas struktūrvienībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 190. panta 1. un 2. punktu attiecībā uz tās stāvokli organizācijā un tās atbildību;

| c) | izmaiņas organizatoriskajā vai kontroles vidē vai galvenajos procesos, kas būtiski ietekmē reitingu sistēmu. |
| --- | --- |

c)

izmaiņas organizatoriskajā vai kontroles vidē vai galvenajos procesos, kas būtiski ietekmē reitingu sistēmu.

| 5. | Datu izmaiņas. Tās ietver:






  a) | ja iestāde uzsāk vai pārtrauc tādu datu izmantošanu, kas ir savākti kopā ar citām iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

5.

Datu izmaiņas. Tās ietver:

a)

ja iestāde uzsāk vai pārtrauc tādu datu izmantošanu, kas ir savākti kopā ar citām iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 2. punktu;

| b) | tādu datu avotu izmaiņas, ko izmanto procesā, kurā riska darījumus iedala kategorijās vai portfeļos, vai parametru aplēsēs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 176. panta 5. punkta a) apakšpunktu un 175. panta 4. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

tādu datu avotu izmaiņas, ko izmanto procesā, kurā riska darījumus iedala kategorijās vai portfeļos, vai parametru aplēsēs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 176. panta 5. punkta a) apakšpunktu un 175. panta 4. punkta a) apakšpunktu;

| c) | izmaiņas tādu laika rindu ilgumā un struktūrā, kuras izmanto parametru aplēsēs saskaņā ar 179. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tādējādi pārsniedzot ikgadējo jaunāko novērojumu iekļaušanu, ja vien šīs izmaiņas jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai. |
| --- | --- |

c)

izmaiņas tādu laika rindu ilgumā un struktūrā, kuras izmanto parametru aplēsēs saskaņā ar 179. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tādējādi pārsniedzot ikgadējo jaunāko novērojumu iekļaušanu, ja vien šīs izmaiņas jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai.

| 6. | Izmaiņas modeļu izmantošanā, ja iestāde sāk iekšējās darbības mērķiem izmantot riska parametru aplēses, kas nav regulatīvam mērķim izmantotās aplēses, un ja tā nav noticis iepriekš – saskaņā ar prasībām, kas iekļautas Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

6.

Izmaiņas modeļu izmantošanā, ja iestāde sāk iekšējās darbības mērķiem izmantot riska parametru aplēses, kas nav regulatīvam mērķim izmantotās aplēses, un ja tā nav noticis iepriekš – saskaņā ar prasībām, kas iekļautas Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punktā.

| 7. | Kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu pieejas izmaiņas. Tās ietver:






  a) | izmaiņas datos, kurus izmanto, lai atspoguļotu ieņēmumu sadalījumu attiecībā uz kapitāla vērtspapīru riska darījumiem atbilstīgi iekšējo modeļu pieejai – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 186. panta a) punktu; |
| --- | --- | --- |

7.

Kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu pieejas izmaiņas. Tās ietver:

a)

izmaiņas datos, kurus izmanto, lai atspoguļotu ieņēmumu sadalījumu attiecībā uz kapitāla vērtspapīru riska darījumiem atbilstīgi iekšējo modeļu pieejai – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 186. panta a) punktu;

| b) | izmaiņas organizatoriskajā vai kontroles vidē vai galvenajos procesos, kas būtiski ietekmē iekšējo modeļu pieeju kapitāla vērtspapīru riska darījumiem. |
| --- | --- |

b)

izmaiņas organizatoriskajā vai kontroles vidē vai galvenajos procesos, kas būtiski ietekmē iekšējo modeļu pieeju kapitāla vērtspapīru riska darījumiem.

---

II PIELIKUMS

AMP PAPLAŠINĀJUMI UN IZMAIŅAS

I DAĻA

1. IEDAĻA

Paplašinājumi, attiecībā uz kuriem ir vajadzīgs kompetento iestāžu apstiprinājums (“būtiski”)

| 1. | Pasākumu pirmreizēja ieviešana, lai nodrošinātu paredzamos zaudējumus ar iestādes iekšējās darbības praksēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

1.

Pasākumu pirmreizēja ieviešana, lai nodrošinātu paredzamos zaudējumus ar iestādes iekšējās darbības praksēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

| 2. | Tādu operacionālā riska samazinājuma paņēmienu pirmreizēja ieviešana, kā, piemēram, apdrošināšana vai citi riska pārvešanas mehānismi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 323. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

2.

Tādu operacionālā riska samazinājuma paņēmienu pirmreizēja ieviešana, kā, piemēram, apdrošināšana vai citi riska pārvešanas mehānismi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 323. panta 1. punktu.

| 3. | Operacionālā riska zaudējumu korelācijas pirmreizēja atzīšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

3.

Operacionālā riska zaudējumu korelācijas pirmreizēja atzīšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta d) apakšpunktu.

| 4. | Tādas metodikas pirmreizēja ieviešana, atbilstīgi kurai operacionālā riska kapitālu iedala starp dažādām grupas sabiedrībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

4.

Tādas metodikas pirmreizēja ieviešana, atbilstīgi kurai operacionālā riska kapitālu iedala starp dažādām grupas sabiedrībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

| 5. | AMP ieviešana tajās iestādes vai iestāžu grupas daļās, uz kurām vēl neattiecas apstiprinājums vai apstiprināts ieviešanas plāns saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 314. panta 1. punktu, ja šīs citas daļas veido vairāk nekā 5 % no ES mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai no iestādes, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

5.

AMP ieviešana tajās iestādes vai iestāžu grupas daļās, uz kurām vēl neattiecas apstiprinājums vai apstiprināts ieviešanas plāns saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 314. panta 1. punktu, ja šīs citas daļas veido vairāk nekā 5 % no ES mātes iestādes konsolidētajā līmenī vai no iestādes, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums.

Iepriekš minēto aprēķinu veic iepriekšējā saimnieciskā gada beigās, izmantojot attiecīgā rādītāja summu, kas piešķirts jomās, kurās ieviesīs AMP, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 316. pantā.

2. IEDAĻA

Paplašinājumi, par kuriem ex ante jāinformē kompetentās iestādes

AMP ieviešana tajās iestādes vai iestāžu grupas daļās, uz kurām vēl neattiecas apstiprinājums vai apstiprināts ieviešanas plāns saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 314. panta 1. punktu, ja šīs citas daļas attiecībā uz ES mātes iestādi konsolidētajā līmenī vai iestādi, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums, atbilst šādā divām procentuālām vērtībām:

| a) | vairāk par 1 %; |
| --- | --- |

a)

vairāk par 1 %;

| b) | mazāk par 5 % vai 5 % apmērā. |
| --- | --- |

b)

mazāk par 5 % vai 5 % apmērā.

Iepriekš minēto aprēķinu veic iepriekšējā saimnieciskā gada beigās, izmantojot attiecīgā rādītāja summu, kas piešķirts jomās, kurās ieviesīs AMP, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 316. pantā.

II DAĻA

AMP IZMAIŅAS

1. IEDAĻA

Izmaiņas, attiecībā uz kurām ir vajadzīgs kompetento iestāžu apstiprinājums (“būtiskas”)

| 1. | Neatkarīgas riska pārvaldības struktūras operacionālajam riskam organizatoriskās un operacionālās struktūras izmaiņas (saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 321. pantu), kas samazina operacionālā riska pārvaldības struktūras spēju pārraudzīt un vadīt operacionālo struktūru lēmumu pieņemšanas procesu un atbalstīt to kontrolētās struktūrvienības. |
| --- | --- |

1.

Neatkarīgas riska pārvaldības struktūras operacionālajam riskam organizatoriskās un operacionālās struktūras izmaiņas (saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 321. pantu), kas samazina operacionālā riska pārvaldības struktūras spēju pārraudzīt un vadīt operacionālo struktūru lēmumu pieņemšanas procesu un atbalstīt to kontrolētās struktūrvienības.

| 2. | Izmaiņas operacionālā riska mērīšanas sistēmā, ja tās atbilst kādam no šādiem kritērijiem:






  a) | tās izmaina mērīšanas sistēmas struktūru attiecībā uz tādu četru datu elementu kombināciju, kas ir dati par iekšējiem un ārējiem zaudējumiem, scenāriju analīzi, uzņēmējdarbības vidi un iekšējās kontroles faktoriem – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmaiņas operacionālā riska mērīšanas sistēmā, ja tās atbilst kādam no šādiem kritērijiem:

a)

tās izmaina mērīšanas sistēmas struktūru attiecībā uz tādu četru datu elementu kombināciju, kas ir dati par iekšējiem un ārējiem zaudējumiem, scenāriju analīzi, uzņēmējdarbības vidi un iekšējās kontroles faktoriem – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta b) apakšpunktu;

| b) | tās izmaina tādas metodikas loģiku un rādītājus, kuru izmanto, lai iedalītu operacionālā riska kapitālu starp dažādām grupas sabiedrībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

tās izmaina tādas metodikas loģiku un rādītājus, kuru izmanto, lai iedalītu operacionālā riska kapitālu starp dažādām grupas sabiedrībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

| 3. | Izmaiņas procedūrās attiecībā uz iekšējiem un ārējiem datiem, scenāriju analīzi, uzņēmējdarbības vidi un iekšējās kontroles faktoriem, ja tās:






  a) | samazina kontroles līmeni attiecībā uz apkopoto operacionālā riska datu pilnīgumu un kvalitāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. un 4. punktu; |
| --- | --- | --- |

3.

Izmaiņas procedūrās attiecībā uz iekšējiem un ārējiem datiem, scenāriju analīzi, uzņēmējdarbības vidi un iekšējās kontroles faktoriem, ja tās:

a)

samazina kontroles līmeni attiecībā uz apkopoto operacionālā riska datu pilnīgumu un kvalitāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. un 4. punktu;

| b) | izmaina ārējo datu avotus, ko izmanto mērīšanas sistēmā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 4. un 5. punktu, ja vien šie dati nav salīdzināmi un reprezentatīvi operacionālā riska profila vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

izmaina ārējo datu avotus, ko izmanto mērīšanas sistēmā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 4. un 5. punktu, ja vien šie dati nav salīdzināmi un reprezentatīvi operacionālā riska profila vajadzībām.

| 4. | Izmaiņas vispārējā metodē, atbilstīgi kurai apdrošināšanas līgumus un/vai citus riska pārvešanas mehānismus atzīst AMP kapitāla prasību aprēķinā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 323. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

4.

Izmaiņas vispārējā metodē, atbilstīgi kurai apdrošināšanas līgumus un/vai citus riska pārvešanas mehānismus atzīst AMP kapitāla prasību aprēķinā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 323. panta 1. punktu.

| 5. | Operacionālā riska daļas, kam piemēro AMP, samazināšana iestādē vai iestāžu grupā, kas izmanto AMP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 314. panta 2. un 3. punktu, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | jomas, kurās neturpinās izmantot AMP, veido vairāk kā 5 % no kopējām pašu kapitāla prasībām attiecībā uz operacionālo risku ES mātes iestādē konsolidētajā līmenī vai iestādē, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums; |
| --- | --- | --- |

5.

Operacionālā riska daļas, kam piemēro AMP, samazināšana iestādē vai iestāžu grupā, kas izmanto AMP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 314. panta 2. un 3. punktu, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

a)

jomas, kurās neturpinās izmantot AMP, veido vairāk kā 5 % no kopējām pašu kapitāla prasībām attiecībā uz operacionālo risku ES mātes iestādē konsolidētajā līmenī vai iestādē, kas nav ne mātes iestāde, ne meitasuzņēmums;

| b) | jomu, uz kurām attiecas AMP, samazinājuma rezultātā AMP tiks izmantota tajā iestādes daļā, kas atbilst zemākai procentuālai daļai, nekā to pieprasa kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 314. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

jomu, uz kurām attiecas AMP, samazinājuma rezultātā AMP tiks izmantota tajā iestādes daļā, kas atbilst zemākai procentuālai daļai, nekā to pieprasa kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 314. panta 3. punktu.

Šo aprēķinu veic, kad iestāde lūdz atļauju veikt izmaiņas un tā pamatā ir kapitāla prasības, kas aprēķinātas iepriekšējā saimnieciskā gada beigās.

2. IEDAĻA

Izmaiņas, par kurām ex ante jāinformē kompetentās iestādes

| 1. | Izmaiņas veidā, kādā operacionālā riska mērīšanas sistēmu sāk izmantot ikdienas pārvaldības procesā, izmantojot operacionālā riska procesus un politiku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 321. panta a) un c) punktu, ja šīm izmaiņām ir kāda no šādām pazīmēm:






  a) | tās izmaina apjomu, kādā operacionālā riska mērīšanas sistēma nodrošina būtisku informāciju iestādes riska pārvaldībā un saistītajos lēmumu pieņemšanas procesos, tostarp jaunu produktu, sistēmu un procesu apstiprināšanā un operacionālā riska pieļaujamā līmeņa definēšanā; |
| --- | --- | --- |

1.

Izmaiņas veidā, kādā operacionālā riska mērīšanas sistēmu sāk izmantot ikdienas pārvaldības procesā, izmantojot operacionālā riska procesus un politiku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 321. panta a) un c) punktu, ja šīm izmaiņām ir kāda no šādām pazīmēm:

a)

tās izmaina apjomu, kādā operacionālā riska mērīšanas sistēma nodrošina būtisku informāciju iestādes riska pārvaldībā un saistītajos lēmumu pieņemšanas procesos, tostarp jaunu produktu, sistēmu un procesu apstiprināšanā un operacionālā riska pieļaujamā līmeņa definēšanā;

| b) | tās samazina piemērošanas jomu, saņēmēju grupas un tādas pārskatu sniegšanas sistēmas biežumu, ko izmanto, lai informētu iestādes visas attiecīgās daļas par operacionālā riska mērīšanas sistēmas rezultātiem un lēmumiem, kas pieņemti, reaģējot uz būtiska operacionālā riska notikumiem. |
| --- | --- |

b)

tās samazina piemērošanas jomu, saņēmēju grupas un tādas pārskatu sniegšanas sistēmas biežumu, ko izmanto, lai informētu iestādes visas attiecīgās daļas par operacionālā riska mērīšanas sistēmas rezultātiem un lēmumiem, kas pieņemti, reaģējot uz būtiska operacionālā riska notikumiem.

| 2. | Neatkarīgas riska pārvaldības struktūras operacionālajam riskam organizatoriskās un operacionālās struktūras izmaiņas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 321. panta b) punktu, ja tās atbilst kādam no šādiem kritērijiem:






  a) | tās samazina operacionālā riska pārvaldības struktūras vai tās vadītāja hierarhisko līmeni; |
| --- | --- | --- |

2.

Neatkarīgas riska pārvaldības struktūras operacionālajam riskam organizatoriskās un operacionālās struktūras izmaiņas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 321. panta b) punktu, ja tās atbilst kādam no šādiem kritērijiem:

a)

tās samazina operacionālā riska pārvaldības struktūras vai tās vadītāja hierarhisko līmeni;

| b) | to rezultātā būtiski samazinās operacionālā riska pārvaldības struktūras pienākumi un atbildība; |
| --- | --- |

b)

to rezultātā būtiski samazinās operacionālā riska pārvaldības struktūras pienākumi un atbildība;

| c) | tās paplašina operacionālā riska pārvaldības struktūras pienākumus un atbildību, ja vien nepastāv interešu konflikts un operacionālā riska pārvaldības struktūrai netiek nodrošināti attiecīgi papildu resursi; |
| --- | --- |

c)

tās paplašina operacionālā riska pārvaldības struktūras pienākumus un atbildību, ja vien nepastāv interešu konflikts un operacionālā riska pārvaldības struktūrai netiek nodrošināti attiecīgi papildu resursi;

| d) | to rezultātā par vairāk nekā 10 % samazinās iestādei vai grupai pieejamie budžeta resursi un personāls, kopš saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 312. panta 2. punktu tika piešķirta pēdējā atļauja, ja vien iestādes vai grupas līmenī pieejamie budžeta resursi un personāls nav samazināti, ievērojot tādu pašu attiecību. |
| --- | --- |

d)

to rezultātā par vairāk nekā 10 % samazinās iestādei vai grupai pieejamie budžeta resursi un personāls, kopš saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 312. panta 2. punktu tika piešķirta pēdējā atļauja, ja vien iestādes vai grupas līmenī pieejamie budžeta resursi un personāls nav samazināti, ievērojot tādu pašu attiecību.

| 3. | Izmaiņas Regulas (ES) Nr. 575/2013 321. panta e) un f) punktā paredzētajos validācijas procesos un iekšējā pārskatā, ja tās izmaina loģiku un metodikas, ko izmanto, lai iekšēji validētu un pārskatītu AMP sistēmu. |
| --- | --- |

3.

Izmaiņas Regulas (ES) Nr. 575/2013 321. panta e) un f) punktā paredzētajos validācijas procesos un iekšējā pārskatā, ja tās izmaina loģiku un metodikas, ko izmanto, lai iekšēji validētu un pārskatītu AMP sistēmu.

| 4. | Operacionālā riska kapitāla prasību aprēķina izmaiņas, kas izmaina kādu no turpmāk minētajiem elementiem:






  a) | operacionālā riska kapitāla prasību aprēķināšanā izmantotā datu kopuma struktūra un iezīmes (“aprēķina datu kopums”), ietverot jebkuru no turpmāk minētā:






  i) | bruto zaudējumu summas definīcija, kas izmantojama aprēķina datu kopumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punkta d) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Operacionālā riska kapitāla prasību aprēķina izmaiņas, kas izmaina kādu no turpmāk minētajiem elementiem:

a)

operacionālā riska kapitāla prasību aprēķināšanā izmantotā datu kopuma struktūra un iezīmes (“aprēķina datu kopums”), ietverot jebkuru no turpmāk minētā:

i)

bruto zaudējumu summas definīcija, kas izmantojama aprēķina datu kopumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punkta d) apakšpunktu;

| ii) | zaudējumu notikumu atsauces datums, kas izmantojams aprēķina datu kopumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ii)

zaudējumu notikumu atsauces datums, kas izmantojams aprēķina datu kopumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| iii) | datu par zaudējumiem laika rindu ilguma noteikšanas metode, kas izmantojama aprēķina datu kopumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

iii)

datu par zaudējumiem laika rindu ilguma noteikšanas metode, kas izmantojama aprēķina datu kopumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| iv) | kritēriji tādiem grupas zaudējumiem, kurus izraisījis kopējs operacionālā riska notikums vai saistītie notikumi laika gaitā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punkta b) un e) apakšpunktu; |
| --- | --- |

iv)

kritēriji tādiem grupas zaudējumiem, kurus izraisījis kopējs operacionālā riska notikums vai saistītie notikumi laika gaitā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punkta b) un e) apakšpunktu;

| v) | riska kategoriju vai tām līdzvērtīga iedalījuma skaits vai veids, pamatojoties uz ko aprēķina operacionālā riska kapitāla prasības; |
| --- | --- |

v)

riska kategoriju vai tām līdzvērtīga iedalījuma skaits vai veids, pamatojoties uz ko aprēķina operacionālā riska kapitāla prasības;

| vi) | metode, lai noteiktu zaudējumu līmeņa slieksni, kuru pārsniedzot modeli var pielāgot datiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

vi)

metode, lai noteiktu zaudējumu līmeņa slieksni, kuru pārsniedzot modeli var pielāgot datiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| vii) | attiecīgā gadījumā – metode, lai noteiktu slieksni, ar kuru nošķir datu galveno daļu no pārējiem datiem, kad tos pielāgo, izmantojot dažādas metodes – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

vii)

attiecīgā gadījumā – metode, lai noteiktu slieksni, ar kuru nošķir datu galveno daļu no pārējiem datiem, kad tos pielāgo, izmantojot dažādas metodes – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| viii) | procesi un kritēriji, lai novērtētu datu būtiskumu, mērogotu vai veiktu citas korekcijas operacionālā riska datos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punkta f) apakšpunktu; |
| --- | --- |

viii)

procesi un kritēriji, lai novērtētu datu būtiskumu, mērogotu vai veiktu citas korekcijas operacionālā riska datos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punkta f) apakšpunktu;

| ix) | izmaiņas ārējos datu avotos, kas izmantojami mērīšanas sistēmā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 4. un 5. punktu, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai. |
| --- | --- |

ix)

izmaiņas ārējos datu avotos, kas izmantojami mērīšanas sistēmā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 4. un 5. punktu, ja vien tās jau nav klasificētas kā būtiskas izmaiņas atbilstīgi šā pielikuma II daļas 1. iedaļai.

| b) | kritēriji, lai atlasītu, atjauninātu un pārskatītu izmantoto sadalījumu un metodes parametru novērtēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

kritēriji, lai atlasītu, atjauninātu un pārskatītu izmantoto sadalījumu un metodes parametru novērtēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| c) | kritēriji un procedūras, lai noteiktu kopējo zaudējumu sadali un aprēķinātu attiecināmu operacionālā riska pasākumu regulatīvās uzticības līmenī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

kritēriji un procedūras, lai noteiktu kopējo zaudējumu sadali un aprēķinātu attiecināmu operacionālā riska pasākumu regulatīvās uzticības līmenī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| d) | metodika paredzamo zaudējumu noteikšanai un to nodrošināšana ar iekšējās darbības praksēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

metodika paredzamo zaudējumu noteikšanai un to nodrošināšana ar iekšējās darbības praksēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| e) | metodika par to, kā atzīst operacionālā riska zaudējumu korelācijas attiecībā pret atsevišķām operacionālā riska aplēsēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

e)

metodika par to, kā atzīst operacionālā riska zaudējumu korelācijas attiecībā pret atsevišķām operacionālā riska aplēsēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 2. punkta d) apakšpunktu.

| 5. | Izmaiņas standartos attiecībā uz iekšējiem datiem, scenāriju analīzi, uzņēmējdarbības vidi un iekšējās kontroles faktoriem, ja tās:






  a) | izmaina iekšējos procesus un kritērijus attiecībā uz iekšējo zaudējumu datu apkopošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punktu:






  i) | iekšējo zaudējumu datu apkopošanas sliekšņa palielināšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Izmaiņas standartos attiecībā uz iekšējiem datiem, scenāriju analīzi, uzņēmējdarbības vidi un iekšējās kontroles faktoriem, ja tās:

a)

izmaina iekšējos procesus un kritērijus attiecībā uz iekšējo zaudējumu datu apkopošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punktu:

i)

iekšējo zaudējumu datu apkopošanas sliekšņa palielināšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punkta c) apakšpunktu;

| ii) | metodes vai kritēriji darbību vai riska darījumu izslēgšanai no iekšējo zaudējumu datu vākšanas tvēruma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

ii)

metodes vai kritēriji darbību vai riska darījumu izslēgšanai no iekšējo zaudējumu datu vākšanas tvēruma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| b) | iekšējo procesu un kritēriju izmaiņas attiecībā uz vienu no šādiem elementiem:






  i) | izpildes scenārija analīze saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 5. punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

iekšējo procesu un kritēriju izmaiņas attiecībā uz vienu no šādiem elementiem:

i)

izpildes scenārija analīze saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 5. punktu;

| ii) | uzņēmējdarbības vides un iekšējo kontroles faktoru noteikšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

ii)

uzņēmējdarbības vides un iekšējo kontroles faktoru noteikšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 322. panta 6. punktu.

| 6. | Izmaiņas ar apdrošināšanu saistītos standartos un citos riska pārvešanas mehānismos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 323. pantu, ja tās atbilst kādam no šādiem nosacījumiem:






  a) | tās būtiski izmaina nodrošinātā seguma līmeni; |
| --- | --- | --- |

6.

Izmaiņas ar apdrošināšanu saistītos standartos un citos riska pārvešanas mehānismos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 323. pantu, ja tās atbilst kādam no šādiem nosacījumiem:

a)

tās būtiski izmaina nodrošinātā seguma līmeni;

| b) | tās izmaina procesus un kritērijus, ko izmanto, lai aprēķinātu apdrošināšanas atzīšanas summas diskontus, kas ieviesti ar mērķi atspoguļot maksājumu nenoteiktību, seguma nesakritības un polises atlikušo termiņu un anulēšanas termiņus, ja tie mazāki par vienu gadu – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 323. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

b)

tās izmaina procesus un kritērijus, ko izmanto, lai aprēķinātu apdrošināšanas atzīšanas summas diskontus, kas ieviesti ar mērķi atspoguļot maksājumu nenoteiktību, seguma nesakritības un polises atlikušo termiņu un anulēšanas termiņus, ja tie mazāki par vienu gadu – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 323. panta 4. punktu.

| 7. | Būtiskas izmaiņas IT sistēmās, kuras izmanto, lai apstrādātu AMP, tostarp datu apkopošanu un administrēšanu, pārskatu sniegšanas procedūras un operacionālā riska mērīšanas sistēmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 312. panta 2. punktu un vispārējiem riska pārvaldības standartiem, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES 74. pantā un kas samazina datu vai IT sistēmu integritāti un pieejamību. |
| --- | --- |

7.

