# Az Európai Unió L 124/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 124 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. április 25. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 124

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. április 25.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/52/EU irányelve (2014. április 16.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/52/EU irányelve (2014. április 16.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról (
  1
  )

1

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 418/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 24.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének az ivermektin tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 19 |
| | | A Bizottság 419/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 22 |
| | | A Bizottság 420/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 24.) a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékekre vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtása felfüggesztésének visszavonásáról | 24 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/226/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2014. április 14.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvének 5. cikkében foglalt, az audiovizuális koprodukciók kedvezményezetti jogosultsági időszakának meghosszabbításáról | 25 |
| | | 2014/227/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 24.) egyes biocid hatóanyagok jóváhagyásának az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő elutasításáról (
  1
  ) | 27 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság 418/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 24.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének az ivermektin tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

19

A Bizottság 419/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

22

A Bizottság 420/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 24.) a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékekre vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtása felfüggesztésének visszavonásáról

24

HATÁROZATOK

2014/226/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2014. április 14.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvének 5. cikkében foglalt, az audiovizuális koprodukciók kedvezményezetti jogosultsági időszakának meghosszabbításáról

25

2014/227/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 24.) egyes biocid hatóanyagok jóváhagyásának az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő elutasításáról (
  1
  )

1

27

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végleges elfogadásához ( HL L 51., 2014.2.20. ) | 30 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végleges elfogadásához ( HL L 51., 2014.2.20. )

( HL L 51., 2014.2.20. )

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 25.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 124/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/52/EU IRÁNYELVE

(2014. április 16.)

az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) meghatározott, a környezeti hatásvizsgálatnak alávetendő projektek típusára, a projektgazdák fő kötelezettségeire, a vizsgálat tartalmára, valamint a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a nyilvánosság részvételére vonatkozó minimumkövetelmények bevezetésével összehangolta a projektekre vonatkozóan elvégzett környezeti tárgyú vizsgálatok alapelveit, és ezáltal hozzájárul a környezet és az emberi egészség magas fokú védelméhez. A tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összhangban szigorúbb védelmi intézkedéseket vezessenek be. |
| --- | --- |

(1)

A 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) meghatározott, a környezeti hatásvizsgálatnak alávetendő projektek típusára, a projektgazdák fő kötelezettségeire, a vizsgálat tartalmára, valamint a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a nyilvánosság részvételére vonatkozó minimumkövetelmények bevezetésével összehangolta a projektekre vonatkozóan elvégzett környezeti tárgyú vizsgálatok alapelveit, és ezáltal hozzájárul a környezet és az emberi egészség magas fokú védelméhez. A tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összhangban szigorúbb védelmi intézkedéseket vezessenek be.

| (2) | A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program időközi értékelése című, 2007. április 30-i bizottsági közlemény, valamint a Bizottságnak a 2011/92/EU irányelv elődje, a 2009. július 23-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (5) alkalmazásáról és hatékonyságáról szóló jelentése hangsúlyozta, hogy javítani kell a projektekre vonatkozóan elvégzett környezeti hatásvizsgálatok minőségét, valamint hogy a 85/337/EGK irányelvet hozzá kell igazítani az azóta nagymértékben átalakult szakpolitikai, jogi és műszaki környezethez. |
| --- | --- |

(2)

A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program időközi értékelése című, 2007. április 30-i bizottsági közlemény, valamint a Bizottságnak a 2011/92/EU irányelv elődje, a 2009. július 23-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (5) alkalmazásáról és hatékonyságáról szóló jelentése hangsúlyozta, hogy javítani kell a projektekre vonatkozóan elvégzett környezeti hatásvizsgálatok minőségét, valamint hogy a 85/337/EGK irányelvet hozzá kell igazítani az azóta nagymértékben átalakult szakpolitikai, jogi és műszaki környezethez.

| (3) | A környezeti hatásvizsgálatokra irányuló eljárások minőségének javítása, az eljárásnak az intelligens szabályozás elveivel való összehangolása, valamint a más uniós jogi aktusok és szakpolitikák, illetőleg a tagállamok által nemzeti hatáskörben kialakított stratégiák és politikák viszonylatában fennálló koherencia és szinergiák növelése érdekében a 2011/92/EU irányelvet módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A környezeti hatásvizsgálatokra irányuló eljárások minőségének javítása, az eljárásnak az intelligens szabályozás elveivel való összehangolása, valamint a más uniós jogi aktusok és szakpolitikák, illetőleg a tagállamok által nemzeti hatáskörben kialakított stratégiák és politikák viszonylatában fennálló koherencia és szinergiák növelése érdekében a 2011/92/EU irányelvet módosítani kell.

| (4) | A határokon átnyúló vizsgálati eljárások koordinálása és elősegítése – és különösen az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991. február 25-i egyezmény (az Espoo-i egyezmény) értelmében folytatandó konzultációk előmozdítása – érdekében az érintett tagállamok az egyenlő képviselet elve alapján közös testületet állíthatnak fel. |
| --- | --- |

(4)

A határokon átnyúló vizsgálati eljárások koordinálása és elősegítése – és különösen az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991. február 25-i egyezmény (az Espoo-i egyezmény) értelmében folytatandó konzultációk előmozdítása – érdekében az érintett tagállamok az egyenlő képviselet elve alapján közös testületet állíthatnak fel.

| (5) | A 347/2013/EU (6), az 1315/2013/EU (7) és az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) meghatározott, az Unió által társfinanszírozott infrastruktúra-fejlesztési projektek szempontjából releváns mechanizmusok is elősegíthetik a 2011/92/EU irányelv előírásainak végrehajtását. |
| --- | --- |

(5)

A 347/2013/EU (6), az 1315/2013/EU (7) és az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) meghatározott, az Unió által társfinanszírozott infrastruktúra-fejlesztési projektek szempontjából releváns mechanizmusok is elősegíthetik a 2011/92/EU irányelv előírásainak végrehajtását.

| (6) | A 2011/92/EU irányelvet oly módon kell felülvizsgálni, hogy az biztosítsa a környezet fokozottabb védelmét, az erőforrás-hatékonyság előmozdítását és a fenntartható növekedés uniós támogatását. E célból az irányelvben megállapított eljárásokat egyszerűsíteni és harmonizálni kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2011/92/EU irányelvet oly módon kell felülvizsgálni, hogy az biztosítsa a környezet fokozottabb védelmét, az erőforrás-hatékonyság előmozdítását és a fenntartható növekedés uniós támogatását. E célból az irányelvben megállapított eljárásokat egyszerűsíteni és harmonizálni kell.

| (7) | Az elmúlt évtizedben megnőtt a környezeti kérdések, köztük az erőforrás-hatékonyság és a fenntarthatóság, a biológiai sokféleség védelme, az éghajlatváltozás, valamint a baleseti és katasztrófakockázatok súlya a szakpolitikai döntéshozatalban. Ezeknek a kérdésköröknek ezért kiemelt helyet kell elfoglalniuk az értékelési és döntéshozatali folyamatokon belül. |
| --- | --- |

(7)

Az elmúlt évtizedben megnőtt a környezeti kérdések, köztük az erőforrás-hatékonyság és a fenntarthatóság, a biológiai sokféleség védelme, az éghajlatváltozás, valamint a baleseti és katasztrófakockázatok súlya a szakpolitikai döntéshozatalban. Ezeknek a kérdésköröknek ezért kiemelt helyet kell elfoglalniuk az értékelési és döntéshozatali folyamatokon belül.

| (8) | „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című 2011. szeptember 20-i közleményében a Bizottság vállalta, hogy a 2011/92/EU irányelv felülvizsgálatában az erőforrások hatékony és fenntartható felhasználásával kapcsolatban tágabb értelemben vett megfontolásokat is érvényesít. |
| --- | --- |

(8)

„Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című 2011. szeptember 20-i közleményében a Bizottság vállalta, hogy a 2011/92/EU irányelv felülvizsgálatában az erőforrások hatékony és fenntartható felhasználásával kapcsolatban tágabb értelemben vett megfontolásokat is érvényesít.

| (9) | A talajvédelmi tematikus stratégia című, 2006. szeptember 22-i bizottsági közlemény és az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve kiemeli a talaj mint erőforrás fenntartható használatának fontosságát, valamint azt, hogy foglalkozni kell a lakott területek kiterjedésének fenntarthatatlan növekedésével („területelvonás”). Az Egyesült Nemzetek égisze alatt 2012. június 20–22-én Rio de Janeiróban megtartott fenntarthatósági konferencia záróokmánya elismeri a helyes területgazdálkodás (a talajjal való gazdálkodást is ideértve) gazdasági és társadalmi jelentőségét, valamint a földterületek állapotromlásának visszafordítására irányuló sürgős fellépés szükségességét. Ezért a köz- és a magánprojekteknek számításba kell venniük és korlátozniuk kell azokat a hatásaikat, amelyeket a földterületekre és ezen belül különösen a területelvonásra, valamint a talajra és ezen belül különösen a szervesanyag-tartalomra, az erózióra, a tömörödésre és a talajlezárásra gyakorolnak; e tekintetben a megfelelő nemzeti, regionális és helyi szintű területhasznosítási tervek és politikák is relevánsak. |
| --- | --- |

(9)

A talajvédelmi tematikus stratégia című, 2006. szeptember 22-i bizottsági közlemény és az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve kiemeli a talaj mint erőforrás fenntartható használatának fontosságát, valamint azt, hogy foglalkozni kell a lakott területek kiterjedésének fenntarthatatlan növekedésével („területelvonás”). Az Egyesült Nemzetek égisze alatt 2012. június 20–22-én Rio de Janeiróban megtartott fenntarthatósági konferencia záróokmánya elismeri a helyes területgazdálkodás (a talajjal való gazdálkodást is ideértve) gazdasági és társadalmi jelentőségét, valamint a földterületek állapotromlásának visszafordítására irányuló sürgős fellépés szükségességét. Ezért a köz- és a magánprojekteknek számításba kell venniük és korlátozniuk kell azokat a hatásaikat, amelyeket a földterületekre és ezen belül különösen a területelvonásra, valamint a talajra és ezen belül különösen a szervesanyag-tartalomra, az erózióra, a tömörödésre és a talajlezárásra gyakorolnak; e tekintetben a megfelelő nemzeti, regionális és helyi szintű területhasznosítási tervek és politikák is relevánsak.

| (10) | A biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: az Egyezmény), amelynek az Unió a 93/626/EGK tanácsi határozatnak megfelelően (9) részes fele, úgy rendelkezik, hogy a projekteknek az Egyezmény 2. cikke értelmében vett biológiai sokféleségre gyakorolt jelentős káros hatásait a lehetőségek szabta keretek között indokolt esetekben meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy ezek a hatások elkerülhetők vagy minimalizálhatók legyenek. Az ilyen előzetes hatásvizsgálatnak hozzá kell járulnia az Unió 2010. március 25-26-án az Európai Tanács által elfogadott azon kiemelt céljának teljesítéséhez, amely szerint 2020-ig meg kell állítani a biológiai sokféleség csökkenését és az ökoszisztéma-szolgáltatások leépülését, valamint, ahol csak lehet, e tekintetben helyre kell állítani az eredeti állapotot. |
| --- | --- |

(10)

A biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: az Egyezmény), amelynek az Unió a 93/626/EGK tanácsi határozatnak megfelelően (9) részes fele, úgy rendelkezik, hogy a projekteknek az Egyezmény 2. cikke értelmében vett biológiai sokféleségre gyakorolt jelentős káros hatásait a lehetőségek szabta keretek között indokolt esetekben meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy ezek a hatások elkerülhetők vagy minimalizálhatók legyenek. Az ilyen előzetes hatásvizsgálatnak hozzá kell járulnia az Unió 2010. március 25-26-án az Európai Tanács által elfogadott azon kiemelt céljának teljesítéséhez, amely szerint 2020-ig meg kell állítani a biológiai sokféleség csökkenését és az ökoszisztéma-szolgáltatások leépülését, valamint, ahol csak lehet, e tekintetben helyre kell állítani az eredeti állapotot.

| (11) | Az Unió által az Egyezménnyel összefüggésben vállalt kötelezettségeknek, valamint – az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című, a 2011. május 3-i bizottsági közleményben létrehozott – a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2020-ig szóló uniós stratégia célkitűzéseinek és tevékenységeinek megfelelően a környezetre és különösen a 92/43/EGK tanácsi irányelvben (10) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) meghatározott, védelmet élvező fajokra és élőhelyekre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése, csökkentése és lehetőség szerinti ellentételezése érdekében tett intézkedéseknek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy ne romoljon a környezet minősége, és összességében ne csökkenjen a biológiai sokféleség. |
| --- | --- |

(11)

Az Unió által az Egyezménnyel összefüggésben vállalt kötelezettségeknek, valamint – az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című, a 2011. május 3-i bizottsági közleményben létrehozott – a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2020-ig szóló uniós stratégia célkitűzéseinek és tevékenységeinek megfelelően a környezetre és különösen a 92/43/EGK tanácsi irányelvben (10) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) meghatározott, védelmet élvező fajokra és élőhelyekre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése, csökkentése és lehetőség szerinti ellentételezése érdekében tett intézkedéseknek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy ne romoljon a környezet minősége, és összességében ne csökkenjen a biológiai sokféleség.

| (12) | A tengeri környezet, és elsősorban a fajok és élőhelyek magas fokú védelmének biztosítása érdekében a tengeri környezetre vonatkozó hatásvizsgálatoknak és előszűrési eljárásoknak figyelembe kell venniük az adott projekt egyedi jellemzőit, különösen ami a felhasznált technológiákat illeti (például aktív hanglokátorokkal végzett szeizmológiai vizsgálatok). E célból a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) követelményei is elősegíthetik ezen irányelv rendelkezéseinek végrehajtását. |
| --- | --- |

(12)

A tengeri környezet, és elsősorban a fajok és élőhelyek magas fokú védelmének biztosítása érdekében a tengeri környezetre vonatkozó hatásvizsgálatoknak és előszűrési eljárásoknak figyelembe kell venniük az adott projekt egyedi jellemzőit, különösen ami a felhasznált technológiákat illeti (például aktív hanglokátorokkal végzett szeizmológiai vizsgálatok). E célból a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) követelményei is elősegíthetik ezen irányelv rendelkezéseinek végrehajtását.

| (13) | Az éghajlatváltozás a jövőben is károsítani fogja a környezetet és hátráltatni fogja a gazdasági fejlődést. E tekintetben helyénvaló felmérni a projekteknek az éghajlatra gyakorolt hatását (például az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását), és az éghajlatváltozásnak való kitettségüket. |
| --- | --- |

(13)

Az éghajlatváltozás a jövőben is károsítani fogja a környezetet és hátráltatni fogja a gazdasági fejlődést. E tekintetben helyénvaló felmérni a projekteknek az éghajlatra gyakorolt hatását (például az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását), és az éghajlatváltozásnak való kitettségüket.

| (14) | A „természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepció” című, 2009. február 23-i bizottsági közleményt követően a Tanács 2009. november 30-án elfogadott következtetéseiben felkérte a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Unió kezdeményezései végrehajtása, felülvizsgálata és azok továbbfejlesztése legyen tekintettel a katasztrófakockázatok megelőzésével és kezelésével kapcsolatos aggályokra, valamint az Egyesült Nemzetek a nagyszabású infrastruktúra-fejlesztési projektek katasztrófakockázati vonatkozásainak értékelésére irányuló eljárások létrehozása iránti igényt hangsúlyozó, 2005. január 22-én elfogadott hiogói cselekvési programkeretére (2005–2015). |
| --- | --- |

(14)

A „természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepció” című, 2009. február 23-i bizottsági közleményt követően a Tanács 2009. november 30-án elfogadott következtetéseiben felkérte a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Unió kezdeményezései végrehajtása, felülvizsgálata és azok továbbfejlesztése legyen tekintettel a katasztrófakockázatok megelőzésével és kezelésével kapcsolatos aggályokra, valamint az Egyesült Nemzetek a nagyszabású infrastruktúra-fejlesztési projektek katasztrófakockázati vonatkozásainak értékelésére irányuló eljárások létrehozása iránti igényt hangsúlyozó, 2005. január 22-én elfogadott hiogói cselekvési programkeretére (2005–2015).

| (15) | A környezet magas fokú védelmének biztosítása érdekében elővigyázatossági intézkedéseket kell hozni egyes olyan projektek esetében, amelyek a nagyobb baleseteknek és/vagy természeti katasztrófáknak (például áradásnak, a tengerszint emelkedésének, földrengésnek) való kitettségük miatt valószínűsíthetően jelentős káros hatást gyakorolhatnak a környezetre. Az ilyen projektek esetében fontos figyelembe venni a nagyobb baleseteknek és/vagy katasztrófáknak való kitettséget (sérülékenység és ellenálló képesség), az ilyen balesetek és/vagy katasztrófák előfordulási kockázatát és a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások valószínűségének következményeit. A párhuzamosságok elkerülése érdekében a rendelkezésre álló, valamint az uniós jogszabályok – például a 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) és a 2009/71/Euratom tanácsi irányelv (14) – értelmében végzett kockázatértékelésekből származó releváns információkat, illetve a nemzeti jogszabályok értelmében végzett idevágó felmérések eredményeit fel lehet használni, feltéve, hogy ezen irányelv követelményei teljesülnek. |
| --- | --- |

