# Den Europæiske Unions L 166/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 166 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang5. juni 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 166

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang5. juni 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse 2014/326/FUSP af 28. januar 2014 om undertegnelse og indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Korea om rammerne for Republikken Koreas deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer | 1 |
| | | Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Korea om rammerne for Republikken Koreas deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer | 3 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 601/2014 af 4. juni 2014 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår fødevarekategorierne for kød samt anvendelse af visse fødevaretilsætningsstoffer i tilberedt kød (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 602/2014 af 4. juni 2014 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder til fremme af en ensartet tilsynspraksis med hensyn til gennemførelsen af supplerende risikovægte i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (
  1
  ) | 22 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 603/2014 af 4. juni 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 25 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2014/327/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 6. maj 2014 om fastsættelse af den holdning, Unionen skal indtage på det 53. møde i OTIF's ekspertudvalg vedrørende transport af farligt gods for så vidt angår visse ændringer af tillæg C til konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF), som finder anvendelse fra den 1. januar 2015 | 27 |
| | | 2014/328/EU |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse af 12. marts 2014 om ændring af afgørelse ECB/2013/35 om yderligere foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed (ECB/2014/11) | 31 |
| | | RETNINGSLINJER |
| | | 2014/329/EU |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 12. marts 2014 om ændring af retningslinje ECB/2011/14 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer (ECB/2014/10) | 33 |
| | | 2014/330/EU |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 12. marts 2014 om ændring af retningslinje ECB/2013/4 om yderligere midlertidige foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed og om ændring af retningslinje ECB/2007/9 (ECB/2014/12) | 42 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse 2014/326/FUSP af 28. januar 2014 om undertegnelse og indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Korea om rammerne for Republikken Koreas deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

1

Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Korea om rammerne for Republikken Koreas deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

3

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 601/2014 af 4. juni 2014 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår fødevarekategorierne for kød samt anvendelse af visse fødevaretilsætningsstoffer i tilberedt kød (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 602/2014 af 4. juni 2014 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder til fremme af en ensartet tilsynspraksis med hensyn til gennemførelsen af supplerende risikovægte i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (
  1
  )

1

22

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 603/2014 af 4. juni 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

25

AFGØRELSER

2014/327/EU

*

Rådets afgørelse af 6. maj 2014 om fastsættelse af den holdning, Unionen skal indtage på det 53. møde i OTIF's ekspertudvalg vedrørende transport af farligt gods for så vidt angår visse ændringer af tillæg C til konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF), som finder anvendelse fra den 1. januar 2015

27

2014/328/EU

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse af 12. marts 2014 om ændring af afgørelse ECB/2013/35 om yderligere foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed (ECB/2014/11)

(ECB/2014/11)

31

RETNINGSLINJER

2014/329/EU

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 12. marts 2014 om ændring af retningslinje ECB/2011/14 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer (ECB/2014/10)

(ECB/2014/10)

33

2014/330/EU

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 12. marts 2014 om ændring af retningslinje ECB/2013/4 om yderligere midlertidige foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed og om ændring af retningslinje ECB/2007/9 (ECB/2014/12)

(ECB/2014/12)

42

| | | III   Andre retsaktern |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 407/13/KOL af 23. oktober 2013 om den 90. ændring af de proceduremæssige regler for statsstøtte ved indførelse af et nyt kapital om statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020 og ved forlængelse af kapitlerne om statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 og kriterier til brug for tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter | 44 |

III   Andre retsaktern

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 407/13/KOL af 23. oktober 2013 om den 90. ændring af de proceduremæssige regler for statsstøtte ved indførelse af et nyt kapital om statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020 og ved forlængelse af kapitlerne om statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 og kriterier til brug for tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 5.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/1

---

RÅDETS AFGØRELSE 2014/326/FUSP

af 28. januar 2014

om undertegnelse og indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Korea om rammerne for Republikken Koreas deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 37, sammenholdt med artikel 218, stk. 5 og 6 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Betingelserne for tredjelandes deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer bør fastlægges i en aftale, der fastlægger rammerne for sådan mulig fremtidig deltagelse, og ikke ved fastlæggelse fra gang til gang for hver enkelt operation. |
| --- | --- |

(1)

Betingelserne for tredjelandes deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer bør fastlægges i en aftale, der fastlægger rammerne for sådan mulig fremtidig deltagelse, og ikke ved fastlæggelse fra gang til gang for hver enkelt operation.

| (2) | Efter vedtagelsen af Rådets afgørelse den 13. november 2012 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger har Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik forhandlet en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Korea om rammerne for Republikken Koreas deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer (»aftalen«). |
| --- | --- |

(2)

Efter vedtagelsen af Rådets afgørelse den 13. november 2012 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger har Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik forhandlet en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Korea om rammerne for Republikken Koreas deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer (»aftalen«).

| (3) | Aftalen bør godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Aftalen bør godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Korea om rammerne for Republikken Koreas deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer godkendes herved på Unionens vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Unionen.

Artikel 3

Formanden for Rådet foranstalter på Unionens vegne den notifikation, der er omhandlet i aftalens artikel 16, stk. 1 (1).

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. januar 2014.

På Rådets vegne

G. STOURNARAS

Formand

---

(1)  Datoen for aftalens ikrafttræden offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet.

1

Den Europæiske Unions Tidende

---

| 5.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/3

---

OVERSÆTTELSE

AFTALE

mellem Den Europæiske Union og Republikken Korea om rammerne for Republikken Koreas deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

DEN EUROPÆISKE UNION (»Unionen«) eller (»EU«),

på den ene side, og

REPUBLIKKEN KOREA,

på den anden side,

i det følgende benævnt »parterne«,

Som tager følgende i betragtning:

| (1) | Unionen kan beslutte at iværksætte krisestyringsaktioner, herunder fredsbevarende eller humanitære operationer. |
| --- | --- |

(1)

Unionen kan beslutte at iværksætte krisestyringsaktioner, herunder fredsbevarende eller humanitære operationer.

| (2) | Unionen træffer afgørelse om, hvorvidt tredjelande skal opfordres til at deltage i en EU-krisestyringsoperation. Republikken Korea kan acceptere opfordringen fra Unionen og tilbyde at yde et bidrag. Unionen vil i sådanne tilfælde beslutte, om det foreslåede bidrag skal accepteres. |
| --- | --- |

(2)

Unionen træffer afgørelse om, hvorvidt tredjelande skal opfordres til at deltage i en EU-krisestyringsoperation. Republikken Korea kan acceptere opfordringen fra Unionen og tilbyde at yde et bidrag. Unionen vil i sådanne tilfælde beslutte, om det foreslåede bidrag skal accepteres.

| (3) | Betingelserne for Republikken Koreas deltagelse i EU-krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse og ikke ved fastlæggelse af betingelserne fra gang til gang for hver enkelt operation. |
| --- | --- |

(3)

Betingelserne for Republikken Koreas deltagelse i EU-krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse og ikke ved fastlæggelse af betingelserne fra gang til gang for hver enkelt operation.

| (4) | En sådan aftale bør ikke berøre Unionens selvstændige beslutningstagning og bør ikke anfægte Republikken Koreas mulighed for at træffe afgørelse fra sag til sag om deltagelse i en EU-krisestyringsoperation i overensstemmelse med sit retssystem. |
| --- | --- |

(4)

En sådan aftale bør ikke berøre Unionens selvstændige beslutningstagning og bør ikke anfægte Republikken Koreas mulighed for at træffe afgørelse fra sag til sag om deltagelse i en EU-krisestyringsoperation i overensstemmelse med sit retssystem.

| (5) | En sådan aftale bør kun vedrøre fremtidige EU-krisestyringsoperationer og bør ikke berøre eksisterende aftaler om Republikken Koreas deltagelse i en EU-krisestyringsoperation, der allerede er indledt. |
| --- | --- |

(5)

En sådan aftale bør kun vedrøre fremtidige EU-krisestyringsoperationer og bør ikke berøre eksisterende aftaler om Republikken Koreas deltagelse i en EU-krisestyringsoperation, der allerede er indledt.

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

AFDELING I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Afgørelser i tilknytning til deltagelse

1.   Når Unionen har truffet afgørelse om at opfordre Republikken Korea til at deltage i en EU-krisestyringsoperation, udveksler Unionen alle relevante oplysninger og vurderinger om denne operation med henblik på at lette Republikken Koreas overvejelse af Unionens opfordring.

2.   Unionen giver Republikken Korea en foreløbig angivelse af det forventede koreanske bidrag til de fælles udgifter eller til udgifterne som fastlagt i driftsbudgettet, jf. artikel 8 og 12, med henblik på at bistå Republikken Korea med udformningen af et eventuelt forslag til bidrag.

3.   Når Republikken Korea har besluttet at foreslå et bidrag, fastlægger Republikken Korea det bidrag, som det vil foreslå at yde Unionen, og giver Unionen oplysninger herom, herunder om sammensætningen af et eventuelt kontingent af koreansk personel.

4.   Unionen vurderer det koreanske bidrag i samråd med Republikken Korea. Republikken Korea kan når som helst i konsultations- og vurderingsforløbet vælge at revidere sit foreslåede bidrag.

5.   Unionen meddeler skriftligt Republikken Korea resultatet af sin vurdering og beslutning om det foreslåede koreanske bidrag med henblik på at sikre Republikken Koreas deltagelse i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale.

6.   Republikken Korea kan på eget initiativ eller efter anmodning fra Unionen og efter konsultationer mellem parterne når som helst trække sig helt eller delvis ud af en EU-krisestyringsoperation.

Artikel 2

Rammer

1.   Republikken Korea tilslutter sig Rådets afgørelse, hvorved Rådet for Den Europæiske Union beslutter, at Unionen skal gennemføre en krisestyringsoperation, og enhver anden afgørelse, hvorved Rådet for Den Europæiske Union beslutter at forlænge EU-krisestyringsoperationen, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale og eventuelle nødvendige gennemførelsesarrangementer.

2.   Republikken Koreas bidrag til en EU-krisestyringsoperation berører ikke Unionens selvstændige beslutningstagning.

Artikel 3

Status for Republikken Koreas personel og styrker

1.   Status for det personel, som Republikken Korea udsender til en civil EU-krisestyringsoperation, og/eller for de styrker, som denne stat bidrager med til en militær EU-krisestyringsoperation, er underlagt den aftale om status for styrkerne/missionen, der måtte være indgået mellem Unionen og den eller de stater, hvor operationen gennemføres.

2.   Status for det personel, der er udstationeret ved hovedkvarterer eller kommandoenheder uden for den eller de stater, hvor EU-krisestyringsoperationen finder sted, er underlagt arrangementer aftalt mellem de pågældende hovedkvarterer og kommandoenheder og Republikken Koreas kompetente myndigheder.

3.   Med forbehold af den i stk. 1 omhandlede aftale om status for styrkerne/missionen har Republikken Korea jurisdiktion over koreansk personel, der deltager i EU-krisestyringsoperationen. Hvis Republikken Koreas styrker opererer om bord på en EU-medlemsstats fartøj eller luftfartøj, kan sidstnævnte stat udøve jurisdiktion med forbehold af eksisterende og/eller fremtidige aftaler og i overensstemmelse med sine love og forskrifter og med international ret.

4.   Republikken Korea har ansvaret for at behandle eventuelle klager fra et medlem af sit personel i forbindelse med deltagelsen i en EU-krisestyringsoperation og for eventuelt at retsforfølge et medlem af sit personel eller at pålægge vedkommende en disciplinær sanktion efter sine egne love og forskrifter.

5.   Parterne er enige om at frafalde alle erstatningskrav, bortset fra kontraktmæssige krav, mod hinanden for skade på, tab af eller ødelæggelse af aktiver, der ejes eller betjenes af en af parterne, eller personskade eller død blandt en af parternes personel, der er opstået under udøvelsen af deres officielle pligter i forbindelse med aktiviteter i henhold til denne aftale, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse.

6.   Republikken Korea forpligter sig til at fremsætte en erklæring om frafald af krav mod enhver stat, der deltager i en EU-krisestyringsoperation, som Republikken Korea deltager i, og til at fremsætte denne ved undertegnelsen af denne aftale.

7.   Unionen forpligter sig til at sikre, at Den Europæiske Unions medlemsstater ved undertegnelsen af denne aftale fremsætter en erklæring om frafald af krav i forbindelse med Republikken Koreas senere deltagelse i en EU-krisestyringsoperation.

Artikel 4

Klassificerede informationer

1.   Republikken Korea træffer passende foranstaltninger til at sikre, at Unionens klassificerede informationer beskyttes i overensstemmelse med Rådet for Den Europæiske Unions sikkerhedsforskrifter, jf. Rådets afgørelse 2013/488/EU (1), og supplerende retningslinjer fra de kompetente myndigheder, herunder retningslinjer fra den øverstbefalende for EU-operationen for så vidt angår en militær EU-krisestyringsoperation eller fra missionschefen for så vidt angår en civil EU-krisestyringsoperation.

2.   Hvis parterne indgår en aftale om sikkerhedsprocedurer med henblik på udveksling af klassificerede informationer, finder en sådan aftale anvendelse i forbindelse med en EU-krisestyringsoperation.

AFDELING II

BESTEMMELSER OM DELTAGELSE I CIVILE KRISESTYRINGSOPERATIONER

Artikel 5

Personel, der er udsendt til en civil EU-krisestyringsoperation

1.   Republikken Korea:

| a) | sikrer, at det personel, den har udsendt til den civile EU-krisestyringsoperation, løser sine opgaver i overensstemmelse med:






  i) | Rådets afgørelse og efterfølgende ændringer som omhandlet i artikel 2, stk. 1 |
| --- | --- | --- |

a)

sikrer, at det personel, den har udsendt til den civile EU-krisestyringsoperation, løser sine opgaver i overensstemmelse med:

i)

Rådets afgørelse og efterfølgende ændringer som omhandlet i artikel 2, stk. 1

| ii) | operationsplanen |
| --- | --- |

ii)

operationsplanen

| iii) | gennemførelsesforanstaltninger |
| --- | --- |

iii)

gennemførelsesforanstaltninger

| b) | underretter i god tid missionschefen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»HR«) om eventuelle ændringer i dets bidrag til den civile EU-krisestyringsoperation. |
| --- | --- |

b)

underretter i god tid missionschefen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»HR«) om eventuelle ændringer i dets bidrag til den civile EU-krisestyringsoperation.

2.   Personel, der udsendes af Republikken Korea til en civil EU-krisestyringsoperation, underkastes en lægeundersøgelse og et vaccinationsprogram og skal af en kompetent myndighed i Republikken Korea erklæres for egnet til tjeneste ud fra et lægeligt synspunkt og forelægge en kopi af denne erklæring.

3.   Det personel, der er udsendt af Republikken Korea, løser sine opgaver og handler udelukkende i den civile EU-krisestyringsoperations interesse.

Artikel 6

Kommandovej

1.   Alt personel forbliver fuldt ud underlagt vedkommende nationale myndigheders kommando.

2.   De nationale myndigheder overdrager den operative kontrol til Unionens civile operationschef.

3.   Den civile operationschef påtager sig ansvaret for og har kommando over og kontrol med den civile EU-krisestyringsoperation på strategisk niveau.

4.   Missionschefen påtager sig ansvaret for og har kommando over og kontrol med den civile EU-krisestyringsoperation i indsatsområdet og varetager den daglige styring.

5.   Republikken Korea har samme rettigheder og pligter i forbindelse med den daglige styring af operationen som de deltagende medlemsstater fra Den Europæiske Union i overensstemmelse med de retlige instrumenter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1.

6.   Missionschefen har ansvaret for den disciplinære kontrol med personellet fra den civile EU-krisestyringsoperation. I det omfang det er nødvendigt, pålægger vedkommende nationale myndigheder disciplinære sanktioner.

7.   Republikken Korea udpeger et nationalt kontaktpunkt (»NPC«) til at repræsentere sit nationale kontingent i operationen. NPC refererer til missionschefen for så vidt angår nationale spørgsmål og er ansvarligt for den daglige disciplin i kontingentet.

8.   Unionens beslutning om at afslutte operationen træffes efter høring af Republikken Korea, hvis den stadig bidrager til den civile EU-krisestyringsoperation på datoen for operationens afslutning.

Artikel 7

Finansielle aspekter

1.   Republikken Korea afholder alle udgifter i forbindelse med sin deltagelse i operationen, bortset fra de løbende udgifter, som fastlagt i driftsbudgettet for operationen, jf. dog artikel 8.

2.   Republikken Korea udbetaler erstatning på de betingelser, der er fastsat i den i artikel 3, stk. 1, omhandlede gældende aftale om missionens status, såfremt den kendes ansvarlig for at have påført fysiske eller juridiske personer fra den eller de stater, hvor operationen gennemføres, død, personskade, tab eller anden skade.

Artikel 8

Bidrag til driftsbudgettet

1.   Med forbehold af stk. 4 bidrager Republikken Korea til finansieringen af driftsbudgettet for den civile EU-krisestyringsoperation.

2.   Dette bidrag til driftsbudgettet beregnes på grundlag af den af følgende formler, som giver det mindste beløb:

| a) | den andel af referencegrundlaget, hvormed Republikken Koreas BNI står i forhold til den samlede bruttonationalindkomst (BNI) for alle de stater, der bidrager til operationens driftsbudget, eller |
| --- | --- |

a)

den andel af referencegrundlaget, hvormed Republikken Koreas BNI står i forhold til den samlede bruttonationalindkomst (BNI) for alle de stater, der bidrager til operationens driftsbudget, eller

| b) | den andel af referencegrundlaget for driftsbudgettet, hvormed andelen af Republikken Koreas personel, der deltager i operationen, står i forhold til det samlede personel fra alle de stater, der deltager i operationen. |
| --- | --- |

b)

den andel af referencegrundlaget for driftsbudgettet, hvormed andelen af Republikken Koreas personel, der deltager i operationen, står i forhold til det samlede personel fra alle de stater, der deltager i operationen.

3.   Uanset stk. 1 og 2 bidrager Republikken Korea ikke til finansieringen af dagpenge til personel fra Den Europæiske Unions medlemsstater.

4.   Uanset stk. 1 fritager Unionen principielt Republikken Korea for betaling af finansielle bidrag til en bestemt civil EU-krisestyringsoperation, såfremt

| a) | Unionen beslutter, at Republikken Korea yder et væsentligt bidrag, som er af afgørende betydning for den pågældende operation, eller |
| --- | --- |

a)

Unionen beslutter, at Republikken Korea yder et væsentligt bidrag, som er af afgørende betydning for den pågældende operation, eller

| b) | BNI pr. indbygger i Republikken Korea ikke overstiger BNI i en af Unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

BNI pr. indbygger i Republikken Korea ikke overstiger BNI i en af Unionens medlemsstater.

5.   Med forbehold af stk. 1 undertegnes eventuelle arrangementer vedrørende betalingen af Republikken Koreas bidrag til driftsbudgettet for den civile EU-krisestyringsoperation mellem parternes kompetente myndigheder og skal bl.a. omfatte bestemmelser om følgende forhold:

| a) | det finansielle bidrags størrelse |
| --- | --- |

a)

det finansielle bidrags størrelse

| b) | arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag og |
| --- | --- |

b)

arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag og

| c) | revisionsproceduren. |
| --- | --- |

c)

revisionsproceduren.

AFDELING III

BESTEMMELSER OM DELTAGELSE I MILITÆRE KRISESTYRINGSOPERATIONER

Artikel 9

Deltagelse i en militær EU-krisestyringsoperation

1.   Republikken Korea sikrer, at dens styrker og personel, som deltager i en militær EU-krisestyringsoperation, løser deres opgaver i overensstemmelse med:

| a) | Rådets afgørelse og efterfølgende ændringer som omhandlet i artikel 2, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

Rådets afgørelse og efterfølgende ændringer som omhandlet i artikel 2, stk. 1

| b) | operationsplanen og |
| --- | --- |

b)

operationsplanen og

| c) | gennemførelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

c)

gennemførelsesforanstaltningerne.

2.   Republikken Korea underretter i god tid den øverstbefalende for EU-operationen om eventuelle ændringer i dens deltagelse i operationen.

3.   Det personel, der er udsendt af Republikken Korea, løser sine opgaver og handler udelukkende i den civile EU-krisestyringsoperations interesse.

Artikel 10

Kommandovej

1.   Alle styrker og alt personel, der deltager i den militære EU-krisestyringsoperation, forbliver fuldt ud underlagt vedkommende nationale myndigheders kommando.

2.   De nationale myndigheder overdrager den operative og taktiske kontrol med deres styrker og personel til den øverstbefalende for EU-operationen, som kan uddelegere sin myndighed.

3.   Republikken Korea har samme rettigheder og pligter i forbindelse med den daglige styring af operationen som de deltagende medlemsstater fra Den Europæiske Union i overensstemmelse med de retlige instrumenter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1.

4.   Den øverstbefalende for EU-operationen kan til enhver tid efter høring af Republikken Korea kræve, at Republikken Koreas bidrag trækkes tilbage.

5.   Republikken Korea udpeger en højtstående militær repræsentant (»SMR«) til at repræsentere sit nationale kontingent i den militære EU-krisestyringsoperation. SMR rådfører sig med den øverstbefalende for EU-styrken om alle forhold i forbindelse med operationen og er ansvarlig for den daglige disciplin i Republikken Koreas kontingent.

Artikel 11

Finansielle aspekter

1.   Med forbehold af artikel 12 i denne aftale afholder Republikken Korea alle udgifter i forbindelse med sin deltagelse i operationen, medmindre udgifterne afholdes i fællesskab, som fastlagt i de retlige instrumenter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, samt i Rådets afgørelse 2011/871/FUSP (2).

2.   Republikken Korea udbetaler erstatning på de betingelser, der er fastsat i den i artikel 3, stk. 1, omhandlede gældende aftale om missionens status, såfremt den kendes ansvarlig for at have påført fysiske eller juridiske personer fra den eller de stater, hvor operationen gennemføres, død, personskade, tab eller anden skade.

Artikel 12

Bidrag til de fælles udgifter

1.   Med forbehold af stk. 3 bidrager Republikken Korea til finansieringen af de fælles udgifter for den militære EU-krisestyringsoperation.