Būtiskas izmaiņas IT sistēmās, kuras izmanto, lai apstrādātu AMP, tostarp datu apkopošanu un administrēšanu, pārskatu sniegšanas procedūras un operacionālā riska mērīšanas sistēmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 312. panta 2. punktu un vispārējiem riska pārvaldības standartiem, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES 74. pantā un kas samazina datu vai IT sistēmu integritāti un pieejamību.

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/50

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 530/2014

(2014. gada 12. marts),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES papildina ar regulatīviem tehniskajiem standartiem, ar kuriem definē būtiskus riska darījumus un nosaka robežvērtības iekšējām pieejām tirdzniecības portfeļa specifiskajam riskam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 77. panta 4. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2013/36/ES 77. panta 3. punktā ir minēti vienīgi “parāda instrumenti”, tāpēc specifiskā riska būtiskuma novērtējumā nebūtu iekļaujami tirdzniecības portfeļa kapitāla vērtspapīru instrumenti. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2013/36/ES 77. panta 3. punktā ir minēti vienīgi “parāda instrumenti”, tāpēc specifiskā riska būtiskuma novērtējumā nebūtu iekļaujami tirdzniecības portfeļa kapitāla vērtspapīru instrumenti.

| (2) | Specifiskā riska darījumu būtiskums absolūtā izteiksmē būtu jāmēra, piemērojot standartizētos noteikumus, kuri attiecas uz parāda instrumentu neto pozīciju aprēķinu. Minētajā novērtējumā būtu jāņem vērā garās un īsās neto pozīcijas, kas aprēķinātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (2) 327. panta 1. punktu, pirms tam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 346. un 347. pantu veicot atskaitījumus riska ierobežošanas pozīcijām, ko veido kredītu atvasinātie instrumenti. |
| --- | --- |

(2)

Specifiskā riska darījumu būtiskums absolūtā izteiksmē būtu jāmēra, piemērojot standartizētos noteikumus, kuri attiecas uz parāda instrumentu neto pozīciju aprēķinu. Minētajā novērtējumā būtu jāņem vērā garās un īsās neto pozīcijas, kas aprēķinātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (2) 327. panta 1. punktu, pirms tam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 346. un 347. pantu veicot atskaitījumus riska ierobežošanas pozīcijām, ko veido kredītu atvasinātie instrumenti.

| (3) | Direktīvas 2013/36/ES 77. panta 3. punkta pirmajā daļā, kura attiecas uz tirdzniecības portfeļa specifisko risku, minēts “liels skaits būtisku pozīciju parāda instrumentos, kam ir dažādi emitenti”. Attiecīgi šajos noteikumos, ievērojot minētās direktīvas 77. panta 4. punktu, būtu jānosaka būtiskuma robežvērtība lielam skaitam būtisku pozīciju parāda instrumentos, kam ir dažādi emitenti. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2013/36/ES 77. panta 3. punkta pirmajā daļā, kura attiecas uz tirdzniecības portfeļa specifisko risku, minēts “liels skaits būtisku pozīciju parāda instrumentos, kam ir dažādi emitenti”. Attiecīgi šajos noteikumos, ievērojot minētās direktīvas 77. panta 4. punktu, būtu jānosaka būtiskuma robežvērtība lielam skaitam būtisku pozīciju parāda instrumentos, kam ir dažādi emitenti.

| (4) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(4)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.

| (5) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izanalizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu, |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izanalizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

“Specifiskā riska darījumu, kas ir būtiski absolūtā izteiksmē” definīcija saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 77. panta 4. punktu

Uzskata, ka iestādes parāda instrumentu specifiskā riska darījumi ir absolūtā izteiksmē būtiski, ja summa, ko veido visas neto garās un neto īsās pozīcijas, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 327. pantā, pārsniedz EUR 1 000 000 000.

2. pants

“Liela skaita būtisku pozīciju parāda instrumentos, kam ir dažādi emitenti” definīcija saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 77. panta 4. punktu

Uzskata, ka iestādes specifiskā riska portfelis ietver lielu skaitu būtisku pozīciju parāda instrumentos, kam ir dažādi emitenti, ja portfelī ir vairāk nekā 100 pozīcijas un katra no tām pārsniedz EUR 2 500 000, neatkarīgi no tā, vai tās ir neto garās vai neto īsās pozīcijas, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 327. pantā.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/52

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 531/2014

(2014. gada 12. marts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu I pielikumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 211/2011 7. panta 2. punktā noteikts, ka pilsoņu iniciatīvas parakstītāju skaitam vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu būtu jāatbilst katrā dalībvalstī ievēlēto Eiropas Parlamenta deputātu skaitam, kas reizināts ar 750. Šie minimālie rādītāji noteikti regulas I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 211/2011 7. panta 2. punktā noteikts, ka pilsoņu iniciatīvas parakstītāju skaitam vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu būtu jāatbilst katrā dalībvalstī ievēlēto Eiropas Parlamenta deputātu skaitam, kas reizināts ar 750. Šie minimālie rādītāji noteikti regulas I pielikumā.

| (2) | Eiropadome 2013. gada 28. jūnijā pieņēma Eiropadomes Lēmumu 2013/312/ES, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (2). Minētais lēmums, kas stājās spēkā 2013. gada 30. jūnijā, nosaka katrā dalībvalstī Eiropas Parlamentā ievēlēto pārstāvju skaitu 2014.–2019. gada sasaukumam. 2014.–2019. gada parlamenta sasaukums sāk darbu 2014. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2013. gada 28. jūnijā pieņēma Eiropadomes Lēmumu 2013/312/ES, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (2). Minētais lēmums, kas stājās spēkā 2013. gada 30. jūnijā, nosaka katrā dalībvalstī Eiropas Parlamentā ievēlēto pārstāvju skaitu 2014.–2019. gada sasaukumam. 2014.–2019. gada parlamenta sasaukums sāk darbu 2014. gada 1. jūlijā.

| (3) | Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 211/2011 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 211/2011 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 211/2011 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 65, 11.3.2011., 1. lpp.

1

(2)  OV L 181, 29.6.2013., 57. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Minimālais parakstītāju skaits katrā dalībvalstī

| Beļģija | 15 750 |
| --- | --- |
| Bulgārija | 12 750 |
| Čehijas Republika | 15 750 |
| Dānija | 9 750 |
| Vācija | 72 000 |
| Igaunija | 4 500 |
| Īrija | 8 250 |
| Grieķija | 15 750 |
| Spānija | 40 500 |
| Francija | 55 500 |
| Horvātija | 8 250 |
| Itālija | 54 750 |
| Kipra | 4 500 |
| Latvija | 6 000 |
| Lietuva | 8 250 |
| Luksemburga | 4 500 |
| Ungārija | 15 750 |
| Malta | 4 500 |
| Nīderlande | 19 500 |
| Austrija | 13 500 |
| Polija | 38 250 |
| Portugāle | 15 750 |
| Rumānija | 24 000 |
| Slovēnija | 6 000 |
| Slovākija | 9 750 |
| Somija | 9 750 |
| Zviedrija | 15 000 |
| Apvienotā Karaliste | 54 750 |

Beļģija

15 750

Bulgārija

12 750

Čehijas Republika

15 750

Dānija

9 750

Vācija

72 000

Igaunija

4 500

Īrija

8 250

Grieķija

15 750

Spānija

40 500

Francija

55 500

Horvātija

8 250

Itālija

54 750

Kipra

4 500

Latvija

6 000

Lietuva

8 250

Luksemburga

4 500

Ungārija

15 750

Malta

4 500

Nīderlande

19 500

Austrija

13 500

Polija

38 250

Portugāle

15 750

Rumānija

24 000

Slovēnija

6 000

Slovākija

9 750

Somija

9 750

Zviedrija

15 000

Apvienotā Karaliste

54 750

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/54

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 532/2014

(2014. gada 13. marts),

kas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu (1) un jo īpaši tās 32. panta 8. un 9. punktu, 34. panta 7. un 8. punktu un 55. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 223/2014 Komisiju pilnvaro pieņemt deleģētos aktus, kas papildina tās nebūtiskos elementus attiecībā uz Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 223/2014 Komisiju pilnvaro pieņemt deleģētos aktus, kas papildina tās nebūtiskos elementus attiecībā uz Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu.

| (2) | Regulā (ES) Nr. 223/2014 noteikts, ka vadošajai iestādei ir jāizveido sistēma, lai datorizētā formā reģistrētu un glabātu datus par katru darbību, kas nepieciešami uzraudzības, novērtēšanas, finanšu pārvaldības, pārbaužu un revīzijas vajadzībām, tostarp datus par individuāliem dalībniekiem darbības programmās vistrūcīgāko personu sociālajai iekļaušanai (DP II). Tāpēc nepieciešams noteikt to datu sarakstu, kuri jāreģistrē un jāglabā minētajā sistēmā. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 223/2014 noteikts, ka vadošajai iestādei ir jāizveido sistēma, lai datorizētā formā reģistrētu un glabātu datus par katru darbību, kas nepieciešami uzraudzības, novērtēšanas, finanšu pārvaldības, pārbaužu un revīzijas vajadzībām, tostarp datus par individuāliem dalībniekiem darbības programmās vistrūcīgāko personu sociālajai iekļaušanai (DP II). Tāpēc nepieciešams noteikt to datu sarakstu, kuri jāreģistrē un jāglabā minētajā sistēmā.

| (3) | Atsevišķi dati attiecas uz īpašiem darbību veidiem vai tikai uz vienu darbības programmu veidu; tāpēc būtu jānosaka datu prasību piemērojamība. Regulā (ES) Nr. 223/2014 ir noteiktas īpašas prasības datu reģistrēšanai un glabāšanai par individuāliem dalībniekiem darbībās, ko atbalsta ar DP II, un kas ir jāņem vērā. |
| --- | --- |

(3)

Atsevišķi dati attiecas uz īpašiem darbību veidiem vai tikai uz vienu darbības programmu veidu; tāpēc būtu jānosaka datu prasību piemērojamība. Regulā (ES) Nr. 223/2014 ir noteiktas īpašas prasības datu reģistrēšanai un glabāšanai par individuāliem dalībniekiem darbībās, ko atbalsta ar DP II, un kas ir jāņem vērā.

| (4) | Datu sarakstā jāņem vērā ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 223/2014, lai nodrošinātu, ka finanšu pārvaldībai un uzraudzībai nepieciešamie dati, tostarp dati, kas vajadzīgi, lai sagatavotu maksājumu pieteikumus, pārskatus un īstenošanas ziņojumus, attiecībā uz katru darbību ir pieejami tādā formā, ka tie ir viegli apkopojami un saskaņojami. Attiecībā uz sarakstu būtu jāņem vērā, ka noteikti darbību pamatdati datorizētā formā ir nepieciešami efektīvai darbību finansiālajai pārvaldībai un lai izpildītu prasību publicēt pamatinformāciju par darbībām. Noteikti citi dati ir nepieciešami, lai efektīvi plānotu un veiktu pārbaužu un revīzijas darbu. |
| --- | --- |

(4)

Datu sarakstā jāņem vērā ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 223/2014, lai nodrošinātu, ka finanšu pārvaldībai un uzraudzībai nepieciešamie dati, tostarp dati, kas vajadzīgi, lai sagatavotu maksājumu pieteikumus, pārskatus un īstenošanas ziņojumus, attiecībā uz katru darbību ir pieejami tādā formā, ka tie ir viegli apkopojami un saskaņojami. Attiecībā uz sarakstu būtu jāņem vērā, ka noteikti darbību pamatdati datorizētā formā ir nepieciešami efektīvai darbību finansiālajai pārvaldībai un lai izpildītu prasību publicēt pamatinformāciju par darbībām. Noteikti citi dati ir nepieciešami, lai efektīvi plānotu un veiktu pārbaužu un revīzijas darbu.

| (5) | Reģistrējamo un glabājamo datu sarakstā nebūtu jāparedz to datorizēto sistēmu tehniskās īpašības vai struktūra, kuras izveidojušas vadošās iestādes, kā arī iepriekš nebūtu jānosaka reģistrēto un glabāto datu formāts, ja vien šajā regulā tas nav īpaši paredzēts. Tajā arī nevajadzētu iepriekš paredzēt to, kā dati tiek ievadīti sistēmā vai tajā ģenerēti; dažos gadījumos saistībā ar sarakstā iekļautajiem datiem var būt nepieciešama vairāku vērtību ievadīšana. Tomēr ir nepieciešams paredzēt konkrētus noteikumus par šo datu būtību, lai nodrošinātu, ka vadošā iestāde var īstenot savu atbildību par uzraudzību, novērtēšanu, finanšu pārvaldību, pārbaudēm un revīziju, tostarp par individuālu dalībnieku datu apstrādi, ja tas nepieciešams iepriekšminētajam. |
| --- | --- |

(5)

Reģistrējamo un glabājamo datu sarakstā nebūtu jāparedz to datorizēto sistēmu tehniskās īpašības vai struktūra, kuras izveidojušas vadošās iestādes, kā arī iepriekš nebūtu jānosaka reģistrēto un glabāto datu formāts, ja vien šajā regulā tas nav īpaši paredzēts. Tajā arī nevajadzētu iepriekš paredzēt to, kā dati tiek ievadīti sistēmā vai tajā ģenerēti; dažos gadījumos saistībā ar sarakstā iekļautajiem datiem var būt nepieciešama vairāku vērtību ievadīšana. Tomēr ir nepieciešams paredzēt konkrētus noteikumus par šo datu būtību, lai nodrošinātu, ka vadošā iestāde var īstenot savu atbildību par uzraudzību, novērtēšanu, finanšu pārvaldību, pārbaudēm un revīziju, tostarp par individuālu dalībnieku datu apstrādi, ja tas nepieciešams iepriekšminētajam.

| (6) | Lai nodrošinātu darbības programmu izdevumu pārbaudi un revīziju, jānosaka kritēriji, kas ir obligāti revīzijas liecībām, lai tās uzskatītu par atbilstošām. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu darbības programmu izdevumu pārbaudi un revīziju, jānosaka kritēriji, kas ir obligāti revīzijas liecībām, lai tās uzskatītu par atbilstošām.

| (7) | Attiecībā uz revīzijas darbu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 223/2014 nepieciešams nodrošināt, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jānovērš jebkāda neatļauta personas datu izpaušana vai piekļuve tiem, kā arī jānosaka mērķi, kuriem Komisija un dalībvalstis var apstrādāt šādus datus. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz revīzijas darbu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 223/2014 nepieciešams nodrošināt, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jānovērš jebkāda neatļauta personas datu izpaušana vai piekļuve tiem, kā arī jānosaka mērķi, kuriem Komisija un dalībvalstis var apstrādāt šādus datus.

| (8) | Revīzijas iestāde ir atbildīga par darbību revīziju. Lai nodrošinātu, ka šādu revīziju tvērums un efektivitāte ir pienācīga un ka tās tiek veiktas saskaņā ar vieniem un tiem pašiem standartiem visās dalībvalstīs, nepieciešams paredzēt nosacījumus, kas būtu jāievēro attiecībā uz šīm revīzijām. |
| --- | --- |

(8)

Revīzijas iestāde ir atbildīga par darbību revīziju. Lai nodrošinātu, ka šādu revīziju tvērums un efektivitāte ir pienācīga un ka tās tiek veiktas saskaņā ar vieniem un tiem pašiem standartiem visās dalībvalstīs, nepieciešams paredzēt nosacījumus, kas būtu jāievēro attiecībā uz šīm revīzijām.

| (9) | Nepieciešams sīki izklāstīt revīzijā iekļaujamo darbību izlases bāzi, kas revīzijas iestādei būtu jāievēro, izstrādājot vai apstiprinot izlases veidošanas metodi, tostarp nosakot izlases vienību, konkrētus tehniskos kritērijus, kas izmantojami izlasei, un faktorus, kas, ja nepieciešams, ievērojami papildu izlases gadījumā. |
| --- | --- |

(9)

Nepieciešams sīki izklāstīt revīzijā iekļaujamo darbību izlases bāzi, kas revīzijas iestādei būtu jāievēro, izstrādājot vai apstiprinot izlases veidošanas metodi, tostarp nosakot izlases vienību, konkrētus tehniskos kritērijus, kas izmantojami izlasei, un faktorus, kas, ja nepieciešams, ievērojami papildu izlases gadījumā.

| (10) | Revīzijas iestādei būtu jāizstrādā revīzijas atzinums, kurā ietver Regulā (ES) Nr. 223/2014 minētos pārskatus. Lai nodrošinātu, ka pārskatu revīziju tvērums un saturs ir atbilstošs un ka tās veic saskaņā ar vieniem un tiem pašiem standartiem visās dalībvalstīs, nepieciešams paredzēt nosacījumus, kas būtu jāievēro attiecībā uz šīm revīzijām. |
| --- | --- |

(10)

Revīzijas iestādei būtu jāizstrādā revīzijas atzinums, kurā ietver Regulā (ES) Nr. 223/2014 minētos pārskatus. Lai nodrošinātu, ka pārskatu revīziju tvērums un saturs ir atbilstošs un ka tās veic saskaņā ar vieniem un tiem pašiem standartiem visās dalībvalstīs, nepieciešams paredzēt nosacījumus, kas būtu jāievēro attiecībā uz šīm revīzijām.

| (11) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un vienādu attieksmi pret visām dalībvalstīm finanšu korekciju veikšanā saskaņā ar proporcionalitātes principu, nepieciešams noteikt kritērijus nopietnu trūkumu konstatēšanai saistībā ar pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību, definēt galvenos šādu trūkumu veidus, kā arī noteikt kritērijus piemērojamās finanšu korekcijas līmeņa noteikšanai un kritērijus ekstrapolētās vai vienotās likmes finanšu korekcijas piemērošanai. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un vienādu attieksmi pret visām dalībvalstīm finanšu korekciju veikšanā saskaņā ar proporcionalitātes principu, nepieciešams noteikt kritērijus nopietnu trūkumu konstatēšanai saistībā ar pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību, definēt galvenos šādu trūkumu veidus, kā arī noteikt kritērijus piemērojamās finanšu korekcijas līmeņa noteikšanai un kritērijus ekstrapolētās vai vienotās likmes finanšu korekcijas piemērošanai.

| (12) | Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(12)

Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka šādus Regulu (ES) Nr. 223/2014 papildinošus noteikumus:

| a) | noteikumus, kas nosaka informāciju par datiem, kas reģistrējami un glabājami datorizētā formā uzraudzības sistēmā, kuru izveidojusi vadošā iestāde; |
| --- | --- |

a)

noteikumus, kas nosaka informāciju par datiem, kas reģistrējami un glabājami datorizētā formā uzraudzības sistēmā, kuru izveidojusi vadošā iestāde;

| b) | sīki izstrādātas minimālās prasības attiecībā uz revīzijas liecībām par sertifikācijas iestādes, vadošās iestādes, starpniekstruktūru un atbalsta saņēmēju veicamo grāmatvedības uzskaiti un glabājamajiem apliecinošajiem dokumentiem; |
| --- | --- |

b)

sīki izstrādātas minimālās prasības attiecībā uz revīzijas liecībām par sertifikācijas iestādes, vadošās iestādes, starpniekstruktūru un atbalsta saņēmēju veicamo grāmatvedības uzskaiti un glabājamajiem apliecinošajiem dokumentiem;

| c) | darbību revīzijas un pārskatu revīzijas tvērumu un saturu un darbību izlases veidošanas metodoloģiju; |
| --- | --- |

c)

darbību revīzijas un pārskatu revīzijas tvērumu un saturu un darbību izlases veidošanas metodoloģiju;

| d) | sīki izstrādātus noteikumus par to datu izmantošanu, kuri savākti Komisijas ierēdņu vai pilnvaroto Komisijas pārstāvju veikto revīziju laikā; |
| --- | --- |

d)

sīki izstrādātus noteikumus par to datu izmantošanu, kuri savākti Komisijas ierēdņu vai pilnvaroto Komisijas pārstāvju veikto revīziju laikā;

| e) | sīki izstrādātus noteikumus par kritērijiem, lai noteiktu nopietnus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā, tostarp galvenos šādu trūkumu veidus, piemērojamā finanšu korekcijas līmeņa noteikšanas kritērijiem un vienoto likmju vai ekstrapolēto finanšu korekciju piemērošanas kritērijiem. |
| --- | --- |

e)

sīki izstrādātus noteikumus par kritērijiem, lai noteiktu nopietnus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā, tostarp galvenos šādu trūkumu veidus, piemērojamā finanšu korekcijas līmeņa noteikšanas kritērijiem un vienoto likmju vai ekstrapolēto finanšu korekciju piemērošanas kritērijiem.

II NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES SISTĒMĀM

2. pants

Dati, kas reģistrējami un glabājami datorizētā formā

(Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 8. punkts)

1.   Informācija par datiem, kas par katru darbību reģistrējami un glabājami datorizētā formā uzraudzības sistēmā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 2. punkta d) apakšpunktu, ir noteikta šīs regulas I pielikumā.

2.   Dati ir jāreģistrē un jāglabā par katru darbību, tostarp par individuāliem dalībniekiem DP II atbalstītu darbību gadījumā, tie jāsadala pēc dzimuma, ja zināms, lai šos datus nepieciešamības gadījumā varētu apkopot uzraudzības, novērtēšanas, finanšu pārvaldības, pārbaužu un revīzijas vajadzībām. Ir arī jānodrošina šādu datu kumulatīva apkopošana par visu plānošanas periodu.

3. pants

Sīki izstrādātas minimālās prasības revīzijas liecībām

(Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 9. punkts)

1.   Sīki izstrādātas minimālās prasības revīzijas liecībām attiecībā uz grāmatvedības uzskaiti, kas jāuztur, un apliecinošajiem dokumentiem, kas jāglabā, ir šādas:

| a) | revīzijas liecībām ir jānodrošina izvēles kritēriju piemērošana, kas noteikti darbības programmā pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai (DP I) vai kuru pārbaudīšanu noteikusi DP II uzraudzības komiteja; |
| --- | --- |

a)

revīzijas liecībām ir jānodrošina izvēles kritēriju piemērošana, kas noteikti darbības programmā pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai (DP I) vai kuru pārbaudīšanu noteikusi DP II uzraudzības komiteja;

| b) | attiecībā uz dotācijām atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 223/2014 25. panta 1. punkta a) apakšpunktam revīzijas liecībām jāļauj Komisijas sertificētās kopsummas saskaņot ar detalizētu grāmatvedības uzskaiti un pamatojuma dokumentiem, kas ir sertifikācijas iestādes, vadošās iestādes, starpniekinstitūciju un atbalsta saņēmēju rīcībā un attiecas uz darbībām, kurām līdzfinansējumu nodrošina darbības programma; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz dotācijām atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 223/2014 25. panta 1. punkta a) apakšpunktam revīzijas liecībām jāļauj Komisijas sertificētās kopsummas saskaņot ar detalizētu grāmatvedības uzskaiti un pamatojuma dokumentiem, kas ir sertifikācijas iestādes, vadošās iestādes, starpniekinstitūciju un atbalsta saņēmēju rīcībā un attiecas uz darbībām, kurām līdzfinansējumu nodrošina darbības programma;

| c) | attiecībā uz dotācijām atbilstīgi 25. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktam revīzijas liecībām jāļauj Komisijas sertificētās kopsummas saskaņot ar detalizētiem datiem par iznākumiem vai rezultātiem un pamatojuma dokumentiem, kas ir sertifikācijas iestādes, vadošās iestādes, starpniekinstitūciju un atbalsta saņēmēju rīcībā, tostarp vajadzības gadījumā ar dokumentiem par metodi vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu noteikšanai attiecībā uz darbībām, kurām līdzfinansējumu nodrošina darbības programma; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz dotācijām atbilstīgi 25. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktam revīzijas liecībām jāļauj Komisijas sertificētās kopsummas saskaņot ar detalizētiem datiem par iznākumiem vai rezultātiem un pamatojuma dokumentiem, kas ir sertifikācijas iestādes, vadošās iestādes, starpniekinstitūciju un atbalsta saņēmēju rīcībā, tostarp vajadzības gadījumā ar dokumentiem par metodi vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu noteikšanai attiecībā uz darbībām, kurām līdzfinansējumu nodrošina darbības programma;

| d) | attiecībā uz izmaksām, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 25. panta 1. punkta d) apakšpunktu, revīzijas liecībām jārāda un jāpamato aprēķina metode, vajadzības gadījumā, un pamats, saskaņā ar kuru ir pieņemtas vienotās likmes, un tiešās attiecināmās izmaksas vai izmaksas, kas deklarētas saskaņā ar citām izvēlētām kategorijām, kurām piemēro vienoto likmi; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz izmaksām, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 25. panta 1. punkta d) apakšpunktu, revīzijas liecībām jārāda un jāpamato aprēķina metode, vajadzības gadījumā, un pamats, saskaņā ar kuru ir pieņemtas vienotās likmes, un tiešās attiecināmās izmaksas vai izmaksas, kas deklarētas saskaņā ar citām izvēlētām kategorijām, kurām piemēro vienoto likmi;

| e) | attiecībā uz izmaksām, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 26. panta 2. punkta b), c) un e) apakšpunktu un 26. panta 3. punkta otro daļu, revīzijas liecībām jāļauj pamatot tiešās attiecināmās izmaksas vai izmaksas, kas deklarētas citās izvēlētās kategorijās, kurām piemēro vienoto likmi; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz izmaksām, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 26. panta 2. punkta b), c) un e) apakšpunktu un 26. panta 3. punkta otro daļu, revīzijas liecībām jāļauj pamatot tiešās attiecināmās izmaksas vai izmaksas, kas deklarētas citās izvēlētās kategorijās, kurām piemēro vienoto likmi;

| f) | revīzijas liecībām jāļauj pārbaudīt publiskā ieguldījuma samaksa saņēmējam; |
| --- | --- |

f)

revīzijas liecībām jāļauj pārbaudīt publiskā ieguldījuma samaksa saņēmējam;

| g) | attiecībā uz katru darbību attiecīgi revīzijas liecībās jāietver tehniskās specifikācijas un finansēšanas plāns, dokumenti par dotācijas apstiprinājumu, dokumenti par publiskā iepirkuma procedūrām, atbalsta saņēmēja ziņojumi un ziņojumi par veiktajām pārbaudēm un revīzijām; |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz katru darbību attiecīgi revīzijas liecībās jāietver tehniskās specifikācijas un finansēšanas plāns, dokumenti par dotācijas apstiprinājumu, dokumenti par publiskā iepirkuma procedūrām, atbalsta saņēmēja ziņojumi un ziņojumi par veiktajām pārbaudēm un revīzijām;

| h) | revīzijas liecībām jāietver informācija par pārvaldības pārbaudēm un revīzijām, kas veiktas par darbību; |
| --- | --- |

h)

revīzijas liecībām jāietver informācija par pārvaldības pārbaudēm un revīzijām, kas veiktas par darbību;

| i) | revīzijas liecībām jāļauj datus saistībā ar darbības iznākuma rādītājiem saskaņot ar iesniegtajiem datiem un rezultātiem, kā arī, vajadzības gadījumā – ar programmas mērķiem. |
| --- | --- |

i)

revīzijas liecībām jāļauj datus saistībā ar darbības iznākuma rādītājiem saskaņot ar iesniegtajiem datiem un rezultātiem, kā arī, vajadzības gadījumā – ar programmas mērķiem.