(15)

A környezet magas fokú védelmének biztosítása érdekében elővigyázatossági intézkedéseket kell hozni egyes olyan projektek esetében, amelyek a nagyobb baleseteknek és/vagy természeti katasztrófáknak (például áradásnak, a tengerszint emelkedésének, földrengésnek) való kitettségük miatt valószínűsíthetően jelentős káros hatást gyakorolhatnak a környezetre. Az ilyen projektek esetében fontos figyelembe venni a nagyobb baleseteknek és/vagy katasztrófáknak való kitettséget (sérülékenység és ellenálló képesség), az ilyen balesetek és/vagy katasztrófák előfordulási kockázatát és a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások valószínűségének következményeit. A párhuzamosságok elkerülése érdekében a rendelkezésre álló, valamint az uniós jogszabályok – például a 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) és a 2009/71/Euratom tanácsi irányelv (14) – értelmében végzett kockázatértékelésekből származó releváns információkat, illetve a nemzeti jogszabályok értelmében végzett idevágó felmérések eredményeit fel lehet használni, feltéve, hogy ezen irányelv követelményei teljesülnek.

| (16) | Az EUMSZ 167. cikkének (4) bekezdése értelmében az Unió által tiszteletben tartandó és támogatandó kulturális sokszínűség szerves részét képező kulturális örökség – többek között a városi történelmi helyszínek – és a táj védelme és támogatása tekintetében hasznos fogalommeghatározásokat és alapelveket tartalmaznak az Európa Tanács vonatkozó egyezményei, különösen a régészeti örökség védelméről szóló, 1969. május 6-i európai egyezmény, az európai építészeti örökség védelméről szóló, 1985. október 3-i egyezmény, a 2000. október 20-i európai tájvédelmi egyezmény és a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló, 2005. október 27-i keretegyezmény. A történelmi és kulturális örökség, valamint a táj fokozottabb védelme érdekében a környezeti hatásvizsgálatokban figyelmet kell fordítani a projektek vizuális hatására, nevezetesen arra, hogy azok mennyiben változtatják meg a beépített területek vagy a természetes táj, illetve a városi környezet képét. |
| --- | --- |

(16)

Az EUMSZ 167. cikkének (4) bekezdése értelmében az Unió által tiszteletben tartandó és támogatandó kulturális sokszínűség szerves részét képező kulturális örökség – többek között a városi történelmi helyszínek – és a táj védelme és támogatása tekintetében hasznos fogalommeghatározásokat és alapelveket tartalmaznak az Európa Tanács vonatkozó egyezményei, különösen a régészeti örökség védelméről szóló, 1969. május 6-i európai egyezmény, az európai építészeti örökség védelméről szóló, 1985. október 3-i egyezmény, a 2000. október 20-i európai tájvédelmi egyezmény és a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló, 2005. október 27-i keretegyezmény. A történelmi és kulturális örökség, valamint a táj fokozottabb védelme érdekében a környezeti hatásvizsgálatokban figyelmet kell fordítani a projektek vizuális hatására, nevezetesen arra, hogy azok mennyiben változtatják meg a beépített területek vagy a természetes táj, illetve a városi környezet képét.

| (17) | A Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményében meghatározott célkitűzésekkel összhangban a 2011/92/EU irányelv alkalmazása során intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szükséges biztosítani. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményében meghatározott célkitűzésekkel összhangban a 2011/92/EU irányelv alkalmazása során intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szükséges biztosítani.

| (18) | A nyilvánosság információkhoz való hozzáférése és az átláthatóság növelése érdekében az ezen irányelv végrehajtása tekintetében időszerű környezetvédelmi információkat elektronikus formában is elérhetővé kell tenni. A tagállamoknak e célból a megfelelő közigazgatási szinten központi portált vagy hozzáférési pontot kell létrehozniuk, amely lehetővé teszi a nyilvánosság számára, hogy könnyen és hatékonyan hozzáférhessen az információkhoz. |
| --- | --- |

(18)

A nyilvánosság információkhoz való hozzáférése és az átláthatóság növelése érdekében az ezen irányelv végrehajtása tekintetében időszerű környezetvédelmi információkat elektronikus formában is elérhetővé kell tenni. A tagállamoknak e célból a megfelelő közigazgatási szinten központi portált vagy hozzáférési pontot kell létrehozniuk, amely lehetővé teszi a nyilvánosság számára, hogy könnyen és hatékonyan hozzáférhessen az információkhoz.

| (19) | A tapasztalatok rámutattak arra, hogy a honvédelmi célú projektek vagy azok részei esetén – ideértve a tagállamok területén a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban a szövetséges erők által végzett műveletekhez kapcsolódó projekteket is – a 2011/92/EU irányelv alkalmazása során a vonatkozó bizalmas információk nyilvánossá válhatnak, ami aláássa a honvédelmi célokat. Fel kell tehát hatalmazni a tagállamokat arra, hogy adott esetben az irányelvet ne alkalmazzák. |
| --- | --- |

(19)

A tapasztalatok rámutattak arra, hogy a honvédelmi célú projektek vagy azok részei esetén – ideértve a tagállamok területén a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban a szövetséges erők által végzett műveletekhez kapcsolódó projekteket is – a 2011/92/EU irányelv alkalmazása során a vonatkozó bizalmas információk nyilvánossá válhatnak, ami aláássa a honvédelmi célokat. Fel kell tehát hatalmazni a tagállamokat arra, hogy adott esetben az irányelvet ne alkalmazzák.

| (20) | A tapasztalatok rámutattak arra, hogy az olyan projektek esetében, amelyek egyetlen célja a polgári lakosságot fenyegető veszélyhelyzetekben szükségessé váló intézkedések végrehajtása, a 2011/92/EU irányelv tiszteletben tartása káros következményekkel járhat többek között a környezetre nézve, ezért a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy a megfelelő esetekben az említett irányelv alkalmazásától eltekintsenek. |
| --- | --- |

(20)

A tapasztalatok rámutattak arra, hogy az olyan projektek esetében, amelyek egyetlen célja a polgári lakosságot fenyegető veszélyhelyzetekben szükségessé váló intézkedések végrehajtása, a 2011/92/EU irányelv tiszteletben tartása káros következményekkel járhat többek között a környezetre nézve, ezért a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy a megfelelő esetekben az említett irányelv alkalmazásától eltekintsenek.

| (21) | A tagállamoknak több választási lehetőségük van a 2011/92/EU irányelv átültetése tekintetében arra vonatkozóan, hogy hogyan integrálják a környezeti hatásvizsgálatokat a nemzeti eljárásokba. Ezért a nemzeti eljárások egyes elemei eltérhetnek. Ebből következően a hatáskörrel rendelkező hatóságok egy project környezeti hatásait illetően kialakított, indokolt döntése integrált engedélyezési eljárás, illetve az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükséges egyéb kötelező erejű döntés részét is képezheti. |
| --- | --- |

(21)

A tagállamoknak több választási lehetőségük van a 2011/92/EU irányelv átültetése tekintetében arra vonatkozóan, hogy hogyan integrálják a környezeti hatásvizsgálatokat a nemzeti eljárásokba. Ezért a nemzeti eljárások egyes elemei eltérhetnek. Ebből következően a hatáskörrel rendelkező hatóságok egy project környezeti hatásait illetően kialakított, indokolt döntése integrált engedélyezési eljárás, illetve az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükséges egyéb kötelező erejű döntés részét is képezheti.

| (22) | A környezet és az egészség magas fokú védelmének biztosítása érdekében a környezeti hatásvizsgálatok és az előszűrési eljárások során tekintetbe kell venni a projekt egészének hatását, ideértve adott esetben a földfelszín alatti és a mélyebben elhelyezkedő rétegekre gyakorolt hatást az építés, az üzemeltetés és adott esetben a bontás során. |
| --- | --- |

(22)

A környezet és az egészség magas fokú védelmének biztosítása érdekében a környezeti hatásvizsgálatok és az előszűrési eljárások során tekintetbe kell venni a projekt egészének hatását, ideértve adott esetben a földfelszín alatti és a mélyebben elhelyezkedő rétegekre gyakorolt hatást az építés, az üzemeltetés és adott esetben a bontás során.

| (23) | Annak érdekében, hogy a project közvetlen vagy közvetett környezeti hatásairól teljes képet kapjon, a hatáskörrel rendelkező hatóságnak meg kell vizsgálnia a projektgazda által benyújtott, valamint a konzultációk során kapott információk és adott esetben a kiegészítő tájékoztatás lényegi elemeit. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a project közvetlen vagy közvetett környezeti hatásairól teljes képet kapjon, a hatáskörrel rendelkező hatóságnak meg kell vizsgálnia a projektgazda által benyújtott, valamint a konzultációk során kapott információk és adott esetben a kiegészítő tájékoztatás lényegi elemeit.

| (24) | A külön nemzeti jogi aktus révén elfogadott projektek esetében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ezen irányelv nyilvános konzultációra vonatkozó célkitűzései a jogalkotási folyamat során megvalósuljanak. |
| --- | --- |

(24)

A külön nemzeti jogi aktus révén elfogadott projektek esetében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ezen irányelv nyilvános konzultációra vonatkozó célkitűzései a jogalkotási folyamat során megvalósuljanak.

| (25) | Biztosítani kell azt, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok tárgyilagosan járjanak el. Az összeférhetetlenségeket többek között a hatáskörrel rendelkező hatóság és a projektgazda funkcionális elkülönítésével lehet elkerülni. Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság egyben a projektgazda is, a tagállamnak az ügyintézésben hatáskörrel rendelkező szervezeten belül minimum megfelelően el kell különítenie a 2011/92/EU irányelv követelményeinek teljesítése nyomán az adott hatóságoknál keletkező, egymással összeférhetetlen feladatokat. |
| --- | --- |

(25)

Biztosítani kell azt, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok tárgyilagosan járjanak el. Az összeférhetetlenségeket többek között a hatáskörrel rendelkező hatóság és a projektgazda funkcionális elkülönítésével lehet elkerülni. Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság egyben a projektgazda is, a tagállamnak az ügyintézésben hatáskörrel rendelkező szervezeten belül minimum megfelelően el kell különítenie a 2011/92/EU irányelv követelményeinek teljesítése nyomán az adott hatóságoknál keletkező, egymással összeférhetetlen feladatokat.

| (26) | Annak érdekében, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság el tudja dönteni, hogy a 2011/92/EU irányelv II. mellékletének hatálya alá tartozó projekteket, azok módosításait vagy bővítését alá kell-e vetni környezeti hatásvizsgálatnak („előszűrés”), meg kell határozni a projektgazda által rendelkezésre bocsátandó információkat azon alapvető szempontokra összpontosítva, amelyek lehetővé teszik a hatáskörrel rendelkező hatóság számára döntésének meghozatalát. E döntést a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(26)

Annak érdekében, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság el tudja dönteni, hogy a 2011/92/EU irányelv II. mellékletének hatálya alá tartozó projekteket, azok módosításait vagy bővítését alá kell-e vetni környezeti hatásvizsgálatnak („előszűrés”), meg kell határozni a projektgazda által rendelkezésre bocsátandó információkat azon alapvető szempontokra összpontosítva, amelyek lehetővé teszik a hatáskörrel rendelkező hatóság számára döntésének meghozatalát. E döntést a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

| (27) | Az előszűrésnek biztosítania kell, hogy a környezeti hatásvizsgálatot csak olyan projektek esetén végezzék el, amelyeknek valószínűsíthetően jelentős környezeti hatása lesz. |
| --- | --- |

(27)

Az előszűrésnek biztosítania kell, hogy a környezeti hatásvizsgálatot csak olyan projektek esetén végezzék el, amelyeknek valószínűsíthetően jelentős környezeti hatása lesz.

| (28) | Ki kell igazítani és egyértelműbbé kell tenni a 2011/92/EU irányelv III. mellékletében foglalt kiválasztási kritériumokat, amelyeket a tagállamok annak meghatározása során vesznek figyelembe, hogy a környezetre gyakorolt jelentős hatásaik miatt mely projekteket kell környezeti hatásvizsgálatnak alávetni. Például a tapasztalatok rámutattak arra, hogy az értékes erőforrásokat igénybe vevő vagy ilyen erőforrásokra kiható, a környezetvédelmi szempontból érzékeny helyen megvalósítani tervezett és a potenciálisan veszélyes vagy visszafordíthatatlan következményekkel járó projektek az esetek többségében jelentős környezeti hatással járnak. |
| --- | --- |

(28)

Ki kell igazítani és egyértelműbbé kell tenni a 2011/92/EU irányelv III. mellékletében foglalt kiválasztási kritériumokat, amelyeket a tagállamok annak meghatározása során vesznek figyelembe, hogy a környezetre gyakorolt jelentős hatásaik miatt mely projekteket kell környezeti hatásvizsgálatnak alávetni. Például a tapasztalatok rámutattak arra, hogy az értékes erőforrásokat igénybe vevő vagy ilyen erőforrásokra kiható, a környezetvédelmi szempontból érzékeny helyen megvalósítani tervezett és a potenciálisan veszélyes vagy visszafordíthatatlan következményekkel járó projektek az esetek többségében jelentős környezeti hatással járnak.

| (29) | Az előszűrés hatékonyságának és átláthatóságának biztosítása érdekében annak meghatározása során, hogy valószínűsíthetők-e a projekt által okozott jelentős környezeti hatások, a tagállamoknak azonosítaniuk kell a figyelembe és számításba veendő legfontosabb kritériumokat, és fel kell használniuk mindazokat az információkat, amelyek az uniós jogi aktusokban előírt más vizsgálatokból esetleg rendelkezésre állnak. Ezzel összefüggésben – különösen azokra az esetekre vonatkozóan, amikor nincs szükség környezeti hatásvizsgálatra – helyénvaló meghatározni az előszűrési döntés tartalmát. Bár az előszűrési fázis során nem kötelező a hivatalos konzultáció, a helyes igazgatási gyakorlat érdekében a más forrásokból – például a közvélemény részéről vagy a hatóságoktól – érkező spontán észrevételeket érdemes figyelembe venni. |
| --- | --- |

(29)

Az előszűrés hatékonyságának és átláthatóságának biztosítása érdekében annak meghatározása során, hogy valószínűsíthetők-e a projekt által okozott jelentős környezeti hatások, a tagállamoknak azonosítaniuk kell a figyelembe és számításba veendő legfontosabb kritériumokat, és fel kell használniuk mindazokat az információkat, amelyek az uniós jogi aktusokban előírt más vizsgálatokból esetleg rendelkezésre állnak. Ezzel összefüggésben – különösen azokra az esetekre vonatkozóan, amikor nincs szükség környezeti hatásvizsgálatra – helyénvaló meghatározni az előszűrési döntés tartalmát. Bár az előszűrési fázis során nem kötelező a hivatalos konzultáció, a helyes igazgatási gyakorlat érdekében a más forrásokból – például a közvélemény részéről vagy a hatóságoktól – érkező spontán észrevételeket érdemes figyelembe venni.

| (30) | A környezeti hatásvizsgálatok minőségének javítása, az eljárások egyszerűsítése és a döntéshozatali folyamat egyszerűsítése érdekében a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a projektgazda kérésére véleményezniük kell a környezeti hatásvizsgálati jelentés formájában benyújtandó környezeti információk tárgyát és részletezettségét („tárgykijelölés”). |
| --- | --- |

(30)

A környezeti hatásvizsgálatok minőségének javítása, az eljárások egyszerűsítése és a döntéshozatali folyamat egyszerűsítése érdekében a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a projektgazda kérésére véleményezniük kell a környezeti hatásvizsgálati jelentés formájában benyújtandó környezeti információk tárgyát és részletezettségét („tárgykijelölés”).

| (31) | A környezeti hatásvizsgálati folyamat minőségének javítása és a környezeti szempontoknak a projektre vonatkozó tervezési munka korai szakaszában történő figyelembevétele érdekében a projektgazda által a projektről benyújtandó környezeti hatásvizsgálati jelentésnek indokolt tartalmaznia a projekt ésszerű, a projektgazda által tanulmányozott alternatíváinak ismertetését, beleértve adott esetben annak felvázolását is, hogy a projekt megvalósítása nélkül valószínűsíthetően hogyan változna idővel a környezet állapota („alapforgatókönyv”). |
| --- | --- |

(31)

A környezeti hatásvizsgálati folyamat minőségének javítása és a környezeti szempontoknak a projektre vonatkozó tervezési munka korai szakaszában történő figyelembevétele érdekében a projektgazda által a projektről benyújtandó környezeti hatásvizsgálati jelentésnek indokolt tartalmaznia a projekt ésszerű, a projektgazda által tanulmányozott alternatíváinak ismertetését, beleértve adott esetben annak felvázolását is, hogy a projekt megvalósítása nélkül valószínűsíthetően hogyan változna idővel a környezet állapota („alapforgatókönyv”).

| (32) | A környezeti hatásvizsgálati jelentésekben a 2011/92/EU irányelv IV. mellékletének megfelelően a projektgazda által megadott adatoknak és információknak teljeseknek és kellő minőségűeknek kell lenniük. A vizsgálatok felesleges megismétlésének elkerülése céljából az uniós jogszabályokban – például a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (15), illetve a 2009/71/Euratom irányelvben – vagy a nemzeti jogszabályokban előírt egyéb értékelések eredményeit adott esetben figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(32)