2.   Dette bidrag til de fælles udgifter beregnes på grundlag af den af følgende formler, som giver det mindste beløb:

| a) | den andel af de fælles udgifter, hvormed Republikken Koreas BNI står i forhold til den samlede BNI for alle de stater, der bidrager til operationens fælles udgifter, eller |
| --- | --- |

a)

den andel af de fælles udgifter, hvormed Republikken Koreas BNI står i forhold til den samlede BNI for alle de stater, der bidrager til operationens fælles udgifter, eller

| b) | den andel af de fælles udgifter, hvormed andelen af Republikken Koreas personel, der deltager i operationen, står i forhold til det samlede personel fra alle de stater, der deltager i operationen. |
| --- | --- |

b)

den andel af de fælles udgifter, hvormed andelen af Republikken Koreas personel, der deltager i operationen, står i forhold til det samlede personel fra alle de stater, der deltager i operationen.

Når formlen i litra b) anvendes, og når Republikken Korea kun bidrager med personel til det operative hovedkvarter eller styrkehovedkvarteret, benyttes den andel, som denne stats personel udgør i forhold til det samlede personel i de respektive hovedkvarterer. I andre tilfælde er andelen den, som alt det personel, Republikken Korea bidrager med, udgør i forhold til operationens samlede personel.

3.   Uanset stk. 1 fritager Unionen principielt Republikken Korea for betaling af finansielle bidrag til de fælles udgifter til en bestemt militær EU-krisestyringsoperation, såfremt:

| a) | Unionen beslutter, at Republikken Korea yder et væsentligt bidrag, som er af afgørende betydning for den pågældende operation, eller |
| --- | --- |

a)

Unionen beslutter, at Republikken Korea yder et væsentligt bidrag, som er af afgørende betydning for den pågældende operation, eller

| b) | BNI pr. indbygger i Republikken Korea ikke overstiger BNI i en af Unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

BNI pr. indbygger i Republikken Korea ikke overstiger BNI i en af Unionens medlemsstater.

4.   Med forbehold af stk. 1 indgås eventuelle arrangementer vedrørende betalingen af Republikken Koreas bidrag til de fælles udgifter mellem parternes kompetente myndigheder og skal bl.a. omfatte bestemmelser om følgende forhold:

| a) | det finansielle bidrags størrelse |
| --- | --- |

a)

det finansielle bidrags størrelse

| b) | arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag og |
| --- | --- |

b)

arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag og

| c) | revisionsproceduren. |
| --- | --- |

c)

revisionsproceduren.

AFDELING IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 13

Arrangementer til gennemførelse af aftalen

Med forbehold af artikel 8, stk. 5, og artikel 12, stk. 4, indgås de tekniske og administrative arrangementer, der er nødvendige for at gennemføre denne aftale, mellem parternes kompetente myndigheder.

Artikel 14

Manglende overholdelse

Hvis en af parterne ikke overholder sine forpligtelser i henhold til denne aftale, har den anden part ret til skriftligt at opsige aftalen med en måneds varsel.

Artikel 15

Bilæggelse af tvister

Tvister om fortolkning eller anvendelse af denne aftale bilægges mellem parterne med diplomatiske midler.

Artikel 16

Ikrafttræden, varighed og opsigelse

1.   Denne aftale træder i kraft på den første dag i den første måned, efter at parterne har underrettet hinanden om, at de har afsluttet de interne retlige procedurer, der er nødvendige for dens ikrafttræden.

2.   Denne aftale tages regelmæssigt op til revision.

3.   Denne aftale kan ændres på grundlag af en fælles skriftlig aftale mellem parterne. Ændringer træder i kraft i overensstemmelse med proceduren i stk. 1.

4.   Denne aftale forbliver i kraft i en indledende periode på fem år og forlænges herefter automatisk med fem år ad gangen, medmindre en af parterne mindst seks måneder inden udløbsdatoen skriftligt meddeler den anden part, at den har til hensigt at opsige aftalen.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, der begge er behørigt befuldmægtiget hertil af de respektive parter, undertegnet denne aftale.

Udfærdiget i Seoul, den treogtyvende maj to tusind og fjorten i to eksemplarer på engelsk og koreansk, idet begge udgaver har samme gyldighed. I tilfælde af eventuelt divergerende fortolkninger gælder den engelske tekst.

For Den Europæiske Union

For Republikken Korea

---

(1)  Rådets afgørelse 2013/488/EU af 23. september 2013 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (EUT L 274 af 15.10.2013, s. 1).

1

(2)  Rådets afgørelse 2011/871/FUSP af 19. december 2011 om oprettelse af en mekanisme til administration af finansieringen af de fælles udgifter til EU-operationer, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet (Athena) (EUT L 343 af 23.12.2011, s. 35).

2

---

ERKLÆRING FRA DE EU-MEDLEMSSTATER, DER ANVENDER EN EU-RÅDSAFGØRELSE OM EN EU-KRISESTYRINGSOPERATION, SOM REPUBLIKKEN KOREA DELTAGER I, VEDRØRENDE FRAFALD AF KRAV

»Når EU-medlemsstater anvender en EU-rådsafgørelse om en EU-krisestyringsoperation, som Republikken Korea deltager i, vil de, for så vidt som deres nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod Republikken Korea for personskade eller død blandt deres personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører dem eller benyttes af EU-krisestyringsoperationen, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab

| — | er forvoldt af personel udsendt af Republikken Korea til en EU-krisestyringsoperation under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU-krisestyringsoperationen, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel udsendt af Republikken Korea til en EU-krisestyringsoperation under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU-krisestyringsoperationen, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Republikken Korea, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt australsk personel udsendt af Republikken Korea til en EU-krisestyringsoperation under benyttelsen af dette materiel.«. |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Republikken Korea, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt australsk personel udsendt af Republikken Korea til en EU-krisestyringsoperation under benyttelsen af dette materiel.«.

---

ERKLÆRING FRA REPUBLIKKEN KOREA VEDRØRENDE FRAFALD AF KRAV MOD ENHVER STAT, DER DELTAGER I EU-KRISESTYRINGSOPERATIONER,

»Republikken Korea vil, når det har indvilliget i at deltage i en EU-krisestyringsoperation, for så vidt som dets nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod enhver stat, der deltager i EU-krisestyringsoperationen, for personskade eller død blandt dets personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører det eller benyttes af EU-krisestyringsoperationen, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab

| — | er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU-krisestyringsoperationen, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU-krisestyringsoperationen, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU's krisestyringsoperation, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU's krisestyringsoperation under benyttelsen af dette materiel.«. |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU's krisestyringsoperation, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU's krisestyringsoperation under benyttelsen af dette materiel.«.

---

FORORDNINGER

| 5.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/11

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 601/2014

af 4. juni 2014

om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår fødevarekategorierne for kød samt anvendelse af visse fødevaretilsætningsstoffer i tilberedt kød

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (1), særlig artikel 10, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser. |
| --- | --- |

(1)

I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser.

| (2) | Nævnte liste kan ændres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 (2), enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning. |
| --- | --- |

(2)

Nævnte liste kan ændres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 (2), enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning.

| (3) | EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer blev udarbejdet på grundlag af de fødevaretilsætningsstoffer, som det er tilladt at anvende i fødevarer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF (3), direktiv 94/36/EF (4) og direktiv 95/2/EF (5), og efter at det var efterprøvet, at de overholdt artikel 6, 7 og 8 i forordning (EF) nr. 1333/2008. Fødevaretilsætningsstofferne er opført på EU-listen i overensstemmelse med, hvilke kategorier af fødevarer de kan tilsættes til. |
| --- | --- |

(3)

EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer blev udarbejdet på grundlag af de fødevaretilsætningsstoffer, som det er tilladt at anvende i fødevarer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF (3), direktiv 94/36/EF (4) og direktiv 95/2/EF (5), og efter at det var efterprøvet, at de overholdt artikel 6, 7 og 8 i forordning (EF) nr. 1333/2008. Fødevaretilsætningsstofferne er opført på EU-listen i overensstemmelse med, hvilke kategorier af fødevarer de kan tilsættes til.

| (4) | I EU-listens del D er kategori 8 kød, og denne kategori omfatter underkategori 8.1, »Uforarbejdet kød«, og 8.2, »Forarbejdet kød«. Kategori 8.1 er yderligere opdelt i kategori 8.1.1 »Uforarbejdet kød, undtagen tilberedt kød som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (6)« og 8.1.2 »Tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004«. |
| --- | --- |

(4)

I EU-listens del D er kategori 8 kød, og denne kategori omfatter underkategori 8.1, »Uforarbejdet kød«, og 8.2, »Forarbejdet kød«. Kategori 8.1 er yderligere opdelt i kategori 8.1.1 »Uforarbejdet kød, undtagen tilberedt kød som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (6)« og 8.1.2 »Tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004«.

| (5) | I punkt 1.15 i bilag I til forordning (EF) nr. 853/2004 defineres tilberedt kød som fersk kød, herunder kød, der er reduceret til småstykker, der er tilsat fødevarer, smagskorrigerende stoffer eller tilsætningsstoffer, eller som har undergået en forarbejdning, der ikke er tilstrækkelig til at ændre strukturen i kødets indre fibre og dermed fjerne dets karakter af fersk kød. Det er i mellemtiden blevet præciseret, at tilberedt kød kan være enten forarbejdet eller uforarbejdet (7).Hvis dets karakter af fersk kød er blevet fjernet fuldstændigt efter forarbejdning, bør produktet imidlertid ikke længere betragtes som tilberedt kød, men bør anses for at falde ind under definitionen af »kødprodukter« i punkt 7.1 i bilag I til forordning (EF) nr. 853/2004. Af hensyn til den juridiske klarhed bør termerne »fersk kød«, »tilberedt kød« og »kødprodukter« som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004 benyttes for kategori 8. Underkategorierne i kategori 8 i EU-listens del D bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

I punkt 1.15 i bilag I til forordning (EF) nr. 853/2004 defineres tilberedt kød som fersk kød, herunder kød, der er reduceret til småstykker, der er tilsat fødevarer, smagskorrigerende stoffer eller tilsætningsstoffer, eller som har undergået en forarbejdning, der ikke er tilstrækkelig til at ændre strukturen i kødets indre fibre og dermed fjerne dets karakter af fersk kød. Det er i mellemtiden blevet præciseret, at tilberedt kød kan være enten forarbejdet eller uforarbejdet (7).Hvis dets karakter af fersk kød er blevet fjernet fuldstændigt efter forarbejdning, bør produktet imidlertid ikke længere betragtes som tilberedt kød, men bør anses for at falde ind under definitionen af »kødprodukter« i punkt 7.1 i bilag I til forordning (EF) nr. 853/2004. Af hensyn til den juridiske klarhed bør termerne »fersk kød«, »tilberedt kød« og »kødprodukter« som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004 benyttes for kategori 8. Underkategorierne i kategori 8 i EU-listens del D bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Det er generelt tilladt at anvende fødevaretilsætningsstoffer i gruppe I som defineret i EU-listens del C i forarbejdet kød, mens det kun i begrænset omfang — og på grundlag af en vurdering i hver enkelt sag — er tilladt at anvende fødevaretilsætningsstoffer tilhørende denne gruppe i uforarbejdet kød. |
| --- | --- |

(6)

Det er generelt tilladt at anvende fødevaretilsætningsstoffer i gruppe I som defineret i EU-listens del C i forarbejdet kød, mens det kun i begrænset omfang — og på grundlag af en vurdering i hver enkelt sag — er tilladt at anvende fødevaretilsætningsstoffer tilhørende denne gruppe i uforarbejdet kød.

| (7) | Da EU-listen i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 blev fastlagt, blev tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004 betragtet som uforarbejdet kød, hvortil det kun var tilladt at tilsætte et begrænset antal tilsætningsstoffer. Forskellige fortolkninger af definitionen af tilberedt kød har imidlertid skabt en situation, hvor anvendelsen af visse tilsætningsstoffer i bestemte kategorier af kød varierer medlemsstaterne imellem. |
| --- | --- |

(7)

Da EU-listen i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 blev fastlagt, blev tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004 betragtet som uforarbejdet kød, hvortil det kun var tilladt at tilsætte et begrænset antal tilsætningsstoffer. Forskellige fortolkninger af definitionen af tilberedt kød har imidlertid skabt en situation, hvor anvendelsen af visse tilsætningsstoffer i bestemte kategorier af kød varierer medlemsstaterne imellem.

| (8) | Kommissionen har modtaget anmodninger om at få inkluderet nogle af disse anvendelser på EU-listen over godkendte fødevaretilsætningsstoffer. Disse anmodninger er blevet stillet til rådighed for samtlige medlemsstater.De pågældende anvendelser bør tilføjes på EU-listen, i det omfang de opfylder de generelle betingelser for anvendelse af fødevaretilsætningsstoffer, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1333/2008, og under hensyntagen til behovet for at beholde visse traditionelle produkter på markedet i visse medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har modtaget anmodninger om at få inkluderet nogle af disse anvendelser på EU-listen over godkendte fødevaretilsætningsstoffer. Disse anmodninger er blevet stillet til rådighed for samtlige medlemsstater.De pågældende anvendelser bør tilføjes på EU-listen, i det omfang de opfylder de generelle betingelser for anvendelse af fødevaretilsætningsstoffer, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1333/2008, og under hensyntagen til behovet for at beholde visse traditionelle produkter på markedet i visse medlemsstater.

| (9) | Efter anmodning fra en række medlemsstater og/eller kødindustrien er der foretaget en vurdering af visse anvendelser af curcumin (E 100), carminer (E 120), karamelfarver (E 150a-d), paprikaekstrakt (E 160c) og rødbedefarve (E 162), som i visse medlemsstater traditionelt er blevet anvendt til farvning af produkter af mergueztypen og andre traditionelle produkter, nemlig salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici og pljeskavice, og disse anvendelser bør tillades. |
| --- | --- |

(9)

Efter anmodning fra en række medlemsstater og/eller kødindustrien er der foretaget en vurdering af visse anvendelser af curcumin (E 100), carminer (E 120), karamelfarver (E 150a-d), paprikaekstrakt (E 160c) og rødbedefarve (E 162), som i visse medlemsstater traditionelt er blevet anvendt til farvning af produkter af mergueztypen og andre traditionelle produkter, nemlig salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici og pljeskavice, og disse anvendelser bør tillades.

| (10) | Efter anmodning fra en række medlemsstater er der foretaget en vurdering af anvendelsen af eddikesyre og acetater (E 260-263), mælkesyre og lactater (E 270 og E 325-327), ascorbinsyre og ascorbater (E 300-302) samt citronsyre og citrater (E 330-333) som surhedsregulerende midler, konserveringsmidler og/eller antioxidanter med henblik på at forhindre iltning og/eller harskning og øge den mikrobiologiske stabilitet, og disse anvendelser bør være tilladt i alt tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt. |
| --- | --- |

(10)

Efter anmodning fra en række medlemsstater er der foretaget en vurdering af anvendelsen af eddikesyre og acetater (E 260-263), mælkesyre og lactater (E 270 og E 325-327), ascorbinsyre og ascorbater (E 300-302) samt citronsyre og citrater (E 330-333) som surhedsregulerende midler, konserveringsmidler og/eller antioxidanter med henblik på at forhindre iltning og/eller harskning og øge den mikrobiologiske stabilitet, og disse anvendelser bør være tilladt i alt tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt.

| (11) | Efter anmodning fra en række medlemsstater er der foretaget en vurdering af anvendelse af phosphorsyre — phosphater — di-, tri- og polyphosphater (E 338-452) som fugtighedsbevarende middel med henblik på at forhindre tab af kødsaft under yderligere forarbejdning, navnlig hvor saltlagen er injiceret (stiksaltning), og denne anvendelse bør tillades. For at begrænse yderligere eksponering for phosphater tilsat til fødevarer bør udvidelsen af anvendelsen af disse phosphater dog begrænses til Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad og burger meat med et grøntsags- og/eller cerealieindhold på mindst 4 %, blandet i kødet, samt gråsaltet finsk juleskinke. |
| --- | --- |

(11)

Efter anmodning fra en række medlemsstater er der foretaget en vurdering af anvendelse af phosphorsyre — phosphater — di-, tri- og polyphosphater (E 338-452) som fugtighedsbevarende middel med henblik på at forhindre tab af kødsaft under yderligere forarbejdning, navnlig hvor saltlagen er injiceret (stiksaltning), og denne anvendelse bør tillades. For at begrænse yderligere eksponering for phosphater tilsat til fødevarer bør udvidelsen af anvendelsen af disse phosphater dog begrænses til Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad og burger meat med et grøntsags- og/eller cerealieindhold på mindst 4 %, blandet i kødet, samt gråsaltet finsk juleskinke.

| (12) | Efter anmodning fra en række medlemsstater og/eller kødindustrien er der foretaget en vurdering af anvendelse af nitritter (E 249-250) som konserveringsmiddel i visse traditionelle produkter, nemlig lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaog tatar wołowy (danie tatarskie), og denne anvendelse bør tillades. |
| --- | --- |

(12)

Efter anmodning fra en række medlemsstater og/eller kødindustrien er der foretaget en vurdering af anvendelse af nitritter (E 249-250) som konserveringsmiddel i visse traditionelle produkter, nemlig lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaog tatar wołowy (danie tatarskie), og denne anvendelse bør tillades.

| (13) | Efter anmodning fra en række medlemsstater og/eller kødindustrien er der foretaget en vurdering af anvendelse af alginater (E 401-404), carrageenan (E 407), forarbejdet eucheuma-tang (E 407a), johannesbrødkernemel (E 410), guargummi (E 412), traganth (E 413), xanthangummi (E 415), acetyleret distivelsephosphat (E 1414) og hydroxypropyldistivelsephosphat (E 1442) som fugtighedsbevarende midler eller stabilisatorer med henblik på at begrænse vandtab i emballagen og forhindre tab af kødsaft under yderligere forarbejdning. Disse anvendelser bør være tilladt i tilberedt kød, hvori ingredienser er injiceret, og i tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet, f.eks. kødroulader indeholdende hakket kød. Fødevaretilsætningsstoffer, der anvendes i tilberedt kød med henblik på at forhindre tab af kødsaft under yderligere forarbejdning, vildleder ikke forbrugerne. |
| --- | --- |

(13)

Efter anmodning fra en række medlemsstater og/eller kødindustrien er der foretaget en vurdering af anvendelse af alginater (E 401-404), carrageenan (E 407), forarbejdet eucheuma-tang (E 407a), johannesbrødkernemel (E 410), guargummi (E 412), traganth (E 413), xanthangummi (E 415), acetyleret distivelsephosphat (E 1414) og hydroxypropyldistivelsephosphat (E 1442) som fugtighedsbevarende midler eller stabilisatorer med henblik på at begrænse vandtab i emballagen og forhindre tab af kødsaft under yderligere forarbejdning. Disse anvendelser bør være tilladt i tilberedt kød, hvori ingredienser er injiceret, og i tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet, f.eks. kødroulader indeholdende hakket kød. Fødevaretilsætningsstoffer, der anvendes i tilberedt kød med henblik på at forhindre tab af kødsaft under yderligere forarbejdning, vildleder ikke forbrugerne.

| (14) | Efter anmodning fra en række medlemsstater og/eller kødindustrien er der foretaget en vurdering af anvendelse af natriumcarbonater (E 500) som fugtighedsbevarende middel i tilberedt fjerkrækød, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici og pljeskavice med henblik på at bevare konsistens og saftighed under yderligere tilberedning, og denne anvendelse bør tillades. Denne anvendelse i tilberedt fjerkrækød gør det desuden muligt at koge eller stege fjerkrækød længere og mere effektivt, samtidig med at kødets saftighed bevares, og indtagelse af utilstrækkeligt gennemvarmet fjerkræ undgås. |
| --- | --- |

(14)

Efter anmodning fra en række medlemsstater og/eller kødindustrien er der foretaget en vurdering af anvendelse af natriumcarbonater (E 500) som fugtighedsbevarende middel i tilberedt fjerkrækød, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici og pljeskavice med henblik på at bevare konsistens og saftighed under yderligere tilberedning, og denne anvendelse bør tillades. Denne anvendelse i tilberedt fjerkrækød gør det desuden muligt at koge eller stege fjerkrækød længere og mere effektivt, samtidig med at kødets saftighed bevares, og indtagelse af utilstrækkeligt gennemvarmet fjerkræ undgås.

| (15) | Efter anmodning fra en medlemsstat og/eller kødindustrien er der foretaget en vurdering af anvendelse af acetyleret distivelsephosphat (E 1414) og hydroxypropyldistivelsephosphat (E 1442) med henblik på at begrænse vandtab i tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret, og i tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet, f.eks. kødroulader indeholdende hakket kød, og med henblik på at bevare saftigheden under tilberedningen af gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap og seftalia, og disse anvendelser bør tillades. |
| --- | --- |

(15)

Efter anmodning fra en medlemsstat og/eller kødindustrien er der foretaget en vurdering af anvendelse af acetyleret distivelsephosphat (E 1414) og hydroxypropyldistivelsephosphat (E 1442) med henblik på at begrænse vandtab i tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret, og i tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet, f.eks. kødroulader indeholdende hakket kød, og med henblik på at bevare saftigheden under tilberedningen af gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap og seftalia, og disse anvendelser bør tillades.

| (16) | For så vidt angår de traditionelle produkter bør de påtænkte anvendelser af fødevaretilsætningsstofferne være i overensstemmelse med de generelle anvendelsesbetingelser i artikel 6 i forordning (EF) nr. 1333/2008, og de bør frem for alt ikke vildlede forbrugerne i medlemsstaterne eller i de regioner, hvor disse produkter traditionelt indtages. |
| --- | --- |

(16)

For så vidt angår de traditionelle produkter bør de påtænkte anvendelser af fødevaretilsætningsstofferne være i overensstemmelse med de generelle anvendelsesbetingelser i artikel 6 i forordning (EF) nr. 1333/2008, og de bør frem for alt ikke vildlede forbrugerne i medlemsstaterne eller i de regioner, hvor disse produkter traditionelt indtages.

| (17) | Med det formål at sikre en mere ensartet anvendelse af tilsætningsstoffer, der er omfattet af denne forordning, er de traditionelle typer tilberedt kød beskrevet i den vejledning, hvori fødevarekategorierne i del E i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 om fødevaretilsætningsstoffer er beskrevet (8). |
| --- | --- |

(17)