Attiecībā uz izmaksām, kas minētas c) un d) apakšpunktā, revīzijas liecībām jāļauj pārbaudīt vadošās iestādes izmantotās aprēķina metodes atbilstību Regulas (ES) Nr. 223/2014 25. panta 3. punktam.

2.   Vadošā iestāde nodrošina, ka ir pieejami ieraksti par to struktūru identitāti un atrašanās vietu, kuras glabā visus apliecinošos dokumentus, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgas revīzijas liecības, kas atbilst visām 1. punktā noteiktajām minimālajām prasībām.

4. pants

Tādu datu izmantošana, kuri savākti Komisijas ierēdņu vai pilnvaroto Komisijas pārstāvju veikto revīziju laikā

(Regulas (ES) Nr. 223/2014 34. panta 8. punkts)

1.   Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu datu, kurus Komisija savākusi revīziju laikā, neatļautu izpaušanu vai piekļuvi šiem datiem.

2.   Komisija izmanto datus, kas savākti tās veikto revīziju laikā vienīgi, lai veiktu savus pienākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 36. pantu. Eiropas Revīzijas palātai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai ir piekļuve savāktajiem datiem.

3.   Savāktos datus nedrīkst sūtīt tām personām, kuru pienākumu veikšanai dalībvalstu vai Savienības iestādēs nav nepieciešama piekļuve šiem datiem saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, ja nav saņemta tās dalībvalsts nepārprotama piekrišana, kura nodrošina datus.

5. pants

Darbību revīzija

(Regulas (ES) Nr. 223/2014 34. panta 7. punkts)

1.   Darbību revīzijas veic par katru grāmatvedības gadu, izmantojot darbību izlasi, kura veidota, izmantojot metodi, ko noteikusi vai apstiprinājusi revīzijas iestāde saskaņā ar šīs regulas 6. pantu.

2.   Darbību revīzijas veic, pamatojoties uz apliecinošajiem dokumentiem, kas veido revīzijas liecības, un revīzijās pārbauda Komisijai deklarēto izdevumu likumību un pareizību, tostarp šādus aspektus:

| a) | ka darbība tika atlasīta saskaņā ar darbības programmas atlases kritērijiem, nebija fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota, pirms atbalsta saņēmējs iesniedza finansējuma pieteikumu saskaņā ar darbības programmu, ir īstenota saskaņā ar apstiprinājuma lēmumu un atbilst jebkuriem tādiem nosacījumiem par tās funkcionalitāti, izmantošanu un sasniedzamajiem mērķiem, kuri piemērojami revīzijas veikšanas brīdī; |
| --- | --- |

a)

ka darbība tika atlasīta saskaņā ar darbības programmas atlases kritērijiem, nebija fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota, pirms atbalsta saņēmējs iesniedza finansējuma pieteikumu saskaņā ar darbības programmu, ir īstenota saskaņā ar apstiprinājuma lēmumu un atbilst jebkuriem tādiem nosacījumiem par tās funkcionalitāti, izmantošanu un sasniedzamajiem mērķiem, kuri piemērojami revīzijas veikšanas brīdī;

| b) | ka izdevumi, kas deklarēti Komisijai, atbilst grāmatvedības uzskaitei un ka nepieciešamie apliecinošie dokumenti pierāda pienācīgas revīzijas liecības, kā noteikts šīs regulas 3. pantā; |
| --- | --- |

b)

ka izdevumi, kas deklarēti Komisijai, atbilst grāmatvedības uzskaitei un ka nepieciešamie apliecinošie dokumenti pierāda pienācīgas revīzijas liecības, kā noteikts šīs regulas 3. pantā;

| c) | ka attiecībā uz izdevumiem, kas deklarēti Komisijai un kas noteikti saskaņā ar 25. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, ir īstenoti mērķi un rezultāti, kuri ir pamatā maksājumiem atbalsta saņēmējam, dalībnieku dati, vajadzības gadījumā, vai citi ieraksti saistībā ar mērķiem un rezultātiem atbilst Komisijai iesniegtajai informācijai, un nepieciešamie apliecinošie dokumenti pierāda pienācīgas revīzijas liecības, kā noteikts šīs regulas 3. pantā. |
| --- | --- |

c)

ka attiecībā uz izdevumiem, kas deklarēti Komisijai un kas noteikti saskaņā ar 25. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, ir īstenoti mērķi un rezultāti, kuri ir pamatā maksājumiem atbalsta saņēmējam, dalībnieku dati, vajadzības gadījumā, vai citi ieraksti saistībā ar mērķiem un rezultātiem atbilst Komisijai iesniegtajai informācijai, un nepieciešamie apliecinošie dokumenti pierāda pienācīgas revīzijas liecības, kā noteikts šīs regulas 3. pantā.

Revīzijā pārliecinās arī, ka publiskais ieguldījums ir samaksāts atbalsta saņēmējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 42. panta 2. punktu.

3.   Darbību revīzijās attiecīgos gadījumos ietver pārbaudi uz vietas attiecībā uz darbības fizisko īstenošanu.

4.   Darbību revīzijās pārbauda to atbilstošo izdevumu precizitāti un pilnīgumu, kurus reģistrējusi sertifikācijas iestāde savās grāmatvedības sistēmās, un revīzijas liecību saskaņošanu visos līmeņos.

5.   Ja konstatētās problēmas pēc savas būtības izrādās sistēmiskas un tāpēc rada risku citām darbības programmas darbībām, revīzijas iestāde nodrošina, ka tiek veikta turpmāka pārbaude, tostarp attiecīgā gadījumā papildu revīzijas, lai noteiktu šādu problēmu apmēru, un ierosina nepieciešamos novēršanas pasākumus.

6.   Lai ziņotu Komisijai par gada aptvērumu, izdevumos, par kuriem veic revīziju, ietver tikai tos izdevumus, kuri ietilpst saskaņā ar 1. punktu veiktās revīzijas tvērumā. Šiem mērķiem izmanto kontroles ziņojuma paraugu, kas noteikts, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 223/2014 34. panta 6. punktu.

6. pants

Metodoloģija darbību izlases veidošanai

(Regulas (ES) Nr. 223/2014 34. panta 7. punkts)

1.   Revīzijas iestāde nosaka izlases veidošanas metodi (“izlases metodi”) saskaņā ar prasībām, kas paredzētas šajā pantā, ņemot vērā starptautiski pieņemtos revīzijas standartus, piemēram, INTOSAI, IFAC un IIA.

2.   Papildus paskaidrojumiem, kas sniegti revīzijas stratēģijā, revīzijas iestāde reģistrē dokumentāciju un profesionālos lēmumus, kas izmantoti, lai noteiktu izlases metodes, aptverot plānošanas, atlases, testēšanas un novērtēšanas posmus, lai parādītu, ka noteiktā metode ir piemērota.

3.   Izlasē ir pārstāvēta visa kopa, no kuras izlase veidota, un tā ļauj revīzijas iestādei sagatavot derīgu revīzijas atzinumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 34. panta 5. punkta a) apakšpunktu. Šai kopai jāaptver izdevumi attiecībā uz darbības programmu, kas ir ietverta Komisijai iesniegtajos maksājumu pieteikumos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 41. pantu par attiecīgo grāmatvedības gadu. Izlasi var veidot grāmatvedības gada laikā vai pēc tā beigām.

4.   Regulas (ES) Nr. 223/2014 34. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām izlases metode ir statistiska metode, ja tā nodrošina:

| i) | izlases vienību atlasi pēc nejaušības principa; |
| --- | --- |

i)

izlases vienību atlasi pēc nejaušības principa;

| ii) | varbūtības teorijas izmantošanu, lai novērtētu izlases rezultātus, tostarp ar izlasi saistīto risku un izlases plānotās un sasniegtās precizitātes noteikšanu un kontroli. |
| --- | --- |

ii)

varbūtības teorijas izmantošanu, lai novērtētu izlases rezultātus, tostarp ar izlasi saistīto risku un izlases plānotās un sasniegtās precizitātes noteikšanu un kontroli.

5.   Izlases metode nodrošina katras izlases vienības atlasi no kopas pēc nejaušības principa, izmantojot nejaušus skaitļus, ko ģenerē katrai kopas vienībai, lai atlasītu vienības, kas veido izlasi, vai sistemātisku atlasi, kurā izmanto nejaušu sākuma punktu un pēc tam, lai atlasītu papildu vienības, piemēro sistemātisku noteikumu.

6.   Izlases vienību nosaka revīzijas iestāde, pamatojoties uz profesionālu lēmumu. Izlases vienība var būt darbība, projekts darbības ietvaros vai atbalsta saņēmēja maksājuma pieprasījums. Informācija par noteikto izlases vienības veidu un par šīm vajadzībām izmantoto profesionālo lēmumu tiek iekļauta kontroles ziņojumā.

7.   Ja kopējie izdevumi, kas attiecas uz izlases vienību, grāmatvedības gadā ir ar negatīvu vērtību, tos izslēdz no iepriekš 3. punktā minētās kopas, un to revīziju veic atsevišķi. Revīzijas iestāde var arī izveidot šīs atsevišķās kopas izlasi.

8.   Ja ir piemērojami nosacījumi attiecībā uz samērīgu kontroli, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 223/2014 58. panta 1. punktā, revīzijas iestāde var izslēgt no kopas, no kuras tiks veidota izlase, vienības, kas norādītas minētajā pantā. Ja attiecīgā darbība jau ir atlasīta izlasei, revīzijas iestāde to aizstāj, izmantojot atbilstīgu atlasi pēc nejaušības principa.

9.   Attiecībā uz visiem Komisijai deklarētajiem izdevumiem, kuri iekļauti izlasē, veic revīziju.

Tomēr, ja atlasītās izlases vienības ietver lielu skaitu pamatā esošu maksājuma pieprasījumu vai rēķinu, revīzijas iestāde var veikt to revīziju, izmantojot apakšizlasi, atlasot pamatā esošos maksājuma pieprasījumus vai rēķinus, izmantojot tos pašus izlases raksturlielumus, kas izmantoti galvenās izlases vienību atlasei.

Šajā gadījumā atbilstīgus izlases lielumus aprēķina katrā izlases vienībā, kam tiks veikta revīzija, un tie jebkurā gadījumā nav mazāk kā 30 pamatā esošie pieprasījumi vai rēķini katrai izlases vienībai.

10.   Revīzijas iestāde var izmantot stratifikāciju, sadalot kopu apakškopās, no kurām katra ir tādu izlases vienību grupa, kurām ir līdzīgas iezīmes, jo īpaši riska vai paredzamā kļūdu īpatsvara ziņā, vai ja kopā iekļautas darbības, ko veido darbības programmas finanšu ieguldījumi vienībās ar lielu vērtību.

11.   Revīzijas iestāde novērtē sistēmas uzticamību kā augstu, vidēju vai zemu, ņemot vērā to sistēmas revīziju rezultātus, kas veiktas, lai noteiktu izlases tehniskos parametrus, tā, lai apvienotais pārliecības līmenis, ko gūst no sistēmu revīzijas un darbību revīzijas, ir augsts. Lai sistēma tiktu novērtēta kā uzticama, ticamības līmenis, ko izmanto izlases veidošanā, nedrīkst būt mazāks par 60 %. Lai sistēma tiktu novērtēta kā tāda, kuras drošums ir zems, uzticamības līmenis, ko izmanto izlases veidošanā, nav mazāks par 90 %. Maksimālais būtiskuma līmenis ir 2 % no 3. punktā minētajiem izdevumiem.

12.   Ja ir konstatēti pārkāpumi vai pārkāpumu risks, revīzijas iestāde, pamatojoties uz profesionālu lēmumu, lemj, vai ir nepieciešams veikt to papildu darbību vai darbību daļu papildu izlases revīziju, kuras netika revidētas nejaušajā izlasē, lai ņemtu vērā īpašus konstatētos riska faktorus.

13.   Revīzijas iestāde atsevišķi veic papildu izlases revīzijas rezultātu analīzi, izdara secinājumus, pamatojoties uz šiem rezultātiem, un gada kontroles ziņojumā paziņo par tiem Komisijai. Pārkāpumi, kas konstatēti papildu izlasē, netiek iekļauti nejaušās izlases prognozēto nejaušo kļūdu aprēķinā.

14.   Pamatojoties uz to darbību revīzijas rezultātiem, kuras veiktas Regulas (ES) Nr. 223/2014 34. panta 5. punkta a) un b) apakšpunktā minētā revīzijas atzinuma un kontroles ziņojuma vajadzībām, revīzijas iestāde aprēķina kopējo kļūdu īpatsvaru, kas atbilst prognozējamo nejaušo kļūdu un attiecīgā gadījumā sistēmisko kļūdu un neizlaboto anomālo kļūdu summai, kas dalīta ar kopu.

7. pants

Pārskatu revīzijas

(Regulas (ES) Nr. 223/2014 34. panta 7. punkts)

1.   Pārskatu revīzijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 223/2014 49. panta 1. punktā, revīzijas iestāde veic par katru grāmatvedības gadu.

2.   Pārskatu revīzijas sniedz pamatotu pārliecību, ka pārskatā uzrādītās summas ir pilnīgas, pareizas un patiesas.

3.   Šā panta 1. un 2. punkta vajadzībām revīzijas iestāde jo īpaši ņem vērā rezultātus, kas iegūti sistēmu revīzijās, kuras veiktas attiecībā uz sertifikācijas iestādi, un darbību revīzijās.

4.   Sistēmas revīzija ietver sertifikācijas iestādes grāmatvedības sistēmas uzticamības pārbaudi un, pamatojoties uz izlasi, sertifikācijas iestādes grāmatvedības sistēmā reģistrēto izdevumu atsaukto un atgūto summu pareizības pārbaudi.

5.   Revīzijas atzinuma vajadzībām, lai konstatētu, ka pārskati sniedz skaidru un patiesu priekšstatu, revīzijas iestāde pārbauda, vai visi elementi, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 49. pantu, ir pareizi ietverti pārskatos un atbilst apliecinošajai grāmatvedības uzskaitei, ko uztur visas attiecīgās iestādes vai struktūras un atbalsta saņēmēji, laikā, kamēr revīzijas iestāde veic revīzijas darbu. Revīzijas iestāde jo īpaši, pamatojoties uz pārskatiem, ko tai nodrošina sertifikācijas iestāde, pārliecinās, ka:

| a) | attiecināmo publisko izdevumu kopsumma, kas deklarēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 49. panta 1. punkta a) apakšpunktu, saskan ar izdevumiem un atbilstošo publisko ieguldījumu, kas iekļauts maksājuma pieteikumos, kuri iesniegti Komisijai attiecīgajā grāmatvedības gadā, un atšķirību gadījumā – ka pārskatos sniegti pienācīgi paskaidrojumi par saskaņošanas summām; |
| --- | --- |

a)

attiecināmo publisko izdevumu kopsumma, kas deklarēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 49. panta 1. punkta a) apakšpunktu, saskan ar izdevumiem un atbilstošo publisko ieguldījumu, kas iekļauts maksājuma pieteikumos, kuri iesniegti Komisijai attiecīgajā grāmatvedības gadā, un atšķirību gadījumā – ka pārskatos sniegti pienācīgi paskaidrojumi par saskaņošanas summām;

| b) | grāmatvedības gadā atsauktās un atgūtās summas, atgūstamās summas grāmatvedības gada beigās un neatgūstamās summas, kas norādītas pārskatos, atbilst summām, kas ierakstītas sertifikācijas iestādes grāmatvedības sistēmā, un to pamatā ir lēmumi, ko pieņēmusi atbildīgā vadošā iestāde vai sertifikācijas iestāde; |
| --- | --- |

b)

grāmatvedības gadā atsauktās un atgūtās summas, atgūstamās summas grāmatvedības gada beigās un neatgūstamās summas, kas norādītas pārskatos, atbilst summām, kas ierakstītas sertifikācijas iestādes grāmatvedības sistēmā, un to pamatā ir lēmumi, ko pieņēmusi atbildīgā vadošā iestāde vai sertifikācijas iestāde;

| c) | attiecīgos gadījumos izdevumi ir izslēgti no pārskatiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 49. panta 2. punktu un ka visas nepieciešamās korekcijas ir parādītas attiecīgā grāmatvedības gada pārskatos. |
| --- | --- |

c)

attiecīgos gadījumos izdevumi ir izslēgti no pārskatiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 49. panta 2. punktu un ka visas nepieciešamās korekcijas ir parādītas attiecīgā grāmatvedības gada pārskatos.

Pārbaudes, kas minētas b) un c) apakšpunktā, var veikt uz izlases pamata.

III NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI FINANŠU PĀRVALDĪBAI UN FINANŠU KOREKCIJĀM

8. pants

Kritēriji nopietnu trūkumu noteikšanai pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvā darbībā

(Regulas (ES) Nr. 223/2014 55. panta 4. punkts)

1.   Komisija savu novērtējumu par pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvu darbību balsta uz pieejamo sistēmu revīziju rezultātiem, tostarp kontroļu pārbaudes un darbību revīziju rezultātiem.

Novērtējums aptver programmas iekšējo kontroļu vidi, vadošo un sertifikācijas iestāžu pārvaldības un kontroles darbības, uzraudzību, ko veic vadošās un sertifikācijas iestādes, un kontroles darbības, ko veic revīzijas iestāde, un tas ir balstīts uz atbilstības pārbaudi galvenajām prasībām, kas noteiktas II pielikuma 1. tabulā.

Šo galveno prasību izpilde tiek novērtēta, pamatojoties uz kategorijām, kas noteiktas II pielikuma 2. tabulā.

2.   Galvenie nopietno trūkumu veidi, kuri pastāv pārvaldības un kontroles sistēmas efektīvā darbībā, ir tie gadījumi, kad tiek novērtēts, ka jebkura no galvenajām prasībām, kas minētas II pielikuma 1. tabulas 2., 4., 5., 13., 15., 16. un 18. punktā, vai divas vai vairākas no pārējām galvenajām prasībām, kas minētas II pielikuma 1. tabulā, ietilpst II pielikuma 2. tabulā noteiktajā 3. vai 4. kategorijā.

9. pants

Kritēriji vienoto likmju vai ekstrapolēto finanšu korekciju piemērošanai un kritēriji finanšu korekcijas līmeņa noteikšanai

(Regulas (ES) Nr. 223/2014 55. panta 4. punkts)

1.   Finanšu korekcijas piemēro visai darbības programmai vai tās daļai, ja Komisija konstatē vienu vai vairākus nopietnus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā.

Neskarot šā punkta pirmo daļu, ekstrapolētās finanšu korekcijas piemēro visai darbības programmai vai tās daļai, ja Komisija konstatē sistēmiskus trūkumus reprezentatīvā darbību izlasē, nodrošinot precīzāku uz Savienības budžetu attiecināmā riska apmēra noteikšanu. Šajā gadījumā reprezentatīvās darbību izlases pārbaudes rezultātus ekstrapolē, tos attiecinot uz pārējo kopu, no kuras veidota izlase, lai noteiktu finanšu korekciju.

2.   Vienotās likmes korekcijas līmeni nosaka, ņemot vērā šādus elementus:

| a) | viena vai vairāku nopietnu trūkumu relatīvo svarīgumu visas pārvaldības un kontroles sistēmas kontekstā; |
| --- | --- |

a)

viena vai vairāku nopietnu trūkumu relatīvo svarīgumu visas pārvaldības un kontroles sistēmas kontekstā;

| b) | viena vai vairāku nopietnu trūkumu biežumu un apmēru; |
| --- | --- |

b)

viena vai vairāku nopietnu trūkumu biežumu un apmēru;

| c) | zaudējumu riska līmeni attiecībā uz Savienības budžetu. |
| --- | --- |

c)

zaudējumu riska līmeni attiecībā uz Savienības budžetu.

3.   Ņemot vērā šos elementus, finanšu korekcijas līmeni nosaka šādi:

| a) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā ir tik būtiski, bieži vai izplatīti, ka rada pilnīgu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam visu attiecīgo izdevumu likumību un pareizību, piemērojamā vienotā likme ir 100 %; |
| --- | --- |

a)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā ir tik būtiski, bieži vai izplatīti, ka rada pilnīgu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam visu attiecīgo izdevumu likumību un pareizību, piemērojamā vienotā likme ir 100 %;

| b) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā ir tik bieži vai izplatīti, ka rada ļoti nopietnu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam ļoti lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemērojamā vienotā likme ir 25 %; |
| --- | --- |

b)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā ir tik bieži vai izplatīti, ka rada ļoti nopietnu sistēmas atteici, kas pakļauj riskam ļoti lielas attiecīgo izdevumu daļas likumību un pareizību, piemērojamā vienotā likme ir 25 %;

| c) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā pastāv tāpēc, ka sistēma darbojas nepilnīgi vai darbojas tik slikti vai neregulāri, ka pakļauj riskam lielas minēto izdevumu daļas likumību un pareizību, piemērojamā vienotā likme ir 10 %; |
| --- | --- |

c)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā pastāv tāpēc, ka sistēma darbojas nepilnīgi vai darbojas tik slikti vai neregulāri, ka pakļauj riskam lielas minēto izdevumu daļas likumību un pareizību, piemērojamā vienotā likme ir 10 %;

| d) | ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā pastāv tāpēc, ka sistēma nedarbojas konsekventi, tādējādi pakļaujot riskam nozīmīgas minēto izdevumu daļas likumību un pareizību, piemērojamā vienotā likme ir 5 %. |
| --- | --- |

d)

ja viens vai vairāki nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmā pastāv tāpēc, ka sistēma nedarbojas konsekventi, tādējādi pakļaujot riskam nozīmīgas minēto izdevumu daļas likumību un pareizību, piemērojamā vienotā likme ir 5 %.

4.   Ja saskaņā ar 3. punktu noteiktās vienotās likmes izmantošana būtu nesamērīga, korekcijas līmeni samazina.

5.   Ja tāpēc, ka atbildīgās iestādes nav veikušas pienācīgas korektīvas darbības pēc tam, kad grāmatvedības gadā ir piemērota finanšu korekcija, viens vai vairāki tie paši nopietnie trūkumi ir konstatēti nākamajā grāmatvedības gadā, viena vai vairāku nopietnu trūkumu ilgākas pastāvēšanas dēļ korekcijas likmi var palielināt līdz līmenim, kas nepārsniedz nākamās augstākās kategorijas līmeni.

10. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 3. pantu piemēro no 2014. gada 1. decembra attiecībā uz I pielikumā minēto informāciju par datiem, ko reģistrē un glabā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

To datu saraksts, kuri jāreģistrē un jāglabā datorizētā formā uzraudzības sistēmā (minēts 2. pantā)

Dati nepieciešami par darbībām, ko atbalsta ar DP I un DP II (1), ja vien 2. ailē nav noteikts citādi.

| Datu lauki | Norāde par DP veidu, attiecībā uz kuru dati nav nepieciešami |
| --- | --- |
| Dati par atbalsta saņēmēju (2) |
| 1. | Katra atbalsta saņēmēja vārds, uzvārds/nosaukums vai unikāls identifikators |

Datu lauki

Norāde par DP veidu, attiecībā uz kuru dati nav nepieciešami

Dati par atbalsta saņēmēju (2)

1.