A környezeti hatásvizsgálati jelentésekben a 2011/92/EU irányelv IV. mellékletének megfelelően a projektgazda által megadott adatoknak és információknak teljeseknek és kellő minőségűeknek kell lenniük. A vizsgálatok felesleges megismétlésének elkerülése céljából az uniós jogszabályokban – például a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (15), illetve a 2009/71/Euratom irányelvben – vagy a nemzeti jogszabályokban előírt egyéb értékelések eredményeit adott esetben figyelembe kell venni.

| (33) | A környezeti hatásvizsgálati jelentések készítésében részt vevő szakértőknek rendelkezniük kell a szükséges szakmai képesítéssel és hozzáértéssel. A projektgazda által nyújtott információk teljességének és jó minőségének biztosítása érdekében az adott projekt területén megfelelő szakértelemmel kell rendelkezni ahhoz, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság az adott projektet el tudja bírálni. |
| --- | --- |

(33)

A környezeti hatásvizsgálati jelentések készítésében részt vevő szakértőknek rendelkezniük kell a szükséges szakmai képesítéssel és hozzáértéssel. A projektgazda által nyújtott információk teljességének és jó minőségének biztosítása érdekében az adott projekt területén megfelelő szakértelemmel kell rendelkezni ahhoz, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság az adott projektet el tudja bírálni.

| (34) | Az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében meg kell követelni, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság az engedélyt megadó határozatát indokolja, valamint hogy az indokolás igazolja, hogy a hatóság figyelembe vette a lefolytatott konzultációk eredményeit és az összegyűjtött információkat. |
| --- | --- |

(34)

Az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében meg kell követelni, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság az engedélyt megadó határozatát indokolja, valamint hogy az indokolás igazolja, hogy a hatóság figyelembe vette a lefolytatott konzultációk eredményeit és az összegyűjtött információkat.

| (35) | Egyebek mellett az előre nem látható jelentős káros hatások azonosítása és a megfelelő kárenyhítő intézkedések megtétele céljából a tagállamoknak biztosítaniuk kell a környezetre gyakorolt, a projektekkel összefüggő építési és üzemeltetési tevékenységből eredő jelentős káros hatásokra vonatkozó kárenyhítő és a kiegyenlítő intézkedések végrehajtását, valamint az e hatások monitoring alá vonására vonatkozó megfelelő eljárások kidolgozását. Ez a monitoring nem ismételheti meg és nem lépheti túl az ezen irányelven kívüli uniós jogszabályokban vagy a nemzeti jogszabályokban előírt monitoring-tevékenységeket. |
| --- | --- |

(35)

Egyebek mellett az előre nem látható jelentős káros hatások azonosítása és a megfelelő kárenyhítő intézkedések megtétele céljából a tagállamoknak biztosítaniuk kell a környezetre gyakorolt, a projektekkel összefüggő építési és üzemeltetési tevékenységből eredő jelentős káros hatásokra vonatkozó kárenyhítő és a kiegyenlítő intézkedések végrehajtását, valamint az e hatások monitoring alá vonására vonatkozó megfelelő eljárások kidolgozását. Ez a monitoring nem ismételheti meg és nem lépheti túl az ezen irányelven kívüli uniós jogszabályokban vagy a nemzeti jogszabályokban előírt monitoring-tevékenységeket.

| (36) | A hatékonyabb döntéshozatal ösztönzése és a jogbiztonság növelése érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a projektek környezeti hatásvizsgálatának különböző szakaszait a projekt jellegétől, összetettségétől, helyétől és méretétől függően ésszerű időkeretek között hajtsák végre. Ezeknek az időkereteknek semmilyen körülmények között sem szabad hátrányosan befolyásolniuk a környezetvédelem szintjét – különösen abban az esetben, ha ez a szint valamely, ezen irányelven kívüli környezetvédelmi tárgyú uniós jogszabályból fakad –, sem pedig a nyilvánosság tényleges részvételét vagy az igazságszolgáltatáshoz való jogot. |
| --- | --- |

(36)

A hatékonyabb döntéshozatal ösztönzése és a jogbiztonság növelése érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a projektek környezeti hatásvizsgálatának különböző szakaszait a projekt jellegétől, összetettségétől, helyétől és méretétől függően ésszerű időkeretek között hajtsák végre. Ezeknek az időkereteknek semmilyen körülmények között sem szabad hátrányosan befolyásolniuk a környezetvédelem szintjét – különösen abban az esetben, ha ez a szint valamely, ezen irányelven kívüli környezetvédelmi tárgyú uniós jogszabályból fakad –, sem pedig a nyilvánosság tényleges részvételét vagy az igazságszolgáltatáshoz való jogot.

| (37) | A vizsgálatok hatékonyságának növelése, az igazgatási feladatok bonyolultságának csökkentése és a gazdaságosság növelése érdekében abban az esetben, ha ebből az irányelvből, a 92/43/EGK irányelvből és/vagy a 2009/147/EK irányelvből fakadóan egyszerre kell a környezeti vetületekkel kapcsolatos vizsgálatot végezni, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy – tekintetbe véve sajátos szerkezeti felépítési jellegzetességeiket – olyan koordinált és/vagy összevont eljárásokat kövessenek, amelyek kielégítik az ezen irányelvekben foglalt követelményeket. Abban az esetben, ha ebből az irányelvből és az egyéb uniós jogi aktusokból, például a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (16), a 2001/42/EK irányelvből, a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (17), a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvből (18) és a 2012/18/EU irányelvből fakadóan egyszerre kell környezeti vetületekkel kapcsolatos vizsgálatot végezni, a tagállamok számára lehetővé kell tenni a vonatkozó uniós jogi aktus követelményeinek megfelelő koordinált és/vagy összevont eljárások követését. Koordinált és/vagy összevont eljárások követése esetén a tagállamoknak az adott feladatok elvégzésért felelős hatóságot kell kijelölniük. Az intézményi felépítéstől függően a tagállamok szükség esetén több hatóságot is kijelölhetnek. |
| --- | --- |

(37)

A vizsgálatok hatékonyságának növelése, az igazgatási feladatok bonyolultságának csökkentése és a gazdaságosság növelése érdekében abban az esetben, ha ebből az irányelvből, a 92/43/EGK irányelvből és/vagy a 2009/147/EK irányelvből fakadóan egyszerre kell a környezeti vetületekkel kapcsolatos vizsgálatot végezni, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy – tekintetbe véve sajátos szerkezeti felépítési jellegzetességeiket – olyan koordinált és/vagy összevont eljárásokat kövessenek, amelyek kielégítik az ezen irányelvekben foglalt követelményeket. Abban az esetben, ha ebből az irányelvből és az egyéb uniós jogi aktusokból, például a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (16), a 2001/42/EK irányelvből, a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (17), a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvből (18) és a 2012/18/EU irányelvből fakadóan egyszerre kell környezeti vetületekkel kapcsolatos vizsgálatot végezni, a tagállamok számára lehetővé kell tenni a vonatkozó uniós jogi aktus követelményeinek megfelelő koordinált és/vagy összevont eljárások követését. Koordinált és/vagy összevont eljárások követése esetén a tagállamoknak az adott feladatok elvégzésért felelős hatóságot kell kijelölniük. Az intézményi felépítéstől függően a tagállamok szükség esetén több hatóságot is kijelölhetnek.

| (38) | A tagállamoknak meg kell határozniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. A tagállamok szabadon határozhatják meg e szankciók jellegét vagy formáját. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(38)

A tagállamoknak meg kell határozniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. A tagállamok szabadon határozhatják meg e szankciók jellegét vagy formáját. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (39) | A jogbiztonság és az arányosság elvének megfelelően, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a 2011/92/EU irányelvben meghatározott jelenlegi rendszerről az ezen irányelven található módosítások által meghatározott új rendszerre való átmenet a lehető leggördülékenyebb legyen, átmeneti rendelkezéseket kell meghatározni. Az átmeneti rendelkezéseknek biztosítaniuk kell, hogy amennyiben a jelenlegi rendszer szerint egy projektgazda tekintetében már elkezdődött az engedélyezési eljárás, de a jóváhagyás vagy az ezen irányelv céljainak való megfelelést szolgáló egyéb kötelező erejű döntés még nem született meg, a környezeti hatásvizsgálatokra vonatkozó szabályozási keret ne változzon. Ennek megfelelően a 2011/92/EU irányelv ezen irányelv általi módosítását megelőző változatának vonatkozó rendelkezéseit azokra a projektekre is indokolt alkalmazni, amelyekre vonatkozóan az előszűrési és – amennyiben a projektgazda ezt kérelmezte, illetve a hatáskörrel rendelkező hatóság előírta – a tárgykijelölési eljárás megkezdődött, vagy a környezeti hatásvizsgálati jelentést az átültetési határidő előtt nyújtották be. |
| --- | --- |

(39)

A jogbiztonság és az arányosság elvének megfelelően, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a 2011/92/EU irányelvben meghatározott jelenlegi rendszerről az ezen irányelven található módosítások által meghatározott új rendszerre való átmenet a lehető leggördülékenyebb legyen, átmeneti rendelkezéseket kell meghatározni. Az átmeneti rendelkezéseknek biztosítaniuk kell, hogy amennyiben a jelenlegi rendszer szerint egy projektgazda tekintetében már elkezdődött az engedélyezési eljárás, de a jóváhagyás vagy az ezen irányelv céljainak való megfelelést szolgáló egyéb kötelező erejű döntés még nem született meg, a környezeti hatásvizsgálatokra vonatkozó szabályozási keret ne változzon. Ennek megfelelően a 2011/92/EU irányelv ezen irányelv általi módosítását megelőző változatának vonatkozó rendelkezéseit azokra a projektekre is indokolt alkalmazni, amelyekre vonatkozóan az előszűrési és – amennyiben a projektgazda ezt kérelmezte, illetve a hatáskörrel rendelkező hatóság előírta – a tárgykijelölési eljárás megkezdődött, vagy a környezeti hatásvizsgálati jelentést az átültetési határidő előtt nyújtották be.

| (40) | A tagállamok és a Bizottság által a magyarázó dokumentumok tárgyában 2011. szeptember 28-án elfogadott együttes politikai nyilatkozattal (19) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéseikhez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi aktusok megfelelő részei közötti kapcsolatokat. Ezen irányelv vonatkozásában a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumokat kiadni. |
| --- | --- |

(40)

A tagállamok és a Bizottság által a magyarázó dokumentumok tárgyában 2011. szeptember 28-án elfogadott együttes politikai nyilatkozattal (19) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéseikhez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi aktusok megfelelő részei közötti kapcsolatokat. Ezen irányelv vonatkozásában a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumokat kiadni.

| (41) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének a projektek környezeti hatásvizsgálatára vonatkozó minimumkövetelmények megállapításával történő biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés tárgyát képező környezetvédelmi kérdések terjedelme, jelentősége és országhatárokon átívelő jellege miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(41)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének a projektek környezeti hatásvizsgálatára vonatkozó minimumkövetelmények megállapításával történő biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés tárgyát képező környezetvédelmi kérdések terjedelme, jelentősége és országhatárokon átívelő jellege miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (42) | A 2011/92/EU irányelvet mindezeknek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(42)

A 2011/92/EU irányelvet mindezeknek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2011/92/EU irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következő fogalommeghatározással egészül ki:






  „g) | a »környezeti hatásvizsgálat« a következőkből álló folyamatot jelenti:






  i. | az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett környezeti hatásvizsgálati jelentés elkészítése a projektgazda által; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következő fogalommeghatározással egészül ki:

„g)

a »környezeti hatásvizsgálat« a következőkből álló folyamatot jelenti:

i.

az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett környezeti hatásvizsgálati jelentés elkészítése a projektgazda által;

| ii. | a 6., illetve adott esetben a 7. cikkben említett konzultációk lefolytatása; |
| --- | --- |

ii.

a 6., illetve adott esetben a 7. cikkben említett konzultációk lefolytatása;

| iii. | a környezeti hatásvizsgálati jelentésben ismertetett információknak, a projektgazda által szükség esetén az 5. cikk (3) bekezdése értelmében nyújtott kiegészítő információknak, illetve a konzultációk során kapott információknak a 6. és 7. cikk értelmében a hatáskörrel rendelkező hatóság által végrehajtott vizsgálata; |
| --- | --- |

iii.

a környezeti hatásvizsgálati jelentésben ismertetett információknak, a projektgazda által szükség esetén az 5. cikk (3) bekezdése értelmében nyújtott kiegészítő információknak, illetve a konzultációk során kapott információknak a 6. és 7. cikk értelmében a hatáskörrel rendelkező hatóság által végrehajtott vizsgálata;

| iv. | a hatáskörrel rendelkező hatóság által a projekt jelentős környezeti hatásairól kiadott, indokolt döntés, amely figyelembe veszi a iii. pontban említett vizsgálat eredményeit, valamint adott esetben saját kiegészítő vizsgálatának eredményeit; továbbá |
| --- | --- |

iv.

a hatáskörrel rendelkező hatóság által a projekt jelentős környezeti hatásairól kiadott, indokolt döntés, amely figyelembe veszi a iii. pontban említett vizsgálat eredményeit, valamint adott esetben saját kiegészítő vizsgálatának eredményeit; továbbá

| v. | a hatáskörrel rendelkező hatóság indokolt döntésének belefoglalása a 8a. cikkben említett határozatokba.”; |
| --- | --- |

v.

a hatáskörrel rendelkező hatóság indokolt döntésének belefoglalása a 8a. cikkben említett határozatokba.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Amennyiben a nemzeti jog azt előírja, a tagállamok eseti alapon úgy határozhatnak, hogy ezt az irányelvet a kizárólag védelmi célokat szolgáló, illetve a kizárólag a polgári lakosságot fenyegető veszélyhelyzetekben szükségessé váló intézkedéseket végrehajtó projektekre vagy azok részeire nem alkalmazzák, amennyiben úgy ítélik meg, hogy ezen irányelv alkalmazása e célok teljesülését károsan befolyásolná.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Amennyiben a nemzeti jog azt előírja, a tagállamok eseti alapon úgy határozhatnak, hogy ezt az irányelvet a kizárólag védelmi célokat szolgáló, illetve a kizárólag a polgári lakosságot fenyegető veszélyhelyzetekben szükségessé váló intézkedéseket végrehajtó projektekre vagy azok részeire nem alkalmazzák, amennyiben úgy ítélik meg, hogy ezen irányelv alkalmazása e célok teljesülését károsan befolyásolná.”;

| c) | a (4) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdést el kell hagyni;

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1)–(3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép;
  „(1)   A tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy az engedély megadása előtt többek között a jellegüknél, méretüknél vagy elhelyezkedésüknél fogva a környezetre várhatóan jelentős hatást gyakorló projektek engedélyezése kötelező legyen, és esetükben hatásvizsgálatot végezzenek. Ezeket a projekteket a 4. cikk határozza meg.
  (2)   A környezeti hatásvizsgálat elvégezhető a tagállamban meglévő, a projektek engedélyezésére vonatkozó eljárás részeként, vagy ennek hiányában más eljárás részeként, vagy az ezen irányelv céljainak való megfelelés céljából létrehozandó eljárások részeként.
  (3)   Azokra a projektekre vonatkozóan, amelyekkel összefüggésben a környezetre gyakorolt hatások vizsgálatát ez az irányelv, a 92/43/EGK tanácsi irányelv (20) és/vagy a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) egyidejűleg teszik kötelezővé, a tagállamoknak adott esetben gondoskodniuk kell arról, hogy olyan koordinált és/vagy összevont eljárásokat írjanak elő, amelyek kielégítik az említett uniós jogszabályokban foglalt követelményeket.
  Azokra a projektekre vonatkozóan, amelyekkel összefüggésben a környezetre gyakorolt hatások vizsgálatát ez az irányelv és más, az első albekezdésben felsoroltaktól eltérő uniós jogi aktusok egyidejűleg teszik kötelezővé, a tagállamok koordinált és/vagy összevont eljárásokat írhatnak elő.
  Az első és második albekezdésben említett koordinált eljárásban – más irányadó uniós jogi aktusok ellenkező értelmű rendelkezéseinek sérelme nélkül – a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóság kijelölése révén igyekeznek koordinálni a vonatkozó uniós jogi aktusok által előírt, az adott projekt környezeti hatásainak vizsgálatára irányuló egyedi vizsgálatokat.
  Az első és második albekezdésben említett összevont eljárásban – más irányadó uniós jogi aktusok ellenkező értelmű rendelkezéseinek sérelme nélkül – a tagállamok igyekeznek egyetlen, a vonatkozó uniós jogi aktusok által előírt vizsgálatot lefolytatni az adott projekt környezeti hatásait illetően.
  A Bizottság iránymutatást nyújt az ezen irányelv, valamint a 92/43/EGK, a 2000/60/EK, a 2009/147/EK és a 2010/75/EU irányelv értelmében egyidejű vizsgálatnak alávetendő projektekkel kapcsolatos koordinált vagy összevont eljárások lefolytatásával kapcsolatban.