Med det formål at sikre en mere ensartet anvendelse af tilsætningsstoffer, der er omfattet af denne forordning, er de traditionelle typer tilberedt kød beskrevet i den vejledning, hvori fødevarekategorierne i del E i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 om fødevaretilsætningsstoffer er beskrevet (8).

| (18) | Carry-over-princippet, jf. artikel 18, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1333/2008, bør kunne anvendes for tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

(18)

Carry-over-princippet, jf. artikel 18, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1333/2008, bør kunne anvendes for tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004.

| (19) | I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«), inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen hvis den pågældende opdatering ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Eddikesyre og acetater (E 260-263), mælkesyre og lactater (E 270 og E 325-327), ascorbinsyre og ascorbater (E 300-302), citronsyre og citrater (E 330-333), alginater (E 401-404), carrageenan (E 407), forarbejdet eucheuma-tang (E 407a), johannesbrødkernemel (E 410), guargummi (E 412), traganth (E 413), xanthangummi (E 415), natriumcarbonater (E 500), acetyleret distivelsephosphat (E 1414) og hydroxypropyldistivelsephosphat (E 1442) tilhører gruppen af tilsætningsstoffer, for hvilke der ikke er fastlagt et acceptabelt dagligt indtag. Det betyder, at stofferne ikke udgør en sundhedsrisiko ved de niveauer, der er nødvendige for at opnå den ønskede teknologiske virkning. Den udvidede anvendelse af nævnte tilsætningsstoffer udgør derfor en opdatering af EU-listen, som ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Anvendelsen af curcumin (E 100), carminer (E 120), karamelfarver (E 150a-d), paprikaekstrakt (E 160c), rødbedefarve (E 162), nitritter (E 249-250) og phosphorsyre — phosphater — di-, tri- og polyphosphater (E 338-452) vil kun blive udvidet til visse produkter, som traditionelt er blevet anvendt, og den udvidede anvendelse af disse tilsætningsstoffer udgør således en opdatering af EU-listen, som ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Det er derfor ikke nødvendigt at indhente en udtalelse fra autoriteten. |
| --- | --- |

(19)

I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«), inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen hvis den pågældende opdatering ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Eddikesyre og acetater (E 260-263), mælkesyre og lactater (E 270 og E 325-327), ascorbinsyre og ascorbater (E 300-302), citronsyre og citrater (E 330-333), alginater (E 401-404), carrageenan (E 407), forarbejdet eucheuma-tang (E 407a), johannesbrødkernemel (E 410), guargummi (E 412), traganth (E 413), xanthangummi (E 415), natriumcarbonater (E 500), acetyleret distivelsephosphat (E 1414) og hydroxypropyldistivelsephosphat (E 1442) tilhører gruppen af tilsætningsstoffer, for hvilke der ikke er fastlagt et acceptabelt dagligt indtag. Det betyder, at stofferne ikke udgør en sundhedsrisiko ved de niveauer, der er nødvendige for at opnå den ønskede teknologiske virkning. Den udvidede anvendelse af nævnte tilsætningsstoffer udgør derfor en opdatering af EU-listen, som ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Anvendelsen af curcumin (E 100), carminer (E 120), karamelfarver (E 150a-d), paprikaekstrakt (E 160c), rødbedefarve (E 162), nitritter (E 249-250) og phosphorsyre — phosphater — di-, tri- og polyphosphater (E 338-452) vil kun blive udvidet til visse produkter, som traditionelt er blevet anvendt, og den udvidede anvendelse af disse tilsætningsstoffer udgør således en opdatering af EU-listen, som ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Det er derfor ikke nødvendigt at indhente en udtalelse fra autoriteten.

| (20) | Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed |
| --- | --- |

(20)

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed

| (21) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(21)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 ændres i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juni 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF af 30. juni 1994 om sødestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 3).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/36/EF af 30. juni 1994 om farvestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 13).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/2/EF af 20. februar 1995 om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EFT L 61 af 18.3.1995, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55).

6

(7)  Vejledning i gennemførelsen af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 853/2004 om fødevarehygiejne for animalske fødevarer fra Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere (http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/guide_en.htm).

7

(8)  http://ec.europa.eu/food/food/fAEF/additives/guidance_en.htm

8

---

BILAG

I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 foretages følgende ændringer:

| 1) | Del A ændres således:
  I tabel 1 affattes række nr. 1 således:






  »1 | Uforarbejdede fødevarer som defineret i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004« |
| --- | --- | --- |

1)

Del A ændres således:

I tabel 1 affattes række nr. 1 således:

»1

Uforarbejdede fødevarer som defineret i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004«

| 2) | I del D affattes underkategorierne under kategori 08, »Kød«, således:






  »08. | Kød |
| --- | --- | --- |
| 08.1 | Fersk kød, undtagen tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004 |
| 08.2 | Tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004 |
| 08.3 | Kødprodukter |
| 08.3.1 | Ikke-varmebehandlede kødprodukter |
| 08.3.2 | Varmebehandlede kødprodukter |
| 08.3.3 | Tarme samt overtræk og pynt til kød |
| 08.3.4 | Traditionelt saltede kødprodukter, der er omfattet af særlige bestemmelser vedrørende nitritter og nitrater |
| 08.3.4.1 | Traditionelt kummesaltede produkter (kødprodukter saltet ved nedsænkning i en saltopløsning, der indeholder salt, nitritter og/eller nitrater og andre bestanddele) |
| 08.3.4.2 | Traditionelt tørsaltede kødprodukter (tørsaltningsprocessen indebærer tør påføring af en saltblanding, der indeholder salt, nitritter og/eller nitrater og andre bestanddele, på kødets overflade, fulgt af en stabiliserings-/modningstid) |
| 08.3.4.3 | Andre traditionelt tørsaltede kødprodukter (kummesaltning og tørsaltning, der er anvendt i kombination, eller når nitrit og/eller nitrat indgår i et sammensat produkt, eller når saltopløsningen indsprøjtes i produktet inden kogning)« |

2)

I del D affattes underkategorierne under kategori 08, »Kød«, således:

»08.

Kød

08.1

Fersk kød, undtagen tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004

08.2

Tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004

08.3

Kødprodukter

08.3.1

Ikke-varmebehandlede kødprodukter

08.3.2

Varmebehandlede kødprodukter

08.3.3

Tarme samt overtræk og pynt til kød

08.3.4

Traditionelt saltede kødprodukter, der er omfattet af særlige bestemmelser vedrørende nitritter og nitrater

08.3.4.1

Traditionelt kummesaltede produkter (kødprodukter saltet ved nedsænkning i en saltopløsning, der indeholder salt, nitritter og/eller nitrater og andre bestanddele)

08.3.4.2

Traditionelt tørsaltede kødprodukter (tørsaltningsprocessen indebærer tør påføring af en saltblanding, der indeholder salt, nitritter og/eller nitrater og andre bestanddele, på kødets overflade, fulgt af en stabiliserings-/modningstid)

08.3.4.3

Andre traditionelt tørsaltede kødprodukter (kummesaltning og tørsaltning, der er anvendt i kombination, eller når nitrit og/eller nitrat indgår i et sammensat produkt, eller når saltopløsningen indsprøjtes i produktet inden kogning)«

| 3) | Del E ændres således:






  a) | Rækken vedrørende kategori 08.1 udgår. |
| --- | --- | --- |

3)

Del E ændres således:

a)

Rækken vedrørende kategori 08.1 udgår.

| b) | Titlen på kategori 08.1.1 affattes således:






  »08.1 | Fersk kød, undtagen tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004« |
| --- | --- | --- |

b)

Titlen på kategori 08.1.1 affattes således:

»08.1

Fersk kød, undtagen tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004«

| c) | Kategori 8.1.2 ændres således:






  i) | Titlen affattes således:






  »08.2 | Tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004« |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kategori 8.1.2 ændres således:

i)

Titlen affattes således:

»08.2

Tilberedt kød som defineret i forordning (EF) nr. 853/2004«

| ii) | Rækkerne vedrørende E 120, E 150a-d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 og E 338-452 affattes således: | »E 120 | Carminer (carminsyre, cochenille) | 100 | | Kun til breakfast sausages med et cerealieindhold på mindst 6 % og burger meat med et grøntsags- og eller cerealieindhold på mindst 4 %, blandet i kødet (i disse produkter hakkes kødet på en sådan måde, at muskel- og fedtvæv er fuldstændig ensartet fordelt, sådan at de indeholdte fibre danner en emulsion med det indeholdte fedt, hvilket giver produkterne deres karakteristiske udseende), produkter af mergueztypen, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici og pljeskavice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 150a-d | Karamelfarver | Quantum satis | | Kun til breakfast sausages med et cerealieindhold på mindst 6 % og burger meat med et grøntsags- og eller cerealieindhold på mindst 4 %, blandet i kødet (i disse produkter hakkes kødet på en sådan måde, at muskel- og fedtvæv er fuldstændig ensartet fordelt, sådan at de indeholdte fibre danner en emulsion med det indeholdte fedt, hvilket giver produkterne deres karakteristiske udseende), produkter af mergueztypen, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca og chorizo fresco |
| | E 261 | Kaliumacetat | Quantum satis | | Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 262 | Natriumacetater | Quantum satis | | Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 300 | Ascorbinsyre | Quantum satis | | Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 301 | Natriumascorbat | Quantum satis | | Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 302 | Calciumascorbat | Quantum satis | | Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 325 | Natriumlactat | Quantum satis | | Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 326 | Kaliumlactat | Quantum satis | | Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 330 | Citronsyre | Quantum satis | | Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 331 | Natriumcitrater | Quantum satis | | Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 332 | Kaliumcitrater | Quantum satis | | Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 333 | Calciumcitrater | Quantum satis | | Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 338-452 | Phosphorsyre — phosphater — di-, tri- og polyphosphater | 5 000 | (1) (4) | Kun til breakfast sausages; i dette produkt hakkes kødet på en sådan måde, at muskel- og fedtvæv er fuldstændig ensartet fordelt, sådan at de indeholdte fibre danner en emulsion med det indeholdte fedt, hvilket giver produktet dets karakteristiske udseende; gråsaltet finsk juleskinke, burger meat med et grøntsags- og/eller cerealieindhold på mindst 4 %, blandet i kødet, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk og ahjupraad« |

ii)

Rækkerne vedrørende E 120, E 150a-d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 og E 338-452 affattes således:

»E 120

Carminer (carminsyre, cochenille)

100

Kun til breakfast sausages med et cerealieindhold på mindst 6 % og burger meat med et grøntsags- og eller cerealieindhold på mindst 4 %, blandet i kødet (i disse produkter hakkes kødet på en sådan måde, at muskel- og fedtvæv er fuldstændig ensartet fordelt, sådan at de indeholdte fibre danner en emulsion med det indeholdte fedt, hvilket giver produkterne deres karakteristiske udseende), produkter af mergueztypen, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici og pljeskavice

E 150a-d

Karamelfarver

Quantum satis

Kun til breakfast sausages med et cerealieindhold på mindst 6 % og burger meat med et grøntsags- og eller cerealieindhold på mindst 4 %, blandet i kødet (i disse produkter hakkes kødet på en sådan måde, at muskel- og fedtvæv er fuldstændig ensartet fordelt, sådan at de indeholdte fibre danner en emulsion med det indeholdte fedt, hvilket giver produkterne deres karakteristiske udseende), produkter af mergueztypen, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca og chorizo fresco

E 261

Kaliumacetat

Quantum satis

Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 262

Natriumacetater

Quantum satis

Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 300

Ascorbinsyre

Quantum satis

Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 301

Natriumascorbat

Quantum satis

Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 302

Calciumascorbat

Quantum satis

Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 325

Natriumlactat

Quantum satis

Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 326

Kaliumlactat

Quantum satis

Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 330

Citronsyre

Quantum satis

Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 331

Natriumcitrater

Quantum satis

Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 332

Kaliumcitrater

Quantum satis

Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 333

Calciumcitrater

Quantum satis

Kun til gehakt, færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 338-452

Phosphorsyre — phosphater — di-, tri- og polyphosphater

5 000

(1) (4)

Kun til breakfast sausages; i dette produkt hakkes kødet på en sådan måde, at muskel- og fedtvæv er fuldstændig ensartet fordelt, sådan at de indeholdte fibre danner en emulsion med det indeholdte fedt, hvilket giver produktet dets karakteristiske udseende; gråsaltet finsk juleskinke, burger meat med et grøntsags- og/eller cerealieindhold på mindst 4 %, blandet i kødet, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk og ahjupraad«

| iii) | Følgende rækker indsættes i nummerorden: | »E 100 | Curcumin | 20 | | Kun til produkter af mergueztypen, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaog chorizo fresco |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 160c | Paprikaekstrakt | 10 | | Kun til produkter af mergueztypen, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukakiog kebap |
| | E 162 | Rødbedefarve | Quantum satis | | Kun til produkter af mergueztypen, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaog chorizo fresco |
| | E 249-250 | Nitritter | 150 | (7) (7') | Kun til lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaog tatar wołowy (danie tatarskie) |
| | E 260 | Eddikesyre | Quantum satis | | Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 263 | Calciumacetat | Quantum satis | | Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 270 | Mælkesyre | Quantum satis | | Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 327 | Calciumlactat | Quantum satis | | Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt |
| | E 401 | Natriumalginat | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki |
| | E 402 | Kaliumalginat | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki |
| | E 403 | Ammoniumalginat | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki |
| | E 404 | Calciumalginat | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki |
| | E 407 | Carrageenan | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki |
| | E 407a | Forarbejdet eucheuma-tang | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki |
| | E 410 | Johannesbrødkernemel | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki |
| | E 412 | Guargummi | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki |
| | E 413 | Traganth | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki |
| | E 415 | Xanthangummi | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki |
| | E 500 | Natriumcarbonater | Quantum satis | | Kun til tilberedt fjerkrækød, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići og pljeskavice |
| | E 1414 | Acetyleret distivelsephosphat | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapog seftalia |
| | E 1442 | Hydroxypropyldistivelsephosphat | Quantum satis | | Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapog seftalia |
| | | (7): Maksimumsmængde, der må tilsættes under fremstillingsprocessen. |
| | | (7'): Maksimumsmængde udtrykt som natriumnitrit.« |

iii)

Følgende rækker indsættes i nummerorden:

»E 100

Curcumin

20

Kun til produkter af mergueztypen, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaog chorizo fresco

E 160c

Paprikaekstrakt

10

Kun til produkter af mergueztypen, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukakiog kebap

E 162

Rødbedefarve

Quantum satis

Kun til produkter af mergueztypen, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaog chorizo fresco

E 249-250

Nitritter

150

(7) (7')

Kun til lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaog tatar wołowy (danie tatarskie)

E 260

Eddikesyre

Quantum satis

Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 263

Calciumacetat

Quantum satis

Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 270

Mælkesyre

Quantum satis

Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 327

Calciumlactat

Quantum satis

Kun til færdigpakkede tilberedninger af fersk hakket kød og tilberedt kød, der er tilsat andre ingredienser end tilsætningsstoffer eller salt

E 401

Natriumalginat

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki

E 402

Kaliumalginat

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki

E 403

Ammoniumalginat

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki

E 404

Calciumalginat

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki

E 407

Carrageenan

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki

E 407a

Forarbejdet eucheuma-tang

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki

E 410

Johannesbrødkernemel

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki

E 412

Guargummi

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki

E 413

Traganth

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki

E 415

Xanthangummi

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet. Undtaget er bifteki, soutzoukaki, kebap
  gyros og souvlaki

E 500

Natriumcarbonater

Quantum satis

Kun til tilberedt fjerkrækød, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići og pljeskavice

E 1414

Acetyleret distivelsephosphat

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapog seftalia

E 1442

Hydroxypropyldistivelsephosphat

Quantum satis

Kun til tilberedninger, hvori ingredienser er injiceret; tilberedt kød sammensat af køddele, der er behandlet på forskellig vis, dvs. hakket, skåret eller på anden måde forarbejdet, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapog seftalia

(7): Maksimumsmængde, der må tilsættes under fremstillingsprocessen.

(7'): Maksimumsmængde udtrykt som natriumnitrit.«

| d) | Titlen på kategori 08.2 affattes således:






  »08.3 | Kødprodukter« |
| --- | --- | --- |

d)

Titlen på kategori 08.2 affattes således:

»08.3

Kødprodukter«

| e) | Titlen på kategori 08.2.1 affattes således:






  »08.3.1 | Ikke-varmebehandlede kødprodukter« |
| --- | --- | --- |

e)

Titlen på kategori 08.2.1 affattes således:

»08.3.1

Ikke-varmebehandlede kødprodukter«

| f) | Titlen på kategori 08.2.2 affattes således:






  »08.3.2 | Varmebehandlede kødprodukter« |
| --- | --- | --- |

f)

Titlen på kategori 08.2.2 affattes således:

»08.3.2

Varmebehandlede kødprodukter«

| g) | Titlen på kategori 08.2.3 affattes således:






  »08.3.3 | Tarme samt overtræk og pynt til kød« |
| --- | --- | --- |

g)

Titlen på kategori 08.2.3 affattes således:

»08.3.3

Tarme samt overtræk og pynt til kød«

| h) | Titlen på kategori 08.2.4 affattes således:






  »08.3.4 | Traditionelt saltede kødprodukter, der er omfattet af særlige bestemmelser vedrørende nitritter og nitrater« |
| --- | --- | --- |

h)

Titlen på kategori 08.2.4 affattes således:

»08.3.4

Traditionelt saltede kødprodukter, der er omfattet af særlige bestemmelser vedrørende nitritter og nitrater«

| i) | Titlen på kategori 08.2.4.1 affattes således:






  »08.3.4.1 | Traditionelt kummesaltede produkter (kødprodukter saltet ved nedsænkning i en saltopløsning, der indeholder salt, nitritter og/eller nitrater og andre bestanddele)« |
| --- | --- | --- |

i)

Titlen på kategori 08.2.4.1 affattes således:

»08.3.4.1

Traditionelt kummesaltede produkter (kødprodukter saltet ved nedsænkning i en saltopløsning, der indeholder salt, nitritter og/eller nitrater og andre bestanddele)«

| j) | Titlen på kategori 08.2.4.2 affattes således:






  »08.3.4.2 | Traditionelt tørsaltede kødprodukter (tørsaltningsprocessen indebærer tør påføring af en saltblanding, der indeholder salt, nitritter og/eller nitrater og andre bestanddele, på kødets overflade, fulgt af en stabiliserings-/modningstid)« |
| --- | --- | --- |

j)

Titlen på kategori 08.2.4.2 affattes således:

»08.3.4.2

Traditionelt tørsaltede kødprodukter (tørsaltningsprocessen indebærer tør påføring af en saltblanding, der indeholder salt, nitritter og/eller nitrater og andre bestanddele, på kødets overflade, fulgt af en stabiliserings-/modningstid)«

| k) | Titlen på kategori 08.2.4.3 affattes således:






  »08.3.4.3 | Andre traditionelt tørsaltede kødprodukter (kummesaltning og tørsaltning, der er anvendt i kombination, eller når nitrit og/eller nitrat indgår i et sammensat produkt, eller når saltopløsningen indsprøjtes i produktet inden kogning)« |
| --- | --- | --- |

k)

Titlen på kategori 08.2.4.3 affattes således:

»08.3.4.3

Andre traditionelt tørsaltede kødprodukter (kummesaltning og tørsaltning, der er anvendt i kombination, eller når nitrit og/eller nitrat indgår i et sammensat produkt, eller når saltopløsningen indsprøjtes i produktet inden kogning)«

---

| 5.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/22

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 602/2014

af 4. juni 2014

om gennemførelsesmæssige tekniske standarder til fremme af en ensartet tilsynspraksis med hensyn til gennemførelsen af supplerende risikovægte i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 410, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er hensigtsmæssigt at fastsætte gennemførelsesmæssige tekniske standarder til fremme af en ensartet tilsynspraksis med hensyn til gennemførelsen af en ensartet metode til vurdering af væsentlige tilfælde af manglende opfyldelse af kravene fra institutternes side på grund af uagtsomhed eller undladelse samt til anvendelsen af de supplerende risikovægte. Med henblik på at fremme en ensartet tilsynspraksis i forbindelse med anvendelsen af supplerende risikovægte bør der fastlægges en egnet formel. Denne formel bør indebære, at der pålægges en forholdsmæssig risikovægt på mindst 250 %, som forhøjes gradvis for hver efterfølgende overtrædelse af artikel 405, 406 eller 409 i forordning (EU) nr. 575/2013. Der bør indføres en passende faktor i formlen, som gør det muligt at anvende en lavere risikovægt i forbindelse med eksponeringer, som er undtaget efter artikel 405, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(1)

Det er hensigtsmæssigt at fastsætte gennemførelsesmæssige tekniske standarder til fremme af en ensartet tilsynspraksis med hensyn til gennemførelsen af en ensartet metode til vurdering af væsentlige tilfælde af manglende opfyldelse af kravene fra institutternes side på grund af uagtsomhed eller undladelse samt til anvendelsen af de supplerende risikovægte. Med henblik på at fremme en ensartet tilsynspraksis i forbindelse med anvendelsen af supplerende risikovægte bør der fastlægges en egnet formel. Denne formel bør indebære, at der pålægges en forholdsmæssig risikovægt på mindst 250 %, som forhøjes gradvis for hver efterfølgende overtrædelse af artikel 405, 406 eller 409 i forordning (EU) nr. 575/2013. Der bør indføres en passende faktor i formlen, som gør det muligt at anvende en lavere risikovægt i forbindelse med eksponeringer, som er undtaget efter artikel 405, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013.

| (2) | Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen.

| (3) | Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (2) — |
| --- | --- |

(3)

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (2) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Generelle betragtninger

1.   De kompetente myndigheder skal sikre, at enhver supplerende risikovægt, som pålægges i henhold til artikel 407 i forordning (EU) nr. 575/2013, finder anvendelse på alle relevante securitiseringspositioner i et institut, for hvilke den væsentlige overtrædelse af artikel 405, 406 eller 409 i forordning (EU) nr. 575/2013 er konstateret.

2.   Hvis et institut afhjælper sin overtrædelse af kravene i artikel 405, 406 eller 409 i forordning (EU) nr. 575/2013, ophører den supplerende risikovægt med at finde anvendelse, så snart afhjælpningen er meddelt til den kompetente myndighed.