Katra atbalsta saņēmēja vārds, uzvārds/nosaukums vai unikāls identifikators

| 2. | Informācija par to, vai atbalsta saņēmējs ir publisko vai privāto tiesību subjekts |
| --- | --- |

2.

Informācija par to, vai atbalsta saņēmējs ir publisko vai privāto tiesību subjekts

| 3. | Informācija par to, vai atbalsta saņēmēja izdevumiem piemērotais PVN ir neatgūstams saskaņā ar valsts tiesību aktiem par PVN |
| --- | --- |

3.

Informācija par to, vai atbalsta saņēmēja izdevumiem piemērotais PVN ir neatgūstams saskaņā ar valsts tiesību aktiem par PVN

| 4. | Atbalsta saņēmēja kontaktinformācija |
| --- | --- |

4.

Atbalsta saņēmēja kontaktinformācija

Dati par darbību

| 5. | Darbības nosaukums vai unikāls identifikators |
| --- | --- |

5.

Darbības nosaukums vai unikāls identifikators

| 6. | Īss darbības apraksts |
| --- | --- |

6.

Īss darbības apraksts

| 7. | Darbības pieteikuma iesniegšanas datums |
| --- | --- |

7.

Darbības pieteikuma iesniegšanas datums

| 8. | Sākuma datums, kas norādīts dokumentā, kurā noteikti atbalsta nosacījumi |
| --- | --- |

8.

Sākuma datums, kas norādīts dokumentā, kurā noteikti atbalsta nosacījumi

| 9. | Beigu datums, kas norādīts dokumentā, kurā noteikti atbalsta nosacījumi |
| --- | --- |

9.

Beigu datums, kas norādīts dokumentā, kurā noteikti atbalsta nosacījumi

| 10. | Faktiskais datums, kad darbība ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota |
| --- | --- |

10.

Faktiskais datums, kad darbība ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota

| 11. | Struktūra, kas izdevusi dokumentu, kurā noteikti atbalsta nosacījumi |
| --- | --- |

11.

Struktūra, kas izdevusi dokumentu, kurā noteikti atbalsta nosacījumi

| 12. | Dokumenta, kurā noteikti atbalsta nosacījumi, datums |
| --- | --- |

12.

Dokumenta, kurā noteikti atbalsta nosacījumi, datums

| 13. | Darbības valūta |
| --- | --- |

13.

Darbības valūta

| 14. | Tās programmas vai to programmu CCI, saskaņā ar kuru/kurām darbība tiek atbalstīta |
| --- | --- |

14.

Tās programmas vai to programmu CCI, saskaņā ar kuru/kurām darbība tiek atbalstīta

| 15. | Materiālās palīdzības veids vai veidi |
| --- | --- |

15.

Materiālās palīdzības veids vai veidi

Neattiecas uz DP II

| 16. | Atbalstītās rīcības veids vai veidi |
| --- | --- |

16.

Atbalstītās rīcības veids vai veidi

Neattiecas uz DP I

| 17. | Finansējuma veida kods vai kodi |
| --- | --- |

17.

Finansējuma veida kods vai kodi

| 18. | Vietas kods vai kodi |
| --- | --- |

18.

Vietas kods vai kodi

| 19. | Publiskas struktūras vai partnerorganizācijas iegādātās pārtikas daudzums, vajadzības gadījumā |
| --- | --- |

19.

Publiskas struktūras vai partnerorganizācijas iegādātās pārtikas daudzums, vajadzības gadījumā

Neattiecas uz DP II

| 20. | Publiskas struktūras saņemtās pārtikas daudzums, vajadzības gadījumā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 23. panta 4. punktu, vajadzības gadījumā |
| --- | --- |

20.

Publiskas struktūras saņemtās pārtikas daudzums, vajadzības gadījumā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 23. panta 4. punktu, vajadzības gadījumā

Neattiecas uz DP II

| 21. | Partnerorganizācijām piegādātās pārtikas daudzums, vajadzības gadījumā |
| --- | --- |

21.

Partnerorganizācijām piegādātās pārtikas daudzums, vajadzības gadījumā

Neattiecas uz DP II

| 22. | Galīgajiem saņēmējiem piegādātās pārtikas daudzums, vajadzības gadījumā |
| --- | --- |

22.

Galīgajiem saņēmējiem piegādātās pārtikas daudzums, vajadzības gadījumā

Neattiecas uz DP II

| 23. | Publiskas struktūras vai partnerorganizācijas iegādātās pamata materiālās palīdzības daudzums, vajadzības gadījumā |
| --- | --- |

23.

Publiskas struktūras vai partnerorganizācijas iegādātās pamata materiālās palīdzības daudzums, vajadzības gadījumā

Neattiecas uz DP II

| 24. | Partnerorganizācijām piegādātās pamata materiālās palīdzības daudzums, vajadzības gadījumā |
| --- | --- |

24.

Partnerorganizācijām piegādātās pamata materiālās palīdzības daudzums, vajadzības gadījumā

Neattiecas uz DP II

| 25. | Galīgajiem saņēmējiem piegādātās pamata materiālās palīdzības daudzums, vajadzības gadījumā |
| --- | --- |

25.

Galīgajiem saņēmējiem piegādātās pamata materiālās palīdzības daudzums, vajadzības gadījumā

Neattiecas uz DP II

Dati par rādītājiem

| 26. | Darbībai būtisko kopējo rādītāju nosaukums |
| --- | --- |

26.

Darbībai būtisko kopējo rādītāju nosaukums

| 27. | Darbībai būtisko kopējo rādītāju identifikators |
| --- | --- |

27.

Darbībai būtisko kopējo rādītāju identifikators

| 28. | Kopējo rādītāju sasnieguma līmenis katrā īstenošanas gadā vai pēc darbības pabeigšanas |
| --- | --- |

28.

Kopējo rādītāju sasnieguma līmenis katrā īstenošanas gadā vai pēc darbības pabeigšanas

| 29. | Darbībai būtisko programmas specifisko rādītāju nosaukums |
| --- | --- |

29.

Darbībai būtisko programmas specifisko rādītāju nosaukums

Neattiecas uz DP I

| 30. | Darbībai būtisko programmas specifisko rādītāju identifikators |
| --- | --- |

30.

Darbībai būtisko programmas specifisko rādītāju identifikators

Neattiecas uz DP I

| 31. | Īpaši mērķi attiecībā uz programmai specifiskiem iznākuma rādītājiem |
| --- | --- |

31.

Īpaši mērķi attiecībā uz programmai specifiskiem iznākuma rādītājiem

Neattiecas uz DP I

| 32. | Programmai specifisko iznākuma rādītāju sasnieguma līmenis katrā īstenošanas gadā vai pēc darbības pabeigšanas |
| --- | --- |

32.

Programmai specifisko iznākuma rādītāju sasnieguma līmenis katrā īstenošanas gadā vai pēc darbības pabeigšanas

Neattiecas uz DP I

| 33. | Katra rezultāta mērķa mērvienība |
| --- | --- |

33.

Katra rezultāta mērķa mērvienība

Neattiecas uz DP I

| 34. | Rezultātu rādītāju atsauces vērtība |
| --- | --- |

34.

Rezultātu rādītāju atsauces vērtība

Neattiecas uz DP I

| 35. | Rezultātu rādītāju mērķa līmenis |
| --- | --- |

35.

Rezultātu rādītāju mērķa līmenis

Neattiecas uz DP I

| 36. | Katra rezultāta mērķa vērtības un atsauces vērtības mērvienība |
| --- | --- |

36.

Katra rezultāta mērķa vērtības un atsauces vērtības mērvienība

Neattiecas uz DP I

| 37. | Katra rādītāja mērvienība |
| --- | --- |

37.

Katra rādītāja mērvienība

Katras darbības finanšu dati (valūtā, kas piemērojama darbībai)

| 38. | Darbības kopējo attiecināmo izmaksu summa, kas apstiprināta dokumentā, kurā noteikti atbalsta nosacījumi |
| --- | --- |

38.

Darbības kopējo attiecināmo izmaksu summa, kas apstiprināta dokumentā, kurā noteikti atbalsta nosacījumi

| 39. | Kopējo attiecināmo izmaksu summa, kas uzskatāma par publiskiem izdevumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktu |
| --- | --- |

39.

Kopējo attiecināmo izmaksu summa, kas uzskatāma par publiskiem izdevumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktu

| 40. | Publiskā atbalsta summa saskaņā ar dokumentu, kurā noteikti atbalsta nosacījumi |
| --- | --- |

40.

Publiskā atbalsta summa saskaņā ar dokumentu, kurā noteikti atbalsta nosacījumi

Dati par atbalsta saņēmēja iesniegtajiem maksājuma pieprasījumiem (valūtā, kas piemērojama darbībai)

| 41. | Datums, kad no atbalsta saņēmēja saņemts katrs maksājuma pieprasījums |
| --- | --- |

41.

Datums, kad no atbalsta saņēmēja saņemts katrs maksājuma pieprasījums

| 42. | Datums, kad katrs maksājums veikts par labu atbalsta saņēmējam, pamatojoties uz maksājuma pieprasījumu |
| --- | --- |

42.

Datums, kad katrs maksājums veikts par labu atbalsta saņēmējam, pamatojoties uz maksājuma pieprasījumu

| 43. | Attiecināmo izdevumu summa maksājuma pieprasījumā, kas veido pamatu katram maksājumam, kurš veikts par labu atbalsta saņēmējam |
| --- | --- |

43.

Attiecināmo izdevumu summa maksājuma pieprasījumā, kas veido pamatu katram maksājumam, kurš veikts par labu atbalsta saņēmējam

| 44. | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktu definēto publisko izdevumu summa, kas atbilst attiecināmajiem izdevumiem, kuri veido katra maksājuma pamatu |
| --- | --- |

44.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktu definēto publisko izdevumu summa, kas atbilst attiecināmajiem izdevumiem, kuri veido katra maksājuma pamatu

| 45. | Katra tāda maksājuma summa, kas veikta par labu atbalsta saņēmējam, pamatojoties uz maksājuma pieprasījumu |
| --- | --- |

45.

Katra tāda maksājuma summa, kas veikta par labu atbalsta saņēmējam, pamatojoties uz maksājuma pieprasījumu

| 46. | Darbības pārbaudes uz vietas sākuma datums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 5. punkta b) apakšpunktu |
| --- | --- |

46.

Darbības pārbaudes uz vietas sākuma datums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 32. panta 5. punkta b) apakšpunktu

| 47. | Darbības revīzijas uz vietas datums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 34. panta 1. punktu un šīs regulas 6. pantu |
| --- | --- |

47.

Darbības revīzijas uz vietas datums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 34. panta 1. punktu un šīs regulas 6. pantu

| 48. | Struktūra, kas veic revīziju vai pārbaudi |
| --- | --- |

48.

Struktūra, kas veic revīziju vai pārbaudi

Dati par izdevumiem atbalsta saņēmēja maksājuma pieprasījumā, pamatojoties uz reālajām izmaksām (valūtā, kas piemērojama darbībai)

| 49. | Komisijai deklarētie attiecināmie publiskie izdevumi, kuri noteikti, pamatojoties uz izmaksām, kas faktiski radušās un samaksātas |
| --- | --- |

49.

Komisijai deklarētie attiecināmie publiskie izdevumi, kuri noteikti, pamatojoties uz izmaksām, kas faktiski radušās un samaksātas

| 50. | Publiskie izdevumi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktā, kas atbilst Komisijai deklarētajiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem, kuri noteikti, pamatojoties uz izmaksām, kas faktiski atmaksātas un samaksātas |
| --- | --- |

50.

Publiskie izdevumi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktā, kas atbilst Komisijai deklarētajiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem, kuri noteikti, pamatojoties uz izmaksām, kas faktiski atmaksātas un samaksātas

| 51. | Līguma veids, ja uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecas noteikumi Direktīvā 2004/18/EK (3) (pakalpojumu nodrošināšana/preču nodrošināšana) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/23/ES (4) |
| --- | --- |

51.

Līguma veids, ja uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecas noteikumi Direktīvā 2004/18/EK (3) (pakalpojumu nodrošināšana/preču nodrošināšana) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/23/ES (4)

| 52. | Līguma summa, ja uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecas noteikumi Direktīvā 2004/18/EK vai Direktīvā 2014/23/ES |
| --- | --- |

52.

Līguma summa, ja uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecas noteikumi Direktīvā 2004/18/EK vai Direktīvā 2014/23/ES

| 53. | Attiecināmie izdevumi, kas radušies un samaksāti, pamatojoties uz līgumu, ja uz līgumu attiecas noteikumi Direktīvā 2004/18/EK vai Direktīvā 2014/23/ES |
| --- | --- |

53.

Attiecināmie izdevumi, kas radušies un samaksāti, pamatojoties uz līgumu, ja uz līgumu attiecas noteikumi Direktīvā 2004/18/EK vai Direktīvā 2014/23/ES

| 54. | Izmantotā iepirkuma procedūra, ja uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecas noteikumi Direktīvā 2004/18/EK vai Direktīvā 2014/23/ES |
| --- | --- |

54.

Izmantotā iepirkuma procedūra, ja uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecas noteikumi Direktīvā 2004/18/EK vai Direktīvā 2014/23/ES

| 55. | Līguma slēdzēja vārds, uzvārds/nosaukums vai unikālais identifikators, ja uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecas noteikumi Direktīvā 2014/23/ES |
| --- | --- |

55.

Līguma slēdzēja vārds, uzvārds/nosaukums vai unikālais identifikators, ja uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu attiecas noteikumi Direktīvā 2014/23/ES

Dati par izdevumiem atbalsta saņēmēja maksājuma pieprasījumā, pamatojoties uz vienības izmaksu standarta shēmām (summas valūtā, kas piemērojama darbībai)

| 56. | Komisijai deklarētie attiecināmie publiskie izdevumi, kas noteikti, pamatojoties uz vienības izmaksu standarta shēmām |
| --- | --- |

56.

Komisijai deklarētie attiecināmie publiskie izdevumi, kas noteikti, pamatojoties uz vienības izmaksu standarta shēmām

| 57. | Publiskie izdevumi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktā, kas atbilst Komisijai deklarētajiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem, kuri noteikti, pamatojoties uz vienības izmaksu standarta shēmām |
| --- | --- |

57.

Publiskie izdevumi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktā, kas atbilst Komisijai deklarētajiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem, kuri noteikti, pamatojoties uz vienības izmaksu standarta shēmām

| 58. | Vienības definīcija, kuru izmanto vienības izmaksu standarta shēmas vajadzībām |
| --- | --- |

58.

Vienības definīcija, kuru izmanto vienības izmaksu standarta shēmas vajadzībām

| 59. | Piegādāto vienību skaits saskaņā ar to, kas maksājuma pieprasījumā norādīts par katru vienības pozīciju |
| --- | --- |

59.

Piegādāto vienību skaits saskaņā ar to, kas maksājuma pieprasījumā norādīts par katru vienības pozīciju

| 60. | Vienības izmaksas vienai vienībai attiecībā uz katru vienības pozīciju |
| --- | --- |

60.

Vienības izmaksas vienai vienībai attiecībā uz katru vienības pozīciju

Dati par izdevumiem atbalsta saņēmēja maksājumu pieprasījumā, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem (summas valūtā, kas piemērojama darbībai)

| 61. | Komisijai deklarētie attiecināmie publiskie izdevumi, kas noteikti, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem |
| --- | --- |

61.

Komisijai deklarētie attiecināmie publiskie izdevumi, kas noteikti, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem

| 62. | Publiskie izdevumi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktā, kas atbilst Komisijai deklarētajiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem, kuri noteikti, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem |
| --- | --- |

62.

Publiskie izdevumi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktā, kas atbilst Komisijai deklarētajiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem, kuri noteikti, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem

| 63. | Par katru vienreizējo maksājumu – sasniedzamie rezultāti (iznākums vai rezultāti), par kuriem panākta vienošanās dokumentā, kurā noteikti atbalsta nosacījumi un kas ir pamats vienreizējo maksājumu izmaksai |
| --- | --- |

63.

Par katru vienreizējo maksājumu – sasniedzamie rezultāti (iznākums vai rezultāti), par kuriem panākta vienošanās dokumentā, kurā noteikti atbalsta nosacījumi un kas ir pamats vienreizējo maksājumu izmaksai

| 64. | Par katru vienreizējo maksājumu – summa, par kuru panākta vienošanās dokumentā, kurā noteikti atbalsta nosacījumi |
| --- | --- |

64.

Par katru vienreizējo maksājumu – summa, par kuru panākta vienošanās dokumentā, kurā noteikti atbalsta nosacījumi

Dati par izdevumiem atbalsta saņēmēja maksājuma pieprasījumā, pamatojoties uz vienotajām likmēm (valūtā, kas piemērojama darbībai)

| 65. | Komisijai deklarētie attiecināmie publiskie izdevumi, kas noteikti, pamatojoties uz vienotu likmi |
| --- | --- |

65.

Komisijai deklarētie attiecināmie publiskie izdevumi, kas noteikti, pamatojoties uz vienotu likmi

| 66. | Publiskie izdevumi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktā, kas atbilst Komisijai deklarētajiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem, kuri noteikti, pamatojoties uz vienotu likmi |
| --- | --- |

66.

Publiskie izdevumi, kā definēts Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punktā, kas atbilst Komisijai deklarētajiem attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem, kuri noteikti, pamatojoties uz vienotu likmi

Dati par summām, kas atgūtas no atbalsta saņēmēja

| 67. | Katra atgūšanas lēmuma datums |
| --- | --- |

67.

Katra atgūšanas lēmuma datums

| 68. | Publiskā atbalsta summa, ko ietekmē katrs atgūšanas lēmums |
| --- | --- |

68.

Publiskā atbalsta summa, ko ietekmē katrs atgūšanas lēmums

| 69. | Kopējie attiecināmie izdevumi, ko ietekmē katrs atgūšanas lēmums |
| --- | --- |

69.

Kopējie attiecināmie izdevumi, ko ietekmē katrs atgūšanas lēmums

| 70. | Katras tās summas saņemšanas datums, kuru pēc atgūšanas lēmuma atmaksājis atbalsta saņēmējs |
| --- | --- |

70.

Katras tās summas saņemšanas datums, kuru pēc atgūšanas lēmuma atmaksājis atbalsta saņēmējs

| 71. | Publiskā atbalsta summa, ko pēc atgūšanas lēmuma atmaksājis atbalsta saņēmējs (bez procentiem vai soda naudām) |
| --- | --- |

71.

Publiskā atbalsta summa, ko pēc atgūšanas lēmuma atmaksājis atbalsta saņēmējs (bez procentiem vai soda naudām)

| 72. | Kopējie attiecināmie izdevumi, kas atbilst publiskā atbalsta summai, ko atmaksājis atbalsta saņēmējs |
| --- | --- |

72.

Kopējie attiecināmie izdevumi, kas atbilst publiskā atbalsta summai, ko atmaksājis atbalsta saņēmējs

| 73. | Publiskā atbalsta summa, kas pēc atgūšanas lēmuma nav atgūstama |
| --- | --- |

73.

Publiskā atbalsta summa, kas pēc atgūšanas lēmuma nav atgūstama

| 74. | Kopējie attiecināmie izdevumi, kas atbilst neatgūstamajam publiskajam atbalstam |
| --- | --- |

74.

Kopējie attiecināmie izdevumi, kas atbilst neatgūstamajam publiskajam atbalstam

Dati par maksājuma pieteikumiem, ko iesniedz Komisijai (EUR)

| 75. | Katra maksājuma pieteikuma, ietverot darbības attiecināmos izdevumus, iesniegšanas datums |
| --- | --- |

75.

Katra maksājuma pieteikuma, ietverot darbības attiecināmos izdevumus, iesniegšanas datums

| 76. | To attiecināmo publisko izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējam un samaksāti, īstenojot darbību, un iekļauti katrā maksājuma pieteikumā |
| --- | --- |

76.

To attiecināmo publisko izdevumu kopsumma, kuri radušies atbalsta saņēmējam un samaksāti, īstenojot darbību, un iekļauti katrā maksājuma pieteikumā

| 77. | Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punkta definīcijai atbilstošo darbības publisko izdevumu kopsumma, kas iekļauta katrā maksājuma pieteikumā |
| --- | --- |

77.

Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punkta definīcijai atbilstošo darbības publisko izdevumu kopsumma, kas iekļauta katrā maksājuma pieteikumā

Dati par pārskatiem, kas iesniegti Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 48. pantu (EUR)

| 78. | Katra pārskatu komplekta, tostarp darbības izdevumu, iesniegšanas datums |
| --- | --- |

78.

Katra pārskatu komplekta, tostarp darbības izdevumu, iesniegšanas datums

| 79. | Tā pārskata iesniegšanas datums, kurā darbības galīgie izdevumi iekļauti pēc darbības pabeigšanas (ja kopējie attiecināmie izdevumi ir EUR 1 000 000 vai vairāk (Regulas (ES) Nr. 223/2014 51. pants)) |
| --- | --- |

79.

Tā pārskata iesniegšanas datums, kurā darbības galīgie izdevumi iekļauti pēc darbības pabeigšanas (ja kopējie attiecināmie izdevumi ir EUR 1 000 000 vai vairāk (Regulas (ES) Nr. 223/2014 51. pants))

| 80. | Darbības attiecināmo publisko izdevumu kopsumma, kas reģistrēta sertifikācijas iestādes grāmatvedības sistēmā un kas iekļauta pārskatā |
| --- | --- |

80.

Darbības attiecināmo publisko izdevumu kopsumma, kas reģistrēta sertifikācijas iestādes grāmatvedības sistēmā un kas iekļauta pārskatā

| 81. | Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punkta definīcijai atbilstošo publisko izdevumu kopsumma, kas radusies, īstenojot darbību, un kas atbilst attiecināmo publisko izdevumu kopsummai, kura reģistrēta sertifikācijas iestādes grāmatvedības sistēmā, un iekļauta pārskatā |
| --- | --- |

81.

Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punkta definīcijai atbilstošo publisko izdevumu kopsumma, kas radusies, īstenojot darbību, un kas atbilst attiecināmo publisko izdevumu kopsummai, kura reģistrēta sertifikācijas iestādes grāmatvedības sistēmā, un iekļauta pārskatā

| 82. | Atbalsta saņēmējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 42. panta 2. punktu veikto maksājumu kopsumma, kas atbilst attiecināmo publisko izdevumu kopsummai, kura reģistrēta sertifikācijas iestādes grāmatvedības sistēmā, un iekļauta pārskatā |
| --- | --- |

82.

Atbalsta saņēmējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 42. panta 2. punktu veikto maksājumu kopsumma, kas atbilst attiecināmo publisko izdevumu kopsummai, kura reģistrēta sertifikācijas iestādes grāmatvedības sistēmā, un iekļauta pārskatā

| 83. | Darbības kopējie attiecināmie publiskie izdevumi, kas atsaukti grāmatvedības gada laikā un iekļauti pārskatā |
| --- | --- |

83.

Darbības kopējie attiecināmie publiskie izdevumi, kas atsaukti grāmatvedības gada laikā un iekļauti pārskatā

| 84. | Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punkta definīcijai atbilstošo publisko izdevumu kopsumma, kas atbilst publiskajiem attiecināmajiem izdevumiem, kuri atsaukti grāmatvedības gada laikā, un iekļauta pārskatā |
| --- | --- |

84.

Regulas (ES) Nr. 223/2014 2. panta 12. punkta definīcijai atbilstošo publisko izdevumu kopsumma, kas atbilst publiskajiem attiecināmajiem izdevumiem, kuri atsaukti grāmatvedības gada laikā, un iekļauta pārskatā

| 85. | Darbības kopējie attiecināmie publiskie izdevumi, kas atgūti grāmatvedības gada laikā un iekļauti pārskatā |
| --- | --- |

85.

Darbības kopējie attiecināmie publiskie izdevumi, kas atgūti grāmatvedības gada laikā un iekļauti pārskatā

| 86. | Kopējie publiskie izdevumi, kas atbilst darbības kopējiem publiskajiem attiecināmajiem izdevumiem, kuri atgūti grāmatvedības gada laikā, un iekļauti pārskatā |
| --- | --- |

86.

Kopējie publiskie izdevumi, kas atbilst darbības kopējiem publiskajiem attiecināmajiem izdevumiem, kuri atgūti grāmatvedības gada laikā, un iekļauti pārskatā

| 87. | Grāmatvedības gada beigās atgūstami darbības kopējie publiskie attiecināmie izdevumi, kas iekļauti pārskatā |
| --- | --- |

87.

Grāmatvedības gada beigās atgūstami darbības kopējie publiskie attiecināmie izdevumi, kas iekļauti pārskatā

| 88. | Darbības kopējie publiskie izdevumi, kas atbilst grāmatvedības gada beigās atgūstamiem darbības kopējiem publiskajiem attiecināmajiem izdevumiem un iekļauti pārskatā |
| --- | --- |

88.