  (20)  A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.)."


  (21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 2009/147/EK irányelve a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1)–(3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép;

„(1)   A tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy az engedély megadása előtt többek között a jellegüknél, méretüknél vagy elhelyezkedésüknél fogva a környezetre várhatóan jelentős hatást gyakorló projektek engedélyezése kötelező legyen, és esetükben hatásvizsgálatot végezzenek. Ezeket a projekteket a 4. cikk határozza meg.

(2)   A környezeti hatásvizsgálat elvégezhető a tagállamban meglévő, a projektek engedélyezésére vonatkozó eljárás részeként, vagy ennek hiányában más eljárás részeként, vagy az ezen irányelv céljainak való megfelelés céljából létrehozandó eljárások részeként.

(3)   Azokra a projektekre vonatkozóan, amelyekkel összefüggésben a környezetre gyakorolt hatások vizsgálatát ez az irányelv, a 92/43/EGK tanácsi irányelv (20) és/vagy a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) egyidejűleg teszik kötelezővé, a tagállamoknak adott esetben gondoskodniuk kell arról, hogy olyan koordinált és/vagy összevont eljárásokat írjanak elő, amelyek kielégítik az említett uniós jogszabályokban foglalt követelményeket.

Azokra a projektekre vonatkozóan, amelyekkel összefüggésben a környezetre gyakorolt hatások vizsgálatát ez az irányelv és más, az első albekezdésben felsoroltaktól eltérő uniós jogi aktusok egyidejűleg teszik kötelezővé, a tagállamok koordinált és/vagy összevont eljárásokat írhatnak elő.

Az első és második albekezdésben említett koordinált eljárásban – más irányadó uniós jogi aktusok ellenkező értelmű rendelkezéseinek sérelme nélkül – a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóság kijelölése révén igyekeznek koordinálni a vonatkozó uniós jogi aktusok által előírt, az adott projekt környezeti hatásainak vizsgálatára irányuló egyedi vizsgálatokat.

Az első és második albekezdésben említett összevont eljárásban – más irányadó uniós jogi aktusok ellenkező értelmű rendelkezéseinek sérelme nélkül – a tagállamok igyekeznek egyetlen, a vonatkozó uniós jogi aktusok által előírt vizsgálatot lefolytatni az adott projekt környezeti hatásait illetően.

A Bizottság iránymutatást nyújt az ezen irányelv, valamint a 92/43/EGK, a 2000/60/EK, a 2009/147/EK és a 2010/75/EU irányelv értelmében egyidejű vizsgálatnak alávetendő projektekkel kapcsolatos koordinált vagy összevont eljárások lefolytatásával kapcsolatban.

(20)  A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.)."

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 2009/147/EK irányelve a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).”;"

| b) | a (4) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A 7. cikk sérelme nélkül és feltéve, hogy ezen irányelv célkitűzései teljesülnek, a tagállamok kivételes esetekben egyes projekteket mentesíthetnek az ebben az irányelvben meghatározott rendelkezések hatálya alól, amennyiben azok hátrányosan érinthetik a projekt célkitűzését.”; |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 7. cikk sérelme nélkül és feltéve, hogy ezen irányelv célkitűzései teljesülnek, a tagállamok kivételes esetekben egyes projekteket mentesíthetnek az ebben az irányelvben meghatározott rendelkezések hatálya alól, amennyiben azok hátrányosan érinthetik a projekt célkitűzését.”;

| c) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   A 7. cikk sérelme nélkül és feltéve, hogy ezen irányelv célkitűzései teljesülnek, külön nemzeti jogi aktus révén elfogadott projektek esetében a tagállamok mentesíthetik ezeket a projekteket az ebben az irányelvben a nyilvános konzultáció tekintetében meghatározott rendelkezések hatálya alól.
  A tagállamok 2017. május 17-től kétévente tájékoztatják a Bizottságot azokról az esetekről, amelyekben az első albekezdésben említett mentesítést alkalmazták.” |
| --- | --- |

c)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A 7. cikk sérelme nélkül és feltéve, hogy ezen irányelv célkitűzései teljesülnek, külön nemzeti jogi aktus révén elfogadott projektek esetében a tagállamok mentesíthetik ezeket a projekteket az ebben az irányelvben a nyilvános konzultáció tekintetében meghatározott rendelkezések hatálya alól.

A tagállamok 2017. május 17-től kétévente tájékoztatják a Bizottságot azokról az esetekről, amelyekben az első albekezdésben említett mentesítést alkalmazták.”

| 3. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  (1)   A környezeti hatásvizsgálat keretében minden egyedi esetre vonatkozóan megfelelő módon azonosítani kell, le kell írni és értékelni kell az egyes projektek jelentős mértékű közvetlen és közvetett hatásait a következő tényezőkre:






  a) | a lakosságra és az emberi egészségre; |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)   A környezeti hatásvizsgálat keretében minden egyedi esetre vonatkozóan megfelelő módon azonosítani kell, le kell írni és értékelni kell az egyes projektek jelentős mértékű közvetlen és közvetett hatásait a következő tényezőkre:

a)

a lakosságra és az emberi egészségre;

| b) | a biológiai sokféleségre, különös figyelemmel a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK irányelv alapján védett fajokra és élőhelyekre; |
| --- | --- |

b)

a biológiai sokféleségre, különös figyelemmel a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK irányelv alapján védett fajokra és élőhelyekre;

| c) | a földterületre, a talajra, a vizekre, a levegőre és az éghajlatra; |
| --- | --- |

c)

a földterületre, a talajra, a vizekre, a levegőre és az éghajlatra;

| d) | az anyagi javakra, a kulturális örökségre és a tájra; |
| --- | --- |

d)

az anyagi javakra, a kulturális örökségre és a tájra;

| e) | az a)–d) pontban felsorolt tényezők közötti kölcsönhatásokra. |
| --- | --- |

e)

az a)–d) pontban felsorolt tényezők közötti kölcsönhatásokra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, az ott meghatározott tényezőkre gyakorolt hatások magukban foglalják a projekt nagyobb balesetek és/vagy katasztrófák kockázatának való kitettségéből eredő várható hatásokat is.”

| 4. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Abban az esetben, ha a (2) bekezdés alkalmazásában esetenkénti vizsgálat elvégzésére, illetve küszöbértékek vagy szempontrendszer megállapítására kerül sor, figyelembe kell venni a III. mellékletben előírt releváns kiválasztási kritériumokat. A tagállamok küszöbértékeket vagy feltételeket határozhatnak meg annak megállapítása érdekében, hogy egy adott projekt esetében sem a (4) és (5) bekezdésben említett határozatot nem kell meghozni, sem környezeti hatásvizsgálatot nem kell végezni, továbbá küszöbértékeket és/vagy feltételeket határozhatnak meg annak megállapítása érdekében, hogy a projekteket a (4) és (5) bekezdésben említett határozathozatal nélkül is alá kell-e vetni környezeti hatásvizsgálatnak.
  (4)   Amennyiben a tagállamok a II. melléklet hatálya alá tartozó projektek tekintetében határozathozatali eljárást írnak elő, a projektgazda információkat szolgáltat a projekt jellemzőiről, valamint annak a környezetre gyakorolt várható jelentős hatásairól. Az információszolgáltatásnak a IIA. mellékletben található jegyzéket kell követnie. A projektgazdának adott esetben figyelembe kell vennie a környezeti hatásokra vonatozóan az ezen irányelven kívüli uniós jogi aktusok szerint elvégzett releváns vizsgálatok megállapításait. A projektgazda leírást adhat továbbá a projekt olyan jellegzetességeiről és/vagy azokról a tervezett intézkedésekről, amelyek célja a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése vagy megelőzése.”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Abban az esetben, ha a (2) bekezdés alkalmazásában esetenkénti vizsgálat elvégzésére, illetve küszöbértékek vagy szempontrendszer megállapítására kerül sor, figyelembe kell venni a III. mellékletben előírt releváns kiválasztási kritériumokat. A tagállamok küszöbértékeket vagy feltételeket határozhatnak meg annak megállapítása érdekében, hogy egy adott projekt esetében sem a (4) és (5) bekezdésben említett határozatot nem kell meghozni, sem környezeti hatásvizsgálatot nem kell végezni, továbbá küszöbértékeket és/vagy feltételeket határozhatnak meg annak megállapítása érdekében, hogy a projekteket a (4) és (5) bekezdésben említett határozathozatal nélkül is alá kell-e vetni környezeti hatásvizsgálatnak.

(4)   Amennyiben a tagállamok a II. melléklet hatálya alá tartozó projektek tekintetében határozathozatali eljárást írnak elő, a projektgazda információkat szolgáltat a projekt jellemzőiről, valamint annak a környezetre gyakorolt várható jelentős hatásairól. Az információszolgáltatásnak a IIA. mellékletben található jegyzéket kell követnie. A projektgazdának adott esetben figyelembe kell vennie a környezeti hatásokra vonatozóan az ezen irányelven kívüli uniós jogi aktusok szerint elvégzett releváns vizsgálatok megállapításait. A projektgazda leírást adhat továbbá a projekt olyan jellegzetességeiről és/vagy azokról a tervezett intézkedésekről, amelyek célja a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése vagy megelőzése.”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssekkel egészül ki:
  „(5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a határozatát a projektgazda által a (4) bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátott információk alapján, az ezen irányelven kívüli uniós jogi aktusok szerint elvégzett, a környezetre gyakorolt hatásokra vonatkozó előzetes ellenőrzések vagy vizsgálatok eredményeinek figyelembevételével hozza meg. A határozatot a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni, és annak a következőket kell tartalmaznia:






  a) | amennyiben a határozat környezeti hatásvizsgálatot ír elő, ennek főbb indokait, a III. mellékletben foglalt releváns kiválasztási kritériumokra tekintettel; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssekkel egészül ki:

„(5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a határozatát a projektgazda által a (4) bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátott információk alapján, az ezen irányelven kívüli uniós jogi aktusok szerint elvégzett, a környezetre gyakorolt hatásokra vonatkozó előzetes ellenőrzések vagy vizsgálatok eredményeinek figyelembevételével hozza meg. A határozatot a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni, és annak a következőket kell tartalmaznia:

a)

amennyiben a határozat környezeti hatásvizsgálatot ír elő, ennek főbb indokait, a III. mellékletben foglalt releváns kiválasztási kritériumokra tekintettel; vagy

| b) | amennyiben a határozat nem ír elő környezeti hatásvizsgálatot, ennek főbb indokait, a III. mellékletben foglalt releváns kiválasztási kritériumokra tekintettel, és amennyiben a projektgazda erről leírást ad, a projekt olyan jellegzetességeinek és/vagy azon tervezett intézkedések felsorolását, amelyek célja a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése vagy megelőzése. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a határozat nem ír elő környezeti hatásvizsgálatot, ennek főbb indokait, a III. mellékletben foglalt releváns kiválasztási kritériumokra tekintettel, és amennyiben a projektgazda erről leírást ad, a projekt olyan jellegzetességeinek és/vagy azon tervezett intézkedések felsorolását, amelyek célja a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése vagy megelőzése.

(6)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság a lehető leghamarabb, de legkésőbb az attól az időponttól számított 90 napon belül meghozza a határozatát, amikor a projektgazda a (4) bekezdés értelmében valamennyi szükséges információt benyújtotta. Egyebek mellett a projekt jellegére, összetettségére, helyére vagy méretére való tekintettel a hatáskörrel rendelkező hatóság a határozathozatalra vonatkozó határidőt kivételesen meghosszabbíthatja; ez esetben a hatáskörrel rendelkező hatóság írásban tájékoztatja a projektgazdát a határidő meghosszabbításának okairól és arról, hogy a döntés meghozatala mikorra várható.”

| 5. | Az 5. cikk (1)–(3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ha el kell végezni a környezeti hatásvizsgálatot, akkor a projektgazda elkészíti és benyújtja a környezeti hatásvizsgálati jelentést. A projektgazda által benyújtandó információknak legalább a következőket tartalmazniuk kell:






  a) | a projekt leírása, beleértve a projekt helyére, kialakítására, méretére és egyéb releváns jellemzőire vonatkozó információkat; |
| --- | --- | --- |

5.

Az 5. cikk (1)–(3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ha el kell végezni a környezeti hatásvizsgálatot, akkor a projektgazda elkészíti és benyújtja a környezeti hatásvizsgálati jelentést. A projektgazda által benyújtandó információknak legalább a következőket tartalmazniuk kell:

a)

a projekt leírása, beleértve a projekt helyére, kialakítására, méretére és egyéb releváns jellemzőire vonatkozó információkat;

| b) | a projekt által a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős hatások ismertetése; |
| --- | --- |

b)

a projekt által a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős hatások ismertetése;

| c) | a projekt jellemzőinek és/vagy a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése vagy csökkentése, és ha lehet, ellentételezése érdekében tervezett intézkedések ismertetése; |
| --- | --- |

c)

a projekt jellemzőinek és/vagy a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése vagy csökkentése, és ha lehet, ellentételezése érdekében tervezett intézkedések ismertetése;

| d) | a projektre és annak egyedi jellemzőire vonatkozó, a projektgazda által tanulmányozott ésszerű alternatívák ismertetése, a választás főbb okainak megjelölésével, figyelembe véve a projekt környezetre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

d)

a projektre és annak egyedi jellemzőire vonatkozó, a projektgazda által tanulmányozott ésszerű alternatívák ismertetése, a választás főbb okainak megjelölésével, figyelembe véve a projekt környezetre gyakorolt hatását;

| e) | az a)–d) pontokban említett adatok nem technikai jellegű összefoglalása; és |
| --- | --- |

e)

az a)–d) pontokban említett adatok nem technikai jellegű összefoglalása; és

| f) | az egy adott projekt vagy projekttípus sajátos jellemzőivel összefüggő, valamint a várhatóan érintett környezeti jellemzőkre vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott kiegészítő információk. |
| --- | --- |

f)

az egy adott projekt vagy projekttípus sajátos jellemzőivel összefüggő, valamint a várhatóan érintett környezeti jellemzőkre vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott kiegészítő információk.

Ha a (2) bekezdés szerint véleményt adtak ki, a környezeti hatásvizsgálati jelentésnek azon kell alapulnia, és tartalmaznia kell mindazokat az információkat, amelyekre ésszerűen szükség lehet a projekt környezetre gyakorolt jelentős hatásaira vonatkozó, indokolt döntés meghozatalához, figyelemmel az aktuális ismeretekre és a vizsgálati módszerekre. A vizsgálatok felesleges megismétlésének elkerülése céljából a projektgazdának a környezeti hatásvizsgálati jelentés elkészítésekor a nemzeti vagy uniós jogi aktusokból következő egyéb értékelések eredményeit is figyelembe kell vennie.

(2)   A projektgazda kérésére a hatáskörrel rendelkező hatóság a projektgazda által elsősorban a projekt egyedi jellemzői, ideértve a helyszínt és a technikai kapacitást, és a várható környezeti hatások kapcsán szolgáltatott információkat figyelembe véve véleményt ad ki, amelyben meghatározza, hogy a projektgazda az e cikk (1) bekezdése szerinti környezeti hatásvizsgálati jelentésben mely információkat és milyen részletességgel köteles bemutatni. A hatáskörrel rendelkező hatóság a véleménynyilvánítás előtt konzultál a 6. cikk (1) bekezdésében említett hattóságokkal.

A tagállamok azt is megkövetelhetik a hatáskörrel rendelkező hatóságtól, hogy az első albekezdésben említett véleményt adjon, függetlenül attól, hogy azt a projektgazda kérelmezi-e vagy sem.