3.   Ved vurderingen af, hvorvidt en supplerende risikovægt skal pålægges, skal de kompetente myndigheder tage hensyn til såvel væsentligheden af overtrædelsen af artikel 405, 406 eller 409 i forordning (EU) nr. 575/2013 som til dens relevans for risikoanalysen af securitiseringspositionen. Væsentligheden skal betragtes både kvantitativt og kvalitativt og, hvis det er relevant, både på enhedsniveau og konsolideret niveau. Ved vurderingen af væsentligheden skal de kompetente myndigheder bl.a. tage hensyn til overtrædelsens varighed, størrelsen af de berørte positioner og til, om instituttet aktivt har forsøgt at afhjælpe overtrædelsen.

4.   Ved vurderingen af, om et institut på grund af uagtsomhed eller undladelse i væsentlig grad har forsømt at opfylde kravene i artikel 405 i forordning (EU) nr. 575/2013, må de kompetente myndigheder ikke lade sig påvirke af, om det eksponeringsleverende institut, det organiserende institut eller den oprindelige långiver i forbindelse med tidligere securitiseringer på nogen måde måtte have undladt at oplyse om sin forpligtelse til at tilbageholde en væsentlig økonomisk interesse på ikke mindre end 5 %, hvis instituttet kan godtgøre, at det har taget behørigt hensyn til sådanne omstændigheder.

5.   I tilfælde af en væsentlig overtrædelse af oplysningsforpligtelsen i artikel 409 i forordning (EU) nr. 575/2013 på grund af instituttets uagtsomhed eller undladelse skal de kompetente myndigheder pålægge det eksponeringsleverende instituts, det organiserende instituts eller den oprindelige långivers tilbageholdte positioner i eller anden eksponering mod den relevante securitisering en supplerende risikovægt.

6.   Ved vurderingen af, om institutter på grund af uagtsomhed eller undladelse i væsentlig grad har forsømt at opfylde kravene i artikel 405, 406 eller 409 i forordning (EU) 575/2013, kan de kompetente myndigheder for securitiseringspositioner udstedt den 1. januar 2011 eller senere, men før den 1. januar 2014, tage hensyn til, om disse institutter mellem udstedelsesdatoen og den 31. december 2013 løbende opfyldte kravene i artikel 122a i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (3) samt i Det Europæiske Banktilsynsudvalgs retningslinjer til artikel 122a i direktiv 2006/48/EF (4).

Artikel 2

Beregning af supplerende risikovægt

Hvis et institut i væsentlig grad ikke opfylder de relevante krav i artikel 405, 406 eller 409 i forordning (EU) nr. 575/2013, skal de kompetente myndigheder anvende følgende formel til fastsættelse af den samlede risikovægt (»Total RW«) i overensstemmelse med metoden i artikel 245, stk. 6, og artikel 337, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013:

Total RW = Min[12,5; Original RW × (1 + (2,5 + 2,5 × InfringementDurationyears) × (1 – Article405ExemptionPct))]

hvor:

| | 12,5 er en faktor, som repræsenterer størsteværdien af den samlede risikovægt |
| --- | --- |

12,5 er en faktor, som repræsenterer størsteværdien af den samlede risikovægt

| | »Original RW« er den oprindelige risikovægt, som ville gælde for securitiseringspositionerne, hvis der ikke blev pålagt nogen supplerende risikovægt |
| --- | --- |

»Original RW« er den oprindelige risikovægt, som ville gælde for securitiseringspositionerne, hvis der ikke blev pålagt nogen supplerende risikovægt

| | 2,5 er mindstefaktoren, som anvendes til beregning af den supplerende risikovægt med udgangspunkt i den oprindelige risikovægt |
| --- | --- |

2,5 er mindstefaktoren, som anvendes til beregning af den supplerende risikovægt med udgangspunkt i den oprindelige risikovægt

| | »InfringementDurationyears« er overtrædelsens varighed udtrykt i år og afrundet nedad til nærmeste tolvmånedersperiode. Denne variabel er lig med »0« for en overtrædelse på under 12 måneder, lig med »1« for en overtrædelse på over 12 måneder, men under 24 måneder, lig med »2« for en overtrædelse på over 24 måneder, men under 36 måneder osv. For den enkelte securitisering måles overtrædelsens varighed normalt fra overtrædelsens start, om end de kompetente myndigheder under hensyntagen til særlige forhold ved securitiseringen kan pålægge andre starttidspunkter. »Overtrædelse« skal forstås som en overtrædelse af et eller flere af kravene i artikel 405, 406 eller 409, som kan udløse en supplerende risikovægt. Overtrædelsen bliver til en »efterfølgende overtrædelse«, hvis ikke overtrædelsen afhjælpes over tid, hvilket medfører en gradvis forøgelse af den supplerende risikovægt |
| --- | --- |

»InfringementDurationyears« er overtrædelsens varighed udtrykt i år og afrundet nedad til nærmeste tolvmånedersperiode. Denne variabel er lig med »0« for en overtrædelse på under 12 måneder, lig med »1« for en overtrædelse på over 12 måneder, men under 24 måneder, lig med »2« for en overtrædelse på over 24 måneder, men under 36 måneder osv. For den enkelte securitisering måles overtrædelsens varighed normalt fra overtrædelsens start, om end de kompetente myndigheder under hensyntagen til særlige forhold ved securitiseringen kan pålægge andre starttidspunkter. »Overtrædelse« skal forstås som en overtrædelse af et eller flere af kravene i artikel 405, 406 eller 409, som kan udløse en supplerende risikovægt. Overtrædelsen bliver til en »efterfølgende overtrædelse«, hvis ikke overtrædelsen afhjælpes over tid, hvilket medfører en gradvis forøgelse af den supplerende risikovægt

| | »Article405ExemptionPct« er en variabel, som er lig med 0,5, hvis artikel 405, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder anvendelse på securitiseringspositionerne, for hvilke den supplerende risikovægt beregnes, og lig med 0, hvis denne undtagelse ikke gælder. |
| --- | --- |

»Article405ExemptionPct« er en variabel, som er lig med 0,5, hvis artikel 405, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder anvendelse på securitiseringspositionerne, for hvilke den supplerende risikovægt beregnes, og lig med 0, hvis denne undtagelse ikke gælder.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juni 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (EUT L 177 af 30.6.2006, s. 1).

3

(4)  http://www.eba.europa.eu/documents/10180/106202/Guidelines.pdf

4

---

| 5.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/25

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 603/2014

af 4. juni 2014

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juni 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MK | 77,0 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 66,5 |
| 0707 00 05 | MK | 28,8 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 67,4 |
| 0709 93 10 | TR | 110,5 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 50 10 | AR | 120,1 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,9 |
| BR | 87,5 |
| CL | 97,8 |
| CN | 97,8 |
| NZ | 144,5 |
| US | 161,9 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 106,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,9 |
| ZZ | 190,9 |
| 0809 29 00 | TR | 395,0 |
| ZZ | 395,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

46,1

MK

77,0

TR

76,3

ZZ

66,5

0707 00 05

MK

28,8

TR

106,0

ZZ

67,4

0709 93 10

TR

110,5

ZZ

110,5

0805 50 10

AR

120,1

ZA

116,4

ZZ

118,3

0808 10 80

AR

101,9

BR

87,5

CL

97,8

CN

97,8

NZ

144,5

US

161,9

UY

70,3

ZA

91,4

ZZ

106,6

0809 10 00

TR

190,9

ZZ

190,9

0809 29 00

TR

395,0

ZZ

395,0

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 5.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/27

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 6. maj 2014

om fastsættelse af den holdning, Unionen skal indtage på det 53. møde i OTIF's ekspertudvalg vedrørende transport af farligt gods for så vidt angår visse ændringer af tillæg C til konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF), som finder anvendelse fra den 1. januar 2015

(2014/327/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Unionen tiltrådte konventionen om internationale jernbanebefordringer af 9. maj 1980 som ændret ved Vilniusprotokollen af 3. juni 1999 (i det følgende benævnt »COTIF-konventionen«) i medfør af Rådets afgørelse 2013/103/EU (1). |
| --- | --- |

(1)

Unionen tiltrådte konventionen om internationale jernbanebefordringer af 9. maj 1980 som ændret ved Vilniusprotokollen af 3. juni 1999 (i det følgende benævnt »COTIF-konventionen«) i medfør af Rådets afgørelse 2013/103/EU (1).

| (2) | Alle medlemsstater med undtagelse af Cypern og Malta anvender COTIF-konventionen. |
| --- | --- |

(2)

Alle medlemsstater med undtagelse af Cypern og Malta anvender COTIF-konventionen.

| (3) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods (2) fastsættes krav til transport af farligt gods ad vej, med jernbane eller ad indre vandveje inden for eller mellem medlemsstaterne, idet der henvises til reglementet for internationale befordringer af farligt gods med jernbane, der findes i tillæg C til COTIF-konventionen (RID-bilaget). I direktivets artikel 4 er det endvidere fastsat, at »Transport af farligt gods mellem medlemsstaterne og tredjelande er tilladt, hvis kravene i ADR, RID eller ADN overholdes, medmindre andet fremgår af bilagene«. Unionen har dermed udøvet sin kompetence med hensyn til dette spørgsmål. |
| --- | --- |

(3)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods (2) fastsættes krav til transport af farligt gods ad vej, med jernbane eller ad indre vandveje inden for eller mellem medlemsstaterne, idet der henvises til reglementet for internationale befordringer af farligt gods med jernbane, der findes i tillæg C til COTIF-konventionen (RID-bilaget). I direktivets artikel 4 er det endvidere fastsat, at »Transport af farligt gods mellem medlemsstaterne og tredjelande er tilladt, hvis kravene i ADR, RID eller ADN overholdes, medmindre andet fremgår af bilagene«. Unionen har dermed udøvet sin kompetence med hensyn til dette spørgsmål.

| (4) | Det ekspertudvalg vedrørende transport af farligt gods, der er nedsat ved artikel 13.1, litra d), i COTIF-konventionen, forventes på sit 53. møde den 22. maj 2014 at træffe afgørelse om visse ændringer af RID-bilaget. Disse ændringer, der vedrører tekniske standarder eller fælles tekniske beskrivelser, har til formål at garantere en sikker og effektiv transport af farligt gods, samtidig med at der tages hensyn til den videnskabelige og tekniske udvikling i sektoren og udviklingen af nye stoffer og genstande, der frembyder fare under transporten. |
| --- | --- |

(4)

Det ekspertudvalg vedrørende transport af farligt gods, der er nedsat ved artikel 13.1, litra d), i COTIF-konventionen, forventes på sit 53. møde den 22. maj 2014 at træffe afgørelse om visse ændringer af RID-bilaget. Disse ændringer, der vedrører tekniske standarder eller fælles tekniske beskrivelser, har til formål at garantere en sikker og effektiv transport af farligt gods, samtidig med at der tages hensyn til den videnskabelige og tekniske udvikling i sektoren og udviklingen af nye stoffer og genstande, der frembyder fare under transporten.

| (5) | Udvalget for transport af farligt gods, der er nedsat ved artikel 9 direktiv 2008/68/EF, har iværksat indledende drøftelser om disse forslag til ændringer. |
| --- | --- |

(5)

Udvalget for transport af farligt gods, der er nedsat ved artikel 9 direktiv 2008/68/EF, har iværksat indledende drøftelser om disse forslag til ændringer.

| (6) | De fleste af de foreslåede ændringer er berettigede og gavnlige, og Unionen bør derfor støtte dem. To foreslåede ændringer skal vurderes yderligere i lyset af det tekniske og videnskabelig fremskridt. Navnlig Det Europæiske Jernbaneagentur bør i samarbejde med de relevante organer fortsætte arbejdet med at identificere en bæredygtig løsning til at detektere afsporinger og modvirke konsekvenserne heraf, herunder den fremtidige gennemførelse af denne løsning. Hvis sidstnævnte ændringer på nuværende tidspunkt godkendes, bør Unionen derfor gøre indsigelse efter proceduren i COTIF-konventionens afsnit VII, artikel 35, stk. 4 — |
| --- | --- |

(6)

De fleste af de foreslåede ændringer er berettigede og gavnlige, og Unionen bør derfor støtte dem. To foreslåede ændringer skal vurderes yderligere i lyset af det tekniske og videnskabelig fremskridt. Navnlig Det Europæiske Jernbaneagentur bør i samarbejde med de relevante organer fortsætte arbejdet med at identificere en bæredygtig løsning til at detektere afsporinger og modvirke konsekvenserne heraf, herunder den fremtidige gennemførelse af denne løsning. Hvis sidstnævnte ændringer på nuværende tidspunkt godkendes, bør Unionen derfor gøre indsigelse efter proceduren i COTIF-konventionens afsnit VII, artikel 35, stk. 4 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den Europæiske Unions holdning

1.   Den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage på det 53. møde i ekspertudvalget for transport af farligt gods inden for rammerne af konventionen om internationale jernbanebefordringer, skal være i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse.

2.   Repræsentanterne for Unionen i ovennævnte instans kan uden yderligere afgørelse truffet af Rådet aftale mindre ændringer af de dokumenter, der er nævnt i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Efter vedtagelsen offentliggøres den ovennævnte instans' afgørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. maj 2014.

På Rådets vegne

Ch. VASILAKOS

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2013/103/EU af 16. juni 2011 om undertegnelse og indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Mellemstatslige Organisation for Internationale Jernbanebefordringer om Den Europæiske Unions tiltrædelse af konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) af 9. maj 1980, som ændret ved Vilniusprotokollen af 3. juni 1999 (EUT L 51 af 23.2.2013, s. 1).

1

(2)  EUT L 260 af 30.9.2008, s. 13.

2

---

BILAG

| Forslag | Referencedokument | Genstand | Bemærkninger | EU's holdning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Bilag I til OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Ændringer, som den stående arbejdsgruppe har vedtaget | Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe | Tilslutter sig ændringerne |
| 2 | Bilag I til OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Den Stående Arbejdsgruppe gransker ændringerne yderligere | Disse bestemmelser er omgivet af firkantede parenteser i referencedokumentet | Tilslutter sig ændringerne |
| 3 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/1 | Overgangsordning for visse faresedler | Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe | Tilslutter sig ændringen |
| 4 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/2 | Anvendelse af særlig bestemmelse TE 25 | Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe | Tilslutter sig ændringen |
| 5 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/5 | Inspektion af bestemte mærker | Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe | Tilslutter sig ændringen |
| 6 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/6 | Oplysninger, der skal gives til infrastruktur-forvalteren | Den stående arbejdsgruppe valgte den anden mulighed, der er forelagt i referencedokumentet. | Tilslutter sig ændringen |
| 7 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/11 | Anvendelse af teknisk terminologi | Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe | Tilslutter sig ændringen |
| 8 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/12 | Konsekvenser af ophævelsen af UIC-fiche 573 | Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe | Tilslutter sig ændringerne |
| 9 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 og OTIF/RID/CE/GTP/2013/15 | Anvendelse af særlig bestemmelse TE 22 | Forslaget er ikke tilstrækkeligt modent til, at der kan træffes afgørelse | Afgørelsen udskydes |
| 10 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 og OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14 | Redaktionel revision af henvisning til EU-bestemmelser på jernbaneområdet | Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe | Tilslutter sig ændringerne |
| 11 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/16 | Transport af farligt gods i passagertog | Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe | Tilslutter sig ændringen i den af den stående arbejdsgruppe reviderede udgave |
| 12 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Diverse konsoliderede ændringer, som den stående arbejdsgruppe har vedtaget | Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe | Tilslutter sig ændringerne |
| | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Den Stående Arbejdsgruppe gransker følgende ændringer yderligere: | — | — |
| 13 | Samme som ovenfor | Ændringer, hvor en fælles holdning på det fælles møde UN-ECE — OTIF er påkrævet | Effektiv intermodal transport skal fremmes | Tilslutter sig de ændringer, som anbefales på det fælles møde |
| 14 | Samme som ovenfor og OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3 | Bestemmelser om obligatorisk anvendelse af afsporings-detektorer i visse vogne | EU vil genoverveje sin holdning inden den næste revision af reglerne | Afgørelsen udskydes |
| 15 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 og OTIF/RID/CE/GTP/2013/18 | Harmonisering af bestemmelserne med bilag 2 til aftalen om international jernbanegodstransport (SMGS) inden for rammerne af Organisationen for Samarbejde mellem Jernbaner (OSJD) | Effektiv transport af farligt gods mellem EU og tredjelande, der også er OSJD-lande, bør fremmes | Tilslutter sig ændringerne |
| 16 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4 | Transport af kul | Det lykkedes ikke at opnå konsensus om tekniske detaljer i den stående arbejdsgruppe | EU's holdning fastlægges på stedet |
| 17 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8 | Revision af kapitel 7.7 i RID | Forslaget i dette referencedokument vil blive drøftet i en bredere drøftelse af revisionen af kapitel 7.7 | EU's holdning fastlægges på stedet |
| 18 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12 | Tilpasning til de gældende regler inden for vejtransport | Med disse forslag ændres forslagene i referencedokument OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17 | Tilslutter sig ændringerne |

Forslag

Referencedokument

Genstand

Bemærkninger

EU's holdning

1

Bilag I til OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Ændringer, som den stående arbejdsgruppe har vedtaget

Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe

Tilslutter sig ændringerne

2

Bilag I til OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Den Stående Arbejdsgruppe gransker ændringerne yderligere

Disse bestemmelser er omgivet af firkantede parenteser i referencedokumentet

Tilslutter sig ændringerne

3

OTIF/RID/CE/GTP/2013/1

Overgangsordning for visse faresedler

Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe

Tilslutter sig ændringen

4

OTIF/RID/CE/GTP/2013/2

Anvendelse af særlig bestemmelse TE 25

Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe

Tilslutter sig ændringen

5

OTIF/RID/CE/GTP/2013/5

Inspektion af bestemte mærker

Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe

Tilslutter sig ændringen

6

OTIF/RID/CE/GTP/2013/6

Oplysninger, der skal gives til infrastruktur-forvalteren

Den stående arbejdsgruppe valgte den anden mulighed, der er forelagt i referencedokumentet.

Tilslutter sig ændringen

7

OTIF/RID/CE/GTP/2013/11

Anvendelse af teknisk terminologi

Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe

Tilslutter sig ændringen

8

OTIF/RID/CE/GTP/2013/12

Konsekvenser af ophævelsen af UIC-fiche 573

Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe

Tilslutter sig ændringerne

9

OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 og OTIF/RID/CE/GTP/2013/15

Anvendelse af særlig bestemmelse TE 22

Forslaget er ikke tilstrækkeligt modent til, at der kan træffes afgørelse

Afgørelsen udskydes

10

OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 og OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14

Redaktionel revision af henvisning til EU-bestemmelser på jernbaneområdet

Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe

Tilslutter sig ændringerne

11

OTIF/RID/CE/GTP/2013/16

Transport af farligt gods i passagertog

Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe

Tilslutter sig ændringen i den af den stående arbejdsgruppe reviderede udgave

12

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Diverse konsoliderede ændringer, som den stående arbejdsgruppe har vedtaget

Teknisk konsensus i OTIF's stående arbejdsgruppe

Tilslutter sig ændringerne

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Den Stående Arbejdsgruppe gransker følgende ændringer yderligere:

—

—

13

Samme som ovenfor

Ændringer, hvor en fælles holdning på det fælles møde UN-ECE — OTIF er påkrævet

Effektiv intermodal transport skal fremmes

Tilslutter sig de ændringer, som anbefales på det fælles møde

14

Samme som ovenfor og OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3

Bestemmelser om obligatorisk anvendelse af afsporings-detektorer i visse vogne

EU vil genoverveje sin holdning inden den næste revision af reglerne

Afgørelsen udskydes

15

OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 og OTIF/RID/CE/GTP/2013/18

Harmonisering af bestemmelserne med bilag 2 til aftalen om international jernbanegodstransport (SMGS) inden for rammerne af Organisationen for Samarbejde mellem Jernbaner (OSJD)

Effektiv transport af farligt gods mellem EU og tredjelande, der også er OSJD-lande, bør fremmes

Tilslutter sig ændringerne

16

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4

Transport af kul

Det lykkedes ikke at opnå konsensus om tekniske detaljer i den stående arbejdsgruppe

EU's holdning fastlægges på stedet

17

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8

Revision af kapitel 7.7 i RID

Forslaget i dette referencedokument vil blive drøftet i en bredere drøftelse af revisionen af kapitel 7.7

EU's holdning fastlægges på stedet

18

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12

Tilpasning til de gældende regler inden for vejtransport

Med disse forslag ændres forslagene i referencedokument OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17

Tilslutter sig ændringerne

---

| 5.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/31

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE

af 12. marts 2014

om ændring af afgørelse ECB/2013/35 om yderligere foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed

(ECB/2014/11)

(2014/328/EU)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2, første led,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 3.1, første led, artikel 12.1, 14.3 og 18.2,

under henvisning til retningslinje ECB/2011/14 af 20. september 2011 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer (1) og afgørelse ECB/2013/6 af 20. marts 2013 om reglerne for anvendelsen af udækkede statsgaranterede bankobligationer, der anvendes til eget brug, som sikkerhed for Eurosystemets pengepolitiske operationer (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 18.1 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank kan Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta (herefter »de nationale centralbanker«), udføre lånetransaktioner med kreditinstitutter og andre markedsdeltagere, hvor lån ydes imod passende sikkerhed. De generelle betingelser, hvorunder ECB og de nationale centralbanker er rede til at indgå i lånetransaktioner, herunder kriterierne for afgørelse af belånbarheden af sikkerhed med henblik på Eurosystemets lånetransaktioner, er fastlagt i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, samt afgørelse ECB/2013/6 og afgørelse ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 18.1 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank kan Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta (herefter »de nationale centralbanker«), udføre lånetransaktioner med kreditinstitutter og andre markedsdeltagere, hvor lån ydes imod passende sikkerhed. De generelle betingelser, hvorunder ECB og de nationale centralbanker er rede til at indgå i lånetransaktioner, herunder kriterierne for afgørelse af belånbarheden af sikkerhed med henblik på Eurosystemets lånetransaktioner, er fastlagt i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, samt afgørelse ECB/2013/6 og afgørelse ECB/2013/35 (3).

| (2) | I henhold til afsnit 1.6 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14 kan Styrelsesrådet til enhver tid ændre instrumenterne, betingelserne, kriterierne og procedurerne for gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitiske operationer. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til afsnit 1.6 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14 kan Styrelsesrådet til enhver tid ændre instrumenterne, betingelserne, kriterierne og procedurerne for gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitiske operationer.

| (3) | Den 17. juli 2013 besluttede Styrelsesrådet at styrke rammerne for risikostyringen yderligere ved at justere de belånbarhedskriterier og haircuts, der anvendes på sikkerhed, som godkendes til Eurosystemets pengepolitiske operationer, og indføre visse yderligere foranstaltninger for at forbedre rammernes overordnede konsistens og praktiske implementering. Disse foranstaltninger blev fastlagt ved afgørelse ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(3)

Den 17. juli 2013 besluttede Styrelsesrådet at styrke rammerne for risikostyringen yderligere ved at justere de belånbarhedskriterier og haircuts, der anvendes på sikkerhed, som godkendes til Eurosystemets pengepolitiske operationer, og indføre visse yderligere foranstaltninger for at forbedre rammernes overordnede konsistens og praktiske implementering. Disse foranstaltninger blev fastlagt ved afgørelse ECB/2013/35.

| (4) | For så vidt angår ratingkravene til værdipapirer af asset-backed typen, er det nødvendigt at finjustere afgørelse ECB/2013/35, hvorfor afgørelsen derfor bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

For så vidt angår ratingkravene til værdipapirer af asset-backed typen, er det nødvendigt at finjustere afgørelse ECB/2013/35, hvorfor afgørelsen derfor bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændring

Artikel 6 i afgørelse ECB/2013/35 affattes således:

| 1) | Stk. 2 erstattes af følgende:
  »2.   Tærskelværdien for kreditkvalitet gældende for værdipapirer af asset-backed-typen, som er fastlagt i afsnit 6.3 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, skal svare til kreditkvalitetstrin 2 i Eurosystemets harmoniserede ratingskala (»Single A«) (4). Alle værdipapirer af asset-backed typen skal have modtaget mindst to kreditvurderinger på niveauet »Single A« fra et eksternt kreditvurderingsbureau vedrørende udstedelsen.