Darbības kopējie publiskie izdevumi, kas atbilst grāmatvedības gada beigās atgūstamiem darbības kopējiem publiskajiem attiecināmajiem izdevumiem un iekļauti pārskatā

| 89. | To darbības attiecināmo publisko izdevumu kopsumma, kuri grāmatvedības gada beigās nav atgūstami un iekļauti pārskatā |
| --- | --- |

89.

To darbības attiecināmo publisko izdevumu kopsumma, kuri grāmatvedības gada beigās nav atgūstami un iekļauti pārskatā

| 90. | Darbības kopējie publiskie izdevumi, kas atbilst attiecināmo publisko izdevumu kopsummai, kura grāmatvedības gada beigās nav atgūstama, un iekļauti pārskatā |
| --- | --- |

90.

Darbības kopējie publiskie izdevumi, kas atbilst attiecināmo publisko izdevumu kopsummai, kura grāmatvedības gada beigās nav atgūstama, un iekļauti pārskatā

---

(1)  DP I attiecas uz pārtikas un/vai materiālās palīdzības darbības programmām, un DP II attiecas uz darbības programmām vistrūcīgāko personu sociālajai iekļaušanai.

(2)  Atbalsta saņēmējs vajadzības gadījumā ietver citas struktūras, kam darbības sakarā rodas izdevumi, kurus apstrādā kā atbalsta saņēmējam radušos izdevumus.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

9. pantā minētās pārvaldības un kontroles sistēmām piemērotās pamatprasības un to klasifikācija saistībā ar to efektīvu darbību

1. tabula

Pamatprasības

| Pamatprasības pārvaldības un kontroles sistēmai | Attiecīgās struktūras/iestādes | Tvērums |
| --- | --- | --- |
| 1 | Pienācīga funkciju nodalīšana un pienācīgas ziņošanas un uzraudzības sistēmas gadījumos, kad atbildīgā iestāde uztic uzdevumu veikšanu citai struktūrai. | Vadošā iestāde | Iekšējās kontroles vide |
| 2 | Atbilstīga darbību izvēle. | Vadošā iestāde | Pārvaldības un kontroles darbības |
| 3 | Pienācīga informācija atbalsta saņēmējiem par nosacījumiem, kas piemērojami izvēlētajām darbībām. | Vadošā iestāde |
| 4 | Pienācīgas pārvaldības pārbaudes. | Vadošā iestāde |
| 5 | Efektīva sistēma, kas nodrošina, ka visi dokumenti attiecībā uz izdevumiem un revīzijām tiek glabāti, nodrošinot pienācīgas revīzijas liecības. | Vadošā iestāde | Pārvaldības un kontroles darbības/Uzraudzība |
| 6 | Uzticama sistēma to datu vākšanai, reģistrēšanai un glabāšanai, kuri nepieciešami uzraudzības, novērtēšanas, finanšu pārvaldības, pārbaužu un revīziju vajadzībām. | Vadošā iestāde |
| 7 | Samērīgu krāpšanas apkarošanas pasākumu efektīva īstenošana. | Vadošā iestāde | Pārvaldības un kontroles darbības |
| 8 | Atbilstošas procedūras pārvaldības deklarācijas un gada kopsavilkuma par galīgajiem revīzijas ziņojumiem un veiktajām kontrolēm sagatavošanai. | Vadošā iestāde |
| 9 | Pienācīga funkciju nodalīšana un pienācīgas ziņošanas un uzraudzības sistēmas gadījumos, kad atbildīgā iestāde uztic uzdevumu veikšanu citai struktūrai. | Sertifikācijas iestāde | Iekšējās kontroles vide |
| 10 | Atbilstošas procedūras maksājuma pieteikumu sagatavošanai un iesniegšanai. | Sertifikācijas iestāde | Pārvaldības un kontroles darbības/Uzraudzība |
| 11 | Tiek uzturēta atbilstīga deklarēto izdevumu un atbilstošo publisko ieguldījumu datorizēta uzskaite. | Sertifikācijas iestāde | Pārvaldības un kontroles darbības |
| 12 | Atbilstoša un pilnīga atgūstamo, atgūto un atsaukto summu uzskaite. | Sertifikācijas iestāde |
| 13 | Atbilstošas procedūras gada pārskata sagatavošanai un tā pilnīguma, pareizuma un patiesuma apliecināšanai. | Sertifikācijas iestāde |
| 14 | Pienācīga funkciju nodalīšana un pienācīgas sistēmas, lai nodrošinātu, ka jebkurai citai struktūrai, kas veic revīziju saskaņā ar programmas revīzijas stratēģiju, ir nepieciešamā funkcionālā neatkarība un ka tā ievēro starptautiski atzītus revīzijas standartus. | Revīzijas iestāde | Iekšējās kontroles vide |
| 15 | Pienācīgas sistēmu revīzijas. | Revīzijas iestāde | Kontroles darbības |
| 16 | Pienācīgas darbību revīzijas. | Revīzijas iestāde |
| 17 | Pienācīgas pārskatu revīzijas. | Revīzijas iestāde |
| 18 | Pienācīgas procedūras derīga revīzijas atzinuma nodrošināšanai un gada kontroles ziņojuma sagatavošanai. | Revīzijas iestāde |

Pamatprasības pārvaldības un kontroles sistēmai

Attiecīgās struktūras/iestādes

Tvērums

1

Pienācīga funkciju nodalīšana un pienācīgas ziņošanas un uzraudzības sistēmas gadījumos, kad atbildīgā iestāde uztic uzdevumu veikšanu citai struktūrai.

Vadošā iestāde

Iekšējās kontroles vide

2

Atbilstīga darbību izvēle.

Vadošā iestāde

Pārvaldības un kontroles darbības

3

Pienācīga informācija atbalsta saņēmējiem par nosacījumiem, kas piemērojami izvēlētajām darbībām.

Vadošā iestāde

4

Pienācīgas pārvaldības pārbaudes.

Vadošā iestāde

5

Efektīva sistēma, kas nodrošina, ka visi dokumenti attiecībā uz izdevumiem un revīzijām tiek glabāti, nodrošinot pienācīgas revīzijas liecības.

Vadošā iestāde

Pārvaldības un kontroles darbības/Uzraudzība

6

Uzticama sistēma to datu vākšanai, reģistrēšanai un glabāšanai, kuri nepieciešami uzraudzības, novērtēšanas, finanšu pārvaldības, pārbaužu un revīziju vajadzībām.

Vadošā iestāde

7

Samērīgu krāpšanas apkarošanas pasākumu efektīva īstenošana.

Vadošā iestāde

Pārvaldības un kontroles darbības

8

Atbilstošas procedūras pārvaldības deklarācijas un gada kopsavilkuma par galīgajiem revīzijas ziņojumiem un veiktajām kontrolēm sagatavošanai.

Vadošā iestāde

9

Pienācīga funkciju nodalīšana un pienācīgas ziņošanas un uzraudzības sistēmas gadījumos, kad atbildīgā iestāde uztic uzdevumu veikšanu citai struktūrai.

Sertifikācijas iestāde

Iekšējās kontroles vide

10

Atbilstošas procedūras maksājuma pieteikumu sagatavošanai un iesniegšanai.

Sertifikācijas iestāde

Pārvaldības un kontroles darbības/Uzraudzība

11

Tiek uzturēta atbilstīga deklarēto izdevumu un atbilstošo publisko ieguldījumu datorizēta uzskaite.

Sertifikācijas iestāde

Pārvaldības un kontroles darbības

12

Atbilstoša un pilnīga atgūstamo, atgūto un atsaukto summu uzskaite.

Sertifikācijas iestāde

13

Atbilstošas procedūras gada pārskata sagatavošanai un tā pilnīguma, pareizuma un patiesuma apliecināšanai.

Sertifikācijas iestāde

14

Pienācīga funkciju nodalīšana un pienācīgas sistēmas, lai nodrošinātu, ka jebkurai citai struktūrai, kas veic revīziju saskaņā ar programmas revīzijas stratēģiju, ir nepieciešamā funkcionālā neatkarība un ka tā ievēro starptautiski atzītus revīzijas standartus.

Revīzijas iestāde

Iekšējās kontroles vide

15

Pienācīgas sistēmu revīzijas.

Revīzijas iestāde

Kontroles darbības

16

Pienācīgas darbību revīzijas.

Revīzijas iestāde

17

Pienācīgas pārskatu revīzijas.

Revīzijas iestāde

18

Pienācīgas procedūras derīga revīzijas atzinuma nodrošināšanai un gada kontroles ziņojuma sagatavošanai.

Revīzijas iestāde

2. tabula

Pārvaldības un kontroles sistēmām piemēroto pamatprasību klasifikācija saistībā ar šo sistēmu darbību

| 1. kategorija | Darbojas labi. Uzlabojumi nav nepieciešami vai arī nepieciešams tikai neliels uzlabojums vai uzlabojumi. |
| --- | --- |
| 2. kategorija | Darbojas. Nepieciešami daži uzlabojumi. |
| 3. kategorija | Darbojas daļēji. Nepieciešami būtiski uzlabojumi. |
| 4. kategorija | Būtībā nedarbojas. |

1. kategorija

Darbojas labi. Uzlabojumi nav nepieciešami vai arī nepieciešams tikai neliels uzlabojums vai uzlabojumi.

2. kategorija

Darbojas. Nepieciešami daži uzlabojumi.

3. kategorija

Darbojas daļēji. Nepieciešami būtiski uzlabojumi.

4. kategorija

Būtībā nedarbojas.

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/70

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 533/2014

(2014. gada 19. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 19. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 41,3 |
| MK | 75,3 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 61,2 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 38,2 |
| TR | 124,7 |
| ZZ | 68,1 |
| 0709 93 10 | TR | 110,3 |
| ZZ | 110,3 |
| 0805 10 20 | EG | 42,2 |
| IL | 74,1 |
| MA | 45,8 |
| TR | 52,6 |
| ZA | 53,8 |
| ZZ | 53,7 |
| 0805 50 10 | TR | 94,4 |
| ZZ | 94,4 |
| 0808 10 80 | AR | 97,8 |
| BR | 90,6 |
| CL | 96,2 |
| CN | 98,6 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 138,8 |
| US | 200,7 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 98,0 |
| ZZ | 102,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

41,3

MK

75,3

TR

67,1

ZZ

61,2

0707 00 05

AL

41,5

MK

38,2

TR

124,7

ZZ

68,1

0709 93 10

TR

110,3

ZZ

110,3

0805 10 20

EG

42,2

IL

74,1

MA

45,8

TR

52,6

ZA

53,8

ZZ

53,7

0805 50 10

TR

94,4

ZZ

94,4

0808 10 80

AR

97,8

BR

90,6

CL

96,2

CN

98,6

MK

32,3

NZ

138,8

US

200,7

UY

70,3

ZA

98,0

ZZ

102,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

DIREKTĪVAS

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/72

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA 2014/69/ES

(2014. gada 13. marts),

ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādu kondensatoru dielektriskajā keramikā, kuri paredzēti nominālajam spriegumam līdz 125 V maiņstrāvai vai 250 V līdzstrāvai un kurus izmanto rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (1) un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2011/65/ES aizliedz izmantot svinu tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2011/65/ES aizliedz izmantot svinu tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās.

| (2) | Ne svina aizstāšana tādu kondensatoru dielektriskajā keramikā, kuri paredzēti nominālajam spriegumam līdz 125 V maiņstrāvai vai 250 V līdzstrāvai un kurus izmanto rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos (RMKI), ne šo detaļu aizstāšana rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos joprojām nav tehniski realizējama. |
| --- | --- |

(2)

Ne svina aizstāšana tādu kondensatoru dielektriskajā keramikā, kuri paredzēti nominālajam spriegumam līdz 125 V maiņstrāvai vai 250 V līdzstrāvai un kurus izmanto rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos (RMKI), ne šo detaļu aizstāšana rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos joprojām nav tehniski realizējama.

| (3) | Lai gan svina aizstāšana tādos zemsprieguma keramikas kondensatoros, ko lieto citām vajadzībām, ir iespējama, pirms šo svinu nesaturošo detaļu izmantošanas rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos ražotājiem ir jāmaina RMKI vai to daļu konstrukcija un jaunā konstrukcija atkārtoti jākvalificē, lai šīs detaļas būtu tehniski realizējamas un lai pierādītu to uzticamību. Tāpēc svina izmantošana zemsprieguma keramikas kondensatoros, kurus izmanto rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos, būtu jāatbrīvo no aizlieguma līdz 2020. gada 31. decembrim. Ņemot vērā RMKI inovācijas ciklu īpašības, tas ir salīdzinoši īss pārejas periods, kas, visticamāk, neradīs negatīvu ietekmi uz inovāciju. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan svina aizstāšana tādos zemsprieguma keramikas kondensatoros, ko lieto citām vajadzībām, ir iespējama, pirms šo svinu nesaturošo detaļu izmantošanas rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos ražotājiem ir jāmaina RMKI vai to daļu konstrukcija un jaunā konstrukcija atkārtoti jākvalificē, lai šīs detaļas būtu tehniski realizējamas un lai pierādītu to uzticamību. Tāpēc svina izmantošana zemsprieguma keramikas kondensatoros, kurus izmanto rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos, būtu jāatbrīvo no aizlieguma līdz 2020. gada 31. decembrim. Ņemot vērā RMKI inovācijas ciklu īpašības, tas ir salīdzinoši īss pārejas periods, kas, visticamāk, neradīs negatīvu ietekmi uz inovāciju.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvā 2011/65/ES noteikto “rezerves daļu pieejamības” principu, kura mērķis ir paildzināt tirgū laistu atbilstīgu produktu ekspluatācijas laiku, uz rezerves daļām šis atbrīvojums attiecas arī pēc tā termiņa beigām bez laika ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvā 2011/65/ES noteikto “rezerves daļu pieejamības” principu, kura mērķis ir paildzināt tirgū laistu atbilstīgu produktu ekspluatācijas laiku, uz rezerves daļām šis atbrīvojums attiecas arī pēc tā termiņa beigām bez laika ierobežojumiem.

| (5) | Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Vēlākais sestā mēneša pēdējā dienā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumā pievieno šādu 40. punktu:

| “40. | Svins tādu kondensatoru dielektriskajā keramikā, kuri paredzēti nominālajam spriegumam līdz 125 V maiņstrāvai vai 250 V līdzstrāvai un kurus izmanto rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos.
  Termiņš beidzas 2020. gada 31. decembrī. Pēc minētā datuma var izmantot tādu rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentu rezerves daļās, kas laisti tirgū pirms 2021. gada 1. janvāra.” |
| --- | --- |

“40.

Svins tādu kondensatoru dielektriskajā keramikā, kuri paredzēti nominālajam spriegumam līdz 125 V maiņstrāvai vai 250 V līdzstrāvai un kurus izmanto rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentos.

Termiņš beidzas 2020. gada 31. decembrī. Pēc minētā datuma var izmantot tādu rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentu rezerves daļās, kas laisti tirgū pirms 2021. gada 1. janvāra.”

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/74

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA 2014/70/ES

(2014. gada 13. marts),

ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai mikrokanālu platēs (MCP)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (1) un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2011/65/ES aizliedz izmantot svinu tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2011/65/ES aizliedz izmantot svinu tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās.

| (2) | mikrokanālu plates (MCP) izmanto, lai medicīnas ierīcēs un monitoringa un kontroles instrumentos noteiktu un pastiprinātu jonus un elektronus. Svina aizstāšana vai likvidēšana MCP nav ne zinātniski, ne tehniski iespējama. |
| --- | --- |

(2)

mikrokanālu plates (MCP) izmanto, lai medicīnas ierīcēs un monitoringa un kontroles instrumentos noteiktu un pastiprinātu jonus un elektronus. Svina aizstāšana vai likvidēšana MCP nav ne zinātniski, ne tehniski iespējama.

| (3) | Mikrokanālu plates kā komponentus aizstāt ar alternatīviem detektoriem nav iespējams apstākļos, kur nepieciešama galēja miniatuarizācija, ļoti īss reakcijas laiks vai ļoti augsts signāla pastiprināšanas koeficients. Tādēļ svina izmantošana būtu jāatbrīvo no aizlieguma gadījumos, kad MCP ir labāka veiktspēja un raksturlielumi nekā alternatīvajiem detektoriem. Tā kā svinu nesaturošas alternatīvas vēl nav pieejamas, saskaņā ar Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 2. punktu būtu jānosaka atbrīvojuma derīguma termiņš 7 gadi no attiecīgajiem atbilstības nodrošināšanas datumiem, kas Direktīvas 2011/65/ES 4. panta 3. punktā noteikti attiecībā uz medicīnas ierīcēm un monitoringa un kontroles instrumentiem, medicīnas ierīcēm in vitro diagnostikai un rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentiem. Ņemot vērā visu medicīnas ierīču un monitoringa un kontroles instrumentu inovāciju ciklus, 7 gadi ir relatīvi īss pārejas periods, kas nevarētu negatīvi ietekmēt inovāciju. |
| --- | --- |

(3)

Mikrokanālu plates kā komponentus aizstāt ar alternatīviem detektoriem nav iespējams apstākļos, kur nepieciešama galēja miniatuarizācija, ļoti īss reakcijas laiks vai ļoti augsts signāla pastiprināšanas koeficients. Tādēļ svina izmantošana būtu jāatbrīvo no aizlieguma gadījumos, kad MCP ir labāka veiktspēja un raksturlielumi nekā alternatīvajiem detektoriem. Tā kā svinu nesaturošas alternatīvas vēl nav pieejamas, saskaņā ar Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 2. punktu būtu jānosaka atbrīvojuma derīguma termiņš 7 gadi no attiecīgajiem atbilstības nodrošināšanas datumiem, kas Direktīvas 2011/65/ES 4. panta 3. punktā noteikti attiecībā uz medicīnas ierīcēm un monitoringa un kontroles instrumentiem, medicīnas ierīcēm in vitro diagnostikai un rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentiem. Ņemot vērā visu medicīnas ierīču un monitoringa un kontroles instrumentu inovāciju ciklus, 7 gadi ir relatīvi īss pārejas periods, kas nevarētu negatīvi ietekmēt inovāciju.

| (4) | Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Vēlākais sestā mēneša pēdējā dienā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumā pievieno šādu 39. punktu:

| “39. | Svins mikrokanālu platēs (MCP), kuras izmanto iekārtās, kam piemīt vismaz viena no šīm īpašībām:






  a) | kompakts elektronu vai jonu detektora izmērs, ja detektoram ir paredzēta ierobežota vieta – ne vairāk kā 3 mm/MCP (detektora biezums + MCP uzstādīšanas laukums), kopumā ne vairāk kā 6 mm, un ja uzstādīt alternatīvu konstrukciju, kas detektoram atvēlētu vairāk vietas, ne zinātniski, ne tehniski nav iespējams; |
| --- | --- | --- |

“39.

Svins mikrokanālu platēs (MCP), kuras izmanto iekārtās, kam piemīt vismaz viena no šīm īpašībām:

a)

kompakts elektronu vai jonu detektora izmērs, ja detektoram ir paredzēta ierobežota vieta – ne vairāk kā 3 mm/MCP (detektora biezums + MCP uzstādīšanas laukums), kopumā ne vairāk kā 6 mm, un ja uzstādīt alternatīvu konstrukciju, kas detektoram atvēlētu vairāk vietas, ne zinātniski, ne tehniski nav iespējams;

| b) | divdimensiju telpiskā izšķirtspēja elektronu vai jonu noteikšanai, kur spēkā ir vismaz viens no šiem aspektiem:






  i) | reakcijas laiks nepārsniedz 25 ns; |
| --- | --- | --- |

b)

divdimensiju telpiskā izšķirtspēja elektronu vai jonu noteikšanai, kur spēkā ir vismaz viens no šiem aspektiem:

i)

reakcijas laiks nepārsniedz 25 ns;

| ii) | parauga noteikšanas laukums ir lielāks par 149 mm2; |
| --- | --- |

ii)

parauga noteikšanas laukums ir lielāks par 149 mm2;

| iii) | daudzkāršošanas koeficients ir lielāks par 1,3 × 103; |
| --- | --- |

iii)

daudzkāršošanas koeficients ir lielāks par 1,3 × 103;

| c) | reakcijas laiks elektronu vai jonu noteikšanā nepārsniedz 5 ns; |
| --- | --- |

c)

reakcijas laiks elektronu vai jonu noteikšanā nepārsniedz 5 ns;

| d) | parauga noteikšanas laukums elektronu vai jonu noteikšanā ir lielāks par 314 mm2; |
| --- | --- |

d)

parauga noteikšanas laukums elektronu vai jonu noteikšanā ir lielāks par 314 mm2;

| e) | reizināšanas koeficients ir lielāks par 4,0 × 107. |
| --- | --- |

e)

reizināšanas koeficients ir lielāks par 4,0 × 107.

Atbrīvojums zaudē spēku šādos datumos:

| a) | 2021. gada 21. jūlijs – medicīnas ierīcēm un monitoringa un kontroles instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

2021. gada 21. jūlijs – medicīnas ierīcēm un monitoringa un kontroles instrumentiem;

| b) | 2023. gada 21. jūlijs – medicīnas ierīcēm in vitro diagnostikai; |
| --- | --- |

b)

2023. gada 21. jūlijs – medicīnas ierīcēm in vitro diagnostikai;

| c) | 2024. gada 21. jūlijs – rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentiem.” |
| --- | --- |

c)

2024. gada 21. jūlijs – rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumentiem.”

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/76 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/76

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA 2014/71/ES

(2014. gada 13. marts),

ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādā lodmetālā, ko izmanto vienā plašvirsmas grēdotu mikroshēmelementu saskares plaknē

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (1) un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2011/65/ES aizliedz izmantot svinu tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2011/65/ES aizliedz izmantot svinu tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās.

| (2) | SDE (grēdotu mikroshēmelementu) detektora tehnoloģiju izmanto datortomogrāfu (DT) un rentgensistēmu rentgenstaru detektoros. Tas ir izdevīgi pacientiem, jo samazina saņemto starojuma devu. Ražot plašvirsmas SDE detektorus, neizmantojot bezsvina lodmetālus, vēl nav iespējams. Tādēļ svina aizstāšana ar ko citu vai likvidēšana minētajās ierīcēs nav ne zinātniski, ne tehniski iespējama. |
| --- | --- |

(2)

SDE (grēdotu mikroshēmelementu) detektora tehnoloģiju izmanto datortomogrāfu (DT) un rentgensistēmu rentgenstaru detektoros. Tas ir izdevīgi pacientiem, jo samazina saņemto starojuma devu. Ražot plašvirsmas SDE detektorus, neizmantojot bezsvina lodmetālus, vēl nav iespējams. Tādēļ svina aizstāšana ar ko citu vai likvidēšana minētajās ierīcēs nav ne zinātniski, ne tehniski iespējama.

| (3) | Tādēļ līdz 2019. gada 31. decembrim no aizlieguma būtu jāatbrīvo svina lietošana grēdotos mikroshēmelementos, kuriem vienā DT un rentgensistēmu rentgenstaru detektoros izmantotā saskares plaknē ir vairāk nekā 500 savstarpējo slēgumu. Tā kā medicīnas ierīču un monitoringa un kontroles instrumentu jomā ir salīdzinoši gari inovāciju cikli, tas ir relatīvi īss pārejas periods, kas nevarētu negatīvi ietekmēt inovāciju. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ līdz 2019. gada 31. decembrim no aizlieguma būtu jāatbrīvo svina lietošana grēdotos mikroshēmelementos, kuriem vienā DT un rentgensistēmu rentgenstaru detektoros izmantotā saskares plaknē ir vairāk nekā 500 savstarpējo slēgumu. Tā kā medicīnas ierīču un monitoringa un kontroles instrumentu jomā ir salīdzinoši gari inovāciju cikli, tas ir relatīvi īss pārejas periods, kas nevarētu negatīvi ietekmēt inovāciju.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvā 2011/65/ES paredzēto principu “paredzēts saražoto izstrādājumu remontam”, kura mērķis ir pagarināt ekspluatācijas laiku atbilstīgiem izstrādājumiem pēc to laišanas tirgū, rezerves daļām šo atbrīvojumu piemēro bez laika ierobežojuma arī pēc tā beigu termiņa. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvā 2011/65/ES paredzēto principu “paredzēts saražoto izstrādājumu remontam”, kura mērķis ir pagarināt ekspluatācijas laiku atbilstīgiem izstrādājumiem pēc to laišanas tirgū, rezerves daļām šo atbrīvojumu piemēro bez laika ierobežojuma arī pēc tā beigu termiņa.

| (5) | Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Vēlākais sestā mēneša pēdējā dienā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumā pievieno šādu 38. punktu:

| “38. | Svina lietošana tādā lodmetālā, ko datortomogrāfu un rentgensistēmu rentgenstaru detektoros izmanto vienā saskares plaknē plašvirsmas grēdotos mikroshēmelementos, kur uz vienu saskares plakni ir vairāk nekā 500 savstarpējo slēgumu.
  Zaudē spēku 2019. gada 31. decembrī. Pēc norādītā datuma var izmantot to DT un rentgena sistēmu rezerves daļās, kas laistas tirgū pirms 2020. gada 1. janvāra.” |
| --- | --- |

“38.