(3)   A környezeti hatásvizsgálati jelentés teljességének és minőségének garantálása érdekében:

| a) | a projektgazda köteles biztosítani, hogy a környezeti hatásvizsgálati jelentést felkészült szakértők készítsék; továbbá |
| --- | --- |

a)

a projektgazda köteles biztosítani, hogy a környezeti hatásvizsgálati jelentést felkészült szakértők készítsék; továbbá

| b) | a hatáskörrel rendelkező hatóság köteles biztosítani, hogy rendelkezzen a környezeti hatásvizsgálati jelentés elbírálásához szükséges kellő szakértelemmel, vagy az szükséges esetén rendelkezésére álljon; |
| --- | --- |

b)

a hatáskörrel rendelkező hatóság köteles biztosítani, hogy rendelkezzen a környezeti hatásvizsgálati jelentés elbírálásához szükséges kellő szakértelemmel, vagy az szükséges esetén rendelkezésére álljon;

| c) | a hatáskörrel rendelkező hatóság szükség esetén a IV. melléklettel összhangban kérhet olyan kiegészítő információkat a projektgazdától, amelyek közvetlenül szükségesek a projekt jelentős környezeti hatásaira vonatkozó, indokolt döntés kialakításához.” |
| --- | --- |

c)

a hatáskörrel rendelkező hatóság szükség esetén a IV. melléklettel összhangban kérhet olyan kiegészítő információkat a projektgazdától, amelyek közvetlenül szükségesek a projekt jelentős környezeti hatásaira vonatkozó, indokolt döntés kialakításához.”

| 6. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a környezeti ügyekben gyakorolt hatáskörük, illetve helyi és regionális illetékességük kapcsán a projektben várhatóan érintett hatóságok – adott esetben a 8a. cikk (3) bekezdésében említett eseteket is figyelembe véve – lehetőséget kapjanak véleménynyilvánításra a projektgazda által benyújtott információkkal és az engedélyezési kérelemmel kapcsolatban. E célból a tagállamok általánosságban vagy esetről esetre kijelölik azokat a hatóságokat, amelyekkel konzultálni kell. Az 5. cikk alapján kapott információt közlik e hatóságokkal. A konzultációra vonatkozó részletes szabályokat a tagállamok állapítják meg.”; |
| --- | --- | --- |

6.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a környezeti ügyekben gyakorolt hatáskörük, illetve helyi és regionális illetékességük kapcsán a projektben várhatóan érintett hatóságok – adott esetben a 8a. cikk (3) bekezdésében említett eseteket is figyelembe véve – lehetőséget kapjanak véleménynyilvánításra a projektgazda által benyújtott információkkal és az engedélyezési kérelemmel kapcsolatban. E célból a tagállamok általánosságban vagy esetről esetre kijelölik azokat a hatóságokat, amelyekkel konzultálni kell. Az 5. cikk alapján kapott információt közlik e hatóságokkal. A konzultációra vonatkozó részletes szabályokat a tagállamok állapítják meg.”;

| b) | a (2) bekezdés bevezető szövege helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Annak biztosítása érdekében, hogy az érintettek hatékonyan részt tudjanak venni a döntéshozatali folyamatban, a környezetet érintő, a 2. cikk (2) bekezdésében említett döntéshozatali folyamatok korai szakaszától kezdve, de legkésőbb amint az információkat ésszerű keretek között elérhetővé lehet tenni elektronikus média és közzététel, illetve más megfelelő módon, a nyilvánosságot tájékoztatni kell a következő témákban:”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés bevezető szövege helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Annak biztosítása érdekében, hogy az érintettek hatékonyan részt tudjanak venni a döntéshozatali folyamatban, a környezetet érintő, a 2. cikk (2) bekezdésében említett döntéshozatali folyamatok korai szakaszától kezdve, de legkésőbb amint az információkat ésszerű keretek között elérhetővé lehet tenni elektronikus média és közzététel, illetve más megfelelő módon, a nyilvánosságot tájékoztatni kell a következő témákban:”;

| c) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A nyilvánosság tájékoztatására (például plakátok kihelyezése egy adott körzeten belül, vagy a helyi újságokban történő közzététel útján) és az érintett nyilvánossággal folytatott konzultációra (például írásbeli beadványok vagy közvélemény-kutatás) vonatkozó részletes intézkedéseket a tagállamok határozzák meg. A tagállamok a megfelelő közigazgatási szinten meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a releváns információkat legalább egy központi portálon vagy könnyen hozzáférhető hozzáférési pontokon keresztül elektronikus úton nyilvánosságra hozzák.”; |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A nyilvánosság tájékoztatására (például plakátok kihelyezése egy adott körzeten belül, vagy a helyi újságokban történő közzététel útján) és az érintett nyilvánossággal folytatott konzultációra (például írásbeli beadványok vagy közvélemény-kutatás) vonatkozó részletes intézkedéseket a tagállamok határozzák meg. A tagállamok a megfelelő közigazgatási szinten meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a releváns információkat legalább egy központi portálon vagy könnyen hozzáférhető hozzáférési pontokon keresztül elektronikus úton nyilvánosságra hozzák.”;

| d) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A különböző szakaszokra olyan ésszerű időkereteket kell meghatározni, amelyek elegendő időt biztosítanak:






  a) | az (1) bekezdésben említett hatóságok és a nyilvánosság tájékoztatására; valamint |
| --- | --- | --- |

d)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A különböző szakaszokra olyan ésszerű időkereteket kell meghatározni, amelyek elegendő időt biztosítanak:

a)

az (1) bekezdésben említett hatóságok és a nyilvánosság tájékoztatására; valamint

| b) | az (1) bekezdésben említett hatóságok és az érintett nyilvánosság felkészülésére és a környezettel kapcsolatos döntéshozatali eljárásokban való, e cikk rendelkezéseinek megfelelő érdemi részvételére.”; |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdésben említett hatóságok és az érintett nyilvánosság felkészülésére és a környezettel kapcsolatos döntéshozatali eljárásokban való, e cikk rendelkezéseinek megfelelő érdemi részvételére.”;

| e) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(7)   Az érintett nyilvánossággal az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezeti hatásvizsgálati jelentésről folytatandó konzultációra legalább harminc nap időkeretet kell biztosítani.” |
| --- | --- |

e)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7)   Az érintett nyilvánossággal az 5. cikk (1) bekezdése szerinti környezeti hatásvizsgálati jelentésről folytatandó konzultációra legalább harminc nap időkeretet kell biztosítani.”

| 7. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) bekezdés a helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Az érintett tagállamok konzultációt kezdenek – többek között – a projekt lehetséges, határokon átterjedő hatásairól, és az ilyen hatások csökkentését vagy megelőzését célzó tervezett intézkedésekről, továbbá megállapodnak a konzultációs szakasz ésszerű időtartamában.
  Az ilyen egyeztetések végezhetőek megfelelő közös testületen keresztül is.”; |
| --- | --- | --- |

7.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés a helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az érintett tagállamok konzultációt kezdenek – többek között – a projekt lehetséges, határokon átterjedő hatásairól, és az ilyen hatások csökkentését vagy megelőzését célzó tervezett intézkedésekről, továbbá megállapodnak a konzultációs szakasz ésszerű időtartamában.

Az ilyen egyeztetések végezhetőek megfelelő közös testületen keresztül is.”;

| b) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   Az érintett tagállamok a 6. cikk (5), (6) és (7) bekezdésében említett intézkedések és időkeretek alapján meghatározzák az e cikk (1)–(4) bekezdésének végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat; ezeket a szabályokat úgy kell meghatározni, hogy az érintett tagállam területén a projektre vonatkozóan lehetővé tegyék az érintett nyilvánosság számára a környezettel kapcsolatos, a 2. cikk (2) bekezdése szerinti döntéshozatali eljárásokban való érdemi részvételt.” |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az érintett tagállamok a 6. cikk (5), (6) és (7) bekezdésében említett intézkedések és időkeretek alapján meghatározzák az e cikk (1)–(4) bekezdésének végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat; ezeket a szabályokat úgy kell meghatározni, hogy az érintett tagállam területén a projektre vonatkozóan lehetővé tegyék az érintett nyilvánosság számára a környezettel kapcsolatos, a 2. cikk (2) bekezdése szerinti döntéshozatali eljárásokban való érdemi részvételt.”

| 8. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8. cikk
  A konzultációk eredményeit és az 5–7. cikk alapján kapott információkat kellő mértékben figyelembe veszik az engedélyezési eljárás során.” |
| --- | --- |

8.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

A konzultációk eredményeit és az 5–7. cikk alapján kapott információkat kellő mértékben figyelembe veszik az engedélyezési eljárás során.”

| 9. | A következő cikk kerül beillesztésre:
  „8a. cikk
  (1)   Az engedélyező határozat szövegének tartalmaznia kell legalább:






  a) | az 1. cikk (2) bekezdése g) pontjának iv. alpontjában említett, indokolt döntést; |
| --- | --- | --- |

9.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„8a. cikk

(1)   Az engedélyező határozat szövegének tartalmaznia kell legalább:

a)

az 1. cikk (2) bekezdése g) pontjának iv. alpontjában említett, indokolt döntést;

| b) | a határozathoz fűzött, teljesítendő környezeti feltételeket, valamint a projekt bármely jellemzőjének és/vagy a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése vagy csökkentése, és ha lehet, ellentételezése érdekében tervezett intézkedések, továbbá adott esetben a monitoring-intézkedések ismertetését. |
| --- | --- |

b)

a határozathoz fűzött, teljesítendő környezeti feltételeket, valamint a projekt bármely jellemzőjének és/vagy a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése vagy csökkentése, és ha lehet, ellentételezése érdekében tervezett intézkedések, továbbá adott esetben a monitoring-intézkedések ismertetését.

(2)   Az engedély megtagadására vonatkozó határozatnak meg kell jelölnie az elutasítás főbb indokait.

(3)   Amennyiben a tagállamok a 2. cikk (2) bekezdésében említett engedélyezési eljárástól eltérő eljárást követnek, az e cikk (1) és (2) bekezdése előírásait teljesítettnek kell tekinteni akkor, ha bármely, az említett eljárások keretében meghozott határozat tartalmazza az e bekezdésekben említett információkat, és érvényben lévő mechanizmusok garantálják az e cikk (6) bekezdése előírásainak teljesülését.

(4)   Az (1) bekezdés b) pontjában említett előírásokkal összhangban a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a projektgazda a projekt jellemzőit kivitelezze és/vagy a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése vagy csökkentése, és ha lehet, ellentételezése érdekében tervezett intézkedéseket meghozza, és meghatározzák a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások monitoring alá vonására szolgáló eljárásokat.

A monitoring tárgyát képező paraméterek típusát és a monitoring időtartamát a projekt jellegéhez, helyéhez és méretéhez, valamint a projekt környezetre gyakorolt hatásainak jelentőségéhez igazodva, az arányosság követelményének szem előtt tartásával kell megválasztani.

A kétszeres monitoring elkerülése érdekében az ezen irányelven kívüli uniós jogszabályok és a nemzeti jogszabályok alapján már egyébként is végzett monitoring-tevékenységek is igénybe vehetők.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság az (1)–(3) bekezdésben említett határozatok bármelyikét ésszerű időn belül meghozza.

(6)   A hatáskörrel rendelkező hatóság megbizonyosodik arról, hogy az 1. cikk (2) bekezdése g) pontjának iv. alpontjában említett, indokolt döntés, illetve az e cikk (3) bekezdésében említett bármilyen határozat még időszerű legyen az engedély megadásakor. Ennek érdekében a tagállamok megszabhatják az 1. cikk (2) bekezdése g) pontjának iv. alpontjában említett, indokolt döntés, illetve az e cikk (3) bekezdésében említett bármilyen határozat érvényességi idejét.”

| 10. | A 9. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az engedélyező vagy az engedélyezést elutasító határozat meghozatala után a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok erről haladéktalanul tájékoztatják a nyilvánosságot és a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokat a nemzeti eljárásokkal összhangban, és gondoskodnak arról, hogy – adott esetben a 8a. cikk (3) bekezdésében említett eseteket is figyelembe véve – a következő információk a nyilvánosság és a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságok rendelkezésére álljanak:






  a) | a határozat tartalma és annak a 8a. cikk (1) és (2) bekezdésében említett esetleges feltételei; |
| --- | --- | --- |

10.

A 9. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az engedélyező vagy az engedélyezést elutasító határozat meghozatala után a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok erről haladéktalanul tájékoztatják a nyilvánosságot és a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokat a nemzeti eljárásokkal összhangban, és gondoskodnak arról, hogy – adott esetben a 8a. cikk (3) bekezdésében említett eseteket is figyelembe véve – a következő információk a nyilvánosság és a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatóságok rendelkezésére álljanak:

a)

a határozat tartalma és annak a 8a. cikk (1) és (2) bekezdésében említett esetleges feltételei;

| b) | a határozat alapjául szolgáló főbb indokok és megfontolások, beleértve a nyilvánosság részvételének folyamatára vonatkozó információkat is. Ennek tartalmaznia kell a konzultációk eredményének összefoglalását, valamint az 5–7. cikk értelmében gyűjtött információkat, és azt, hogy ezen eredményeket – különös tekintettel a 7. cikkben említett érintett tagállamoktól beérkező észrevételekre – mennyiben építették be vagy vették figyelembe.” |
| --- | --- |

b)

a határozat alapjául szolgáló főbb indokok és megfontolások, beleértve a nyilvánosság részvételének folyamatára vonatkozó információkat is. Ennek tartalmaznia kell a konzultációk eredményének összefoglalását, valamint az 5–7. cikk értelmében gyűjtött információkat, és azt, hogy ezen eredményeket – különös tekintettel a 7. cikkben említett érintett tagállamoktól beérkező észrevételekre – mennyiben építették be vagy vették figyelembe.”

| 11. | A következő cikk kerül beillesztésre:
  „9a. cikk
  A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok az ezen irányelvből fakadó kötelezettségei(k)nek tárgyilagosan, az összeférhetetlenség eseteitől mentesen tegyen(ek) eleget.
  Amennyiben az illetékes hatóság a projektgazda is egyben, a tagállamnak az ügyintézésben illetékes szervezeten belül minimum megfelelően el kell különítenie az ezen irányelvből következő feladatok ellátása nyomán az adott hatóságoknál keletkező, egymással összeférhetetlen feladatokat.” |
| --- | --- |

11.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„9a. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok az ezen irányelvből fakadó kötelezettségei(k)nek tárgyilagosan, az összeférhetetlenség eseteitől mentesen tegyen(ek) eleget.

Amennyiben az illetékes hatóság a projektgazda is egyben, a tagállamnak az ügyintézésben illetékes szervezeten belül minimum megfelelően el kell különítenie az ezen irányelvből következő feladatok ellátása nyomán az adott hatóságoknál keletkező, egymással összeférhetetlen feladatokat.”

| 12. | A 10. cikk első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A 2003/4/EK irányelv sérelme nélkül ezen irányelv rendelkezései nem befolyásolják a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak azt a kötelezettségét, hogy figyelembe vegyék az ipari és gazdasági titoktartással – beleértve a szellemi tulajdont is – kapcsolatos, valamint a közérdek védelmére vonatkozó, a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekben megállapított, és az elfogadott jogi gyakorlattal összefüggő korlátozásokat.” |
| --- | --- |

12.

A 10. cikk első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A 2003/4/EK irányelv sérelme nélkül ezen irányelv rendelkezései nem befolyásolják a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak azt a kötelezettségét, hogy figyelembe vegyék az ipari és gazdasági titoktartással – beleértve a szellemi tulajdont is – kapcsolatos, valamint a közérdek védelmére vonatkozó, a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekben megállapított, és az elfogadott jogi gyakorlattal összefüggő korlátozásokat.”

| 13. | A következő cikk kerül beillesztésre:
  „10a. cikk
  A tagállamoknak meg kell határozniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.” |
| --- | --- |

13.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„10a. cikk

A tagállamoknak meg kell határozniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.”

| 14. | A 12. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Amennyiben ezek az adatok rendelkezésre állnak, a tagállamok 2017. május 16-tól számítva hatévente tájékoztatják a Bizottságot különösen:






  a) | az I. és a II. melléklet hatálya alá tartozó projektek közül azoknak a számáról, amelyekre vonatkozóan el kellett végezni az 5–10. cikkben előírt környezeti hatásvizsgálatot; |
| --- | --- | --- |

14.

A 12. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amennyiben ezek az adatok rendelkezésre állnak, a tagállamok 2017. május 16-tól számítva hatévente tájékoztatják a Bizottságot különösen:

a)

az I. és a II. melléklet hatálya alá tartozó projektek közül azoknak a számáról, amelyekre vonatkozóan el kellett végezni az 5–10. cikkben előírt környezeti hatásvizsgálatot;

| b) | az elvégzett környezeti hatásvizsgálatoknak az I. és a II. mellékletben megjelölt projektkategóriák szerinti bontásáról; |
| --- | --- |

b)

az elvégzett környezeti hatásvizsgálatoknak az I. és a II. mellékletben megjelölt projektkategóriák szerinti bontásáról;

| c) | a II. melléklet hatálya alá tartozó projektek közül azoknak a számáról, amelyekre vonatkozóan a 4. cikk (2) bekezdésében említett határozathozatali eljárást lefolytatták; |
| --- | --- |

c)

a II. melléklet hatálya alá tartozó projektek közül azoknak a számáról, amelyekre vonatkozóan a 4. cikk (2) bekezdésében említett határozathozatali eljárást lefolytatták;

| d) | a környezeti hatásvizsgálatok folyamatának átlagos időtartamáról; |
| --- | --- |

d)

a környezeti hatásvizsgálatok folyamatának átlagos időtartamáról;

| e) | a környezeti hatásvizsgálatok átlagos közvetlen költségeinek megközelítő becsléséről, kitérve ezen irányelv alkalmazásának a kkv-kra gyakorolt hatására is.” |
| --- | --- |

e)

a környezeti hatásvizsgálatok átlagos közvetlen költségeinek megközelítő becsléséről, kitérve ezen irányelv alkalmazásának a kkv-kra gyakorolt hatására is.”

| 15. | A 2011/92/EU irányelv mellékletei ezen irányelv mellékletének megfelelően módosulnak. |
| --- | --- |

15.

A 2011/92/EU irányelv mellékletei ezen irányelv mellékletének megfelelően módosulnak.

2. cikk

(1)   A 3. cikk sérelme nélkül, a tagállamok hatályba léptetik azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2017. május 16-ig megfeleljenek.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegéről, amelyeket az ezen irányelvvel szabályozott területen elfogadnak.

3. cikk

(1)   Azon projektek tekintetében, amelyek esetében a 2011/92/EU irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében említett határozathozatal 2017. május 16. előtt történt, az ezen irányelvvel még nem módosított 2011/92/EU irányelv 4. cikkében foglalt előírásokat kell alkalmazni.