  (4)  »Single A« er en kreditvurdering svarende til mindst »A3« hos Moody's, »A-« hos Fitch eller Standard & Poor's eller »AL« hos DBRS.«." |
| --- | --- |

1)

Stk. 2 erstattes af følgende:

»2.   Tærskelværdien for kreditkvalitet gældende for værdipapirer af asset-backed-typen, som er fastlagt i afsnit 6.3 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, skal svare til kreditkvalitetstrin 2 i Eurosystemets harmoniserede ratingskala (»Single A«) (4). Alle værdipapirer af asset-backed typen skal have modtaget mindst to kreditvurderinger på niveauet »Single A« fra et eksternt kreditvurderingsbureau vedrørende udstedelsen.

(4)  »Single A« er en kreditvurdering svarende til mindst »A3« hos Moody's, »A-« hos Fitch eller Standard & Poor's eller »AL« hos DBRS.«."

| 2) | Stykke 3 udgår. |
| --- | --- |

2)

Stykke 3 udgår.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft den 1. april 2014.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 12. marts 2014.

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  EUT L 331 af 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  EUT L 95 af 5.4.2013, s. 22.

2

(3)  Afgørelse ECB/2013/35 af 26. september 2013 om yderligere foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed (EUT L 301 af 12.11.2013, s. 6).

3

---

RETNINGSLINJER

| 5.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/33

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE

af 12. marts 2014

om ændring af retningslinje ECB/2011/14 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer

(ECB/2014/10)

(2014/329/EU)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2, første led,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 3.1, første led, artikel 12.1, 14.3 og 18.2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Til indførelse af en fælles pengepolitik kræves en definition af de instrumenter og procedurer, der skal anvendes af Eurosystemet, bestående af de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta (herefter »de nationale centralbanker«), og Den Europæiske Centralbank (ECB), således at denne politik kan gennemføres på en ensartet måde. |
| --- | --- |

(1)

Til indførelse af en fælles pengepolitik kræves en definition af de instrumenter og procedurer, der skal anvendes af Eurosystemet, bestående af de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta (herefter »de nationale centralbanker«), og Den Europæiske Centralbank (ECB), således at denne politik kan gennemføres på en ensartet måde.

| (2) | ECB har beføjelse til at fastsætte de nødvendige retningslinjer for gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitik, og de nationale centralbanker er forpligtede til at handle i overensstemmelse med disse retningslinjer. |
| --- | --- |

(2)

ECB har beføjelse til at fastsætte de nødvendige retningslinjer for gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitik, og de nationale centralbanker er forpligtede til at handle i overensstemmelse med disse retningslinjer.

| (3) | I henhold til artikel 18.1 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank kan ECB og de nationale centralbanker udføre lånetransaktioner med kreditinstitutter og andre markedsdeltagere, hvor lån ydes mod passende sikkerhed. De generelle betingelser, hvorunder ECB og de nationale centralbanker er rede til at indgå i lånetransaktioner, herunder kriterierne for afgørelse af belånbarheden af sikkerhed med henblik på sådanne lånetransaktioner, er fastlagt i bilag I til retningslinje ECB/2011/14 (1) samt afgørelse ECB/2013/6 (2) og afgørelse ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 18.1 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank kan ECB og de nationale centralbanker udføre lånetransaktioner med kreditinstitutter og andre markedsdeltagere, hvor lån ydes mod passende sikkerhed. De generelle betingelser, hvorunder ECB og de nationale centralbanker er rede til at indgå i lånetransaktioner, herunder kriterierne for afgørelse af belånbarheden af sikkerhed med henblik på sådanne lånetransaktioner, er fastlagt i bilag I til retningslinje ECB/2011/14 (1) samt afgørelse ECB/2013/6 (2) og afgørelse ECB/2013/35 (3).

| (4) | Retningslinje ECB/2011/14 bør ændres for at afspejle ændringer i Eurosystemets rammer for sikkerhedsstillelse vedrørende: a) udvidelsen af rapporteringskravene på lånniveau til at omfatte værdipapirer af asset-backed typen med sikkerhed i tilgodehavender på kreditkort. Formålet hermed er at bevare deres belånbarhed som sikkerhed for Eurosystemets kreditoperationer henset til kravet om ensartethed for de aktiver, der generer pengestrømme, og som er sikkerhed for værdipapirer af asset-backed typen, i næstsidste afsnit i afsnit 6.2.1.1 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, og b) revurderingen af visse kreditvurderingers placering i forbindelse med Eurosystemets harmoniserede ratingskala. |
| --- | --- |

(4)

Retningslinje ECB/2011/14 bør ændres for at afspejle ændringer i Eurosystemets rammer for sikkerhedsstillelse vedrørende: a) udvidelsen af rapporteringskravene på lånniveau til at omfatte værdipapirer af asset-backed typen med sikkerhed i tilgodehavender på kreditkort. Formålet hermed er at bevare deres belånbarhed som sikkerhed for Eurosystemets kreditoperationer henset til kravet om ensartethed for de aktiver, der generer pengestrømme, og som er sikkerhed for værdipapirer af asset-backed typen, i næstsidste afsnit i afsnit 6.2.1.1 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, og b) revurderingen af visse kreditvurderingers placering i forbindelse med Eurosystemets harmoniserede ratingskala.

| (5) | Retningslinje ECB/2011/14 bør også ændres for at afspejle de ændringer som følger af indførelsen af væsentlige forbedringer af Eurosystemets korrespondentcentralbankmodel (CCBM). For det første er det blevet besluttet, at tilbagesendelseskravet, som medførte, at modparter i Eurosystemet skulle overføre deres aktiver til den respektive udsteders værdipapirafviklingssystem (securities settlement system, SSS), før de kunne mobilisere disse aktiver som sikkerhed i Eurosystemets kreditoperationer, bør udgå fra den 26. maj 2014. En ny mobiliseringskanal, der kombinerer CCBM med links mellem værdipapirafviklingssystemerne, bør oprettes, således at modparterne i Eurosystemet kan anvende ethvert værdipapirafviklingssystem/godkendt link til at mobilisere belånbare aktiver som sikkerhedsstillelse i Eurosystemet. For det andet bør de tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse, som tilbydes af trepartsagenter på markedet, understøttes på et grænseoverskridende grundlag via CCBM fra den 29. september 2014 — |
| --- | --- |

(5)

Retningslinje ECB/2011/14 bør også ændres for at afspejle de ændringer som følger af indførelsen af væsentlige forbedringer af Eurosystemets korrespondentcentralbankmodel (CCBM). For det første er det blevet besluttet, at tilbagesendelseskravet, som medførte, at modparter i Eurosystemet skulle overføre deres aktiver til den respektive udsteders værdipapirafviklingssystem (securities settlement system, SSS), før de kunne mobilisere disse aktiver som sikkerhed i Eurosystemets kreditoperationer, bør udgå fra den 26. maj 2014. En ny mobiliseringskanal, der kombinerer CCBM med links mellem værdipapirafviklingssystemerne, bør oprettes, således at modparterne i Eurosystemet kan anvende ethvert værdipapirafviklingssystem/godkendt link til at mobilisere belånbare aktiver som sikkerhedsstillelse i Eurosystemet. For det andet bør de tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse, som tilbydes af trepartsagenter på markedet, understøttes på et grænseoverskridende grundlag via CCBM fra den 29. september 2014 —

VEDTAGET DENNE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Ændringer til Bilag I

Bilag I til retningslinje ECB/2011/14 ændres i overensstemmelse med bilaget til denne retningslinje.

Artikel 2

Virkning og gennemførelse

1.   Denne retningslinje får virkning på dagen, hvor den meddeles til de nationale centralbanker.

2.   De nationale centralbanker træffer de nødvendige foranstaltninger for at opfylde afsnit 3, 8, 15 og 16 i bilaget til denne retningslinje, og anvender dem fra den 1. april 2014. De fremsender senest den 24. marts 2014 meddelelse til ECB om, hvilke tekster og midler, der vedrører disse foranstaltninger.

3.   De nationale centralbanker træffer de nødvendige foranstaltninger for at opfylde afsnit 1, 2, 4-7 og 10-13 i bilaget til denne retningslinje, og anvender dem fra den 26. maj 2014. De fremsender senest den 24. marts 2014 meddelelse til ECB om, hvilke tekster og midler, der vedrører disse foranstaltninger.

4.   De nationale centralbanker træffer de nødvendige foranstaltninger for at opfylde afsnit 9 og 14 i bilaget til denne retningslinje, og anvender dem fra den 29. september 2014. De fremsender senest den 24. marts 2014 meddelelse til ECB om, hvilke tekster og midler, der vedrører disse foranstaltninger.

Artikel 3

Adressater

Denne retningslinje er rettet til alle centralbanker i Eurosystemet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 12. marts 2014.

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  Retningslinje ECB/2011/14 af 20. september 2011 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer (EUT L 331 af 14.12.2011, s. 1).

1

(2)  Afgørelse ECB/2013/6 af 20. marts 2013 om reglerne for anvendelsen af udækkede statsgaranterede bankobligationer, der anvendes til eget brug, som sikkerhed for Eurosystemets pengepolitiske operationer (EUT L 95 af 5.4.2013, s. 22).

2

(3)  Afgørelse ECB/2013/35 af 26. september 2013 om yderligere foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed (EUT L 301 af 12.11.2013, s. 6).

3

---

BILAG

Bilag I til retningslinje ECB/2011/14 ændres således:

| 1. | I afsnittet »forkortelser« tilføjes følgende term:


  »TPA
  trepartsagent« |
| --- | --- |

1.

I afsnittet »forkortelser« tilføjes følgende term:

»TPA
  trepartsagent«

| 2. | I afsnit 1.5 erstattes sidste sætning af følgende:
  »Alle belånbare aktiver kan benyttes på tværs af grænserne ved hjælp af korrespondentcentralbankmodellen (CCBM) og, for så vidt angår omsættelige aktiver, via godkendte links mellem EØS's værdipapirafviklingssystemer.« |
| --- | --- |

2.

I afsnit 1.5 erstattes sidste sætning af følgende:

»Alle belånbare aktiver kan benyttes på tværs af grænserne ved hjælp af korrespondentcentralbankmodellen (CCBM) og, for så vidt angår omsættelige aktiver, via godkendte links mellem EØS's værdipapirafviklingssystemer.«

| 3. | I afsnit 6.2.1.1.2 erstattes næstsidste afsnit af følgende:
  »For at være belånbart skal et værdipapir af asset-backed typen have sikkerhed i aktiver, der genererer pengestrømme, og som Eurosystemet anser for at være homogene, således at aktiver, der genererer pengestrømme, og som er sikkerhed for et værdipapir af asset-backed typen, kun tilhører én af følgende aktivklasser: a) værdipapirer med pant i boligejendom, b) værdipapirer med pant i erhvervsejendom, c) lån til små og mellemstore virksomheder, d) billån, e) forbrugslån, f) leasingtilgodehavender eller g) kreditkorttilgodehavender. Værdipapirer af asset-backed typen er ikke belånbare i Eurosystemets pengepolitiske operationer, hvis puljen af underliggende aktiver består af heterogene aktiver.« |
| --- | --- |

3.

I afsnit 6.2.1.1.2 erstattes næstsidste afsnit af følgende:

»For at være belånbart skal et værdipapir af asset-backed typen have sikkerhed i aktiver, der genererer pengestrømme, og som Eurosystemet anser for at være homogene, således at aktiver, der genererer pengestrømme, og som er sikkerhed for et værdipapir af asset-backed typen, kun tilhører én af følgende aktivklasser: a) værdipapirer med pant i boligejendom, b) værdipapirer med pant i erhvervsejendom, c) lån til små og mellemstore virksomheder, d) billån, e) forbrugslån, f) leasingtilgodehavender eller g) kreditkorttilgodehavender. Værdipapirer af asset-backed typen er ikke belånbare i Eurosystemets pengepolitiske operationer, hvis puljen af underliggende aktiver består af heterogene aktiver.«

| 4. | I afsnit 6.2.1.3 erstattes første sætning af følgende:
  »Gældsinstrumentet skal være udstedt i EØS hos en centralbank eller en værdipapircentral, der er blevet godkendt af Eurosystemet i henhold til de standarder og vurderingsprocedurer, der er beskrevet i »Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations« (herefter »Eurosystemets vurderingsrammer«) (1)
   (2).

  (1)  Eurosystemets vurderingsrammer er offentliggjort på ECB's websted www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."


  (2)  Internationale gældsinstrumenter i form af globale ihændehavergældsinstrumenter, der er udstedt på eller efter 1. januar 2007 gennem de internationale værdipapircentraler Euroclear Bank (Belgien) og Clearstream Banking Luxembourg, skal for at være belånbare være udstedt i form af nye global notes og deponeret hos en fælles depositar, som er en international værdipapircentral, eller hvis det er relevant, en værdipapircentral, der er blevet godkendt af Eurosystemet i henhold til standarderne og vurderingsprocedurerne beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer. Internationale gældsinstrumenter i form af globale ihændehaverpapirer, der er udstedt som Classical Global Notes før den 1. januar 2007, og fungible værdipapirer, der udstedes under samme ISIN-kode på eller efter denne dato, forbliver belånbare indtil udløb. Internationale gældsinstrumenter udstedt i globalt registreret form gennem værdipapircentralerne Euroclear Bank (Belgien) og Clearstream Banking Luxembourg efter den 30. september 2010 skal for at være belånbare være udstedt i henhold til den nye struktur for opbevaring af internationale gældsinstrumenter. Internationale gældsinstrumenter i globalt registreret form udstedt før eller på denne dato forbliver belånbare, indtil de udløber. Internationale gældsinstrumenter i form af individual notes, der er udstedt efter den 30. september 2010, ophører med at være belånbare. Internationale gældsinstrumenter i form af individual notes, der er udstedt denne på dato eller tidligere, forbliver belånbare indtil udløb.«" |
| --- | --- |

4.

I afsnit 6.2.1.3 erstattes første sætning af følgende:

»Gældsinstrumentet skal være udstedt i EØS hos en centralbank eller en værdipapircentral, der er blevet godkendt af Eurosystemet i henhold til de standarder og vurderingsprocedurer, der er beskrevet i »Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations« (herefter »Eurosystemets vurderingsrammer«) (1)
   (2).

(1)  Eurosystemets vurderingsrammer er offentliggjort på ECB's websted www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."

(2)  Internationale gældsinstrumenter i form af globale ihændehavergældsinstrumenter, der er udstedt på eller efter 1. januar 2007 gennem de internationale værdipapircentraler Euroclear Bank (Belgien) og Clearstream Banking Luxembourg, skal for at være belånbare være udstedt i form af nye global notes og deponeret hos en fælles depositar, som er en international værdipapircentral, eller hvis det er relevant, en værdipapircentral, der er blevet godkendt af Eurosystemet i henhold til standarderne og vurderingsprocedurerne beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer. Internationale gældsinstrumenter i form af globale ihændehaverpapirer, der er udstedt som Classical Global Notes før den 1. januar 2007, og fungible værdipapirer, der udstedes under samme ISIN-kode på eller efter denne dato, forbliver belånbare indtil udløb. Internationale gældsinstrumenter udstedt i globalt registreret form gennem værdipapircentralerne Euroclear Bank (Belgien) og Clearstream Banking Luxembourg efter den 30. september 2010 skal for at være belånbare være udstedt i henhold til den nye struktur for opbevaring af internationale gældsinstrumenter. Internationale gældsinstrumenter i globalt registreret form udstedt før eller på denne dato forbliver belånbare, indtil de udløber. Internationale gældsinstrumenter i form af individual notes, der er udstedt efter den 30. september 2010, ophører med at være belånbare. Internationale gældsinstrumenter i form af individual notes, der er udstedt denne på dato eller tidligere, forbliver belånbare indtil udløb.«"

| 5. | Afsnit 6.2.1.4 affattes således:
  »Gældsinstrumentet skal kunne overføres elektronisk. Det skal opbevares og afvikles i euroområdet via en konto i Eurosystemet eller et værdipapirafviklingssystem, der er blevet godkendt af Eurosystemet i henhold til standarderne og vurderingsprocedurerne, der er beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer, således at sikringsakt og realisation sker i henhold til lovgivningen i en medlemsstat.
  Hvis der ikke er sammenfald mellem den værdipapircentral, som har udstedt aktivet, og det værdipapirafviklingssystem, hvor det opbevares, skal de to institutioner forbindes med et link, der er blevet godkendt af Eurosystemet i henhold til de standarder og vurderingsprocedurer, der er beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer (3).

  (3)  Listen over godkendte links er offentliggjort på ECB's websted www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.«" |
| --- | --- |

5.

Afsnit 6.2.1.4 affattes således:

»Gældsinstrumentet skal kunne overføres elektronisk. Det skal opbevares og afvikles i euroområdet via en konto i Eurosystemet eller et værdipapirafviklingssystem, der er blevet godkendt af Eurosystemet i henhold til standarderne og vurderingsprocedurerne, der er beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer, således at sikringsakt og realisation sker i henhold til lovgivningen i en medlemsstat.

Hvis der ikke er sammenfald mellem den værdipapircentral, som har udstedt aktivet, og det værdipapirafviklingssystem, hvor det opbevares, skal de to institutioner forbindes med et link, der er blevet godkendt af Eurosystemet i henhold til de standarder og vurderingsprocedurer, der er beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer (3).

(3)  Listen over godkendte links er offentliggjort på ECB's websted www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.«"

| 6. | Afsnit 6.2.1.5 affattes således:
  »Gældsinstrumentet skal være optaget til omsætning på et reguleret marked, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF (4) eller optaget til omsætning på visse ikke-regulerede markeder, som angivet af ECB (5). Eurosystemets vurdering af ikke-regulerede markeder er baseret på tre principper — sikkerhed, gennemsigtighed og tilgængelighed (6).

  (4)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1."


  (5)  En liste over godkendte ikke-regulerede markeder er offentliggjort på ECB's websted www.ecb.europa.eu. Listen opdateres mindst en gang om året."


  (6)  »Sikkerhed«, »gennemsigtighed« og »tilgængelighed« er udelukkende defineret af Eurosystemet med henblik på Eurosystemets forvaltning af sikkerhed. Udvælgelsesprocessen sigter ikke mod at vurdere de forskellige markeders kvalitet. Principperne forstås således: Sikkerhed forstås som transaktionssikkerhed især med hensyn til, om transaktionerne er gyldige og kan håndhæves. Gennemsigtighed forstås som uhindret adgang til oplysninger om regler for markedets procedurer og funktion, aktivernes finansielle karakteristika, prisdannelsesmekanismen samt relevante priser og mængder (noteringer, renter, omsætning, udestående beløb osv.). Tilgængelighed refererer til Eurosystemets mulighed for at deltage i og have adgang til markedet. Ud fra et sikkerhedsforvaltningssynspunkt er et marked tilgængeligt, hvis dets procedurer og funktion giver Eurosystemet mulighed for at opnå information og udføre transaktioner, når det er nødvendigt til disse formål.«" |
| --- | --- |

6.

Afsnit 6.2.1.5 affattes således:

»Gældsinstrumentet skal være optaget til omsætning på et reguleret marked, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF (4) eller optaget til omsætning på visse ikke-regulerede markeder, som angivet af ECB (5). Eurosystemets vurdering af ikke-regulerede markeder er baseret på tre principper — sikkerhed, gennemsigtighed og tilgængelighed (6).

(4)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1."

(5)  En liste over godkendte ikke-regulerede markeder er offentliggjort på ECB's websted www.ecb.europa.eu. Listen opdateres mindst en gang om året."