Svina lietošana tādā lodmetālā, ko datortomogrāfu un rentgensistēmu rentgenstaru detektoros izmanto vienā saskares plaknē plašvirsmas grēdotos mikroshēmelementos, kur uz vienu saskares plakni ir vairāk nekā 500 savstarpējo slēgumu.

Zaudē spēku 2019. gada 31. decembrī. Pēc norādītā datuma var izmantot to DT un rentgena sistēmu rezerves daļās, kas laistas tirgū pirms 2020. gada 1. janvāra.”

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/78 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/78

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA 2014/72/ES

(2014. gada 13. marts),

ar ko, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādos lodmetālos un tādu elektrisko un elektronisko detaļu savienojumu pārklājumos un drukātu shēmas plašu pārklājumos, ko izmanto aizdedzes blokos un citās elektriskās un elektroniskās motora vadības sistēmās

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (1) un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2011/65/ES tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās aizliedz izmantot svinu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2011/65/ES tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās aizliedz izmantot svinu.

| (2) | Uz aizdedzes blokiem un citām elektriskajām un elektroniskajām iekšdedzes motora vadības sistēmām, kuras jāuzstāda tuvu rokas ierīču kustīgajām daļām un bez kurām motors nevar darboties, iedarbojas spēcīgas vibrācijas un augsts termiskais spriegums. Šādos skarbos vides apstākļos svinu izmantot ir nepieciešams. Svinu attiecīgajās detaļās nav tehniski iespējams ne aizstāt, ne likvidēt. |
| --- | --- |

(2)

Uz aizdedzes blokiem un citām elektriskajām un elektroniskajām iekšdedzes motora vadības sistēmām, kuras jāuzstāda tuvu rokas ierīču kustīgajām daļām un bez kurām motors nevar darboties, iedarbojas spēcīgas vibrācijas un augsts termiskais spriegums. Šādos skarbos vides apstākļos svinu izmantot ir nepieciešams. Svinu attiecīgajās detaļās nav tehniski iespējams ne aizstāt, ne likvidēt.

| (3) | Lai būtu tehniski iespējams darīt pieejamas alternatīvas bez svina un lai pierādītu, ka tās ir uzticamas, ražotājiem ir nepieciešams papildu laiks. Tāpēc līdz 2018. gada 31. decembrim no aizlieguma būtu jāatbrīvo svina lietošana tādos lodmetālos un tādu elektrisko un elektronisko detaļu savienojumu pārklājumos un drukātu shēmas plašu pārklājumos, ko izmanto aizdedzes blokos un citās elektriskās un elektroniskās motora vadības sistēmās. Tas ir relatīvi īss pārejas periods, kas nevarētu negatīvi ietekmēt inovāciju. |
| --- | --- |

(3)

Lai būtu tehniski iespējams darīt pieejamas alternatīvas bez svina un lai pierādītu, ka tās ir uzticamas, ražotājiem ir nepieciešams papildu laiks. Tāpēc līdz 2018. gada 31. decembrim no aizlieguma būtu jāatbrīvo svina lietošana tādos lodmetālos un tādu elektrisko un elektronisko detaļu savienojumu pārklājumos un drukātu shēmas plašu pārklājumos, ko izmanto aizdedzes blokos un citās elektriskās un elektroniskās motora vadības sistēmās. Tas ir relatīvi īss pārejas periods, kas nevarētu negatīvi ietekmēt inovāciju.

| (4) | Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Vēlākais sestā mēneša pēdējā dienā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2011/65/ES III pielikumā iekļauj šādu 41. punktu:

| “41. | Svins tādos lodmetālos un tādu elektrisko un elektronisko detaļu savienojumu pārklājumos un drukātu shēmas plašu pārklājumos, ko izmanto aizdedzes blokos un citās elektriskās vai elektroniskās motora vadības sistēmās, kuras tehnisku apsvērumu dēļ jāuzstāda vai nu tieši uz pārnēsājamiem iekšdedzes motoriem, vai to karterī vai cilindrā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/68/EK (1) klases SH:1, SH:2 un SH:3) | Zaudē spēku 2018. gada 31. decembrī. |
| --- | --- | --- |

“41.

Svins tādos lodmetālos un tādu elektrisko un elektronisko detaļu savienojumu pārklājumos un drukātu shēmas plašu pārklājumos, ko izmanto aizdedzes blokos un citās elektriskās vai elektroniskās motora vadības sistēmās, kuras tehnisku apsvērumu dēļ jāuzstāda vai nu tieši uz pārnēsājamiem iekšdedzes motoriem, vai to karterī vai cilindrā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/68/EK (1) klases SH:1, SH:2 un SH:3)

Zaudē spēku 2018. gada 31. decembrī.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 16. decembra Direktīva 97/68/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai (OV L 59, 27.2.1998., 1. lpp.).”

1

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/80 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/80

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA 2014/73/ES

(2014. gada 13. marts),

ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai ar platīnu pārklātos platīna elektrodos, kurus izmanto vadītspējas mērīšanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (1) un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2011/65/ES tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās aizliedz izmantot svinu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2011/65/ES tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās aizliedz izmantot svinu.

| (2) | Ar platīnu pārklāti platīna elektrodi (PPE) ir platīna elektrodi, kas pārklāti ar plānu pulverveida platīna kārtiņu. Šos elektrodus izmanto, ja nepieciešams mērīt vadītspēju lielā diapazonā vai ļoti skābā vai sārmainā vidē. Minētajos apstākļos nav ne zinātniski, ne tehniski iespējams PPE aizstāt vai likvidēt svinu vai aizstāt PPE ar cita veida elektrodiem. |
| --- | --- |

(2)

Ar platīnu pārklāti platīna elektrodi (PPE) ir platīna elektrodi, kas pārklāti ar plānu pulverveida platīna kārtiņu. Šos elektrodus izmanto, ja nepieciešams mērīt vadītspēju lielā diapazonā vai ļoti skābā vai sārmainā vidē. Minētajos apstākļos nav ne zinātniski, ne tehniski iespējams PPE aizstāt vai likvidēt svinu vai aizstāt PPE ar cita veida elektrodiem.

| (3) | Tādēļ līdz 2018. gada 31. decembrim no aizlieguma būtu jāatbrīvo svina lietošana PPE attiecībā uz vadītspējas mērīšanu lielā diapazonā vai ļoti skābā vai sārmainā vidē. Šis pārejas periods ir nepieciešams pētniecībai, un nav domājams, ka tas nelabvēlīgi ietekmēs inovāciju. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ līdz 2018. gada 31. decembrim no aizlieguma būtu jāatbrīvo svina lietošana PPE attiecībā uz vadītspējas mērīšanu lielā diapazonā vai ļoti skābā vai sārmainā vidē. Šis pārejas periods ir nepieciešams pētniecībai, un nav domājams, ka tas nelabvēlīgi ietekmēs inovāciju.

| (4) | Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Vēlākais sestā mēneša pēdējā dienā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumā pievieno šādu 37. punktu:

| “37. | Svins ar platīnu pārklātos platīna elektrodos, ko izmanto vadītspējas mērīšanai apstākļos, kur ir izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | tie ir plaša diapazona mērījumi, kuros, laboratorijā lietojot nezināmas koncentrācijas, vadītspējas diapazons aptver vairāk nekā vienu kārtu (piemēram, diapazons no 0,1 mS/m līdz 5 mS/m); |
| --- | --- | --- |

“37.

Svins ar platīnu pārklātos platīna elektrodos, ko izmanto vadītspējas mērīšanai apstākļos, kur ir izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:

a)

tie ir plaša diapazona mērījumi, kuros, laboratorijā lietojot nezināmas koncentrācijas, vadītspējas diapazons aptver vairāk nekā vienu kārtu (piemēram, diapazons no 0,1 mS/m līdz 5 mS/m);

| b) | tie ir ar šķīdumiem veikti mērījumi, kuros precizitāte +/– 1 % no paraugkopas vērtību diapazona un elektroda augsta korozijnoturība ir nepieciešama kaut vienam no minētajiem:






  i) | šķīdumi, kuru skābums ir < pH 1; |
| --- | --- | --- |

b)

tie ir ar šķīdumiem veikti mērījumi, kuros precizitāte +/– 1 % no paraugkopas vērtību diapazona un elektroda augsta korozijnoturība ir nepieciešama kaut vienam no minētajiem:

i)

šķīdumi, kuru skābums ir < pH 1;

| ii) | šķīdumi, kuru sārmainība ir < pH 13; |
| --- | --- |

ii)

šķīdumi, kuru sārmainība ir < pH 13;

| iii) | gāzveida halogēnus saturoši korozīvi šķīdumi; |
| --- | --- |

iii)

gāzveida halogēnus saturoši korozīvi šķīdumi;

| c) | tie ir mērījumi, ko izdara vadītspējai virs 100 mS/m un kas veicami ar portatīviem instrumentiem. |
| --- | --- |

c)

tie ir mērījumi, ko izdara vadītspējai virs 100 mS/m un kas veicami ar portatīviem instrumentiem.

Zaudē spēku 2018. gada 31. decembrī.”

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/82

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA 2014/74/ES

(2014. gada 13. marts),

ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu svina lietošanai tādās pielāgotiesspējīgu kontakttapu sistēmās, kuras nav C-press pielāgotiesspējīgu kontakttapu (kontaktsaderīgu savienotāju) sistēmas un kuras izmanto vadītspējas mērīšanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (1) un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2011/65/ES tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās aizliedz izmantot svinu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2011/65/ES tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās aizliedz izmantot svinu.

| (2) | Pielāgotiesspējīgu kontakttapu sistēmas izmanto ātrgaitas digitalizētājos, radiofrekvenču un viļņu signālu avotos un bezvadu sakaru testēšanas ierīcēs. Pielāgotiesspējīgu kontakttapu sistēmas, kas nesatur svinu, vēl neizmanto rūpnieciskos monitoringa un kontroles instrumentos (IMCI). Uz IMCI veiktspēju un uzticamību attiecina augstākas prasības nekā citām elektriskām un elektroniskām ierīcēm, un šādos apstākļos netiek garantēta svinu nesaturošu aizstājēju uzticamība. |
| --- | --- |

(2)

Pielāgotiesspējīgu kontakttapu sistēmas izmanto ātrgaitas digitalizētājos, radiofrekvenču un viļņu signālu avotos un bezvadu sakaru testēšanas ierīcēs. Pielāgotiesspējīgu kontakttapu sistēmas, kas nesatur svinu, vēl neizmanto rūpnieciskos monitoringa un kontroles instrumentos (IMCI). Uz IMCI veiktspēju un uzticamību attiecina augstākas prasības nekā citām elektriskām un elektroniskām ierīcēm, un šādos apstākļos netiek garantēta svinu nesaturošu aizstājēju uzticamība.

| (3) | Lai svinu nesaturošus komponentus ražotāji varētu darīt tehniski izmantojamus un lai tiktu pietiekami pierādīts, ka tie ir uzticami lietošanai IMCI, līdz 2020. gada 31. decembrim būtu jāpiešķir atbrīvojums no aizlieguma svina lietošanai tādās pielāgotiesspējīgu kontakttapu sistēmās, kuras nav C-press pielāgotiesspējīgu kontakttapu (kontaktsaderīgu savienotāju) sistēmas un kuras izmanto vadītspējas mērīšanai. Attiecībā uz IMCI inovācijas cikliem tas ir relatīvi īss pārejas periods, kas nevarētu negatīvi ietekmēt inovāciju. |
| --- | --- |

(3)

Lai svinu nesaturošus komponentus ražotāji varētu darīt tehniski izmantojamus un lai tiktu pietiekami pierādīts, ka tie ir uzticami lietošanai IMCI, līdz 2020. gada 31. decembrim būtu jāpiešķir atbrīvojums no aizlieguma svina lietošanai tādās pielāgotiesspējīgu kontakttapu sistēmās, kuras nav C-press pielāgotiesspējīgu kontakttapu (kontaktsaderīgu savienotāju) sistēmas un kuras izmanto vadītspējas mērīšanai. Attiecībā uz IMCI inovācijas cikliem tas ir relatīvi īss pārejas periods, kas nevarētu negatīvi ietekmēt inovāciju.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2011/65/ES 4. panta 4. punkta principu “paredzēts saražoto izstrādājumu remontam”, kura būtība ir paildzināt atbilstīgu izstrādājumu mūžu pēc to laišanas tirgū, uz rezerves daļām šo atbrīvojumu attiecina pēc tā termiņa bez laika ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2011/65/ES 4. panta 4. punkta principu “paredzēts saražoto izstrādājumu remontam”, kura būtība ir paildzināt atbilstīgu izstrādājumu mūžu pēc to laišanas tirgū, uz rezerves daļām šo atbrīvojumu attiecina pēc tā termiņa bez laika ierobežojumiem.

| (5) | Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Vēlākais sestā mēneša pēdējā dienā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumā pievieno šādu 36. punktu:

| “36. | Svins, ko izmanto pielāgojamu kontakttapu sistēmās, kuras nav C-press pielāgojamu kontakttapu (kontaktsaderīgu savienotāju) sistēmas un kuras izmanto vadītspējas mērīšanai.
  Zaudē spēku 2020. gada 31. decembrī. Pēc minētā datuma to var izmantot pirms 2021. gada 1. janvāra tirgū laistu rūpniecisku monitoringa un kontroles instrumentu rezerves daļām.” |
| --- | --- |

“36.

Svins, ko izmanto pielāgojamu kontakttapu sistēmās, kuras nav C-press pielāgojamu kontakttapu (kontaktsaderīgu savienotāju) sistēmas un kuras izmanto vadītspējas mērīšanai.

Zaudē spēku 2020. gada 31. decembrī. Pēc minētā datuma to var izmantot pirms 2021. gada 1. janvāra tirgū laistu rūpniecisku monitoringa un kontroles instrumentu rezerves daļām.”

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/84

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA 2014/75/ES

(2014. gada 13. marts),

ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu, kas ļauj izmantot 5 mg dzīvsudraba katrā aukstā katoda luminiscences spuldzē (CCFL) aizmugurapgaismojuma šķidro kristālu displejiem, kurus izmanto rūpnieciskajos monitoringa un kontroles instrumentos, kas laisti tirgū līdz 2017. gada 22. jūlijam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (1) un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2011/65/ES aizliedz izmantot dzīvsudrabu tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2011/65/ES aizliedz izmantot dzīvsudrabu tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās.

| (2) | Daudzi rūpnieciskie monitoringa un kontroles instrumenti (RMKI) ir aprīkoti ar aizmugurapgaismojuma šķidro kristālu displejiem, kuros jāizmanto aukstā katoda luminiscences spuldzes (CCFL), kas satur 5 mg dzīvsudraba. Kopējā nelabvēlīgā ietekme, ko dzīvsudrabu saturošo CCFL aizvietošana rūpnieciskajos monitoringa un kontroles instrumentos radītu uz vidi, veselību un patērētāju drošību, varētu būt nozīmīgāka par tās radītajiem kopējiem ieguvumiem attiecībā uz vidi, veselību un patērētāju drošību. |
| --- | --- |

(2)

Daudzi rūpnieciskie monitoringa un kontroles instrumenti (RMKI) ir aprīkoti ar aizmugurapgaismojuma šķidro kristālu displejiem, kuros jāizmanto aukstā katoda luminiscences spuldzes (CCFL), kas satur 5 mg dzīvsudraba. Kopējā nelabvēlīgā ietekme, ko dzīvsudrabu saturošo CCFL aizvietošana rūpnieciskajos monitoringa un kontroles instrumentos radītu uz vidi, veselību un patērētāju drošību, varētu būt nozīmīgāka par tās radītajiem kopējiem ieguvumiem attiecībā uz vidi, veselību un patērētāju drošību.

| (3) | Lai būtu iespējams ražojumu remonts un varētu paildzināt to ekspluatācijas laiku, būtu jāpiešķir atbrīvojums attiecībā uz dzīvsudraba lietojuma ierobežojumiem CCFL aizmugurapgaismojuma šķidro kristālu displejiem rūpnieciskajos monitoringa un kontroles instrumentos. Saskaņā ar principu “remontēt atbilstīgi ražojuma oriģinālam” atbrīvojumam būtu jāattiecas uz visiem ražojumiem, kuri laisti tirgū līdz 2017. gada 22. jūlijam, kas ir atbilstības nodrošināšanas termiņš RMKI, un atbrīvojuma termiņam vajadzētu būt septiņiem gadiem, sākot no minētā datuma. Nešķiet ticams, ka atbrīvojums radīs negatīvu ietekmi uz inovācijām. |
| --- | --- |

(3)

Lai būtu iespējams ražojumu remonts un varētu paildzināt to ekspluatācijas laiku, būtu jāpiešķir atbrīvojums attiecībā uz dzīvsudraba lietojuma ierobežojumiem CCFL aizmugurapgaismojuma šķidro kristālu displejiem rūpnieciskajos monitoringa un kontroles instrumentos. Saskaņā ar principu “remontēt atbilstīgi ražojuma oriģinālam” atbrīvojumam būtu jāattiecas uz visiem ražojumiem, kuri laisti tirgū līdz 2017. gada 22. jūlijam, kas ir atbilstības nodrošināšanas termiņš RMKI, un atbrīvojuma termiņam vajadzētu būt septiņiem gadiem, sākot no minētā datuma. Nešķiet ticams, ka atbrīvojums radīs negatīvu ietekmi uz inovācijām.

| (4) | Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Vēlākais sestā mēneša pēdējā dienā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumā pievieno šādu 35. punktu:

| “35. | Dzīvsudrabs aukstā katoda luminiscences spuldzēs, kurās dzīvsudraba saturs nepārsniedz 5 mg spuldzē, aizmugurapgaismojuma šķidro kristālu displejiem, kurus izmanto rūpnieciskajos monitoringa un kontroles instrumentos, kas laisti tirgū līdz 2017. gada 22. jūlijam.
  Termiņš beidzas 2024. gada 21. jūlijā.” |
| --- | --- |

“35.

Dzīvsudrabs aukstā katoda luminiscences spuldzēs, kurās dzīvsudraba saturs nepārsniedz 5 mg spuldzē, aizmugurapgaismojuma šķidro kristālu displejiem, kurus izmanto rūpnieciskajos monitoringa un kontroles instrumentos, kas laisti tirgū līdz 2017. gada 22. jūlijam.

Termiņš beidzas 2024. gada 21. jūlijā.”

---

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/86

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA 2014/76/ES

(2014. gada 13. marts),

ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu attiecībā uz atbrīvojumu dzīvsudraba izmantošanai amatnieciski ražotās gaismu izstarojošās gāzizlādes lampās (HLDT), ko izmanto izkārtnēm, dekoratīvam vai arhitektūras objektu un specifiskam apgaismojumam un mākslinieciskiem apgaismes objektiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu (1),

tā kā:

| (1) | Direktīva 2011/65/ES aizliedz izmantot dzīvsudrabu tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2011/65/ES aizliedz izmantot dzīvsudrabu tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtās.

| (2) | Amatnieciski ražotas gaismu izstarojošas gāzizlādes lampas (HLDT) ir īpašām vajadzībām manuāli izgatavotas lampas, kas pastāv ļoti daudz dažādos veidos. Tās, piemēram, ir neona izkārtnes, individuāls arhitektūras objektu apgaismojums un īpaši gaismas izstarotāji ķīmiski analītiskajā pētniecībā. Tā kā HLDT lampas izmanto iekštelpās un ārpus telpām un katrai ir specifisks krāsu spektrs, tām jādarbojas uzticami jutīgos un aukstos apstākļos un jābūt ar ļoti ilgu darbmūžu, jo bieži vien tām ir grūti piekļūt. Lai tās varētu pienācīgi darboties šajos apstākļos, HLDT lampām ir vajadzīgs minimāls daudzums dzīvsudraba. |
| --- | --- |

(2)

Amatnieciski ražotas gaismu izstarojošas gāzizlādes lampas (HLDT) ir īpašām vajadzībām manuāli izgatavotas lampas, kas pastāv ļoti daudz dažādos veidos. Tās, piemēram, ir neona izkārtnes, individuāls arhitektūras objektu apgaismojums un īpaši gaismas izstarotāji ķīmiski analītiskajā pētniecībā. Tā kā HLDT lampas izmanto iekštelpās un ārpus telpām un katrai ir specifisks krāsu spektrs, tām jādarbojas uzticami jutīgos un aukstos apstākļos un jābūt ar ļoti ilgu darbmūžu, jo bieži vien tām ir grūti piekļūt. Lai tās varētu pienācīgi darboties šajos apstākļos, HLDT lampām ir vajadzīgs minimāls daudzums dzīvsudraba.

| (3) | Dzīvsudraba neizmantošana HLDT lampās vai tā aizstāšana un pilnīga HLDT lampu aizstāšana ar citām tehnoloģijām, piemēram, LED, ir zinātniski un tehniski neiespējama. Tāpēc dzīvsudraba lietojumam HLDT lampās, kuras izmanto izkārtnēm, dekoratīvam vai arhitektūras objektu un specifiskam apgaismojumam un mākslinieciskiem apgaismes objektiem, būtu jāpiemēro atbrīvojums no šī aizlieguma. Dzīvsudraba izmantošana būtu jāierobežo līdz nepieciešamajam minimālajam daudzumam, un atbrīvojuma termiņam būtu jābeidzas 2018. gada 31. decembrī, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz inovāciju. |
| --- | --- |

(3)

Dzīvsudraba neizmantošana HLDT lampās vai tā aizstāšana un pilnīga HLDT lampu aizstāšana ar citām tehnoloģijām, piemēram, LED, ir zinātniski un tehniski neiespējama. Tāpēc dzīvsudraba lietojumam HLDT lampās, kuras izmanto izkārtnēm, dekoratīvam vai arhitektūras objektu un specifiskam apgaismojumam un mākslinieciskiem apgaismes objektiem, būtu jāpiemēro atbrīvojums no šī aizlieguma. Dzīvsudraba izmantošana būtu jāierobežo līdz nepieciešamajam minimālajam daudzumam, un atbrīvojuma termiņam būtu jābeidzas 2018. gada 31. decembrī, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz inovāciju.

| (4) | Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Vēlākais sestā mēneša pēdējā dienā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2011/65/ES III pielikumā iekļauj šādu 4(g) punktu:

| “4(g) | Dzīvsudrabs amatnieciski ražotās gaismu izstarojošās gāzizlādes lampās (HLDT), ko izmanto izkārtnēm, dekoratīvam vai arhitektūras objektu un specifiskam apgaismojumam un mākslinieciskiem apgaismes objektiem, kuriem piemēro šādus dzīvsudraba satura ierobežojumus:






  a) | 20 mg vienam elektrodu pārim + 0,3 mg uz vienu lampas garuma centimetru, bet ne vairāk par 80 mg lietojumiem āra apstākļos un iekštelpās, kur temperatūra ir zemāka par 20 °C; |
| --- | --- | --- |

“4(g)

Dzīvsudrabs amatnieciski ražotās gaismu izstarojošās gāzizlādes lampās (HLDT), ko izmanto izkārtnēm, dekoratīvam vai arhitektūras objektu un specifiskam apgaismojumam un mākslinieciskiem apgaismes objektiem, kuriem piemēro šādus dzīvsudraba satura ierobežojumus:

a)

20 mg vienam elektrodu pārim + 0,3 mg uz vienu lampas garuma centimetru, bet ne vairāk par 80 mg lietojumiem āra apstākļos un iekštelpās, kur temperatūra ir zemāka par 20 °C;

| b) | 15 mg vienam elektrodu pārim + 0,24 mg uz vienu lampas garuma centimetru, bet ne vairāk par 80 mg pārējiem lietojumiem iekštelpās. |
| --- | --- |

b)

15 mg vienam elektrodu pārim + 0,24 mg uz vienu lampas garuma centimetru, bet ne vairāk par 80 mg pārējiem lietojumiem iekštelpās.

Zaudē spēku 2018. gada 31. decembrī.”