(2)   A 2011/92/EU irányelv ezen irányelv általi módosítását megelőző változatának 3. cikkében, valamint 5–11. cikkében foglalt előírásokat kell alkalmazni azon projektek tekintetében, amelyek esetében 2017. május 16. előtt:

| a) | a 2011/92/EU irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében említett véleménynyilvánítás kezdetét vette; vagy |
| --- | --- |

a)

a 2011/92/EU irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében említett véleménynyilvánítás kezdetét vette; vagy

| b) | a 2011/92/EU irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében említett információk közlése megtörtént. |
| --- | --- |

b)

a 2011/92/EU irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében említett információk közlése megtörtént.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2014. április 16-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  HL C 133., 2013.5.9., 33. o.

1

(2)  HL C 218., 2013.7.30., 42. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. március 12-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. április 14-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. december 13-i 2011/92/EU irányelve az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 26., 2012.1.28., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 1985. június 27-i 85/337/EGK irányelve az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 175., 1985.7.5., 40. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. április 17-i 347/2013/EU rendelete a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 115., 2013.4.25., 39. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1316/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).

8

(9)  A Tanács 1993. október 25-i 93/626/EGK határozata a biológiai sokféleségről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 309., 1993.12.13., 1. o.).

9

(10)  A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 2009/147/EK irányelve a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 12-i 2013/30/EU irányelve a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról és a 2004/35/EK irányelv módosításáról (HL L 178., 2013.6.28., 66. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 2012/18/EU irányelve a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről, valamint a 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 197., 2012.7.24., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 2009. június 25-i 2009/71/Euratom irányelve a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról (HL L 172., 2009.7.2., 18. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. június 27-i 2001/42/EK irányelve bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 197., 2001.7.21., 30. o.)

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i 2008/98/EK irányelve a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/75/EU irányelve (2010. november 24.) az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

18

(19)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

19

---

MELLÉKLET

| 1. | Az irányelv a következő melléklettel egészül ki:

  „IIA. MELLÉKLET:
  A 4. CIKK (4) BEKEZDÉSE SZERINTI INFORMÁCIÓK
  (A II. MELLÉKLETBEN FELSOROLT PROJEKTEK ESETÉBEN A PROJEKTGAZDA ÁLTAL BENYÚJTANDÓ INFORMÁCIÓK)






  1. | A projekt ismertetése, ezen belül különösen:






  a) | a teljes projekt fizikai jellemzőinek, és adott esetben a bontási munkálatok ismertetése; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az irányelv a következő melléklettel egészül ki:

„IIA. MELLÉKLET:

A 4. CIKK (4) BEKEZDÉSE SZERINTI INFORMÁCIÓK

(A II. MELLÉKLETBEN FELSOROLT PROJEKTEK ESETÉBEN A PROJEKTGAZDA ÁLTAL BENYÚJTANDÓ INFORMÁCIÓK)

1.

A projekt ismertetése, ezen belül különösen:

a)

a teljes projekt fizikai jellemzőinek, és adott esetben a bontási munkálatok ismertetése;

| b) | a projekt helyszínének bemutatása, különös tekintettel a projekt által valószínűsíthetően befolyásolt földrajzi területek környezeti érzékenységére. |
| --- | --- |

b)

a projekt helyszínének bemutatása, különös tekintettel a projekt által valószínűsíthetően befolyásolt földrajzi területek környezeti érzékenységére.

| 2. | Azon környezeti tényezők ismertetése, amelyekre a projekt valószínűsíthetően jelentős hatást fog gyakorolni. |
| --- | --- |

2.

Azon környezeti tényezők ismertetése, amelyekre a projekt valószínűsíthetően jelentős hatást fog gyakorolni.

| 3. | A következőkből eredő, a projekt által a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős hatásoknak az ismertetése, amennyiben az ilyen hatásokra vonatkozó információ rendelkezésre áll:






  a) | az előre láthatóan keletkező maradékok és kibocsátás, valamint adott esetben a hulladékképződés; |
| --- | --- | --- |

3.

A következőkből eredő, a projekt által a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős hatásoknak az ismertetése, amennyiben az ilyen hatásokra vonatkozó információ rendelkezésre áll:

a)

az előre láthatóan keletkező maradékok és kibocsátás, valamint adott esetben a hulladékképződés;

| b) | a természeti erőforrások, különösen a talaj, a földterület, a vizek és a biológiai sokféleség igénybevétele. |
| --- | --- |

b)

a természeti erőforrások, különösen a talaj, a földterület, a vizek és a biológiai sokféleség igénybevétele.

| 4. | Az információknak az 1–3. ponttal összhangban történő összeállításakor adott esetben figyelembe kell venni a III. mellékletben meghatározott kritériumokat.” |
| --- | --- |

4.

Az információknak az 1–3. ponttal összhangban történő összeállításakor adott esetben figyelembe kell venni a III. mellékletben meghatározott kritériumokat.”

| 2. | A III. és a IV. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „III. MELLÉKLET:
  A 4. CIKK (3) BEKEZDÉSE SZERINTI KIVÁLASZTÁSI KRITÉRIUMOK
  (AZ ANNAK ELDÖNTÉSÉHEZ SZÜKSÉGES KRITÉRIUMOK, HOGY A II. MELLÉKLETBEN FELSOROLT PROJEKTEK ESETÉBEN KELL-E KÖRNYEZETI HATÁSVIZSGÁLATOT VÉGEZNI)
  1.   A PROJEKTEK JELLEMZŐI
  A projektek jellemzőit különösen a következő szempontokra figyelemmel kell megvizsgálni:






  a) | a teljes projekt mérete és terve; |
| --- | --- | --- |

2.

A III. és a IV. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„III. MELLÉKLET:

A 4. CIKK (3) BEKEZDÉSE SZERINTI KIVÁLASZTÁSI KRITÉRIUMOK

(AZ ANNAK ELDÖNTÉSÉHEZ SZÜKSÉGES KRITÉRIUMOK, HOGY A II. MELLÉKLETBEN FELSOROLT PROJEKTEK ESETÉBEN KELL-E KÖRNYEZETI HATÁSVIZSGÁLATOT VÉGEZNI)

1.   A PROJEKTEK JELLEMZŐI

A projektek jellemzőit különösen a következő szempontokra figyelemmel kell megvizsgálni:

a)

a teljes projekt mérete és terve;

| b) | összeadódó hatások más meglévő és/vagy jóváhagyott projektekkel; |
| --- | --- |

b)

összeadódó hatások más meglévő és/vagy jóváhagyott projektekkel;

| c) | a természeti erőforrások, különösen a földterület, a talaj, a vizek és a biológiai sokféleség igénybevétele; |
| --- | --- |

c)

a természeti erőforrások, különösen a földterület, a talaj, a vizek és a biológiai sokféleség igénybevétele;

| d) | hulladékkeletkezés; |
| --- | --- |

d)

hulladékkeletkezés;

| e) | környezetszennyezés és zavaró hatások; |
| --- | --- |

e)

környezetszennyezés és zavaró hatások;

| f) | a nagyobb balesetek és/vagy katasztrófák a projekttel összefüggő kockázata, ideértve – a tudományos ismeretekkel összhangban – az éghajlatváltozásból eredő kockázatokat is; |
| --- | --- |

f)

a nagyobb balesetek és/vagy katasztrófák a projekttel összefüggő kockázata, ideértve – a tudományos ismeretekkel összhangban – az éghajlatváltozásból eredő kockázatokat is;

| g) | az emberi egészséggel kapcsolatos kockázatok (például a vizek vagy a levegő szennyezése folytán). |
| --- | --- |

g)

az emberi egészséggel kapcsolatos kockázatok (például a vizek vagy a levegő szennyezése folytán).

2.   A PROJEKTEK HELYSZÍNE

Azon földrajzi területek környezeti érzékenységét, amelyekre a projektek valószínűsíthetően hatással lesznek, a következő szempontok hangsúlyos figyelembevételével kell megvizsgálni:

| a) | aktuális és jóváhagyott területhasznosítás; |
| --- | --- |

a)

aktuális és jóváhagyott területhasznosítás;

| b) | a terület és a felszín alatti rétegek természeti erőforrásainak (beleértve a talajt, a földterületeket, a vizeket és a biológiai sokféleséget is) viszonylagos gazdagsága, rendelkezésre állása, minősége és regenerációs képessége; |
| --- | --- |

b)

a terület és a felszín alatti rétegek természeti erőforrásainak (beleértve a talajt, a földterületeket, a vizeket és a biológiai sokféleséget is) viszonylagos gazdagsága, rendelkezésre állása, minősége és regenerációs képessége;

| c) | a természetes környezet terhelhetősége, különös tekintettel:






  i. | a vizes élőhelyekre, a folyók és a tavak partvidékére, a folyótorkolatokra; |
| --- | --- | --- |

c)

a természetes környezet terhelhetősége, különös tekintettel:

i.

a vizes élőhelyekre, a folyók és a tavak partvidékére, a folyótorkolatokra;

| ii. | a tengerparti területekre és a tengeri környezetre; |
| --- | --- |

ii.

a tengerparti területekre és a tengeri környezetre;

| iii. | a hegyvidékekre és az erdős területekre; |
| --- | --- |

iii.

a hegyvidékekre és az erdős területekre;

| iv. | a természetvédelmi területekre és parkokra; |
| --- | --- |

iv.

a természetvédelmi területekre és parkokra;

| v. | a nemzeti jogszabályok alapján kiemelten kezelt vagy védelem alá helyezett területekre; a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv alapján kijelölt Natura 2000 területekre; |
| --- | --- |

v.

a nemzeti jogszabályok alapján kiemelten kezelt vagy védelem alá helyezett területekre; a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv alapján kijelölt Natura 2000 területekre;

| vi. | azokra a területekre, ahol korábban nem sikerült teljesíteni az uniós jogi aktusban meghatározott és a projekt szempontjából releváns környezetvédelmi minőségi előírásokat, illetve azokra a területekre, ahol ezen előírások teljesítése sikertelennek tekinthető; |
| --- | --- |

vi.

azokra a területekre, ahol korábban nem sikerült teljesíteni az uniós jogi aktusban meghatározott és a projekt szempontjából releváns környezetvédelmi minőségi előírásokat, illetve azokra a területekre, ahol ezen előírások teljesítése sikertelennek tekinthető;

| vii. | a sűrűn lakott területekre; |
| --- | --- |

vii.

a sűrűn lakott területekre;

| viii. | a tájra, a történelmi, kulturális vagy régészeti jelentőségű területekre. |
| --- | --- |

viii.

a tájra, a történelmi, kulturális vagy régészeti jelentőségű területekre.

3.   A LEHETSÉGES HATÁS TÍPUSA ÉS JELLEMZŐI

A projektek várható jelentős környezeti hatásait az e melléklet 1. és 2. pontjában felsorolt szempontok alapján kell megvizsgálni, figyelembe véve a projekt által a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott tényezőkre gyakorolt hatást, és figyelemmel:

| a) | a hatás nagyságára és térbeli kiterjedésére, mint például a földrajzi terület és a valószínűsíthetően érintett lakosságszám; |
| --- | --- |

a)

a hatás nagyságára és térbeli kiterjedésére, mint például a földrajzi terület és a valószínűsíthetően érintett lakosságszám;

| b) | a hatás természetére; |
| --- | --- |

b)

a hatás természetére;

| c) | a hatás országhatárokon átterjedő jellegére; |
| --- | --- |

c)

a hatás országhatárokon átterjedő jellegére;

| d) | a hatás mértékére és összetettségére; |
| --- | --- |

d)

a hatás mértékére és összetettségére;

| e) | a hatás valószínűségére; |
| --- | --- |

e)

a hatás valószínűségére;

| f) | a hatás várható kezdetére, időtartamára, gyakoriságára és visszafordíthatóságára; |
| --- | --- |

f)

a hatás várható kezdetére, időtartamára, gyakoriságára és visszafordíthatóságára;

| g) | a hatásoknak más meglévő és/vagy jóváhagyott projektek hatásaival való összeadódására; |
| --- | --- |

g)

a hatásoknak más meglévő és/vagy jóváhagyott projektek hatásaival való összeadódására;

| h) | a hatások eredményes mérséklésének lehetőségeire. |
| --- | --- |

h)

a hatások eredményes mérséklésének lehetőségeire.

IV. MELLÉKLET

AZ 5. CIKK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI INFORMÁCIÓK

(A KÖRNYEZETI HATÁSVIZSGÁLATI JELENTÉSBEN ISMERTETENDŐ INFORMÁCIÓK)

| 1. | A projekt ismertetése, beleértve különösen:






  a) | a projekt helyszínének leírását; |
| --- | --- | --- |

1.

A projekt ismertetése, beleértve különösen:

a)

a projekt helyszínének leírását;

| b) | a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a szükséges bontási munkálatokat is – fizikai jellemzőinek, valamint területigényének bemutatását az építés és az üzemelés tartamára vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

a teljes projekt – beleértve, ha releváns, a szükséges bontási munkálatokat is – fizikai jellemzőinek, valamint területigényének bemutatását az építés és az üzemelés tartamára vonatkozóan;

| c) | a projekt üzemelési fázisa (és elsősorban a termelési folyamat) lényeges jellemzőinek bemutatását, például az energiaigény és a felhasznált energia, a felhasznált anyagok és természeti erőforrások (beleértve a vizeket, a földterületeket, a talajt és a biológiai sokféleséget is) jellegére és mennyiségére vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

a projekt üzemelési fázisa (és elsősorban a termelési folyamat) lényeges jellemzőinek bemutatását, például az energiaigény és a felhasznált energia, a felhasznált anyagok és természeti erőforrások (beleértve a vizeket, a földterületeket, a talajt és a biológiai sokféleséget is) jellegére és mennyiségére vonatkozóan;

| d) | az építési és üzemelési fázis során keletkező maradékok, kibocsátások és hulladékok (például a vizekbe, a levegőbe, a talajra és a talajba jutó szennyezések, zaj, rezgések, fény, hő, sugárzás) típusára és mennyiségére vonatkozó becslést. |
| --- | --- |

d)

az építési és üzemelési fázis során keletkező maradékok, kibocsátások és hulladékok (például a vizekbe, a levegőbe, a talajra és a talajba jutó szennyezések, zaj, rezgések, fény, hő, sugárzás) típusára és mennyiségére vonatkozó becslést.

| 2. | A projektgazda által megvizsgált, a javasolt projektre és annak egyedi jellemzőire vonatkozó ésszerű alternatívák ismertetése (például a tervezés, a technológia, a helyszín, a méret és a kiterjedés vonatkozásában), a választás főbb okainak és a környezeti hatások összevetésének megjelölésével. |
| --- | --- |

2.

A projektgazda által megvizsgált, a javasolt projektre és annak egyedi jellemzőire vonatkozó ésszerű alternatívák ismertetése (például a tervezés, a technológia, a helyszín, a méret és a kiterjedés vonatkozásában), a választás főbb okainak és a környezeti hatások összevetésének megjelölésével.

| 3. | Leírás a környezet aktuális állapotának releváns aspektusairól és azok valószínűsíthető időbeli alakulásáról a projekt végrehajtása nélkül (alapforgatókönyv), amennyiben a környezeti információk és a tudományos ismeretek alapján ésszerű ráfordítás mellett kikövetkeztethető a környezetnek az alapforgatókönyvhöz képesti természetes alakulása. |
| --- | --- |

3.

Leírás a környezet aktuális állapotának releváns aspektusairól és azok valószínűsíthető időbeli alakulásáról a projekt végrehajtása nélkül (alapforgatókönyv), amennyiben a környezeti információk és a tudományos ismeretek alapján ésszerű ráfordítás mellett kikövetkeztethető a környezetnek az alapforgatókönyvhöz képesti természetes alakulása.

| 4. | A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott azon tényezők ismertetése, amelyekre a projekt valószínűsíthetően jelentős hatást fog gyakorolni, ideértve: a népességet, az emberi egészséget, a biológiai sokféleséget (például az állat- és a növényvilágot), a földterületeket (például a területelvonást), a talajt (például a szervesanyag-tartalmat, az eróziót, a tömörödést, a talajlezárást), a vizeket (például a hidromorfológiai változásokat, a minőséget és mennyiséget), a levegőt, az éghajlatot (például az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjából releváns hatásokat), az anyagi javakat, a kulturális örökséget, beleértve az építészeti és a régészeti vonatkozásokat is, valamint a tájat. |
| --- | --- |

4.

A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott azon tényezők ismertetése, amelyekre a projekt valószínűsíthetően jelentős hatást fog gyakorolni, ideértve: a népességet, az emberi egészséget, a biológiai sokféleséget (például az állat- és a növényvilágot), a földterületeket (például a területelvonást), a talajt (például a szervesanyag-tartalmat, az eróziót, a tömörödést, a talajlezárást), a vizeket (például a hidromorfológiai változásokat, a minőséget és mennyiséget), a levegőt, az éghajlatot (például az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjából releváns hatásokat), az anyagi javakat, a kulturális örökséget, beleértve az építészeti és a régészeti vonatkozásokat is, valamint a tájat.

| 5. | A projekt mindazon, a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős mértékű hatásainak ismertetése, amelyek egyebek mellett a következőkből erednek:






  a) | a projekt kivitelezése és léte, ideértve adott esetben a bontási munkálatokat is; |
| --- | --- | --- |

5.