(6)  »Sikkerhed«, »gennemsigtighed« og »tilgængelighed« er udelukkende defineret af Eurosystemet med henblik på Eurosystemets forvaltning af sikkerhed. Udvælgelsesprocessen sigter ikke mod at vurdere de forskellige markeders kvalitet. Principperne forstås således: Sikkerhed forstås som transaktionssikkerhed især med hensyn til, om transaktionerne er gyldige og kan håndhæves. Gennemsigtighed forstås som uhindret adgang til oplysninger om regler for markedets procedurer og funktion, aktivernes finansielle karakteristika, prisdannelsesmekanismen samt relevante priser og mængder (noteringer, renter, omsætning, udestående beløb osv.). Tilgængelighed refererer til Eurosystemets mulighed for at deltage i og have adgang til markedet. Ud fra et sikkerhedsforvaltningssynspunkt er et marked tilgængeligt, hvis dets procedurer og funktion giver Eurosystemet mulighed for at opnå information og udføre transaktioner, når det er nødvendigt til disse formål.«"

| 7. | I afsnit 6.2.3.2 erstattes tabel 4 af følgende:








  »Belånbarhedskriterier | Omsættelige aktiver (7) | Ikke-omsættelige aktiver (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aktivtype | ECB-gældsbeviser
  Andre omsættelige gældsinstrumenter (9) | Gældsfordringer | Detailgældsinstrumenter med pant i fast ejendom |
| Kreditstandarder | Aktivet skal opfylde høje kreditstandarder. De høje kreditstandarder bedømmes ved brug af eksterne kreditvurderingsbureauers regler for omsættelige aktiver (9) | Debitor/garant skal opfylde høje kreditstandarder. Kreditværdigheden vurderes ved brug af eksterne kreditvurderingsbureauers regler for gældsfordringer. | Aktivet skal opfylde høje kreditstandarder. De høje kreditstandarder bedømmes ved brug af eksterne kreditvurderingsbureauers regler for detailgældsinstrumenter med pant i fast ejendom. |
| Udstedelsessted | EØS (9) | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Afvikling/håndteringsprocedurer | Afviklingssted: euroområdet
  Instrumenterne skal være deponeret centralt i elektronisk form i centralbanker eller et afviklingssystem, der er godkendt af Eurosystemet i henhold til de standarder og vurderingsprocedurer, der er beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer | Eurosystemets procedurer | Eurosystemets procedurer |
| Type af udsteder/debitor/garant | Nationale centralbanker
  Offentlig sektor
  Privat sektor
  Internationale og overnationale institutioner | Offentlig sektor
  Ikke-finansielle selskaber
  Internationale og overnationale institutioner | Kreditinstitutter |
| Udsteders/debitors/garantens hjemsted | Udsteder (9): EØS eller G10-lande uden for EØS
  Debitor: EØS
  Garant (9): EØS | Euroområdet | Euroområdet |
| Godkendte markeder | Regulerede markeder
  Ikke-regulerede markeder, der er godkendt af ECB | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Valuta | euro | euro | euro |
| Mindstebeløb | Ikke relevant | Mindstebeløb på det tidspunkt, hvor gældsfordringen anvendes.






  — | til indenlandsk brug: fastsættes af den nationale centralbank |

7.

I afsnit 6.2.3.2 erstattes tabel 4 af følgende:

»Belånbarhedskriterier

Omsættelige aktiver (7)

Ikke-omsættelige aktiver (8)

Aktivtype

ECB-gældsbeviser

Andre omsættelige gældsinstrumenter (9)

Gældsfordringer

Detailgældsinstrumenter med pant i fast ejendom

Kreditstandarder

Aktivet skal opfylde høje kreditstandarder. De høje kreditstandarder bedømmes ved brug af eksterne kreditvurderingsbureauers regler for omsættelige aktiver (9)

Debitor/garant skal opfylde høje kreditstandarder. Kreditværdigheden vurderes ved brug af eksterne kreditvurderingsbureauers regler for gældsfordringer.

Aktivet skal opfylde høje kreditstandarder. De høje kreditstandarder bedømmes ved brug af eksterne kreditvurderingsbureauers regler for detailgældsinstrumenter med pant i fast ejendom.

Udstedelsessted

EØS (9)

Ikke relevant

Ikke relevant

Afvikling/håndteringsprocedurer

Afviklingssted: euroområdet

Instrumenterne skal være deponeret centralt i elektronisk form i centralbanker eller et afviklingssystem, der er godkendt af Eurosystemet i henhold til de standarder og vurderingsprocedurer, der er beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer

Eurosystemets procedurer

Eurosystemets procedurer

Type af udsteder/debitor/garant

Nationale centralbanker

Offentlig sektor

Privat sektor

Internationale og overnationale institutioner

Offentlig sektor

Ikke-finansielle selskaber

Internationale og overnationale institutioner

Kreditinstitutter

Udsteders/debitors/garantens hjemsted

Udsteder (9): EØS eller G10-lande uden for EØS

Debitor: EØS

Garant (9): EØS

Euroområdet

Euroområdet

Godkendte markeder

Regulerede markeder

Ikke-regulerede markeder, der er godkendt af ECB

Ikke relevant

Ikke relevant

Valuta

euro

euro

euro

Mindstebeløb

Ikke relevant

Mindstebeløb på det tidspunkt, hvor gældsfordringen anvendes.

—

til indenlandsk brug: fastsættes af den nationale centralbank

| — | til grænseoverskridende brug: et fælles mindstebeløb på 500 000 euro |
| --- | --- |

—

til grænseoverskridende brug: et fælles mindstebeløb på 500 000 euro

Ikke relevant

Gældende lovgivning

For aktiver af asset-backed-typen skal den anvendelige lov for anskaffelsen af underliggende aktiver være lovgivningen i en EU-medlemsstat. Den anvendelige lov for underliggende gældsfordringer skal være loven i et land i EØS.

Gældende lov for aftalen om gældsfordringen og for mobiliseringsaftalen: loven i en medlemsstat.

Det samlede antal forskellige love gældende for

| a) | modparten |
| --- | --- |

a)

modparten

| b) | kreditor |
| --- | --- |

b)

kreditor

| c) | debitor |
| --- | --- |

c)

debitor

| d) | (i givet fald) garanten, |
| --- | --- |

d)

(i givet fald) garanten,

| e) | gældsfordringsaftalen, og |
| --- | --- |

e)

gældsfordringsaftalen, og

| f) | mobiliseringsaftalenmå højst være to. |
| --- | --- |

f)

mobiliseringsaftalenmå højst være to.

Ikke relevant

Grænseoverskridende brug

Ja

Ja

Ja

| 8. | I afsnit 6.3.1 affattes fodnote 67 og 69 således:






  »(*) | Eurosystemets harmoniserede ratingskala er offentliggjort på ECB's websted www.ecb.europa.eu. En kreditvurdering på kreditkvalitetstrin 3 betyder som minimum en langfristet rating »BBB-« hos Fitch eller Standard & Poor's, »Baa3« hos Moody's eller »BBBL« hos DBRS.« |
| --- | --- | --- |

8.

I afsnit 6.3.1 affattes fodnote 67 og 69 således:

»(*)

Eurosystemets harmoniserede ratingskala er offentliggjort på ECB's websted www.ecb.europa.eu. En kreditvurdering på kreditkvalitetstrin 3 betyder som minimum en langfristet rating »BBB-« hos Fitch eller Standard & Poor's, »Baa3« hos Moody's eller »BBBL« hos DBRS.«

| »(**) | »Triple A« betyder som minimum en langfristet rating på »AAA« hos Fitch, Standard & Poor's eller DBRS, eller »Aaa« hos Moody's.« |
| --- | --- |

»(**)

»Triple A« betyder som minimum en langfristet rating på »AAA« hos Fitch, Standard & Poor's eller DBRS, eller »Aaa« hos Moody's.«

| 9. | I afsnit 6.4.2 erstattes litra k) af følgende:
  »Aktiverne værdiansættes dagligt. De nationale centralbanker (10) beregner dagligt de underliggende aktivers påkrævede værdi under hensyntagen til ændringer i størrelsen af udestående lån, principperne for værdiansættelse ifølge afsnit 6.5 og de krævede haircuts.

  (10)  Hvis trepartstjenester anvendes, delegeres værdiansættelsesprocessen til trepartsagenten på baggrund af oplysninger, som den relevante nationale centralbank har sendt til trepartsagenten.«" |
| --- | --- |

9.

I afsnit 6.4.2 erstattes litra k) af følgende:

»Aktiverne værdiansættes dagligt. De nationale centralbanker (10) beregner dagligt de underliggende aktivers påkrævede værdi under hensyntagen til ændringer i størrelsen af udestående lån, principperne for værdiansættelse ifølge afsnit 6.5 og de krævede haircuts.

(10)  Hvis trepartstjenester anvendes, delegeres værdiansættelsesprocessen til trepartsagenten på baggrund af oplysninger, som den relevante nationale centralbank har sendt til trepartsagenten.«"

| 10. | I afsnit 6.6 erstattes andet afsnit af følgende:
  »De nationale centralbanker (og ECB) har udviklet en mekanisme, der sikrer, at alle belånbare aktiver kan anvendes på tværs af grænserne. Det drejer sig om korrespondentcentralbankmodellen (CCBM), hvor de nationale centralbanker over for hinanden (og ECB) fungerer som depotinstitutioner (»korrespondentbanker«) med hensyn til de aktiver, de modtager i deres lokale registreringsinstitution, trepartsagent eller afviklingssystem. Særlige løsninger kan anvendes i forbindelse med ikke-omsættelige aktiver, dvs. gældsfordringer og detailgældsinstrumenter med pant i fast ejendom, der ikke kan overføres gennem et værdipapirafviklingssystem (11). CCBM kan bruges til sikkerhedsstillelse i forbindelse med alle former for kreditoperationer i Eurosystemet. Foruden CCBM kan modparter anvende godkendte links mellem værdipapirafviklingssystemer til grænseoverskridende overførsel af omsættelige aktiver hos deres lokale værdipapirafviklingssystem (12). Modparter kan også anvende disse godkendte links mellem værdipapirhandelssystemerne kombineret med CCBM (CCBM med links — se afsnit 6.6.3). CCBM (herunder CCBM med links) kan endvidere anvendes som grundlag for grænseoverskridende anvendelse af tjenester til forvaltning af trepartsikkerhedsstillelse.

  (11)  Nærmere oplysninger herom findes i brochuren »Korrespondentcentralbankmodellen (CCBM). Procedurer for Eurosystemets modparter« på ECB's websted www.ecb.europa.eu."


  (12)  Belånbare aktiver kan anvendes gennem en centralbanks konto i et værdipapirafviklingssystem i et andet land end det, hvor den pågældende centralbank ligger, hvis Eurosystemet har godkendt brugen af denne konto. Siden 1999 har De Nederlandsche Bank været godkendt til at anvende sin konto i Euroclear Belgium til at afvikle transaktioner med sikkerhed i de eurobonds, der er udstedt i denne internationale værdipapircentral. Siden august 2000 har Central Bank of Ireland været godkendt til at åbne en sådan konto i Euroclear Bank. Denne konto kan benyttes til alle belånbare aktiver i Euroclear Bank, dvs. inkl. belånbare aktiver overført til Euroclear Bank gennem godkendte links.«" |
| --- | --- |

10.

I afsnit 6.6 erstattes andet afsnit af følgende:

»De nationale centralbanker (og ECB) har udviklet en mekanisme, der sikrer, at alle belånbare aktiver kan anvendes på tværs af grænserne. Det drejer sig om korrespondentcentralbankmodellen (CCBM), hvor de nationale centralbanker over for hinanden (og ECB) fungerer som depotinstitutioner (»korrespondentbanker«) med hensyn til de aktiver, de modtager i deres lokale registreringsinstitution, trepartsagent eller afviklingssystem. Særlige løsninger kan anvendes i forbindelse med ikke-omsættelige aktiver, dvs. gældsfordringer og detailgældsinstrumenter med pant i fast ejendom, der ikke kan overføres gennem et værdipapirafviklingssystem (11). CCBM kan bruges til sikkerhedsstillelse i forbindelse med alle former for kreditoperationer i Eurosystemet. Foruden CCBM kan modparter anvende godkendte links mellem værdipapirafviklingssystemer til grænseoverskridende overførsel af omsættelige aktiver hos deres lokale værdipapirafviklingssystem (12). Modparter kan også anvende disse godkendte links mellem værdipapirhandelssystemerne kombineret med CCBM (CCBM med links — se afsnit 6.6.3). CCBM (herunder CCBM med links) kan endvidere anvendes som grundlag for grænseoverskridende anvendelse af tjenester til forvaltning af trepartsikkerhedsstillelse.

(11)  Nærmere oplysninger herom findes i brochuren »Korrespondentcentralbankmodellen (CCBM). Procedurer for Eurosystemets modparter« på ECB's websted www.ecb.europa.eu."

(12)  Belånbare aktiver kan anvendes gennem en centralbanks konto i et værdipapirafviklingssystem i et andet land end det, hvor den pågældende centralbank ligger, hvis Eurosystemet har godkendt brugen af denne konto. Siden 1999 har De Nederlandsche Bank været godkendt til at anvende sin konto i Euroclear Belgium til at afvikle transaktioner med sikkerhed i de eurobonds, der er udstedt i denne internationale værdipapircentral. Siden august 2000 har Central Bank of Ireland været godkendt til at åbne en sådan konto i Euroclear Bank. Denne konto kan benyttes til alle belånbare aktiver i Euroclear Bank, dvs. inkl. belånbare aktiver overført til Euroclear Bank gennem godkendte links.«"

| 11. | I afsnit 6.6.1 erstattes sidste afsnit af følgende:
  »CCBM er som minimum åben for modparter (både med hensyn til omsættelige og ikke-omsættelige aktiver) fra kl. 9.00 til kl. 16.00 (CET) på alle TARGET2 bankdage. En modpart, der ønsker at benytte CCBM, skal underrette den nationale centralbank, hvorfra den ønsker at modtage kredit, dvs. dens hjemmecentralbank, herom inden kl. 16.00 CET. Endvidere skal modparten sikre, at sikkerheden for de pengepolitiske operationer indsættes på korrespondentcentralbankens konto senest kl. 16.45 CET. Instrukser eller deponering efter disse tidsfristers udløb behandles kun så vidt muligt og kan behandles med henblik på kredit den følgende TARGET2 bankdag. Når modparterne forventer at få behov for at anvende CCBM sent på dagen, bør de så vidt muligt levere (deponere) aktiverne på forhånd. Under særlige omstændigheder, eller hvis det er påkrævet af pengepolitiske grunde, kan ECB beslutte at forlænge CCBM's åbningstid til TARGET2's lukketid i samarbejde med værdipapirafviklingssystemerne vedrørende deres mulighed for at udvide sluttidspunktet for omsættelige aktiver.« |
| --- | --- |

11.

I afsnit 6.6.1 erstattes sidste afsnit af følgende:

»CCBM er som minimum åben for modparter (både med hensyn til omsættelige og ikke-omsættelige aktiver) fra kl. 9.00 til kl. 16.00 (CET) på alle TARGET2 bankdage. En modpart, der ønsker at benytte CCBM, skal underrette den nationale centralbank, hvorfra den ønsker at modtage kredit, dvs. dens hjemmecentralbank, herom inden kl. 16.00 CET. Endvidere skal modparten sikre, at sikkerheden for de pengepolitiske operationer indsættes på korrespondentcentralbankens konto senest kl. 16.45 CET. Instrukser eller deponering efter disse tidsfristers udløb behandles kun så vidt muligt og kan behandles med henblik på kredit den følgende TARGET2 bankdag. Når modparterne forventer at få behov for at anvende CCBM sent på dagen, bør de så vidt muligt levere (deponere) aktiverne på forhånd. Under særlige omstændigheder, eller hvis det er påkrævet af pengepolitiske grunde, kan ECB beslutte at forlænge CCBM's åbningstid til TARGET2's lukketid i samarbejde med værdipapirafviklingssystemerne vedrørende deres mulighed for at udvide sluttidspunktet for omsættelige aktiver.«

| 12. | Afsnit 6.6.2 erstattes af følgende:
  »Foruden gennem CCBM kan grænseoverskridende overførsel af omsættelige aktiver også ske gennem godkendte links mellem EØS's værdipapirafviklingssystemer.
  Et direkte eller relayed link mellem to værdipapirafviklingssystemer giver en deltager i det ene værdipapirafviklingssystem mulighed for at være i besiddelse af værdipapirer udstedt i et andet værdipapirafviklingssystem uden at være deltager i dette værdipapirafviklingssystem (13). Før disse links kan benyttes til overførsel af sikkerhed i forbindelse med Eurosystemets kreditoperationer, skal de vurderes og godkendes af Eurosystemet i henhold til de standarder og vurderingsprocedurer, der er beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer (14).
  Fra Eurosystemets perspektiv varetager CCBM og linkene mellem EØS's værdipapirafviklingssystemer samme funktion, idet begge giver modparterne mulighed for at anvende sikkerhed på tværs af grænserne. Begge systemer sætter med andre ord modparterne i stand til at stille sikkerhed for at opnå kredit fra deres hjemmecentralbank, også selv om denne sikkerhed blev udstedt i et værdipapirafviklingssystem i et andet land. CCBM og linkene mellem værdipapirafviklingssystemer varetager denne funktion på forskellig måde. I CCBM er der tale om grænseoverskridende forbindelser mellem de nationale centralbanker. De fungerer som depotinstitutioner for hinanden. Anvendes links, er der tale om grænseoverskridende forbindelser mellem værdipapirafviklingssystemerne. De åbner samlekonti hos hinanden. Aktiver, der er deponeret hos en korrespondentcentralbank, kan kun anvendes som sikkerhed i Eurosystemets kreditoperationer. Aktiver, som modparterne har gennem et link, kan anvendes til Eurosystemets kreditoperationer og til et hvilket som helst andet formål, som modparten måtte ønske. Gennem links mellem værdipapirafviklingssystemer opbevarer modparterne aktiverne på deres konto i deres hjemlands værdipapirafviklingssystem, så der ikke er brug for en depotinstitution.

  (13)  Et link mellem to værdipapirafviklingssystemer består af en række procedurer og arrangementer vedrørende grænseoverskridende overførsel af værdipapirer mellem de to værdipapirafviklingssystemer. Et link udgøres af en samlekonto, der åbnes af et værdipapirafviklingssystem (det investerende værdipapirafviklingssystem) i et andet værdipapirafviklingssystem (det udstedende værdipapirafviklingssystem). Et direkte link indebærer, at der ikke er noget mellemled mellem de to værdipapirafviklingssystemer. Relayed links mellem værdipapirafviklingssystemer kan også anvendes til grænseoverskridende overførsel af værdipapirer til Eurosystemet. Et relayed link er en kontraktbaseret og teknisk ordning, der giver to værdipapirafviklingssystemer, som ikke er indbyrdes direkte forbundet, mulighed for at foretage transaktioner og overførsler gennem et tredje værdipapirafviklingssystem, der fungerer som mellemled."


  (14)  Listen over godkendte links er offentliggjort på ECB's websted www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.«" |
| --- | --- |

12.

Afsnit 6.6.2 erstattes af følgende:

»Foruden gennem CCBM kan grænseoverskridende overførsel af omsættelige aktiver også ske gennem godkendte links mellem EØS's værdipapirafviklingssystemer.

Et direkte eller relayed link mellem to værdipapirafviklingssystemer giver en deltager i det ene værdipapirafviklingssystem mulighed for at være i besiddelse af værdipapirer udstedt i et andet værdipapirafviklingssystem uden at være deltager i dette værdipapirafviklingssystem (13). Før disse links kan benyttes til overførsel af sikkerhed i forbindelse med Eurosystemets kreditoperationer, skal de vurderes og godkendes af Eurosystemet i henhold til de standarder og vurderingsprocedurer, der er beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer (14).

Fra Eurosystemets perspektiv varetager CCBM og linkene mellem EØS's værdipapirafviklingssystemer samme funktion, idet begge giver modparterne mulighed for at anvende sikkerhed på tværs af grænserne. Begge systemer sætter med andre ord modparterne i stand til at stille sikkerhed for at opnå kredit fra deres hjemmecentralbank, også selv om denne sikkerhed blev udstedt i et værdipapirafviklingssystem i et andet land. CCBM og linkene mellem værdipapirafviklingssystemer varetager denne funktion på forskellig måde. I CCBM er der tale om grænseoverskridende forbindelser mellem de nationale centralbanker. De fungerer som depotinstitutioner for hinanden. Anvendes links, er der tale om grænseoverskridende forbindelser mellem værdipapirafviklingssystemerne. De åbner samlekonti hos hinanden. Aktiver, der er deponeret hos en korrespondentcentralbank, kan kun anvendes som sikkerhed i Eurosystemets kreditoperationer. Aktiver, som modparterne har gennem et link, kan anvendes til Eurosystemets kreditoperationer og til et hvilket som helst andet formål, som modparten måtte ønske. Gennem links mellem værdipapirafviklingssystemer opbevarer modparterne aktiverne på deres konto i deres hjemlands værdipapirafviklingssystem, så der ikke er brug for en depotinstitution.

(13)  Et link mellem to værdipapirafviklingssystemer består af en række procedurer og arrangementer vedrørende grænseoverskridende overførsel af værdipapirer mellem de to værdipapirafviklingssystemer. Et link udgøres af en samlekonto, der åbnes af et værdipapirafviklingssystem (det investerende værdipapirafviklingssystem) i et andet værdipapirafviklingssystem (det udstedende værdipapirafviklingssystem). Et direkte link indebærer, at der ikke er noget mellemled mellem de to værdipapirafviklingssystemer. Relayed links mellem værdipapirafviklingssystemer kan også anvendes til grænseoverskridende overførsel af værdipapirer til Eurosystemet. Et relayed link er en kontraktbaseret og teknisk ordning, der giver to værdipapirafviklingssystemer, som ikke er indbyrdes direkte forbundet, mulighed for at foretage transaktioner og overførsler gennem et tredje værdipapirafviklingssystem, der fungerer som mellemled."

(14)  Listen over godkendte links er offentliggjort på ECB's websted www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.«"

| 13. | I afsnit 6.6 tilføjes følgende afsnit som afsnit 6.6.3:
  »6.6.3.   CCBM med links
  Det er også muligt for modparter at anvende direkte eller relayed links som nævnt i afsnit 6.6.2 i kombination med CCBM til at mobilisere belånbare omsættelige aktiver på et grænseoverskridende grundlag.
  Når links benyttes mellem værdipapirafviklingssystemerne i kombination med CCBM opbevarer modparterne aktiverne, der er udstedt i udstederværdipapirafviklingssystemet, direkte i en konto hos et investorværdipapirafviklingssystem eller via en depotinstitution. Ved relayed links kan et tredje værdipapirafviklingssystem agere som mellemled.
  Disse aktiver kan udstedes i en EØS værdipapircentral uden for euroområdet, forudsat at et link mellem udstederværdipapirafviklingssystemet og investorværdipapirafviklingssystemet er blevet godkendt af Eurosystemet i henhold til de standarder og vurderingsprocedurer, der er beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer.