---

LĒMUMI

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/88

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 16. maijs),

ar ko Nīderlandei piešķir atkāpi, kuru tā pieprasījusi atbilstīgi Padomes Direktīvai 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 3103)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

(2014/291/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1), un jo īpaši tās III pielikuma 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ja kūtsmēslu daudzums, ko dalībvalsts ir paredzējusi izmantot uz hektāru gadā, atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un a) apakšpunktā norādītā, minētais daudzums nosakāms tā, lai netiktu apdraudēta direktīvas 1. pantā minēto mērķu sasniegšana, un pamatojams ar objektīviem kritērijiem, kuri šajā gadījumā ir ilgs veģetācijas periods un kultūraugi, kam nepieciešams daudz slāpekļa. |
| --- | --- |

(1)

Ja kūtsmēslu daudzums, ko dalībvalsts ir paredzējusi izmantot uz hektāru gadā, atšķiras no Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta otrās daļas pirmajā teikumā un a) apakšpunktā norādītā, minētais daudzums nosakāms tā, lai netiktu apdraudēta direktīvas 1. pantā minēto mērķu sasniegšana, un pamatojams ar objektīviem kritērijiem, kuri šajā gadījumā ir ilgs veģetācijas periods un kultūraugi, kam nepieciešams daudz slāpekļa.

| (2) | Komisija 2005. gada 8. decembrī pieņēma Lēmumu 2005/880/EK (2), atļaujot izmantot ganību dzīvnieku mēslus apmērā, kas nepārsniedz 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, ja tiek ievēroti daži nosacījumi. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2005. gada 8. decembrī pieņēma Lēmumu 2005/880/EK (2), atļaujot izmantot ganību dzīvnieku mēslus apmērā, kas nepārsniedz 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 70 % zālaugu platību, ja tiek ievēroti daži nosacījumi.

| (3) | Komisija 2010. gada 5. februārī pieņēma Lēmumu 2010/65/ES (3) par grozījumiem Lēmumā 2005/880/EK un atkāpes termiņa pagarināšanu līdz 2013. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2010. gada 5. februārī pieņēma Lēmumu 2010/65/ES (3) par grozījumiem Lēmumā 2005/880/EK un atkāpes termiņa pagarināšanu līdz 2013. gada 31. decembrim.

| (4) | Ar minēto lēmumu piešķirtā atkāpe 2012. gadā attiecās uz 21 752 saimniecībām, kuru platība veido 46 % no lauksaimniecībā izmantojamās zemes kopējās platības. |
| --- | --- |

(4)

Ar minēto lēmumu piešķirtā atkāpe 2012. gadā attiecās uz 21 752 saimniecībām, kuru platība veido 46 % no lauksaimniecībā izmantojamās zemes kopējās platības.

| (5) | Nīderlande 2014. gada 22. janvārī iesniedza Komisijai lūgumu atjaunot atkāpi atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlande 2014. gada 22. janvārī iesniedza Komisijai lūgumu atjaunot atkāpi atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta trešajai daļai.

| (6) | Saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 3. panta 5. punktu Nīderlande visā valsts teritorijā piemēro rīcības programmu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Direktīvas 91/676/EEK 3. panta 5. punktu Nīderlande visā valsts teritorijā piemēro rīcības programmu.

| (7) | Nīderlandes tiesību aktos, ar ko ievieš Direktīvu 91/676/EEK, ir noteiktas gan slāpekļa, gan fosfātu izkliedes normas. |
| --- | --- |

(7)

Nīderlandes tiesību aktos, ar ko ievieš Direktīvu 91/676/EEK, ir noteiktas gan slāpekļa, gan fosfātu izkliedes normas.

| (8) | Nīderlandes paziņotie dati par laikposmu no 2008. līdz 2011. gadam rāda, ka salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam cūku skaits ir pieaudzis par 7 %, bet mājputnu – par 8 %. Liellopu, aitu un kazu skaits palicis nemainīgs. Nīderlandes kompetentās iestādes ir noteikušas ierobežojumus attiecībā uz cūku un mājputnu skaitu, kā arī pienākumu nodrošināt, ka kūtsmēslu daudzums nepārsniegs 2002. gada līmeni ne slāpekļa, ne fosfora daudzuma ziņā. Turklāt no 2015. gada janvāra Nīderlandes kompetentās iestādes nodrošinās, ka tiek apstrādāta atbilstoša daļa no pārpalikušajiem kūtsmēsliem, kas radušies piena nozarē. Minētie pasākumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu, ka pašreizējās atkāpes piemērošana neradīs lielāku intensifikāciju. |
| --- | --- |

(8)

Nīderlandes paziņotie dati par laikposmu no 2008. līdz 2011. gadam rāda, ka salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam cūku skaits ir pieaudzis par 7 %, bet mājputnu – par 8 %. Liellopu, aitu un kazu skaits palicis nemainīgs. Nīderlandes kompetentās iestādes ir noteikušas ierobežojumus attiecībā uz cūku un mājputnu skaitu, kā arī pienākumu nodrošināt, ka kūtsmēslu daudzums nepārsniegs 2002. gada līmeni ne slāpekļa, ne fosfora daudzuma ziņā. Turklāt no 2015. gada janvāra Nīderlandes kompetentās iestādes nodrošinās, ka tiek apstrādāta atbilstoša daļa no pārpalikušajiem kūtsmēsliem, kas radušies piena nozarē. Minētie pasākumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu, ka pašreizējās atkāpes piemērošana neradīs lielāku intensifikāciju.

| (9) | Pakaišu kūtsmēslu slāpekļa daudzums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam bija 344 tūkstoši tonnu, kas ir nedaudz mazāk nekā laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam. Slāpekļa minerālmēslu izmantojums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam ir samazinājies par aptuveni 18 % salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam. Fosfora atlikums augsnē laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam bija 16 tūkstoši tonnu, kas salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. gada līdz 2007. gadam ir samazinājums par 51 %. |
| --- | --- |

(9)

Pakaišu kūtsmēslu slāpekļa daudzums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam bija 344 tūkstoši tonnu, kas ir nedaudz mazāk nekā laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam. Slāpekļa minerālmēslu izmantojums laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam ir samazinājies par aptuveni 18 % salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam. Fosfora atlikums augsnē laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam bija 16 tūkstoši tonnu, kas salīdzinājumā ar laikposmu no 2004. gada līdz 2007. gadam ir samazinājums par 51 %.

| (10) | Nīderlandes klimats, kam raksturīgs vienmērīgs nokrišņu daudzums visa gada garumā un relatīvi neliels gada temperatūras izmaiņu diapazons, veicina ilgstošu zāles veģetācijas periodu, kurš ilgst 250 dienas gadā. |
| --- | --- |

(10)

Nīderlandes klimats, kam raksturīgs vienmērīgs nokrišņu daudzums visa gada garumā un relatīvi neliels gada temperatūras izmaiņu diapazons, veicina ilgstošu zāles veģetācijas periodu, kurš ilgst 250 dienas gadā.

| (11) | Informācija, ko Nīderlandes iestādes iesniedza saistībā ar atkāpi, kura tika piešķirta ar Lēmumu 2010/65/ES, rāda, ka atkāpe nav izraisījusi ūdens kvalitātes pasliktināšanos. Komisijas ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā tiek īstenota Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, kurš sagatavots, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par laikposmu no 2008. gada līdz 2011. gadam, ir norādīts, ka Nīderlandē gruntsūdeņos vidējā nitrātu koncentrācija aptuveni 88 % monitoringa staciju bija mazāka par 50 mg/l, bet 79 % monitoringa staciju vidējā nitrātu koncentrācija bija mazāka par 25 mg/l. Monitoringa dati rāda, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu (2004–2007) nitrātu koncentrācijai gruntsūdeņos ir tendence samazināties. Virszemes ūdeņos vidējā nitrātu koncentrācija 98 % monitoringa staciju bija mazāka par 50 mg/l, bet 92 % monitoringa staciju vidējā nitrātu koncentrācija bija mazāka par 25 mg/l. Dati rāda, ka lielākajā daļā virszemes ūdeņu monitoringa punktu nitrātu koncentrācija ir nemainīga vai tā samazinās. Ir samazināts gada slāpekļa un fosfora atlikums augsnē, galvenokārt tāpēc, ka saistībā ar pastāvīgo slāpekļa un fosfora izkliedes normu samazināšanu Nīderlandes rīcības programmās ir samazināta kūtsmēslu un minerālmēslu ienese. Pārskata periodā par laikposmu no 2008. līdz 2011. gadam visi saldūdeņi un pārejas ūdeņi tika klasificēti vai nu kā eitrofiski, vai hipertrofiski. |
| --- | --- |

(11)

Informācija, ko Nīderlandes iestādes iesniedza saistībā ar atkāpi, kura tika piešķirta ar Lēmumu 2010/65/ES, rāda, ka atkāpe nav izraisījusi ūdens kvalitātes pasliktināšanos. Komisijas ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā tiek īstenota Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, kurš sagatavots, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par laikposmu no 2008. gada līdz 2011. gadam, ir norādīts, ka Nīderlandē gruntsūdeņos vidējā nitrātu koncentrācija aptuveni 88 % monitoringa staciju bija mazāka par 50 mg/l, bet 79 % monitoringa staciju vidējā nitrātu koncentrācija bija mazāka par 25 mg/l. Monitoringa dati rāda, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu (2004–2007) nitrātu koncentrācijai gruntsūdeņos ir tendence samazināties. Virszemes ūdeņos vidējā nitrātu koncentrācija 98 % monitoringa staciju bija mazāka par 50 mg/l, bet 92 % monitoringa staciju vidējā nitrātu koncentrācija bija mazāka par 25 mg/l. Dati rāda, ka lielākajā daļā virszemes ūdeņu monitoringa punktu nitrātu koncentrācija ir nemainīga vai tā samazinās. Ir samazināts gada slāpekļa un fosfora atlikums augsnē, galvenokārt tāpēc, ka saistībā ar pastāvīgo slāpekļa un fosfora izkliedes normu samazināšanu Nīderlandes rīcības programmās ir samazināta kūtsmēslu un minerālmēslu ienese. Pārskata periodā par laikposmu no 2008. līdz 2011. gadam visi saldūdeņi un pārejas ūdeņi tika klasificēti vai nu kā eitrofiski, vai hipertrofiski.

| (12) | Izskatījusi lūgumu, ko Nīderlande iesniedza 2014. gada 22. janvārī, un ņemot vērā rīcības programmu, informāciju par ūdens kvalitāti un pieredzi, kas gūta saistībā ar atkāpi, kura tika piešķirta ar Lēmumu 2010/65/ES, un atkāpēm, kuras ir spēkā citās dalībvalstīs, Komisija uzskata, ka ir jāmaina nosacījumi atkāpes piešķiršanai. Tāpēc Komisija piekrīt, ka ganību dzīvnieku mēslu daudzums, kas atbilst 230 kg slāpekļa uz hektāru gadā, var tikt atļauts saimniecībās, kurās vismaz 80 % platības veido ganības dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnēs un lesa augsnēs, kā noteikts rīcības programmā, savukārt 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā var atļaut tikai saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību citu tipu augsnēs. Komisija uzskata, ka šāds daudzums neapdraudēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja vien tiks ievēroti daži stingri nosacījumi. |
| --- | --- |

(12)

Izskatījusi lūgumu, ko Nīderlande iesniedza 2014. gada 22. janvārī, un ņemot vērā rīcības programmu, informāciju par ūdens kvalitāti un pieredzi, kas gūta saistībā ar atkāpi, kura tika piešķirta ar Lēmumu 2010/65/ES, un atkāpēm, kuras ir spēkā citās dalībvalstīs, Komisija uzskata, ka ir jāmaina nosacījumi atkāpes piešķiršanai. Tāpēc Komisija piekrīt, ka ganību dzīvnieku mēslu daudzums, kas atbilst 230 kg slāpekļa uz hektāru gadā, var tikt atļauts saimniecībās, kurās vismaz 80 % platības veido ganības dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnēs un lesa augsnēs, kā noteikts rīcības programmā, savukārt 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā var atļaut tikai saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību citu tipu augsnēs. Komisija uzskata, ka šāds daudzums neapdraudēs Direktīvas 91/676/EEK mērķu sasniegšanu, ja vien tiks ievēroti daži stingri nosacījumi.

| (13) | Minētie nosacījumi ietver mēslošanas plāna izstrādi katrai saimniecībai, mēslošanas darbu uzskaiti, izmantojot mēslošanas pārskatus, regulāru augsnes analīzi, augu segas izveidi ziemā pēc kukurūzas audzēšanas, īpašus noteikumus zālāju uzaršanai, kūtsmēslu neizmantošanu pirms zālāju uzaršanas, mēslošanas pielāgošanu, lai ņemtu vērā ar pākšaugiem augsnē saistīto slāpekli, fosfātu minerālmēslu neizmantošanu un pastiprinātas pārbaudes. Minēto nosacījumu mērķis ir nodrošināt kultūraugu mēslošanas vajadzībām atbilstošu mēslošanu, kā arī samazināt un novērst slāpekļa un fosfora izskalošanos. |
| --- | --- |

(13)

Minētie nosacījumi ietver mēslošanas plāna izstrādi katrai saimniecībai, mēslošanas darbu uzskaiti, izmantojot mēslošanas pārskatus, regulāru augsnes analīzi, augu segas izveidi ziemā pēc kukurūzas audzēšanas, īpašus noteikumus zālāju uzaršanai, kūtsmēslu neizmantošanu pirms zālāju uzaršanas, mēslošanas pielāgošanu, lai ņemtu vērā ar pākšaugiem augsnē saistīto slāpekli, fosfātu minerālmēslu neizmantošanu un pastiprinātas pārbaudes. Minēto nosacījumu mērķis ir nodrošināt kultūraugu mēslošanas vajadzībām atbilstošu mēslošanu, kā arī samazināt un novērst slāpekļa un fosfora izskalošanos.

| (14) | Nīderlandes iestāžu iesniegtā informācija rāda, ka ganību dzīvnieku mēslu daudzums, kas atbilst 230 kg slāpekļa uz hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnēs un lesa augsnēs, kā noteikts rīcības programmā, un 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību citu tipu augsnēs, ir pamatots ar objektīviem kritērijiem, proti, Nīderlandē ir liels nokrišņu neto daudzums, ilgi veģetācijas periodi un lieli tādu zālaugu ražas apjomi, kuri patērē daudz slāpekļa |
| --- | --- |

(14)

Nīderlandes iestāžu iesniegtā informācija rāda, ka ganību dzīvnieku mēslu daudzums, kas atbilst 230 kg slāpekļa uz hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnēs un lesa augsnēs, kā noteikts rīcības programmā, un 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību citu tipu augsnēs, ir pamatots ar objektīviem kritērijiem, proti, Nīderlandē ir liels nokrišņu neto daudzums, ilgi veģetācijas periodi un lieli tādu zālaugu ražas apjomi, kuri patērē daudz slāpekļa

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nitrātu komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK 9. pantam. |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Nitrātu komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 91/676/EEK 9. pantam.

| (16) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobris Direktīvā 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (4), ir noteikta visaptveroša pārrobežu mēroga ūdens aizsardzības pieeja, kuras pamatā ir upju baseinu apgabali (UBA) un kuras mērķis panākt, lai Eiropas ūdensobjektu stāvoklis 2015. gadā būtu labs. Barības vielu daudzuma samazināšana ir svarīga minētā mērķa daļa. Atkāpes piešķiršana ar šo lēmumu neskar Direktīvas 2000/60/EK noteikumus, un tā neizslēdz, ka no minētās direktīvas izrietošo mērķu sasniegšanai var būt nepieciešami papildu pasākumi. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobris Direktīvā 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (4), ir noteikta visaptveroša pārrobežu mēroga ūdens aizsardzības pieeja, kuras pamatā ir upju baseinu apgabali (UBA) un kuras mērķis panākt, lai Eiropas ūdensobjektu stāvoklis 2015. gadā būtu labs. Barības vielu daudzuma samazināšana ir svarīga minētā mērķa daļa. Atkāpes piešķiršana ar šo lēmumu neskar Direktīvas 2000/60/EK noteikumus, un tā neizslēdz, ka no minētās direktīvas izrietošo mērķu sasniegšanai var būt nepieciešami papildu pasākumi.

| (17) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvā 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (5), ir paredzēti vispārīgi noteikumi ar mērķi izveidot Eiropas Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienas vides politikas vajadzībām un tiem politikas virzieniem vai pasākumiem, kuriem varētu būt ietekme uz vidi. Attiecīgā gadījumā telpiskajai informācijai, kas savākta saistībā ar minēto atkāpi, būtu jāatbilst šīs direktīvas noteikumiem. Lai samazinātu administratīvo slogu un uzlabotu datu saskaņotību, Nīderlandei, vācot datus, kas nepieciešami atbilstīgi minētajai atkāpei, attiecīgā gadījumā vajadzētu izmantot informāciju, kas iegūta integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar V sadaļas II nodaļu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (6), |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvā 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (5), ir paredzēti vispārīgi noteikumi ar mērķi izveidot Eiropas Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienas vides politikas vajadzībām un tiem politikas virzieniem vai pasākumiem, kuriem varētu būt ietekme uz vidi. Attiecīgā gadījumā telpiskajai informācijai, kas savākta saistībā ar minēto atkāpi, būtu jāatbilst šīs direktīvas noteikumiem. Lai samazinātu administratīvo slogu un uzlabotu datu saskaņotību, Nīderlandei, vācot datus, kas nepieciešami atbilstīgi minētajai atkāpei, attiecīgā gadījumā vajadzētu izmantot informāciju, kas iegūta integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar V sadaļas II nodaļu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (6),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo piešķir Nīderlandes 2014. gada 22. janvāra vēstulē pieprasīto atkāpi, kas atļauj uz augsnes katru gadu izkliedēt vairāk ganību dzīvnieku mēslu, nekā paredzēts Direktīvas 91/676/EEK III pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā, ja tiek ievēroti šajā lēmumā noteiktie nosacījumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| 1) | “ganību saimniecība” ir ikviena saimniecība, kurā vismaz 80 % no platības, kurā var lietot kūtsmēslus, aug zāle; |
| --- | --- |

1)

“ganību saimniecība” ir ikviena saimniecība, kurā vismaz 80 % no platības, kurā var lietot kūtsmēslus, aug zāle;

| 2) | “ganību dzīvnieki” ir liellopi (izņemot nobarojamos teļus), aitas, kazas un zirgi, ēzeļi, brieži un ūdensbifeļi; |
| --- | --- |

2)

“ganību dzīvnieki” ir liellopi (izņemot nobarojamos teļus), aitas, kazas un zirgi, ēzeļi, brieži un ūdensbifeļi;

| 3) | “lauksaimniecības zeme” ir platības, kuras, pamatojoties uz atsevišķu rakstisku individuālu līgumu, ir lauksaimnieka īpašumā, nomā vai valdījumā un par kuru apsaimniekošanu viņš ir tiešā veidā atbildīgs; |
| --- | --- |

3)

“lauksaimniecības zeme” ir platības, kuras, pamatojoties uz atsevišķu rakstisku individuālu līgumu, ir lauksaimnieka īpašumā, nomā vai valdījumā un par kuru apsaimniekošanu viņš ir tiešā veidā atbildīgs;

| 4) | “zālāji” ir pastāvīgas vai pagaidu zālaugu platības, kuras laiž atmatā uz laiku līdz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

4)

“zālāji” ir pastāvīgas vai pagaidu zālaugu platības, kuras laiž atmatā uz laiku līdz pieciem gadiem.

3. pants

Darbības joma

Šo lēmumu piemēro ganību saimniecībām, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un ar priekšnoteikumu, ka tiek ievēroti 4., 5 un 6. pantā izklāstītie nosacījumi.

4. pants

Ikgadēja pieteikšanās un saistības

1.   Lauksaimnieki, kas vēlas izmantot šajā lēmumā paredzēto atkāpi, ik gadu iesniedz pieteikumu kompetentajām iestādēm.

2.   Līdztekus 1. punktā minētajai ikgadējai pieteikuma iesniegšanai viņi rakstiski apņemas izpildīt 5. un 6. pantā paredzētos nosacījumus.

5. pants

Kūtsmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izmantošana

1.   Ganību dzīvnieku mēslu daudzums, ko katru gadu izkliedē uz augsnes ganību saimniecībās, tostarp pašu dzīvnieku atstātie mēsli, nepārsniedz tādu kūtsmēslu daudzumu, kas satur 230 kg slāpekļa uz hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību dienvidu un centrālās daļas smilšainās augsnēs un lesa augsnēs, kā noteikts rīcības programmā, un 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību citu tipu augsnēs, ja tiek ievēroti 2.–9. punktā noteiktie nosacījumi.

2.   Kopējā slāpekļa un fosfātu ienese atbilst konkrētā kultūrauga vajadzībām pēc barības vielām un tam, cik daudz kultūraugs tās uzņem no augsnes. Kopējā slāpekļa un fosfātu ienese nepārsniedz maksimālās izkliedes normas, kas noteiktas rīcības programmā.

3.   Saimniecībās, kas izmanto šajā lēmumā paredzēto atkāpi, nav atļauts izmantot fosfātus saturošus minerālmēslus.

4.   Katram lauksaimniecības zemes gabalam ir mēslošanas plāns, kurā aprakstīta lauksaimniecības zemes augseka un plānotā kūtsmēslu un citu slāpekli un fosfātus saturošu mēslošanas līdzekļu lietošana. Tas ir pieejams saimniecībā, un to sagatavo par katru kalendāro gadu ne vēlāk kā līdz jūnijam pirmajā gadā un ne vēlāk kā līdz februārim turpmākajos gados.

5.   Mēslošanas plānā iekļauj:

| a) | informāciju par mājlopu skaitu, dzīvnieku turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas aprakstu, tostarp datus par pieejamās kūtsmēslu krātuves tilpumu; |
| --- | --- |

a)

informāciju par mājlopu skaitu, dzīvnieku turēšanas un kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas aprakstu, tostarp datus par pieejamās kūtsmēslu krātuves tilpumu;

| b) | saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa (atskaitot turēšanas un glabāšanas laikā radušos zudumus) un fosfora aprēķinu; |
| --- | --- |

b)

saimniecībā saražoto kūtsmēslu slāpekļa (atskaitot turēšanas un glabāšanas laikā radušos zudumus) un fosfora aprēķinu;

| c) | augsekas plānu, kurā norādīta to individuālo lauku platība, kuros aug zāle un citi kultūraugi, tostarp shematisku karti, kurā attēlota individuālo lauku atrašanās vieta; |
| --- | --- |

c)

augsekas plānu, kurā norādīta to individuālo lauku platība, kuros aug zāle un citi kultūraugi, tostarp shematisku karti, kurā attēlota individuālo lauku atrašanās vieta;

| d) | informāciju par plānoto kultūraugiem nepieciešamo slāpekļa un fosfora daudzumu; |
| --- | --- |

d)

informāciju par plānoto kultūraugiem nepieciešamo slāpekļa un fosfora daudzumu;

| e) | informāciju par to kūtsmēslu daudzumu un veidu, kas piegādāti līgumpartneriem un nav izkliedēti uz lauksaimniecības zemes; |
| --- | --- |

e)

informāciju par to kūtsmēslu daudzumu un veidu, kas piegādāti līgumpartneriem un nav izkliedēti uz lauksaimniecības zemes;

| f) | informāciju par to ievesto kūtsmēslu daudzumu, kas izkliedēti uz lauksaimniecības zemes; |
| --- | --- |

f)

informāciju par to ievesto kūtsmēslu daudzumu, kas izkliedēti uz lauksaimniecības zemes;

| g) | aprēķinu par organisko vielu mineralizācijas, pākšaugu un atmosfēras nokrišņu devumu un par augsnē esošā slāpekļa daudzumu laikā, kad kultūraugi sāk to pastiprināti izmantot; |
| --- | --- |

g)

aprēķinu par organisko vielu mineralizācijas, pākšaugu un atmosfēras nokrišņu devumu un par augsnē esošā slāpekļa daudzumu laikā, kad kultūraugi sāk to pastiprināti izmantot;

| h) | informāciju par slāpekli un fosforu saturošu kūtsmēslu izkliedi katrā laukā (saimniecības zemesgabalos, kas ir viendabīgi audzēto kultūraugu un augsnes tipa ziņā); |
| --- | --- |

h)

informāciju par slāpekli un fosforu saturošu kūtsmēslu izkliedi katrā laukā (saimniecības zemesgabalos, kas ir viendabīgi audzēto kultūraugu un augsnes tipa ziņā);

| i) | slāpekli saturošu minerālmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izkliede katrā laukā; |
| --- | --- |

i)

slāpekli saturošu minerālmēslu un citu mēslošanas līdzekļu izkliede katrā laukā;

| j) | aprēķinus, kas nepieciešami, lai novērtētu slāpekļa un fosfora izkliedes normu ievērošanu. |
| --- | --- |

j)

aprēķinus, kas nepieciešami, lai novērtētu slāpekļa un fosfora izkliedes normu ievērošanu.

Lai nodrošinātu plānu un faktiskās lauksaimniecības prakses saskaņotību, plānus pārskata ne vēlāk kā septiņas dienas pēc tam, kad lauksaimniecības praksē ir ieviestas kādas izmaiņas.

6.   Par katru lauksaimniecības zemes gabalu uztur mēslošanas pārskatu. To katru kalendāro gadu iesniedz kompetentajai iestādei.

7.   Mēslošanas pārskatā norāda šādu informāciju:

| a) | kultūraugu platības; |
| --- | --- |

a)

kultūraugu platības;

| b) | dzīvnieku skaitu un veidu; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku skaitu un veidu;

| c) | viena dzīvnieka saražoto mēslu daudzumu; |
| --- | --- |

c)

viena dzīvnieka saražoto mēslu daudzumu;

| d) | saimniecībā ievesto mēslošanas līdzekļu apjomu; |
| --- | --- |

d)

saimniecībā ievesto mēslošanas līdzekļu apjomu;

| e) | to kūtsmēslu apjomu, ko saimniecība ir atdevusi, norādot saņēmēju. |
| --- | --- |

e)

to kūtsmēslu apjomu, ko saimniecība ir atdevusi, norādot saņēmēju.

8.   Visu to ganību saimniecību saimnieki, kuras izmanto individuālo atkāpi, piekrīt, ka mēslošanas līdzekļu izmantošana un pārskats var tikt pārbaudīti.