A projekt mindazon, a környezetre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős mértékű hatásainak ismertetése, amelyek egyebek mellett a következőkből erednek:

a)

a projekt kivitelezése és léte, ideértve adott esetben a bontási munkálatokat is;

| b) | a természeti erőforrások, ezen belül különösen a földterületek, a talaj, a vizek és a biológiai sokféleség felhasználása, ezen erőforrások fenntartható rendelkezésre állásának maximális figyelembevételével; |
| --- | --- |

b)

a természeti erőforrások, ezen belül különösen a földterületek, a talaj, a vizek és a biológiai sokféleség felhasználása, ezen erőforrások fenntartható rendelkezésre állásának maximális figyelembevételével;

| c) | a szennyező anyag-kibocsátás, a keltett zaj, rezgések, fény, hő és sugárzás, a zavaró hatások okozása, a hulladékok ártalmatlanítása és hasznosítása; |
| --- | --- |

c)

a szennyező anyag-kibocsátás, a keltett zaj, rezgések, fény, hő és sugárzás, a zavaró hatások okozása, a hulladékok ártalmatlanítása és hasznosítása;

| d) | az emberi egészséggel, a kulturális örökséggel, a környezettel kapcsolatos (például balesetek vagy katasztrófahelyzetek miatti) kockázatok; |
| --- | --- |

d)

az emberi egészséggel, a kulturális örökséggel, a környezettel kapcsolatos (például balesetek vagy katasztrófahelyzetek miatti) kockázatok;

| e) | más meglévő és/vagy jóváhagyott projektek hatásainak összeadódása, figyelemmel az esetleg már fennálló környezeti problémákra, köztük különösen azokra, amelyek környezeti szempontból fontos területeket, és természeti erőforrások igénybevételét érintik; |
| --- | --- |

e)

más meglévő és/vagy jóváhagyott projektek hatásainak összeadódása, figyelemmel az esetleg már fennálló környezeti problémákra, köztük különösen azokra, amelyek környezeti szempontból fontos területeket, és természeti erőforrások igénybevételét érintik;

| f) | a projektnek az éghajlatra gyakorolt hatása (például az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jellege és mérete), valamint az éghajlatváltozásnak való kitettség; |
| --- | --- |

f)

a projektnek az éghajlatra gyakorolt hatása (például az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jellege és mérete), valamint az éghajlatváltozásnak való kitettség;

| g) | az igénybe vett technológiák és anyagok. |
| --- | --- |

g)

az igénybe vett technológiák és anyagok.

A 3. cikk (1) bekezdésében említett tényezőkre gyakorolt, valószínűsíthetően jelentős mértékű hatások ismertetésének ki kell terjednie a projekt valamennyi közvetlen és közvetett, másodlagos, összeadódó, országhatárokon átterjedő, rövid, közép- és hosszú távú, tartós és átmeneti, kedvező és kedvezőtlen hatására. Az ismertetésnek figyelembe kell vennie az Unió és a tagállamok szintjén megállapított, a projekt szempontjából releváns környezetvédelmi célkitűzéseket.

| 6. | A jelentős környezeti hatások megállapítása és felmérése céljából alkalmazott előrejelzési módszerek vagy bizonyítékok ismertetése – ideértve azon nehézségek (például műszaki vagy hozzáértésbeli hiányosságok) részletes leírását, amelyekkel a projektgazda az előírt információk összegyűjtése során szembesült –, valamint a legfontosabb bizonytalansági tényezők ismertetése. |
| --- | --- |

6.

A jelentős környezeti hatások megállapítása és felmérése céljából alkalmazott előrejelzési módszerek vagy bizonyítékok ismertetése – ideértve azon nehézségek (például műszaki vagy hozzáértésbeli hiányosságok) részletes leírását, amelyekkel a projektgazda az előírt információk összegyűjtése során szembesült –, valamint a legfontosabb bizonytalansági tényezők ismertetése.

| 7. | A feltárt, a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése, csökkentése és, ha lehet, ellentételezése érdekében tervezett intézkedések ismertetése, valamint adott esetben az esetleg javasolt monitoring-tevékenység bemutatása (például a projekt végrehajtását követően a környezetre gyakorolt káros hatásokra vonatkozóan elvégzendő elemzések előkészítése). Az ismertetésnek ki kell térnie arra, hogy a tervezett intézkedések milyen mértékben kerülik el, előzik meg, csökkentik vagy ellentételezik a környezetre gyakorolt jelentős káros hatásokat, és mind az építés, mind az üzemeltetés tartamára ki kell terjednie. |
| --- | --- |

7.

A feltárt, a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások elkerülése, megelőzése, csökkentése és, ha lehet, ellentételezése érdekében tervezett intézkedések ismertetése, valamint adott esetben az esetleg javasolt monitoring-tevékenység bemutatása (például a projekt végrehajtását követően a környezetre gyakorolt káros hatásokra vonatkozóan elvégzendő elemzések előkészítése). Az ismertetésnek ki kell térnie arra, hogy a tervezett intézkedések milyen mértékben kerülik el, előzik meg, csökkentik vagy ellentételezik a környezetre gyakorolt jelentős káros hatásokat, és mind az építés, mind az üzemeltetés tartamára ki kell terjednie.

| 8. | A nagyobb baleseteknek és/vagy katasztrófáknak a projekttel összefüggő kockázatából eredő, a környezetre gyakorolt várhatóan jelentős káros hatások leírása. A rendelkezésre álló, valamint az uniós jogszabályok, például a 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) és a 2009/71/Euratom tanácsi irányelv (2) értelmében végzett kockázatértékelésekből származó releváns információkat, illetve a nemzeti jogszabályok értelmében végzett idevágó felmérések eredményeit fel lehet használni, feltéve, hogy az ezen irányelv rendelkezései teljesülnek. Adott esetben a leírásnak ki kell térnie a környezetre gyakorolt várhatóan jelentős káros hatások megelőzésére vagy ellentételezésére irányuló intézkedésekre, illetve az ilyen veszélyhelyzetekre való felkészülés és reagálás érdekében tervezett intézkedések részleteire. |
| --- | --- |

8.

A nagyobb baleseteknek és/vagy katasztrófáknak a projekttel összefüggő kockázatából eredő, a környezetre gyakorolt várhatóan jelentős káros hatások leírása. A rendelkezésre álló, valamint az uniós jogszabályok, például a 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) és a 2009/71/Euratom tanácsi irányelv (2) értelmében végzett kockázatértékelésekből származó releváns információkat, illetve a nemzeti jogszabályok értelmében végzett idevágó felmérések eredményeit fel lehet használni, feltéve, hogy az ezen irányelv rendelkezései teljesülnek. Adott esetben a leírásnak ki kell térnie a környezetre gyakorolt várhatóan jelentős káros hatások megelőzésére vagy ellentételezésére irányuló intézkedésekre, illetve az ilyen veszélyhelyzetekre való felkészülés és reagálás érdekében tervezett intézkedések részleteire.

| 9. | Az 1–8. pont alapján megadott információk nem technikai jellegű összefoglalása. |
| --- | --- |

9.

Az 1–8. pont alapján megadott információk nem technikai jellegű összefoglalása.

| 10. | A jelentésben szereplő ismertetések és leírások elkészítése során felhasznált forrásokat részletező hivatkozásjegyzék. |
| --- | --- |

10.

A jelentésben szereplő ismertetések és leírások elkészítése során felhasznált forrásokat részletező hivatkozásjegyzék.

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 2012/18/EU irányelve a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről, valamint a 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról és későbbi hatályon kívül helyezéséről (HL L 197., 2012.7.24., 1. o.)."

1

(2)  A Tanács 2009. június 25-i 2009/71/Euratom irányelve a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról (HL L 172., 2009.7.2., 18. o.).”."

2

---

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 25.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 124/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 124/19

---

A BIZOTTSÁG 418/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. április 24.)

a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének az ivermektin tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére, összefüggésben 17. cikkével,

tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség állatgyógyászati készítmények bizottsága által megfogalmazott véleményre,

mivel:

| (1) | Az élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben használt biocid termékekben a 470/2009/EK rendeletnek megfelelően kell megállapítani az Európai Unióban használni kívánt farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeit (a továbbiakban: MRL). |
| --- | --- |

(1)

Az élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben használt biocid termékekben a 470/2009/EK rendeletnek megfelelően kell megállapítani az Európai Unióban használni kívánt farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeit (a továbbiakban: MRL).

| (2) | A hatóanyagokat és az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó MRL szerinti osztályozásukat a 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

A hatóanyagokat és az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó MRL szerinti osztályozásukat a 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) melléklete tartalmazza.

| (3) | Az ivermektin az élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj – kivéve az emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok – zsír-, máj- és veseszövetei vonatkozásában engedélyezett anyagként már szerepel a 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában. |
| --- | --- |

(3)

Az ivermektin az élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj – kivéve az emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok – zsír-, máj- és veseszövetei vonatkozásában engedélyezett anyagként már szerepel a 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában.

| (4) | 2010. december 15-én a Bizottság felkérte az Európai Gyógyszerügynökséget, hogy dolgozzon ki új véleményt az ivermektinről, lehetővé téve az izomszövetekre vonatkozó MRL-érték meghatározását is. |
| --- | --- |

(4)

2010. december 15-én a Bizottság felkérte az Európai Gyógyszerügynökséget, hogy dolgozzon ki új véleményt az ivermektinről, lehetővé téve az izomszövetekre vonatkozó MRL-érték meghatározását is.

| (5) | 2011. június 9-én az állatgyógyászati készítmények bizottsága elfogadta véleményét, melyben az ivermektinnek az élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj szöveteiben – az izomszövetet is ideértve – való előfordulására vonatkozó MRL-értékek meghatározását javasolja. |
| --- | --- |

(5)

2011. június 9-én az állatgyógyászati készítmények bizottsága elfogadta véleményét, melyben az ivermektinnek az élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj szöveteiben – az izomszövetet is ideértve – való előfordulására vonatkozó MRL-értékek meghatározását javasolja.

| (6) | 2011. október 25-én a Bizottság felkérte az állatgyógyászati készítmények bizottságát, hogy vizsgálja felül 2011. június 9-i véleményét, és a 37/2010/EU rendelet melléklete 1. táblázatának „Egyéb rendelkezések” pontjában módosítsa az injekció helyén mért maradékanyag-szintekre vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(6)

2011. október 25-én a Bizottság felkérte az állatgyógyászati készítmények bizottságát, hogy vizsgálja felül 2011. június 9-i véleményét, és a 37/2010/EU rendelet melléklete 1. táblázatának „Egyéb rendelkezések” pontjában módosítsa az injekció helyén mért maradékanyag-szintekre vonatkozó rendelkezéseket.

| (7) | 2013. szeptember 12-én az állatgyógyászati készítmények bizottsága elfogadta felülvizsgált véleményét, melyben az ivermektinnek az élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj – az emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok kivételével – izom-, zsír-, máj- és veseszöveteiben történő előfordulására vonatkozó MRL-ek megállapítását javasolta. Az állatgyógyászati készítmények bizottsága felülvizsgált véleményében azt ajánlotta, hogy amennyiben a teljes hasított test rendelkezésre áll, az izomszövettel szemben a zsír-, máj- vagy veseszövetet kell előnyben részesíteni az ivermektin maradékanyagainak nyomon követése céljából, mivel az utóbbi szövettípusokban lassabban bomlanak le a maradékanyagok, mint az izomszövetekben. |
| --- | --- |

(7)

2013. szeptember 12-én az állatgyógyászati készítmények bizottsága elfogadta felülvizsgált véleményét, melyben az ivermektinnek az élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj – az emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok kivételével – izom-, zsír-, máj- és veseszöveteiben történő előfordulására vonatkozó MRL-ek megállapítását javasolta. Az állatgyógyászati készítmények bizottsága felülvizsgált véleményében azt ajánlotta, hogy amennyiben a teljes hasított test rendelkezésre áll, az izomszövettel szemben a zsír-, máj- vagy veseszövetet kell előnyben részesíteni az ivermektin maradékanyagainak nyomon követése céljából, mivel az utóbbi szövettípusokban lassabban bomlanak le a maradékanyagok, mint az izomszövetekben.

| (8) | Ezért a 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában az ivermektin farmakológiai hatóanyagra vonatkozó bejegyzést módosítani kell, az élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj – kivéve az emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok – izom-, zsír-, máj- és veseszöveteire vonatkozó MRL-értékeket állapítva meg. |
| --- | --- |

(8)

Ezért a 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában az ivermektin farmakológiai hatóanyagra vonatkozó bejegyzést módosítani kell, az élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj – kivéve az emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok – izom-, zsír-, máj- és veseszöveteire vonatkozó MRL-értékeket állapítva meg.

| (9) | Az érdekelt felek számára ésszerű időkeretet kell biztosítani az újonnan megállapított MRL-hez való alkalmazkodáshoz szükséges intézkedések meghozatalára. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt felek számára ésszerű időkeretet kell biztosítani az újonnan megállapított MRL-hez való alkalmazkodáshoz szükséges intézkedések meghozatalára.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 37/2010/EU rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. június 24-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 152., 2009.6.16., 11. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. december 22-i 37/2010/EU rendelete a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról (HL L 15., 2010.1.20., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában az ivermektin anyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| Farmakológiai hatóanyag | Jelző maradékanyag | Állatfajok | Maximális maradékanyag-határérték | Célszövetek | Egyéb rendelkezések (a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően) | Terápiás osztályozás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Ivermektin | 22,23-dihidro-avermektin B1a | Élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj | 30 μg/kg
  100 μg/kg
  100 μg/kg
  30 μg/kg | Izom
  Zsír
  Máj
  Vese | Sertésfélék esetében a zsírra vonatkozó maximális maradékanyag-határérték »természetes arányban jelenlevő bőrre és zsírra« értendő.
  Nem használható emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok esetében. | Paraziták elleni hatóanyagok/Endo- és ektoparaziták elleni hatóanyagok” |

Farmakológiai hatóanyag

Jelző maradékanyag

Állatfajok

Maximális maradékanyag-határérték

Célszövetek

Egyéb rendelkezések (a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően)

Terápiás osztályozás

„Ivermektin

22,23-dihidro-avermektin B1a

Élelmiszer-előállítás céljából tartott valamennyi emlősfaj

30 μg/kg

100 μg/kg

100 μg/kg

30 μg/kg

Izom

Zsír

Máj

Vese

Sertésfélék esetében a zsírra vonatkozó maximális maradékanyag-határérték »természetes arányban jelenlevő bőrre és zsírra« értendő.

Nem használható emberi fogyasztásra szánt tejet termelő állatok esetében.

Paraziták elleni hatóanyagok/Endo- és ektoparaziták elleni hatóanyagok”

---

| 25.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 124/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 124/22

---

A BIZOTTSÁG 419/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. április 24.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 55,5 |
| MK | 105,0 |
| TR | 90,2 |
| ZZ | 83,6 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| MA | 39,8 |
| MK | 59,4 |
| TR | 124,2 |
| ZZ | 72,1 |
| 0709 93 10 | MA | 29,9 |
| TR | 94,6 |
| ZZ | 62,3 |
| 0805 10 20 | EG | 43,4 |
| IL | 68,2 |
| MA | 53,7 |
| TN | 59,3 |
| TR | 48,0 |
| ZZ | 54,5 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 80,6 |
| ZZ | 58,1 |
| 0808 10 80 | AR | 106,8 |
| BR | 88,9 |
| CL | 102,9 |
| CN | 96,9 |
| MK | 21,6 |
| NZ | 139,9 |
| US | 196,2 |
| ZA | 130,1 |
| ZZ | 110,4 |
| 0808 30 90 | AR | 94,7 |
| CL | 146,6 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

55,5

MK

105,0

TR

90,2

ZZ

83,6

0707 00 05

AL

65,0

MA

39,8

MK

59,4

TR

124,2

ZZ

72,1

0709 93 10

MA

29,9

TR

94,6

ZZ

62,3

0805 10 20

EG

43,4

IL

68,2

MA

53,7

TN

59,3

TR

48,0

ZZ

54,5

0805 50 10

MA

35,6

TR

80,6

ZZ

58,1

0808 10 80

AR

106,8

BR

88,9

CL

102,9

CN

96,9

MK

21,6

NZ

139,9

US

196,2

ZA

130,1

ZZ

110,4

0808 30 90

AR

94,7

CL

146,6

ZA

108,1

ZZ

116,5

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 25.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 124/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 124/24

---

A BIZOTTSÁG 420/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. április 24.)

a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékekre vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtása felfüggesztésének visszavonásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a cukorágazatra vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2009. szeptember 25-i 891/2009/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 09.4317 tételszámra vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtását a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékek tekintetében 2013. szeptember 8. és 14. között kérelmezett behozatali engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról és az ilyen engedélyek iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről szóló, 2013. szeptember 26-i 931/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a 891/2009/EK rendelettel összhangban 2013. szeptember 27-i hatállyal felfüggesztette. |
| --- | --- |

(1)

A 09.4317 tételszámra vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtását a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékek tekintetében 2013. szeptember 8. és 14. között kérelmezett behozatali engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról és az ilyen engedélyek iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről szóló, 2013. szeptember 26-i 931/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a 891/2009/EK rendelettel összhangban 2013. szeptember 27-i hatállyal felfüggesztette.

| (2) | A fel nem használt és/vagy csupán részben felhasznált engedélyekre vonatkozó értesítések alapján az említett tételszám vonatkozásában ismét rendelkezésre állnak bizonyos mennyiségek. Ezért helyénvaló visszavonni a kérelmek benyújtásának felfüggesztését, |
| --- | --- |

(2)

A fel nem használt és/vagy csupán részben felhasznált engedélyekre vonatkozó értesítések alapján az említett tételszám vonatkozásában ismét rendelkezésre állnak bizonyos mennyiségek. Ezért helyénvaló visszavonni a kérelmek benyújtásának felfüggesztését,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 09.4317 tételszámra vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtásának a 2013. szeptember 27-i 931/2013/EU rendeletben előírt, 2013. szeptember 27-től hatályos felfüggesztése visszavonásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 254., 2009.9.26., 82. o.