  Hvis belånbare aktiver skal overføres gennem CCBM med links, skal modparterne sikre, at værdipapirerne leveres på en konto i det relevante investorværdipapirafviklingssystem inden kl. 16 CET på afviklingsdagen for at sikre afviklingen af værdiansættelsesoperationer samme dag. Alle mobiliseringsanmodninger, der modtages af de nationale centralbanker i hjemlandet fra deres modparter efter kl. 16 CET, eller alle anmodninger om levering af belånbare aktiver på en konto hos den relevante investorværdipapircentral efter kl. 16 CET behandles så vidt muligt i henhold til de pågældende værdipapircentralers sluttidspunkter.« |
| --- | --- |

13.

I afsnit 6.6 tilføjes følgende afsnit som afsnit 6.6.3:

»6.6.3.   CCBM med links

Det er også muligt for modparter at anvende direkte eller relayed links som nævnt i afsnit 6.6.2 i kombination med CCBM til at mobilisere belånbare omsættelige aktiver på et grænseoverskridende grundlag.

Når links benyttes mellem værdipapirafviklingssystemerne i kombination med CCBM opbevarer modparterne aktiverne, der er udstedt i udstederværdipapirafviklingssystemet, direkte i en konto hos et investorværdipapirafviklingssystem eller via en depotinstitution. Ved relayed links kan et tredje værdipapirafviklingssystem agere som mellemled.

Disse aktiver kan udstedes i en EØS værdipapircentral uden for euroområdet, forudsat at et link mellem udstederværdipapirafviklingssystemet og investorværdipapirafviklingssystemet er blevet godkendt af Eurosystemet i henhold til de standarder og vurderingsprocedurer, der er beskrevet i Eurosystemets vurderingsrammer.

Image

Hvis belånbare aktiver skal overføres gennem CCBM med links, skal modparterne sikre, at værdipapirerne leveres på en konto i det relevante investorværdipapirafviklingssystem inden kl. 16 CET på afviklingsdagen for at sikre afviklingen af værdiansættelsesoperationer samme dag. Alle mobiliseringsanmodninger, der modtages af de nationale centralbanker i hjemlandet fra deres modparter efter kl. 16 CET, eller alle anmodninger om levering af belånbare aktiver på en konto hos den relevante investorværdipapircentral efter kl. 16 CET behandles så vidt muligt i henhold til de pågældende værdipapircentralers sluttidspunkter.«

| 14. | I afsnit 6.6 tilføjes følgende afsnit som afsnit 6.6.4:
  »6.6.4.   CCBM med tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse
  CCBM (herunder CCBM med links) anvendes også som grundlag for grænseoverskridende benyttelse af tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse, hvorved den nationale centralbank i en medlemsstat, hvor tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse tilbydes til grænseoverskridende brug i Eurosystemet, agerer som korrespondentcentralbank for de nationale centralbanker i andre medlemsstater, hvis modparter har anmodet om at benytte de pågældende tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse på et grænseoverskridende grundlag. Den relevante trepartsagent skal godkendes af Eurosystemet.
  Grænseoverskridende tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse gør det muligt for modparter at øge eller mindske størrelsen af den sikkerhed, de stiller i deres nationale centralbank i hjemlandet (herefter »den globale størrelse«).



  Bemærk: Pilen »Information om sikkerhedsstillelse« mellem modpart A og den nationale centralbank A kan være irrelevant for visse trepartsagenter (afhængig af den valgte aftalemodel) og i sådanne tilfælde skal modparten ikke sende en instruktion til eller modtage en bekræftelse fra den nationale centralbank A.« |
| --- | --- |

14.

I afsnit 6.6 tilføjes følgende afsnit som afsnit 6.6.4:

»6.6.4.   CCBM med tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse

CCBM (herunder CCBM med links) anvendes også som grundlag for grænseoverskridende benyttelse af tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse, hvorved den nationale centralbank i en medlemsstat, hvor tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse tilbydes til grænseoverskridende brug i Eurosystemet, agerer som korrespondentcentralbank for de nationale centralbanker i andre medlemsstater, hvis modparter har anmodet om at benytte de pågældende tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse på et grænseoverskridende grundlag. Den relevante trepartsagent skal godkendes af Eurosystemet.

Grænseoverskridende tjenester til forvaltning af trepartssikkerhedsstillelse gør det muligt for modparter at øge eller mindske størrelsen af den sikkerhed, de stiller i deres nationale centralbank i hjemlandet (herefter »den globale størrelse«).

Image

Bemærk: Pilen »Information om sikkerhedsstillelse« mellem modpart A og den nationale centralbank A kan være irrelevant for visse trepartsagenter (afhængig af den valgte aftalemodel) og i sådanne tilfælde skal modparten ikke sende en instruktion til eller modtage en bekræftelse fra den nationale centralbank A.«

| 15. | I Appendiks 8 indsættes følgende afsnit som det næstsidste afsnit:
  »For værdipapirer af asset-backed typen, hvor de aktiver, der genererer pengestrømme, omfatter tilgodehavender på kreditkort, gælder oplysningskravene på lånniveau fra den 1. april 2014 og overgangsperioden på ni måneder ophører den 31. december 2014.« |
| --- | --- |

15.

I Appendiks 8 indsættes følgende afsnit som det næstsidste afsnit:

»For værdipapirer af asset-backed typen, hvor de aktiver, der genererer pengestrømme, omfatter tilgodehavender på kreditkort, gælder oplysningskravene på lånniveau fra den 1. april 2014 og overgangsperioden på ni måneder ophører den 31. december 2014.«

| 16. | I afsnit 8 erstattes den anden fodnote af følgende:






  »(*) | dvs. 30. september 2013 for detailgældsinstrumenter med pant i fast ejendom og små og mellemstore virksomheder, 30. november 2013 for gældsinstrumenter med pant i erhvervsejendomme, 30. september 2014 for billån, forbrugslån, leasingtilgodehavender og 31. december 2014 for kreditkorttilgodehavender.«. |
| --- | --- | --- |

16.

I afsnit 8 erstattes den anden fodnote af følgende:

»(*)

dvs. 30. september 2013 for detailgældsinstrumenter med pant i fast ejendom og små og mellemstore virksomheder, 30. november 2013 for gældsinstrumenter med pant i erhvervsejendomme, 30. september 2014 for billån, forbrugslån, leasingtilgodehavender og 31. december 2014 for kreditkorttilgodehavender.«.

---

(7)  Se nærmere i afsnit 6.2.1.

(8)  Se nærmere i afsnit 6.2.2.

(9)  Kreditstandarden for ikke-ratede omsættelige gældsbeviser udstedt eller garanteret af ikke-finansielle selskaber fastsættes på grundlag af den kreditvurderingskilde, som den respektive modpart har valgt i overensstemmelse med eksterne kreditvurderingsbureauers regler for gældsfordringer som angivet i afsnit 6.3.3. For disse omsættelige gældsinstrumenter er følgende belånbarhedskriterier for omsættelige aktiver blevet ændret: udsteders/garantens hjemsted: euroområdet; udstedelsessted: euroområdet.«

---

| 5.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/42

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE

af 12. marts 2014

om ændring af retningslinje ECB/2013/4 om yderligere midlertidige foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed og om ændring af retningslinje ECB/2007/9

(ECB/2014/12)

(2014/330/EU)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2, første led,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 3.1, første led, artikel 12.1, 14.3 og 18.2,

under henvisning til retningslinje ECB/2011/14 af 20. september 2011 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer (1), afgørelse ECB/2013/6 af 20. marts 2013 om reglerne for anvendelsen af udækkede statsgaranterede bankobligationer, der anvendes til eget brug, som sikkerhed for Eurosystemets pengepolitiske operationer (2) og afgørelse ECB/2013/35 af 26. september 2013 om yderligere foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 18.1 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank kan Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta (herefter »de nationale centralbanker«), udføre lånetransaktioner med kreditinstitutter og andre markedsdeltagere, hvor lån ydes imod passende sikkerhed. De generelle betingelser, hvorunder ECB og de nationale centralbanker er rede til at indgå i lånetransaktioner, herunder kriterierne for afgørelse af belånbarheden af sikkerhed med henblik på Eurosystemets lånetransaktioner, er fastlagt i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, samt afgørelse ECB/2013/6 og afgørelse ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 18.1 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank kan Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta (herefter »de nationale centralbanker«), udføre lånetransaktioner med kreditinstitutter og andre markedsdeltagere, hvor lån ydes imod passende sikkerhed. De generelle betingelser, hvorunder ECB og de nationale centralbanker er rede til at indgå i lånetransaktioner, herunder kriterierne for afgørelse af belånbarheden af sikkerhed med henblik på Eurosystemets lånetransaktioner, er fastlagt i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, samt afgørelse ECB/2013/6 og afgørelse ECB/2013/35.

| (2) | I henhold til afsnit 1.6 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14 kan Styrelsesrådet til enhver tid ændre instrumenterne, betingelserne, kriterierne og procedurerne for gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitiske operationer. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til afsnit 1.6 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14 kan Styrelsesrådet til enhver tid ændre instrumenterne, betingelserne, kriterierne og procedurerne for gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitiske operationer.

| (3) | Retningslinje ECB/2013/4 (4), afgørelse ECB/2013/22 (5)og afgørelse ECB/2013/36 (6) fastlægger i tillæg til andre retsakter de yderligere foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed, der skal gælde midlertidigt, indtil Styrelsesrådet vurderer, at de ikke længere er nødvendige for at sikre en passende pengepolitisk transmissionsmekanisme. |
| --- | --- |

(3)

Retningslinje ECB/2013/4 (4), afgørelse ECB/2013/22 (5)og afgørelse ECB/2013/36 (6) fastlægger i tillæg til andre retsakter de yderligere foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed, der skal gælde midlertidigt, indtil Styrelsesrådet vurderer, at de ikke længere er nødvendige for at sikre en passende pengepolitisk transmissionsmekanisme.

| (4) | Retningslinje ECB/2013/4 bør ændres for at afspejle ændringer i Eurosystemets rammer for sikkerhedsstillelse vedrørende: a) udvidelsen af rapporteringskravene på lånniveau til at omfatte værdipapirer af asset-backed typen med sikkerhed i tilgodehavender på kreditkort i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, b) revurderingen af visse kreditvurderingers placering i forbindelse med Eurosystemets harmoniserede ratingskala, og c) præciseringen af ratingreglerne for værdipapirer af asset-backed typen — |
| --- | --- |

(4)

Retningslinje ECB/2013/4 bør ændres for at afspejle ændringer i Eurosystemets rammer for sikkerhedsstillelse vedrørende: a) udvidelsen af rapporteringskravene på lånniveau til at omfatte værdipapirer af asset-backed typen med sikkerhed i tilgodehavender på kreditkort i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, b) revurderingen af visse kreditvurderingers placering i forbindelse med Eurosystemets harmoniserede ratingskala, og c) præciseringen af ratingreglerne for værdipapirer af asset-backed typen —

VEDTAGET DENNE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Ændringer

Retningslinje ECB/2013/4 ændres som følger:

| 1) | Artikel 1, stk. 3, affattes således:
  »3.   I forbindelse med artikel 5, stk. 1, og artikel 7 betragtes Den Hellenske Republik og Den Portugisiske Republik som medlemsstater i euroområdet, der overholder et program fra EU/Den Internationale Valutafond.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 3, affattes således:

»3.   I forbindelse med artikel 5, stk. 1, og artikel 7 betragtes Den Hellenske Republik og Den Portugisiske Republik som medlemsstater i euroområdet, der overholder et program fra EU/Den Internationale Valutafond.«

| 2) | Artikel 3, stk. 1, affattes således:
  »1.   Udover værdipapirer af asset-backed typen (»asset-backed securities«), der kan anvendes i henhold til kapitel 6 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, skal værdipapirer af asset-backed typen, som ikke opfylder kreditvurderingskravene i henhold til afsnit 6.3 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, men som i øvrigt opfylder alle belånbarhedskriterier for værdipapirer af asset-backed typen i henhold til retningslinje ECB/2011/14, være belånbare som sikkerhed for Eurosystemets pengepolitiske operationer, forudsat at de har modtaget to kreditvurderinger svarende til mindst »triple B« (7) vedrørende udstedelsen fra et godkendt eksternt kreditvurderingsbureau. De skal også opfylde samtlige følgende krav:






  a) | aktiver, der genererer pengestrømme, og som er sikkerhed for værdipapirer af asset-backed typen, skal tilhøre en af følgende aktivklasser: i) pantesikrede boliglån (»residential mortgages«), ii) lån til små og mellemstore virksomheder (SMV'er), iii) lån med pant i erhvervsejendomme (»commercial mortgages«), iv) billån, v) leasing, vi) forbrugerfinansiering og vii) tilgodehavender på kreditkort |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 3, stk. 1, affattes således:

»1.   Udover værdipapirer af asset-backed typen (»asset-backed securities«), der kan anvendes i henhold til kapitel 6 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, skal værdipapirer af asset-backed typen, som ikke opfylder kreditvurderingskravene i henhold til afsnit 6.3 i bilag I til retningslinje ECB/2011/14, men som i øvrigt opfylder alle belånbarhedskriterier for værdipapirer af asset-backed typen i henhold til retningslinje ECB/2011/14, være belånbare som sikkerhed for Eurosystemets pengepolitiske operationer, forudsat at de har modtaget to kreditvurderinger svarende til mindst »triple B« (7) vedrørende udstedelsen fra et godkendt eksternt kreditvurderingsbureau. De skal også opfylde samtlige følgende krav:

a)

aktiver, der genererer pengestrømme, og som er sikkerhed for værdipapirer af asset-backed typen, skal tilhøre en af følgende aktivklasser: i) pantesikrede boliglån (»residential mortgages«), ii) lån til små og mellemstore virksomheder (SMV'er), iii) lån med pant i erhvervsejendomme (»commercial mortgages«), iv) billån, v) leasing, vi) forbrugerfinansiering og vii) tilgodehavender på kreditkort

| b) | en sammensætning af aktiver fra forskellige aktivklasser må ikke forekomme |
| --- | --- |

b)

en sammensætning af aktiver fra forskellige aktivklasser må ikke forekomme

| c) | aktiver, der genererer pengestrømme, og som er sikkerhed for værdipapirer af asset-backed typen, må ikke bestå af lån, som:






  i) | er misligholdte på tidspunktet for udstedelsen af værdipapir af asset-backed typen |
| --- | --- | --- |

c)

aktiver, der genererer pengestrømme, og som er sikkerhed for værdipapirer af asset-backed typen, må ikke bestå af lån, som:

i)

er misligholdte på tidspunktet for udstedelsen af værdipapir af asset-backed typen

| ii) | er misligholdte, når de indgår i værdipapiret af asset-backed typen i løbet af dettes levetid, f.eks. ved substitution eller erstatning af de aktiver, der genererer pengestrømme |
| --- | --- |

ii)

er misligholdte, når de indgår i værdipapiret af asset-backed typen i løbet af dettes levetid, f.eks. ved substitution eller erstatning af de aktiver, der genererer pengestrømme

| iii) | på et hvilket som helst tidspunkt er strukturerede, syndikerede eller gearede (leveraged loans) |
| --- | --- |

iii)

på et hvilket som helst tidspunkt er strukturerede, syndikerede eller gearede (leveraged loans)

| d) | transaktionsdokumenterne for værdipapir af asset-backed typen skal indeholde bestemmelser om kontinuerlig servicering. |
| --- | --- |

d)

transaktionsdokumenterne for værdipapir af asset-backed typen skal indeholde bestemmelser om kontinuerlig servicering.

(7)  »Triple B« er en kreditvurdering svarende til mindst »Baa3« hos Moody's, »BBB-« hos Fitch eller Standard & Poor's eller »BBBL« hos DBRS.«"

Artikel 2

Virkning og gennemførelse

1.   Denne retningslinje får virkning på dagen, hvor den meddeles til de nationale centralbanker.

2.   De nationale centralbanker træffer de nødvendige foranstaltninger for at opfylde artikel 1 i denne retningslinje, og anvender dem fra den 1. april 2014. De skal senest den 24. marts 2014 fremsende meddelelse til ECB om, hvilke tekster og midler, der vedrører disse foranstaltninger.

Artikel 3

Adressater

Denne retningslinje er rettet til alle centralbanker i Eurosystemet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 12. marts 2014.

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  EUT L 331 af 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  EUT L 95 af 5.4.2013, s. 22.

2

(3)  EUT L 301 af 12.11.2013, s. 6.

3

(4)  Retningslinje ECB/2013/4 af 20. marts 2013 om yderligere midlertidige foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed og om ændring af retningslinje ECB/2007/9 (EUT L 95 af 5.4.2013, s. 23).

4

(5)  Afgørelse ECB/2013/22 af 5. juli 2013 om midlertidige foranstaltninger vedrørende belånbarheden af omsættelige gældsinstrumenter, som er udstedt eller fuldt ud garanteret af Republikken Cypern (EUT L 195 af 18.7.2013, s. 27).

5

(6)  Afgørelse ECB/2013/36 af 26. september 2013 om yderligere midlertidige foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed (EUT L 301 af 12.11.2013, s. 13).

6

---

III Andre retsaktern

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 5.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/44

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

nr. 407/13/KOL

af 23. oktober 2013

om den 90. ændring af de proceduremæssige regler for statsstøtte ved indførelse af et nyt kapital om statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020 og ved forlængelse af kapitlerne om statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 og kriterier til brug for tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (»TILSYNSMYNDIGHEDEN«) HAR —

UNDER HENVISNING til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 61-63 og protokol 26,

UNDER HENVISNING til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 24 og artikel 5, stk. 2, litra b),

ud fra følgende betragtninger:

I henhold til tilsyns- og domstolsaftalens artikel 24 skal Tilsynsmyndigheden iværksætte EØS-aftalens bestemmelser om statsstøtte.

I henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i tilsyns- og domstolsaftalen skal Tilsynsmyndigheden udsende meddelelser og retningslinjer om spørgsmål, der er omfattet af EØS-aftalen, hvis det udtrykkeligt er hjemlet i EØS-aftalen eller i tilsyns- og domstolsaftalen, eller hvis Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt.

Den 28. juni 2013 vedtog Europa-Kommissionen retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020. (1)

Disse retningslinjer er også er relevante for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

Der skal i overensstemmelse med målet om ensartethed, som er fastsat i EØS-aftalens artikel 1, sikres en ensartet anvendelse af EØS' statsstøtteregler i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

Tilsynsmyndigheden skal i henhold til punkt II med overskriften »GENERELT« på side 11 i bilag XV til EØS-aftalen efter høring af Europa-Kommissionen vedtage retsakter, der svarer til dem, som Europa-Kommissionen vedtager,

EFTER høring af Europa-Kommissionen, og

EFTER at have hørt EFTA-staterne herom ved brev af 2. august 2013 —

VEDTAGET DENNE BESLUTNING:

Artikel 1

Statsstøtteretningslinjerne ændres ved indførelse af et nyt kapitel om statsstøtte med regionalt sigte 2014-2020. Det nye kapitel findes i bilag I til denne beslutning.

Artikel 2

De eksisterende kapitler om statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 og kriterierne til brug for tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter forlænges indtil den 30. juni 2014.

Artikel 3

Kun den engelske sprogudgave af denne beslutning er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. oktober 2013.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Oda Helen SLETNES

Formand

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Medlem af kollegiet

---

(1)  EUT C 209 af 23.7.2013, s. 1.