9.   Katrā saimniecībā, kura izmanto atkāpi, periodiski – vismaz ik pēc četriem gadiem – veic augsnes slāpekļa un fosfora analīzes visās saimniecības platībās, kas ir viendabīgas augsekas un augsnes īpatnību ziņā.

Visās viendabīgās saimniecības platībās pēc zālaugu platību uzaršanas veic minerālā slāpekļa un citu parametru analīzi, lai noteiktu organisko vielu mineralizācijas gaitā radušos slāpekļa daudzumu.

Attiecībā uz pirmajā un otrajā daļā minētajām analīzēm spēkā ir prasība, ka uz katriem pieciem hektāriem zemes ir jāizdara vismaz viena analīze.

10.   Kūtsmēslus nedrīkst izkliedēt rudenī pirms zāles sēšanas.

6. pants

Zemes augu sega

1.   Lauksaimnieki, kas izmanto šajā lēmumā paredzēto atkāpi, audzē zālājus vismaz 80 % platības, kas to saimniecībā pieejama kūtsmēslu izkliedei.

2.   Lauksaimnieki, kas izmanto šajā lēmumā paredzēto atkāpi, veic arī šādus pasākumus:

| a) | lai samazinātu iespējamo izskalošanos, smilšu un lesa augsnēs pēc kukurūzas novākšanas audzē zāli vai citus kultūraugus, kas ziemā nodrošina zemes augu segu; |
| --- | --- |

a)

lai samazinātu iespējamo izskalošanos, smilšu un lesa augsnēs pēc kukurūzas novākšanas audzē zāli vai citus kultūraugus, kas ziemā nodrošina zemes augu segu;

| b) | lai nodrošinātu pastāvīgu augu segu aramzemēs, kas nepieciešama, lai atgūtu nitrātu rudens zudumus augsnes apakškārtā un ierobežotu zudumus ziemā, starpkultūras neuzar pirms 1. februāra; |
| --- | --- |

b)

lai nodrošinātu pastāvīgu augu segu aramzemēs, kas nepieciešama, lai atgūtu nitrātu rudens zudumus augsnes apakškārtā un ierobežotu zudumus ziemā, starpkultūras neuzar pirms 1. februāra;

| c) | smilšu un lesa augsnē zālājus uzar tikai pavasarī; |
| --- | --- |

c)

smilšu un lesa augsnē zālājus uzar tikai pavasarī;

| d) | visos augšņu tipos pēc zālāja uzaršanas tūlīt iesēj tādus kultūraugus, kam nepieciešams daudz slāpekļa, un mēslošanu veic atbilstoši augsnes analīzēm, kurās nosaka minerālo slāpekli un citus parametrus, ko izmanto kā bāzes rādītājus, lai novērtētu slāpekļa izdalīšanos augsnes organisko vielu mineralizācijas procesā; |
| --- | --- |

d)

visos augšņu tipos pēc zālāja uzaršanas tūlīt iesēj tādus kultūraugus, kam nepieciešams daudz slāpekļa, un mēslošanu veic atbilstoši augsnes analīzēm, kurās nosaka minerālo slāpekli un citus parametrus, ko izmanto kā bāzes rādītājus, lai novērtētu slāpekļa izdalīšanos augsnes organisko vielu mineralizācijas procesā;

| e) | ja augseka ietver pākšaugus vai citus augus, kas saista atmosfēras slāpekli, attiecīgi samazina mēslošanas līdzekļu lietojumu. |
| --- | --- |

e)

ja augseka ietver pākšaugus vai citus augus, kas saista atmosfēras slāpekli, attiecīgi samazina mēslošanas līdzekļu lietojumu.

3.   Atkāpjoties no c) apakšpunkta, ir atļauta zālāju uzaršana rudenī, ja stāda puķu sīpolus.

7. pants

Pasākumi attiecībā uz kūtsmēslu ražošanu

Nīderlandes valsts iestādes nodrošina, ka kūtsmēslu ražošanā valsts līmenī ne slāpekļa, ne fosfora daudzums nepārsniedz 2002. gada līmeni. Tas nozīmē, ka ražošanas tiesības, kas piešķirtas attiecībā uz cūkām un mājputniem, tiek saglabātas tik ilgi, kamēr ir spēkā ar šo lēmumu piešķirtā atkāpe.

Nīderlandes kompetentās iestādes arī nodrošina, ka no 2015. gada janvāra tiek apstrādāta atbilstoša daļa no pārpalikušajiem kūtsmēsliem, kas radušies piena nozarē.

8. pants

Monitorings

1.   Kompetentās iestādes sagatavo un ik gadu atjaunina kartes, kurās redzams, kāda ir to ganību saimniecību, lauksaimniecības dzīvnieku un lauksaimniecības zemju procentuālā daļa, uz ko katrā pašvaldībā attiecas individuālā atkāpe.

2.   Atkāpes piemērošanas monitoringa vietās izveido un uztur monitoringa tīklu augsnes ūdens, ūdensteču un augšējo gruntsūdeņu paraugu ņemšanai.

3.   Monitoringa tīkls, kas aptver vismaz 300 saimniecību, kuras izmanto individuālās atkāpes, reprezentatīvi aptver visu tipu augsnes (mālaugsnes, kūdraugsnes, smilšainas augsnes un smilšainas lesa augsnes), mēslošanas praksi un augseku. Monitoringa tīkla sastāvu šā lēmuma piemērošanas laikā nemaina.

4.   Pētījumi un pastāvīga barības vielu analīze nodrošina datus par vietējo zemes izmantojumu, augseku un lauksaimniecības praksi saimniecībās, kuras izmanto individuālās atkāpes. Šos datus var izmantot, lai ar modelēšanas palīdzību aprēķinātu nitrātu izskalošanos un fosfora zudumus laukiem, kuros gadā uz hektāru izlieto līdz 230 kg vai 250 kg slāpekļa no ganību dzīvnieku mēsliem.

5.   Nitrātu un fosfora koncentrāciju ūdenī, kas izplūst no sakņu zonas un ieplūst gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu sistēmā, nosaka, izmantojot datus par monitoringa tīklu, tostarp augšējiem gruntsūdeņiem, augsnes ūdeni, dabīgās noteces ūdeni un ūdenstecēm monitoringa tīklā iekļautajās saimniecībās.

6.   Smilšainās augsnēs esošajos lauksaimnieciskās sateces baseinos veic pastiprinātu ūdens monitoringu.

9. pants

Pārbaudes

1.   Kompetentā valsts iestāde veic administratīvās pārbaudes visās saimniecībās, kuras izmanto individuālo atkāpi, lai novērtētu, kā tiek ievērotas normas par maksimālo ganību dzīvnieku mēslu slāpekļa daudzumu, proti, 230 kg vai 250 kg slāpekļa uz hektāru gadā no ganību dzīvnieku mēsliem saimniecībās, kurās ir vismaz 80 % zālaugu platību, kā arī kopējā slāpekļa un fosfātu daudzuma izkliedes normas un zemes izmantošanas nosacījumi. Ja kompetentās valsts iestādes veiktās pārbaudes rezultāti liecina, ka 5. un 6. pantā izklāstītie nosacījumi nav ievēroti, par to informē pieteikuma iesniedzēju. Šādā gadījumā pieteikumu uzskata par noraidītu.

2.   Izveido inspekciju plānu, kurš atbilst pastāvošajiem riskiem un kurā ir paredzēts atbilstošs inspekciju biežums, ko nosaka, ņemot vērā rezultātus, kuri gūti iepriekšējos gados veiktajās pārbaudēs, un rezultātus, kas gūti vispārējās izlases veida pārbaudēs, kuras veiktas saistībā ar Direktīvas 91/676/EEK īstenošanas tiesību aktiem, un jebkuru informāciju, kas varētu norādīt uz nosacījumu neizpildi.

Administratīvās inspekcijas attiecībā uz zemes izmantojumu, dzīvnieku skaitu un kūtsmēslu ražošanu veic vismaz 5 % saimniecību, kuras izmanto individuālo atkāpi.

Klātienes inspekcijas veic vismaz 7 % saimniecību, kuras izmanto šajā lēmumā paredzēto individuālo atkāpi, lai pārbaudītu, vai tiek izpildīti šā lēmuma 5. un 6. pantā izklāstītie nosacījumi.

3.   Kompetentajām iestādēm piešķir pilnvaras un līdzekļus, kas nepieciešami, lai pārbaudītu atbilstību atkāpei, kas piešķirta ar šo lēmumu.

10. pants

Ziņošana

1.   Kompetentās iestādes katru gadu līdz martam iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā ietver šādu informāciju:

| a) | datus par mēslošanu visās saimniecībās, kuras izmanto individuālo atkāpi, tostarp informāciju par ražu un augšņu tipiem; |
| --- | --- |

a)

datus par mēslošanu visās saimniecībās, kuras izmanto individuālo atkāpi, tostarp informāciju par ražu un augšņu tipiem;

| b) | katras lauksaimniecības dzīvnieku sugas dzīvnieku skaita dinamiku Nīderlandē un saimniecībās, kurās izmanto atkāpi; |
| --- | --- |

b)

katras lauksaimniecības dzīvnieku sugas dzīvnieku skaita dinamiku Nīderlandē un saimniecībās, kurās izmanto atkāpi;

| c) | valstī vērojamās kūtsmēslu ražošanas tendences attiecībā uz slāpekli un fosfātiem kūtsmēslos; |
| --- | --- |

c)

valstī vērojamās kūtsmēslu ražošanas tendences attiecībā uz slāpekli un fosfātiem kūtsmēslos;

| d) | kopsavilkumu par rezultātiem, kas gūti valsts līmenī veiktajās pārbaudēs attiecībā uz cūku un mājputnu mēslu izdalījumu koeficientu; |
| --- | --- |

d)

kopsavilkumu par rezultātiem, kas gūti valsts līmenī veiktajās pārbaudēs attiecībā uz cūku un mājputnu mēslu izdalījumu koeficientu;

| e) | kartes, kurās attēlota saimniecību procentuālā daļa, mājlopu procentuālā daļa un lauksaimniecības zemes procentuālā daļa, uz ko attiecas individuālās atkāpes, par katru pašvaldību, kā minēts 8. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

e)

kartes, kurās attēlota saimniecību procentuālā daļa, mājlopu procentuālā daļa un lauksaimniecības zemes procentuālā daļa, uz ko attiecas individuālās atkāpes, par katru pašvaldību, kā minēts 8. panta 1. punktā;

| f) | ūdens monitoringa rezultātus, tostarp informāciju par ūdens kvalitātes tendencēm gruntsūdeņos un virszemes ūdeņos, kā arī par atkāpes ietekmi uz ūdens kvalitāti; |
| --- | --- |

f)

ūdens monitoringa rezultātus, tostarp informāciju par ūdens kvalitātes tendencēm gruntsūdeņos un virszemes ūdeņos, kā arī par atkāpes ietekmi uz ūdens kvalitāti;

| g) | informāciju par nitrātu un fosfora koncentrāciju ūdenī, kas izplūst no sakņu zonas un ieplūst gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu sistēmā, kā minēts 8. panta 5. punktā, un rezultātus no pastiprinātā ūdens monitoringa smilšainās augsnēs esošajos lauksaimnieciskās sateces baseinos, kā minēts 8. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

g)

informāciju par nitrātu un fosfora koncentrāciju ūdenī, kas izplūst no sakņu zonas un ieplūst gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu sistēmā, kā minēts 8. panta 5. punktā, un rezultātus no pastiprinātā ūdens monitoringa smilšainās augsnēs esošajos lauksaimnieciskās sateces baseinos, kā minēts 8. panta 6. punktā;

| h) | rezultātus, kas gūti apsekojumos par vietējo zemes izmantojumu, augseku un lauksaimniecības praksi, un rezultātus, kas gūti modeļa aprēķinos par nitrātu un fosfora zudumiem saimniecībās, kuras izmanto individuālo atkāpi, kā minēts 8. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

h)

rezultātus, kas gūti apsekojumos par vietējo zemes izmantojumu, augseku un lauksaimniecības praksi, un rezultātus, kas gūti modeļa aprēķinos par nitrātu un fosfora zudumiem saimniecībās, kuras izmanto individuālo atkāpi, kā minēts 8. panta 4. punktā;

| i) | atkāpes nosacījumu ievērošanas izvērtējumu, kura pamatā ir pārbaudes saimniecībās, un informāciju par saimniecībām, kas saskaņā ar 9. pantā minēto administratīvo pārbaužu un klātienes inspekciju rezultātiem nav ievērojušas nosacījumus. |
| --- | --- |

i)

atkāpes nosacījumu ievērošanas izvērtējumu, kura pamatā ir pārbaudes saimniecībās, un informāciju par saimniecībām, kas saskaņā ar 9. pantā minēto administratīvo pārbaužu un klātienes inspekciju rezultātiem nav ievērojušas nosacījumus.

2.   Ziņojumā iekļautie telpiskie dati attiecīgā gadījumā atbilst noteikumiem Direktīvā 2007/2/EK. Vācot nepieciešamos datus, Nīderlande attiecīgā gadījumā izmanto informāciju, kas iegūta integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā, kura izveidota saskaņā ar V sadaļas II nodaļu Regulā (ES) Nr. 1306/2013.

11. pants

Piemērošana

Šis lēmums zaudē spēku 2017. gada 31. decembrī.

12. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2014. gada 16. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.

1

(2)  OV L 324, 10.12.2005., 89. lpp.

2

(3)  OV L 35, 6.2.2010., 18. lpp.

3

(4)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

4

(5)  OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.

5

(6)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

6

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 20.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/95 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/95

---

ES UN ŠVEICES APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2014

(2014. gada 13. maijs),

ar ko groza 3. protokolu Nolīgumam starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājums” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

(2014/292/ES)

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā 1972. gada 22. jūlijā Briselē parakstīto Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju, turpmāk “Nolīgums”, un jo īpaši tā 11. pantu,

ņemot vērā Nolīguma 3. protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājums” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm, turpmāk “3. protokols”, un jo īpaši tā 39. pantu,

tā kā:

| (1) | Horvātijas Republika, turpmāk “Horvātija”, pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Horvātijas Republika, turpmāk “Horvātija”, pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā.

| (2) | Pēc Horvātijas pievienošanās tirdzniecībai starp Horvātiju un Šveices Konfederāciju (“Šveice”) piemēro Nolīgumu, bet starp Horvātiju un Šveici noslēgto tirdzniecības nolīgumu piemērošana tiek pārtraukta no minētā datuma. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Horvātijas pievienošanās tirdzniecībai starp Horvātiju un Šveices Konfederāciju (“Šveice”) piemēro Nolīgumu, bet starp Horvātiju un Šveici noslēgto tirdzniecības nolīgumu piemērošana tiek pārtraukta no minētā datuma.

| (3) | Pēc Horvātijas pievienošanās preces, kuru izcelsme ir Horvātijā un kuras importē Šveicē saskaņā ar Nolīgumu, jāuzskata par Savienības izcelsmes precēm. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Horvātijas pievienošanās preces, kuru izcelsme ir Horvātijā un kuras importē Šveicē saskaņā ar Nolīgumu, jāuzskata par Savienības izcelsmes precēm.

| (4) | Tādēļ no 2013. gada 1. jūlija tirdzniecībai starp Horvātiju un Šveici būtu jāpiemēro Nolīgums, kurā grozījumi izdarīti ar šo aktu. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ no 2013. gada 1. jūlija tirdzniecībai starp Horvātiju un Šveici būtu jāpiemēro Nolīgums, kurā grozījumi izdarīti ar šo aktu.

| (5) | Lai nodrošinātu netraucētu pārejas procesu un garantētu juridisko noteiktību, ir jāveic daži tehniski grozījumi 3. protokolā, kā arī ir nepieciešami pārejas pasākumi. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu netraucētu pārejas procesu un garantētu juridisko noteiktību, ir jāveic daži tehniski grozījumi 3. protokolā, kā arī ir nepieciešami pārejas pasākumi.

| (6) | Līdzīgi pārejas pasākumi un procedūras ir paredzētas 2012. gada Pievienošanās akta IV pielikuma 5. punktā. |
| --- | --- |

(6)

Līdzīgi pārejas pasākumi un procedūras ir paredzētas 2012. gada Pievienošanās akta IV pielikuma 5. punktā.

| (7) | Tādēļ 3. protokols būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. jūlija, ievērojot turpmāk izklāstītos pārejas noteikumus, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ 3. protokols būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. jūlija, ievērojot turpmāk izklāstītos pārejas noteikumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

I IEDAĻA

PROTOKOLA TEKSTA TEHNISKIE GROZĪJUMI

1. pants

Izcelsmes noteikumi

3. protokolu groza šādi:

| a) | IVa pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma I pielikumā; |
| --- | --- |

a)

IVa pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma I pielikumā;

| b) | IVb pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

IVb pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma II pielikumā.

II IEDAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI

2. pants

Izcelsmes apliecinājums un administratīvā sadarbība

1.   Attiecīgā valsts pieņem izcelsmes apliecinājumus, ko Horvātija vai Šveice pienācīgi izsniegusi vai sagatavojusi saskaņā ar preferenču nolīgumu, kuru tās savstarpēji piemēro, ar noteikumu, ka:

| a) | šāda izcelsme dod tiesības izmantot preferenciālu tarifu režīmu, pamatojoties uz preferenciālo tarifu pasākumiem, kas ietverti Nolīgumā; |
| --- | --- |

a)

šāda izcelsme dod tiesības izmantot preferenciālu tarifu režīmu, pamatojoties uz preferenciālo tarifu pasākumiem, kas ietverti Nolīgumā;

| b) | izcelsmes apliecinājums un pārvadājuma dokumenti ir izdoti, vēlākais, dienā pirms pievienošanās dienas; un |
| --- | --- |

b)

izcelsmes apliecinājums un pārvadājuma dokumenti ir izdoti, vēlākais, dienā pirms pievienošanās dienas; un

| c) | izcelsmes apliecinājums ir iesniegts muitas dienestiem četru mēnešu laikā pēc pievienošanās dienas. |
| --- | --- |

c)

izcelsmes apliecinājums ir iesniegts muitas dienestiem četru mēnešu laikā pēc pievienošanās dienas.

Ja preces ir deklarētas ievešanai Horvātijā vai Šveicē pirms pievienošanās dienas atbilstīgi preferenču nolīgumam, ko tajā laikā savstarpēji piemēro Horvātija un Šveice, var arī pieņemt izcelsmes apliecinājumu, kas retrospektīvi izsniegts saskaņā ar minēto nolīgumu, ja tas iesniegts muitas dienestiem četru mēnešu laikā no pievienošanās dienas.

2.   Horvātijai ir ļauts saglabāt atļaujas, ar kurām piešķirts atzīta eksportētāja statuss saskaņā ar preferenču nolīgumu starp Horvātiju un Šveici, kas piemērots pirms pievienošanās dienas, ja:

| a) | tāds noteikums ir paredzēts arī Šveices un Kopienas nolīgumā, kas noslēgts pirms pievienošanās dienas; un |
| --- | --- |

a)

tāds noteikums ir paredzēts arī Šveices un Kopienas nolīgumā, kas noslēgts pirms pievienošanās dienas; un

| b) | atzītie eksportētāji piemēro saskaņā ar minēto nolīgumu spēkā esošos izcelsmes noteikumus. |
| --- | --- |

b)

atzītie eksportētāji piemēro saskaņā ar minēto nolīgumu spēkā esošos izcelsmes noteikumus.

Ne vēlāk kā gadu pēc pievienošanās dienas minētās atļaujas aizstāj ar jaunām atļaujām, kas izsniegtas saskaņā ar Nolīguma nosacījumiem.

3.   Pieprasījumus turpmākai tāda izcelsmes apliecinājuma pārbaudei, kurš izsniegts saskaņā ar 1. un 2. punktā minēto preferenču nolīgumu, Šveices vai Horvātijas kompetentie muitas dienesti pieņem trīs gadus pēc attiecīgā izcelsmes apliecinājuma izsniegšanas, un tos šie dienesti var iesniegt triju gadu laikā no tā izcelsmes apliecinājuma pieņemšanas, kas kopā ar importa deklarāciju iesniegts minētajiem dienestiem.

3. pants

Tranzīta preces

1.   Nolīguma noteikumus var piemērot no Horvātijas uz Šveici vai no Šveices uz Horvātiju eksportētām precēm, kuras atbilst Nolīguma 3. protokola noteikumiem un kuras pievienošanās dienā ir tranzītā, pagaidu uzglabāšanā, muitas noliktavā vai brīvajā zonā Horvātijā vai Šveicē.

2.   Šādos gadījumos preferenču režīmu var nodrošināt, ja četru mēnešu laikā kopš pievienošanās dienas importētājas valsts muitas dienestiem iesniedz izcelsmes apliecinājumu, ko retrospektīvi izsnieguši eksportētājas valsts muitas dienesti.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.

Briselē, 2014. gada 13. maijā

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Christian ETTER

---

I PIELIKUMS

“IVa PIELIKUMS

FAKTŪRAS DEKLARĀCIJAS TEKSTS

Faktūras deklarācija, kuras teksts norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Tomēr zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.

Teksts bulgāru valodā

Износителят на продуктите, обхванати от този документ – митническо разрешение Nr. ... (1), декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Teksts spāņu valodā

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Teksts čehu valodā

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Teksts dāņu valodā

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Teksts vācu valodā

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Teksts igauņu valodā

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Teksts grieķu valodā

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Teksts angļu valodā

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Teksts fanču valodā

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Teksts horvātu valodā

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi... (2) preferencijalnog podrijetla.

Teksts itāļu valodā

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Teksts latviešu valodā

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Teksts lietuviešu valodā

Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

Teksts ungāru valodā

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

Teksts maltiešu valodā

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Teksts nīderlandiešu valodā

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Teksts poļu valodā

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) oświadcza, że – jeśli wyraźnie nie określono inaczej – produkty te mają ... (2) pochodzenie preferencyjne.

Teksts portugāļu valodā

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Teksts rumāņu valodā

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Teksts slovāku valodā

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Teksts slovēņu valodā

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Teksts somu valodā

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Teksts zviedru valodā

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyn- dighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

... (3)

(vieta un datums)

... (4)

(eksportētāja paraksts, papildus salasāmā rakstā jānorāda tās personas vārds un uzvārds, kura parakstījusi deklarāciju)

---

(1)  Ja faktūras deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs, šajā vietā jānorāda atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja faktūras deklarāciju nav sagatavojis atzīts eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu.

1

(2)  Jānorāda izstrādājumu izcelsme. Ja faktūras deklarācija pilnīgi vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliļas izcelsmes izstrādājumiem, eksportētājam tas skaidri jānorāda deklarācijas dokumentā, ierakstot apzīmējumu “CM”.

2

(3)  Šīs norādes var neiekļaut, ja informācija ir ietverta pašā dokumentā.

3

(4)  Gadījumos, kad eksportētāja paraksts nav vajadzīgs, atbrīvojums no tā nozīmē, ka nav jāraksta arī parakstītāja vārds un uzvārds.”

4

---

II PIELIKUMS

“IVb PIELIKUMS

EUR-MED FAKTŪRAS DEKLARĀCIJAS TEKSTS

Faktūras deklarācija EUR-MED, kuras teksts norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Tomēr zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.

Teksts bulgāru valodā

Износителят на продуктите, обхванати от този документ – митническо разрешение Nr. ... (1) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts spāņu valodā

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts čehu valodā

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts dāņu valodā

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts vācu valodā

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts igauņu valodā

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts grieķu valodā

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts angļu valodā

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts fanču valodā

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts horvātu valodā

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi... (2) preferencijalnog podrijetla.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts itāļu valodā

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts latviešu valodā

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2):

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts lietuviešu valodā

Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts ungāru valodā

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts maltiešu valodā

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts nīderlandiešu valodā

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts poļu valodā

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts portugāļu valodā

O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts rumāņu valodā

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts slovāku valodā

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, tieto výrobky majú preferenčný pôvod v ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts slovēņu valodā

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts somu valodā

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Teksts zviedru valodā

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

... (4)

(vieta un datums)

... (5)

(eksportētāja paraksts, papildus salasāmā rakstā jānorāda tās personas vārds un uzvārds, kura parakstījusi deklarāciju)

---

(1)  Ja faktūras deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs, šajā vietā jānorāda atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja faktūras deklarāciju nav sagatavojis atzīts eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu.

1

(2)  Jānorāda izstrādājumu izcelsme. Ja faktūras deklarācija pilnīgi vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliļas izcelsmes izstrādājumiem, eksportētājam tas skaidri jānorāda deklarācijas dokumentā, ierakstot apzīmējumu “CM”.

2

(3)  Aizpilda un svītro pēc vajadzības.

3

(4)  Šīs norādes var neiekļaut, ja informācija ir ietverta pašā dokumentā.

4

(5)  Gadījumos, kad eksportētāja paraksts nav vajadzīgs, atbrīvojums no tā nozīmē, ka nav jāraksta arī parakstītāja vārds un uzvārds.”

5

---