2

(3)  A bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékek tekintetében 2013. szeptember 8. és 14. között kérelmezett behozatali engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról és az ilyen engedélyek iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről szóló, 2013. szeptember 26-i 931/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 255., 2013.9.27., 11. o.)

3

---

HATÁROZATOK

| 25.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 124/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 124/25

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. április 14.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvének 5. cikkében foglalt, az audiovizuális koprodukciók kedvezményezetti jogosultsági időszakának meghosszabbításáról

(2014/226/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló 2010. szeptember 16-i 2011/265/EU tanácsi határozat (1) 4. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodást (2) (a továbbiakban: megállapodás) 2010. október 6-án aláírták. A megállapodás mellékletét képező, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) 1. cikke meghatározza azokat a kereteket, amelyek között a Felek együttműködnek a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz, többek között az audiovizuális ágazathoz kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodást (2) (a továbbiakban: megállapodás) 2010. október 6-án aláírták. A megállapodás mellékletét képező, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) 1. cikke meghatározza azokat a kereteket, amelyek között a Felek együttműködnek a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz, többek között az audiovizuális ágazathoz kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében.

| (2) | Annak 15.10. cikke (5) bekezdésének megfelelően a megállapodás egy részét – feltételezve a megállapodás későbbi időpontban történő megkötését – a 2011/265/EU határozat alapján 2011. július 1. óta ideiglenesen már alkalmazzák. |
| --- | --- |

(2)

Annak 15.10. cikke (5) bekezdésének megfelelően a megállapodás egy részét – feltételezve a megállapodás későbbi időpontban történő megkötését – a 2011/265/EU határozat alapján 2011. július 1. óta ideiglenesen már alkalmazzák.

| (3) | A 2011/265/EU határozat 3. cikkének megfelelően a jegyzőkönyvnek az audiovizuális koprodukciókról szóló 5. cikkét annak (2) bekezdésének kivételével ideiglenesen már alkalmazzák. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/265/EU határozat 3. cikkének megfelelően a jegyzőkönyvnek az audiovizuális koprodukciókról szóló 5. cikkét annak (2) bekezdésének kivételével ideiglenesen már alkalmazzák.

| (4) | A 2011/265/EU határozat 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak írásban értesítenie kell Koreát az Unió azon szándékáról, hogy nem hosszabbítja meg az említett jegyzőkönyv 5. cikke értelmében az audiovizuális koprodukciókra vonatkozó kedvezményezetti jogosultsági időszakot, a jegyzőkönyv 5. cikkének (8) bekezdésében foglalt eljárással összhangban, kivéve, ha a Bizottság javaslatára a Tanács a jogosultsági időszak vége előtt négy hónappal megállapodik a jogosultsági időszak meghosszabbításáról. Továbbá, ha 2011/265/EU határozat 4. cikkének (1) bekezdése szerint a Tanács hozzájárul a jogosultsági időszak meghosszabbításához, akkor az értesítésre vonatkozó kötelezettséget a meghosszabbított jogosultsági időszak végén újra alkalmazni kell. A jogosultsági időszak meghosszabbításáról a Tanács egyhangúlag határoz. |
| --- | --- |

(4)

A 2011/265/EU határozat 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak írásban értesítenie kell Koreát az Unió azon szándékáról, hogy nem hosszabbítja meg az említett jegyzőkönyv 5. cikke értelmében az audiovizuális koprodukciókra vonatkozó kedvezményezetti jogosultsági időszakot, a jegyzőkönyv 5. cikkének (8) bekezdésében foglalt eljárással összhangban, kivéve, ha a Bizottság javaslatára a Tanács a jogosultsági időszak vége előtt négy hónappal megállapodik a jogosultsági időszak meghosszabbításáról. Továbbá, ha 2011/265/EU határozat 4. cikkének (1) bekezdése szerint a Tanács hozzájárul a jogosultsági időszak meghosszabbításához, akkor az értesítésre vonatkozó kötelezettséget a meghosszabbított jogosultsági időszak végén újra alkalmazni kell. A jogosultsági időszak meghosszabbításáról a Tanács egyhangúlag határoz.

| (5) | A jegyzőkönyv 3. cikkének (5) bekezdése alapján létrehozott uniós belföldi tanácsadó csoport 2013. szeptember 25-én kedvező állásfoglalást adott a jogosultsági időszak meghosszabbításáról, a jegyzőkönyv 5. cikke (8) bekezdésének a) pontjában előírtak szerint. |
| --- | --- |

(5)

A jegyzőkönyv 3. cikkének (5) bekezdése alapján létrehozott uniós belföldi tanácsadó csoport 2013. szeptember 25-én kedvező állásfoglalást adott a jogosultsági időszak meghosszabbításáról, a jegyzőkönyv 5. cikke (8) bekezdésének a) pontjában előírtak szerint.

| (6) | A Tanács egyetért az audiovizuális koprodukciókra vonatkozó kedvezményezetti jogosultsági időszak meghosszabbításával, amelynek megfelelően a jegyzőkönyv5. cikkének (4), (5), (6) és (7) bekezdésében előírt, helyi és regionális kulturális tartalom elősegítésére a Felek által alkalmazott rendszerek kedvezményezettjei lehetnek. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács egyetért az audiovizuális koprodukciókra vonatkozó kedvezményezetti jogosultsági időszak meghosszabbításával, amelynek megfelelően a jegyzőkönyv5. cikkének (4), (5), (6) és (7) bekezdésében előírt, helyi és regionális kulturális tartalom elősegítésére a Felek által alkalmazott rendszerek kedvezményezettjei lehetnek.

| (7) | E határozat nem sértheti az Unió, illetve a tagállamok hatásköreit, |
| --- | --- |

(7)

E határozat nem sértheti az Unió, illetve a tagállamok hatásköreit,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az audiovizuális koprodukciókra vonatkozó kedvezményezetti jogosultsági időszakot, amely időszak alatt azok a jegyzőkönyv 5. cikkének (4), (5), (6) és (7) bekezdésében előírt, helyi és regionális kulturális tartalom elősegítésére a Felek által alkalmazott rendszerek kedvezményezettjei lehetnek a Tanács a 2014. július 1. és 2017. június 30. közötti hároméves időtartamra meghosszabbítja.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2014. április 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. TSAFTARIS

---

(1)  HL L 127., 2011.5.14., 1. o.

1

(2)  HL L 127., 2011.5.14., 6. o.

2

---

| 25.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 124/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 124/27

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. április 24.)

egyes biocid hatóanyagok jóváhagyásának az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő elutasításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/227/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) I., I.A. vagy I.B. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából értékelni kell. |
| --- | --- |

(1)

Az 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) I., I.A. vagy I.B. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából értékelni kell.

| (2) | Számos, az említett jegyzékbe felvett hatóanyag/terméktípus-kombináció esetében vagy minden résztvevő visszalépett a felülvizsgálati programban való részvételtől, vagy pedig az értékelésre kijelölt referens tagállam részére nem érkezett teljes dosszié az 1451/2007/EK rendelet 9. cikkében és 12. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(2)

Számos, az említett jegyzékbe felvett hatóanyag/terméktípus-kombináció esetében vagy minden résztvevő visszalépett a felülvizsgálati programban való részvételtől, vagy pedig az értékelésre kijelölt referens tagállam részére nem érkezett teljes dosszié az 1451/2007/EK rendelet 9. cikkében és 12. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül.

| (3) | Következésképpen a Bizottság – az 1451/2007/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (1) bekezdése és 13. cikkének (5) bekezdése alapján – ennek megfelelően értesítette a tagállamokat. Ezt az információt a Bizottság elektronikus úton is nyilvánosságra hozta. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen a Bizottság – az 1451/2007/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (1) bekezdése és 13. cikkének (5) bekezdése alapján – ennek megfelelően értesítette a tagállamokat. Ezt az információt a Bizottság elektronikus úton is nyilvánosságra hozta.

| (4) | Az említett nyilvánosságra hozatalt követő három hónapon belül számos társaság jelezte, hogy egyes érintett hatóanyagok és terméktípusok esetében kész lenne átvenni a résztvevő szerepét. Ezt követően azonban ezek a társaságok nem nyújtottak be teljes dossziét, és nem is léptek vissza. |
| --- | --- |

(4)

Az említett nyilvánosságra hozatalt követő három hónapon belül számos társaság jelezte, hogy egyes érintett hatóanyagok és terméktípusok esetében kész lenne átvenni a résztvevő szerepét. Ezt követően azonban ezek a társaságok nem nyújtottak be teljes dossziét, és nem is léptek vissza.

| (5) | Az 1451/2007/EK rendelet 12. cikkének (4) és (5) bekezdése értelmében az érintett hatóanyagokat és terméktípusokat ezért az 528/2012/EU rendelet 9. cikkének megfelelően nem helyénvaló engedélyezni. |
| --- | --- |

(5)

Az 1451/2007/EK rendelet 12. cikkének (4) és (5) bekezdése értelmében az érintett hatóanyagokat és terméktípusokat ezért az 528/2012/EU rendelet 9. cikkének megfelelően nem helyénvaló engedélyezni.

| (6) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében feltüntetett hatóanyagok nem engedélyezhetők az ott feltüntetett terméktípusoknál.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2007. december 4-i 1451/2007/EK rendelete a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról (HL L 325., 2007.12.11., 3. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/8/EK irányelve a biocid termékek forgalomba hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.).

3

.

---

MELLÉKLET

Nem engedélyezhető hatóanyagok és terméktípusok

| Név | EK-szám | CAS-szám | Terméktípus | Referens tagállam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bisz[1-ciklohexil-1,2-di(hidroxi-kappaO)diazéniumato(2-)]-réz | — | 312600-89-8 | 7 | AT |
| Bisz[1-ciklohexil-1,2-di(hidroxi-kappaO)diazéniumato(2-)]-réz | — | 312600-89-8 | 9 | AT |
| Bisz[1-ciklohexil-1,2-di(hidroxi-kappaO)diazéniumato(2-)]-réz | — | 312600-89-8 | 10 | AT |
| Nonánsav | 203-931-2 | 112-05-0 | 10 | AT |
| Glutarál | 203-856-5 | 111-30-8 | 1 | FI |
| Glutarál | 203-856-5 | 111-30-8 | 13 | FI |
| Diezüst-oxid | 243-957-1 | 20667-12-3 | 11 | SE |
| 4,4-dimetil-oxazolidin | 257-048-2 | 51200-87-4 | 6 | UK |
| 4,4-dimetil-oxazolidin | 257-048-2 | 51200-87-4 | 12 | UK |
| 4,4-dimetil-oxazolidin | 257-048-2 | 51200-87-4 | 13 | UK |
| 2-butanon-peroxid | 215-661-2 | 1338-23-4 | 3 | HU |
| 2-butanon-peroxid | 215-661-2 | 1338-23-4 | 6 | HU |
| Akrolein és formaldehid polimere | Polimer | 26781-23-7 | 3 | HU |
| Ezüst-klorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 3 | SE |
| Ezüst-klorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 4 | SE |
| Ezüst-klorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 5 | SE |
| Ezüst-klorid | 232-033-3 | 7783-90-6 | 13 | SE |
| Fenyőkivonat | 304-455-9 | 94266-48-5 | 10 | LV |
| Triklozán | 222-182-2 | 3380-34-5 | 2 | DK |
| Triklozán | 222-182-2 | 3380-34-5 | 7 | DK |
| Triklozán | 222-182-2 | 3380-34-5 | 9 | DK |
| 2-fenoxietanol | 204-589-7 | 122-99-6 | 3 | UK |

Név

EK-szám

CAS-szám

Terméktípus

Referens tagállam

Bisz[1-ciklohexil-1,2-di(hidroxi-kappaO)diazéniumato(2-)]-réz

—

312600-89-8

7

AT

Bisz[1-ciklohexil-1,2-di(hidroxi-kappaO)diazéniumato(2-)]-réz

—

312600-89-8

9

AT

Bisz[1-ciklohexil-1,2-di(hidroxi-kappaO)diazéniumato(2-)]-réz

—

312600-89-8

10

AT

Nonánsav

203-931-2

112-05-0

10

AT

Glutarál

203-856-5

111-30-8

1

FI

Glutarál

203-856-5

111-30-8

13

FI

Diezüst-oxid

243-957-1

20667-12-3

11

SE

4,4-dimetil-oxazolidin

257-048-2

51200-87-4

6

UK

4,4-dimetil-oxazolidin

257-048-2

51200-87-4

12

UK

4,4-dimetil-oxazolidin

257-048-2

51200-87-4

13

UK

2-butanon-peroxid

215-661-2

1338-23-4

3

HU

2-butanon-peroxid

215-661-2

1338-23-4

6

HU

Akrolein és formaldehid polimere

Polimer

26781-23-7

3

HU

Ezüst-klorid

232-033-3

7783-90-6

3

SE

Ezüst-klorid

232-033-3

7783-90-6

4

SE

Ezüst-klorid

232-033-3

7783-90-6

5

SE

Ezüst-klorid

232-033-3

7783-90-6

13

SE

Fenyőkivonat

304-455-9

94266-48-5

10

LV

Triklozán

222-182-2

3380-34-5

2

DK

Triklozán

222-182-2

3380-34-5

7

DK

Triklozán

222-182-2

3380-34-5

9

DK

2-fenoxietanol

204-589-7

122-99-6

3

UK

---

Helyesbítések

| 25.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 124/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 124/30

---

Helyesbítés az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végleges elfogadásához

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 51., 2014. február 20.
  )

Az I/117. oldalon a táblázatok helyébe a következő táblázatok lépnek:

„Jóváhagyott létszámterv

| Intézmények | 2014 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek | Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek |
| Európai Parlament | 5 636 | 1 150 | 5 592 | 1 151 |
| Európai Tanács és Tanács | 3 065 | 36 | 3 117 | 33 |
| Európai Bizottság | 24 343 | 438 | 24 502 | 442 |
| – | működés |

Intézmények

2014

2013

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

Európai Parlament

5 636

1 150

5 592

1 151

Európai Tanács és Tanács

3 065

36

3 117

33

Európai Bizottság

24 343

438

24 502

442

–

működés

18 857

364

18 906

364

| – | kutatás és műszaki fejlesztés |
| --- | --- |

–

kutatás és műszaki fejlesztés

3 677

3 773

| – | Az Európai Unió Kiadóhivatala |
| --- | --- |

–

Az Európai Unió Kiadóhivatala

655

669

| – | Európai Csalás Elleni Hivatal |
| --- | --- |

–

Európai Csalás Elleni Hivatal

310

71

303

75

| – | Európai Személyzeti Felvételi Hivatal |
| --- | --- |

–

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal

121

3

122

3

| – | Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal |
| --- | --- |

–

Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal

180

182

| – | Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal |
| --- | --- |

–

Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal

400

403

| – | Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal |
| --- | --- |

–

Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal

143

144

Az Európai Unió Bírósága

1 555

436

1 578

417

Számvevőszék

743

139

752

139

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

685

35

692

35

Régiók Bizottsága

489

43

494

43

Európai ombudsman

45

22

39

28

Európai adatvédelmi biztos

45

43

Európai Külügyi Szolgálat

1 660

1

1 669

1

Összesen

38 266

2 300

38 478

2 289

Jóváhagyott létszámterv

| Az Unió által létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező szervek | 2014 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek | Állandó álláshelyek | Ideiglenes álláshelyek |
| Decentralizált ügynökségek | 128 | 5 004 | 133 | 4 988 |
| Európai közös vállalkozások | 62 | 345 | 62 | 319 |
| Európai Technológiai Intézet | | 39 | | 34 |
| Végrehajtó hivatalok | | 491 | | 425 |
| Összesen | 190 | 5 879 | 195 | 5 766” |

Az Unió által létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező szervek

2014

2013

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

Állandó álláshelyek

Ideiglenes álláshelyek

Decentralizált ügynökségek

128

5 004

133

4 988

Európai közös vállalkozások

62

345

62

319

Európai Technológiai Intézet

39

34

Végrehajtó hivatalok

491

425

Összesen

190

5 879

195

5 766”

---