1

---

RETNINGSLINJER FOR STATSSTØTTE MED REGIONALT SIGTE FOR 2014-2020

INDLEDNING

| (1) | I henhold til artikel 61, stk. 3, litra a), og artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen kan EFTA-Tilsynsmyndigheden (»Tilsynsmyndigheden«) betragte statsstøtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder inden for EØS, der er ugunstigt stillet, som forenelig med det indre marked (1). Denne form for statsstøtte betegnes som regionalstøtte. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 61, stk. 3, litra a), og artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen kan EFTA-Tilsynsmyndigheden (»Tilsynsmyndigheden«) betragte statsstøtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder inden for EØS, der er ugunstigt stillet, som forenelig med det indre marked (1). Denne form for statsstøtte betegnes som regionalstøtte.

| (2) | I disse retningslinjer opstiller Tilsynsmyndigheden betingelserne for, hvornår regionalstøtte kan anses for at være forenelig med det indre marked, og kriterierne for identificering af de områder, som opfylder betingelserne i artikel 61, stk. 3, litra a) og c), i EØS-aftalen (2). |
| --- | --- |

(2)

I disse retningslinjer opstiller Tilsynsmyndigheden betingelserne for, hvornår regionalstøtte kan anses for at være forenelig med det indre marked, og kriterierne for identificering af de områder, som opfylder betingelserne i artikel 61, stk. 3, litra a) og c), i EØS-aftalen (2).

| (3) | På regionalstøtteområdet er statsstøttekontrollens primære formål at åbne mulighed for støtte til regional udvikling og samtidig sikre ens spilleregler for EØS-staterne, især ved at forhindre, at de kappes om at overgå hinanden med subsidier for at tiltrække eller fastholde virksomheder i ugunstigt stillede områder i EØS, og at begrænse regionalstøttens virkning på samhandel og konkurrence til et minimum. |
| --- | --- |

(3)

På regionalstøtteområdet er statsstøttekontrollens primære formål at åbne mulighed for støtte til regional udvikling og samtidig sikre ens spilleregler for EØS-staterne, især ved at forhindre, at de kappes om at overgå hinanden med subsidier for at tiltrække eller fastholde virksomheder i ugunstigt stillede områder i EØS, og at begrænse regionalstøttens virkning på samhandel og konkurrence til et minimum.

| (4) | Det er regionalstøttens særlige mål i relation til geografisk udvikling, der adskiller den fra andre former for statsstøtte som f.eks. støtte til forskning, udvikling og innovation, beskæftigelsesstøtte, uddannelsesstøtte, støtte til energisektoren eller til miljøbeskyttelse, der tager sigte på andre mål af fælles interesse i overensstemmelse med artikel 61, stk. 3, i EØS-aftalen. Under visse omstændigheder kan der tillades højere støtteintensiteter, for så vidt angår disse andre støttetyper, når de ydes til virksomheder i ugunstigt stillede områder, i erkendelse af de særlige vanskeligheder, der gør sig gældende her (3). |
| --- | --- |

(4)

Det er regionalstøttens særlige mål i relation til geografisk udvikling, der adskiller den fra andre former for statsstøtte som f.eks. støtte til forskning, udvikling og innovation, beskæftigelsesstøtte, uddannelsesstøtte, støtte til energisektoren eller til miljøbeskyttelse, der tager sigte på andre mål af fælles interesse i overensstemmelse med artikel 61, stk. 3, i EØS-aftalen. Under visse omstændigheder kan der tillades højere støtteintensiteter, for så vidt angår disse andre støttetyper, når de ydes til virksomheder i ugunstigt stillede områder, i erkendelse af de særlige vanskeligheder, der gør sig gældende her (3).

| (5) | Regionalstøtte kan kun spille en effektiv rolle, hvis den ydes sparsomt og proportionalt og koncentreres om de dårligst stillede regioner i EØS (4). Især bør de tilladte støttelofter afspejle den relative alvor af de problemer, der påvirker udviklingen af de berørte regioner. Desuden skal støttens positive virkninger i form af udvikling i en ugunstigt stillet region veje tungere end de konkurrencefordrejninger, som støtten kan forårsage (5). Den vægt, der tillægges støttens positive virkninger, vil sandsynligvis variere alt efter den anvendte undtagelsesbestemmelse til artikel 61, stk. 3, i EØS-aftalen, således at der kan accepteres større konkurrencefordrejninger ved støtte til de mest ugunstigt stillede regioner, der falder ind under artikel 61, stk. 3, litra a), end ved støtte til regioner, der falder ind under artikel 61, stk. 3, litra c) (6). |
| --- | --- |

(5)

Regionalstøtte kan kun spille en effektiv rolle, hvis den ydes sparsomt og proportionalt og koncentreres om de dårligst stillede regioner i EØS (4). Især bør de tilladte støttelofter afspejle den relative alvor af de problemer, der påvirker udviklingen af de berørte regioner. Desuden skal støttens positive virkninger i form af udvikling i en ugunstigt stillet region veje tungere end de konkurrencefordrejninger, som støtten kan forårsage (5). Den vægt, der tillægges støttens positive virkninger, vil sandsynligvis variere alt efter den anvendte undtagelsesbestemmelse til artikel 61, stk. 3, i EØS-aftalen, således at der kan accepteres større konkurrencefordrejninger ved støtte til de mest ugunstigt stillede regioner, der falder ind under artikel 61, stk. 3, litra a), end ved støtte til regioner, der falder ind under artikel 61, stk. 3, litra c) (6).

| (6) | Regionalstøtte kan desuden kun effektivt fremme den økonomiske udvikling i ugunstigt stillede områder, hvis den ydes for at tilskynde til yderligere investeringer eller økonomisk aktivitet i disse områder. I et stærkt begrænset antal velafgrænsede tilfælde kan netop disse områder have så alvorlige eller permanente vanskeligheder ved at tiltrække eller fastholde økonomisk aktivitet, at det måske ikke er tilstrækkeligt at yde investeringsstøtte for at skabe udvikling i området. Alene i sådanne tilfælde vil regional investeringsstøtte kunne suppleres med regional driftsstøtte uden tilknytning til en investering. |
| --- | --- |

(6)

Regionalstøtte kan desuden kun effektivt fremme den økonomiske udvikling i ugunstigt stillede områder, hvis den ydes for at tilskynde til yderligere investeringer eller økonomisk aktivitet i disse områder. I et stærkt begrænset antal velafgrænsede tilfælde kan netop disse områder have så alvorlige eller permanente vanskeligheder ved at tiltrække eller fastholde økonomisk aktivitet, at det måske ikke er tilstrækkeligt at yde investeringsstøtte for at skabe udvikling i området. Alene i sådanne tilfælde vil regional investeringsstøtte kunne suppleres med regional driftsstøtte uden tilknytning til en investering.

| (7) | Som anført i Kommissionens meddelelse om modernisering af statsstøttereglerne af 8. maj 2012 (7), skal moderniseringen af statsstøttekontrollen tjene tre formål:






  a) | at fremme bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst i et konkurrencedygtigt indre marked |
| --- | --- | --- |

(7)

Som anført i Kommissionens meddelelse om modernisering af statsstøttereglerne af 8. maj 2012 (7), skal moderniseringen af statsstøttekontrollen tjene tre formål:

a)

at fremme bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst i et konkurrencedygtigt indre marked

| b) | at koncentrere Kommissionens statsstøttekontrol om de sager, som har størst indvirkning på det indre marked, og samtidig styrke samarbejdet med EU-medlemsstaterne om håndhævelsen af statsstøttereglerne |
| --- | --- |

b)

at koncentrere Kommissionens statsstøttekontrol om de sager, som har størst indvirkning på det indre marked, og samtidig styrke samarbejdet med EU-medlemsstaterne om håndhævelsen af statsstøttereglerne

| c) | at sikre ensartede regler og hurtigere afgørelser. |
| --- | --- |

c)

at sikre ensartede regler og hurtigere afgørelser.

| (8) | I meddelelsen blev der især slået til lyd for, at man ved revisionen af de forskellige retningslinjer og rammebestemmelser følger en helhedstilgang, der skal tage sigte på at styrke det indre marked, øge effektiviteten i de offentlige udgifter ved at sikre, at den statsstøtte, der ydes, i højere grad bidrager til virkeliggørelse af mål af fælles interesse, at skærpe kontrollen med tilskyndelsesvirkningen og med støttens begrænsning til det nødvendige minimum samt at undgå dens potentielle negative virkninger for konkurrence og samhandel. Tilsynsmyndigheden tilslutter sig dette. De forenelighedsbetingelser, som er anført i disse retningslinjer, bygger på disse fælles vurderingsprincipper og gælder for anmeldte støtteordninger og individuel støtte. |
| --- | --- |

(8)

I meddelelsen blev der især slået til lyd for, at man ved revisionen af de forskellige retningslinjer og rammebestemmelser følger en helhedstilgang, der skal tage sigte på at styrke det indre marked, øge effektiviteten i de offentlige udgifter ved at sikre, at den statsstøtte, der ydes, i højere grad bidrager til virkeliggørelse af mål af fælles interesse, at skærpe kontrollen med tilskyndelsesvirkningen og med støttens begrænsning til det nødvendige minimum samt at undgå dens potentielle negative virkninger for konkurrence og samhandel. Tilsynsmyndigheden tilslutter sig dette. De forenelighedsbetingelser, som er anført i disse retningslinjer, bygger på disse fælles vurderingsprincipper og gælder for anmeldte støtteordninger og individuel støtte.

1.   ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

1.1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| (9) | Regionalstøtte til stålindustrien (8) og kunstfiberindustrien (9) anses ikke for at være forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(9)

Regionalstøtte til stålindustrien (8) og kunstfiberindustrien (9) anses ikke for at være forenelig med det indre marked.

| (10) | Tilsynsmyndigheden vil anvende principperne i disse retningslinjer på regionalstøtte inden for alle de erhvervssektorer, der falder ind under EØS-aftalen (10), undtagen transportsektoren (11), hvor der gælder særlige regler fastsat i særlige retsakter, der helt eller delvist kan afvige fra disse retningslinjer. Tilsynsmyndigheden vil anvende disse retningslinjer på forarbejdning af landbrugsprodukter til ikke-landbrugsmæssige produkter og afsætning heraf. |
| --- | --- |

(10)

Tilsynsmyndigheden vil anvende principperne i disse retningslinjer på regionalstøtte inden for alle de erhvervssektorer, der falder ind under EØS-aftalen (10), undtagen transportsektoren (11), hvor der gælder særlige regler fastsat i særlige retsakter, der helt eller delvist kan afvige fra disse retningslinjer. Tilsynsmyndigheden vil anvende disse retningslinjer på forarbejdning af landbrugsprodukter til ikke-landbrugsmæssige produkter og afsætning heraf.

| (11) | Disse retningslinjer gælder ikke statsstøtte, der ydes til lufthavne (12) eller i energisektoren (13). |
| --- | --- |

(11)

Disse retningslinjer gælder ikke statsstøtte, der ydes til lufthavne (12) eller i energisektoren (13).

| (12) | Regional investeringsstøtte til bredbåndsnet kan betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den ud over betingelserne i disse retningslinjer også opfylder følgende specifikke betingelser: i) der ydes kun støtte til områder, hvor der ikke i forvejen findes net af samme type (enten grundlæggende bredbånd eller næstegenerationsnetadgang), og hvor det er usandsynligt, at der i nær fremtid bliver udviklet en sådan infrastruktur; ii) den subsidierede netoperatør giver aktiv og passiv engrosbredbåndsadgang under fair og ikke-diskriminerende betingelser med mulighed for effektiv og fuldstændig ubundtet netadgang; iii) støtten ydes med udgangspunkt i en konkurrencepræget udvælgelsesproces i overensstemmelse med punkt 74 c) og d), i Tilsynsmyndighedens bredbåndsretningslinjer (14). |
| --- | --- |

(12)

Regional investeringsstøtte til bredbåndsnet kan betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den ud over betingelserne i disse retningslinjer også opfylder følgende specifikke betingelser: i) der ydes kun støtte til områder, hvor der ikke i forvejen findes net af samme type (enten grundlæggende bredbånd eller næstegenerationsnetadgang), og hvor det er usandsynligt, at der i nær fremtid bliver udviklet en sådan infrastruktur; ii) den subsidierede netoperatør giver aktiv og passiv engrosbredbåndsadgang under fair og ikke-diskriminerende betingelser med mulighed for effektiv og fuldstændig ubundtet netadgang; iii) støtten ydes med udgangspunkt i en konkurrencepræget udvælgelsesproces i overensstemmelse med punkt 74 c) og d), i Tilsynsmyndighedens bredbåndsretningslinjer (14).

| (13) | Regional investeringsstøtte til forskningsinfrastrukturer (15) kan betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den ud over at opfylde de almindelige betingelser i disse retningslinjer ydes på betingelse af, at der gives gennemsigtig og ikke-diskriminerende adgang til disse infrastrukturer. |
| --- | --- |

(13)

Regional investeringsstøtte til forskningsinfrastrukturer (15) kan betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den ud over at opfylde de almindelige betingelser i disse retningslinjer ydes på betingelse af, at der gives gennemsigtig og ikke-diskriminerende adgang til disse infrastrukturer.

| (14) | Når det drejer sig om at investere eller opretholde en økonomisk aktivitet i et mindre udviklet område, er store virksomheder normalt mindre påvirket af regionale handicap end små og mellemstore virksomheder (SMV). Store virksomheder kan for det første lettere rejse kapital og optage lån på de globale markeder og er mindre hæmmet af det mere begrænsede udbud af finansielle tjenesteydelser i en bestemt ugunstigt stillet region. For det andet kan store virksomheders investeringer give dem skalafordele, som reducerer de beliggenhedsspecifikke initialomkostninger, og deres investering er ofte ikke bundet til det område, hvor den foretages. For det tredje har store virksomheder, der investerer, normalt en ret stærk forhandlingsposition over for myndighederne, hvilket kan føre til, at de måske kan opnå statsstøtte uden at have behov for det eller være berettiget til det. Og endelig vil store virksomheder med større sandsynlighed være stærke aktører på deres marked, hvilket betyder, at hvis der ydes støtte til deres investeringer, vil det kunne fordreje konkurrencen og samhandelen på det indre marked. |
| --- | --- |

(14)

Når det drejer sig om at investere eller opretholde en økonomisk aktivitet i et mindre udviklet område, er store virksomheder normalt mindre påvirket af regionale handicap end små og mellemstore virksomheder (SMV). Store virksomheder kan for det første lettere rejse kapital og optage lån på de globale markeder og er mindre hæmmet af det mere begrænsede udbud af finansielle tjenesteydelser i en bestemt ugunstigt stillet region. For det andet kan store virksomheders investeringer give dem skalafordele, som reducerer de beliggenhedsspecifikke initialomkostninger, og deres investering er ofte ikke bundet til det område, hvor den foretages. For det tredje har store virksomheder, der investerer, normalt en ret stærk forhandlingsposition over for myndighederne, hvilket kan føre til, at de måske kan opnå statsstøtte uden at have behov for det eller være berettiget til det. Og endelig vil store virksomheder med større sandsynlighed være stærke aktører på deres marked, hvilket betyder, at hvis der ydes støtte til deres investeringer, vil det kunne fordreje konkurrencen og samhandelen på det indre marked.

| (15) | Da det er usandsynligt, at regionalstøtte til store virksomheders investeringer har en tilskyndende virkning, kan en sådan regionalstøtte ikke betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen, medmindre den ydes til initialinvesteringer, som medfører nye aktiviteter i disse områder (16), eller til diversificering af eksisterende virksomheder, så de begynder at fremstille nye produkter eller anvende nye processer. |
| --- | --- |

(15)

Da det er usandsynligt, at regionalstøtte til store virksomheders investeringer har en tilskyndende virkning, kan en sådan regionalstøtte ikke betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen, medmindre den ydes til initialinvesteringer, som medfører nye aktiviteter i disse områder (16), eller til diversificering af eksisterende virksomheder, så de begynder at fremstille nye produkter eller anvende nye processer.

| (16) | Regionalstøtte til nedbringelse af en virksomheds løbende udgifter udgør driftsstøtte og vil ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked, medmindre den ydes for at imødegå specifikke eller permanente handicap, som virksomheder i ugunstigt stillede regioner kæmper med. Driftsstøtte kan betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at mindske visse specifikke vanskeligheder for SMV i særligt ugunstigt stillede områder, der er omfattet af artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen, eller forhindre eller mindske affolkning i meget tyndt befolkede områder. |
| --- | --- |

(16)

Regionalstøtte til nedbringelse af en virksomheds løbende udgifter udgør driftsstøtte og vil ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked, medmindre den ydes for at imødegå specifikke eller permanente handicap, som virksomheder i ugunstigt stillede regioner kæmper med. Driftsstøtte kan betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at mindske visse specifikke vanskeligheder for SMV i særligt ugunstigt stillede områder, der er omfattet af artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen, eller forhindre eller mindske affolkning i meget tyndt befolkede områder.

| (17) | Driftsstøtte til virksomheder, hvis hovedvirksomhed falder ind under Hovedafdeling K, »Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring« i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter (17) NACE (18) rev. 2, eller til virksomheder, der udøver koncerninterne aktiviteter, og hvis hovedvirksomhed falder ind under gruppe 70.10, »Hovedsæders virksomhed« eller gruppe 70.22, »Virksomhedsrådgivning og anden rådgivning om driftsledelse« i NACE rev. 2, vil ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(17)

Driftsstøtte til virksomheder, hvis hovedvirksomhed falder ind under Hovedafdeling K, »Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring« i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter (17) NACE (18) rev. 2, eller til virksomheder, der udøver koncerninterne aktiviteter, og hvis hovedvirksomhed falder ind under gruppe 70.10, »Hovedsæders virksomhed« eller gruppe 70.22, »Virksomhedsrådgivning og anden rådgivning om driftsledelse« i NACE rev. 2, vil ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked.

| (18) | Der må ikke ydes regionalstøtte til kriseramte virksomheder, som ved anvendelsen af disse retningslinjer defineres i overensstemmelse med Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (19), med ændringer og tilføjelser. |
| --- | --- |

(18)

Der må ikke ydes regionalstøtte til kriseramte virksomheder, som ved anvendelsen af disse retningslinjer defineres i overensstemmelse med Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (19), med ændringer og tilføjelser.

| (19) | Ved vurderingen af regionalstøtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Tilsynsmyndigheden ved en tidligere beslutning har fundet ulovlig og uforenelig med det indre marked, vil Tilsynsmyndigheden tage hensyn til det støttebeløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (20). |
| --- | --- |

(19)

Ved vurderingen af regionalstøtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Tilsynsmyndigheden ved en tidligere beslutning har fundet ulovlig og uforenelig med det indre marked, vil Tilsynsmyndigheden tage hensyn til det støttebeløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (20).

1.2.   DEFINITIONER

| (20) | I disse retningslinjer gælder følgende definitioner:






  a) | »a)-områder« er de områder, der på grundlag af artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen er opført på et regionalstøttekort; »c)-områder« er de områder, der på grundlag af artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen er opført på et regionalstøttekort |
| --- | --- | --- |

(20)

I disse retningslinjer gælder følgende definitioner:

a)

»a)-områder« er de områder, der på grundlag af artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen er opført på et regionalstøttekort; »c)-områder« er de områder, der på grundlag af artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen er opført på et regionalstøttekort

| b) | »ad hoc-støtte« er støtte, der ikke ydes inden for rammerne af en støtteordning |
| --- | --- |

b)

»ad hoc-støtte« er støtte, der ikke ydes inden for rammerne af en støtteordning

| c) | »justeret støttebeløb« er den tilladte maksimale støtte til et stort investeringsprojekt beregnet efter følgende formel:
  maksimalt støttebeløb = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C)
  hvor: R er den maksimalt tilladte støtteintensitet i det pågældende område, uden den forhøjede støtteintensitet for SMV. B er er de støtteberettigede omkostninger mellem 50 mio. EUR og 100 mio. EUR. C er de støtteberettigede omkostninger over 100 mio. EUR |
| --- | --- |

c)

»justeret støttebeløb« er den tilladte maksimale støtte til et stort investeringsprojekt beregnet efter følgende formel:

maksimalt støttebeløb = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C)

hvor: R er den maksimalt tilladte støtteintensitet i det pågældende område, uden den forhøjede støtteintensitet for SMV. B er er de støtteberettigede omkostninger mellem 50 mio. EUR og 100 mio. EUR. C er de støtteberettigede omkostninger over 100 mio. EUR

| d) | »støttetildelingsdato« er den dato, hvor EFTA-staten afgav et juridisk bindende støttetilsagn, som kan prøves ved en national domstol |
| --- | --- |

d)

»støttetildelingsdato« er den dato, hvor EFTA-staten afgav et juridisk bindende støttetilsagn, som kan prøves ved en national domstol

| e) | »støtteberettigede omkostninger« er — hvor der er tale om investeringsstøtte — materielle og immaterielle aktiver i forbindelse med en initialinvestering eller lønomkostninger |
| --- | --- |

e)

»støtteberettigede omkostninger« er — hvor der er tale om investeringsstøtte — materielle og immaterielle aktiver i forbindelse med en initialinvestering eller lønomkostninger

| f) | »bruttosubventionsækvivalent« (BSÆ) er den tilbagediskonterede værdi af støtten udtrykt i procent af den tilbagediskonterede værdi af de støtteberettigede udgifter beregnet på støttetildelingstidspunktet på grundlag af den på denne dato gældende referencesats |
| --- | --- |

f)

»bruttosubventionsækvivalent« (BSÆ) er den tilbagediskonterede værdi af støtten udtrykt i procent af den tilbagediskonterede værdi af de støtteberettigede udgifter beregnet på støttetildelingstidspunktet på grundlag af den på denne dato gældende referencesats

| g) | »individuel støtte« er støtte, som ydes inden for rammerne af en støtteordning eller ad hoc |
| --- | --- |

g)

»individuel støtte« er støtte, som ydes inden for rammerne af en støtteordning eller ad hoc

| h) | »initialinvestering« omfatter:






  i) | en investering i materielle og immaterielle aktiver i forbindelse med:






  — | oprettelse af en ny virksomhed |
| --- | --- | --- | --- |

h)

»initialinvestering« omfatter:

i)

en investering i materielle og immaterielle aktiver i forbindelse med:

—

oprettelse af en ny virksomhed

| — | udvidelse af kapaciteten i en eksisterende virksomhed |
| --- | --- |

—

udvidelse af kapaciteten i en eksisterende virksomhed

| — | diversificering af en virksomheds produktion til produkter, som virksomheden ikke tidligere har fremstillet, eller |
| --- | --- |

—

diversificering af en virksomheds produktion til produkter, som virksomheden ikke tidligere har fremstillet, eller

| — | en grundlæggende ændring af en eksisterende virksomheds samlede produktionsproces |
| --- | --- |

—

en grundlæggende ændring af en eksisterende virksomheds samlede produktionsproces

| ii) | overtagelse af aktiver direkte knyttet til en virksomhed, som er nedlagt eller ville være blevet nedlagt uden overtagelsen, forudsat at aktiverne erhverves af en investor uden tilknytning til sælgeren. Køb af en virksomheds aktier betragtes ikke i sig selv som en initialinvestering |
| --- | --- |

ii)

overtagelse af aktiver direkte knyttet til en virksomhed, som er nedlagt eller ville være blevet nedlagt uden overtagelsen, forudsat at aktiverne erhverves af en investor uden tilknytning til sælgeren. Køb af en virksomheds aktier betragtes ikke i sig selv som en initialinvestering

| i) | »initialinvestering i nye økonomiske aktiviteter« omfatter:






  i) | en investering i materielle og immaterielle aktiver i forbindelse med:






  — | oprettelse af en ny virksomhed eller |
| --- | --- | --- | --- |

i)

»initialinvestering i nye økonomiske aktiviteter« omfatter:

i)

en investering i materielle og immaterielle aktiver i forbindelse med:

—

oprettelse af en ny virksomhed eller

| — | diversificering af en virksomheds aktiviteter under forudsætning af, at den nye aktivitet ikke er den samme eller en lignende aktivitet som den, der tidligere er blevet udført i virksomheden, eller |
| --- | --- |

—

diversificering af en virksomheds aktiviteter under forudsætning af, at den nye aktivitet ikke er den samme eller en lignende aktivitet som den, der tidligere er blevet udført i virksomheden, eller

| ii) | køb af aktiver tilhørende en virksomhed, som er nedlagt eller ville være blevet nedlagt uden overtagelsen, og som erhverves af en investor uden tilknytning til sælgeren, under forudsætning af, at den nye aktivitet, som skal udføres ved hjælp af de erhvervede aktiver, ikke er den samme eller en lignende aktivitet som den, der blev udført i virksomheden inden købet |
| --- | --- |

ii)

køb af aktiver tilhørende en virksomhed, som er nedlagt eller ville være blevet nedlagt uden overtagelsen, og som erhverves af en investor uden tilknytning til sælgeren, under forudsætning af, at den nye aktivitet, som skal udføres ved hjælp af de erhvervede aktiver, ikke er den samme eller en lignende aktivitet som den, der blev udført i virksomheden inden købet

| j) | »immaterielle aktiver« er aktiver, der opstår ved teknologioverførsel gennem erhvervelse af patentrettigheder, licenser, knowhow eller upatenteret teknisk viden |
| --- | --- |

j)

»immaterielle aktiver« er aktiver, der opstår ved teknologioverførsel gennem erhvervelse af patentrettigheder, licenser, knowhow eller upatenteret teknisk viden

| k) | »jobskabelse« er en nettoforøgelse af antallet af ansatte i en virksomhed sammenlignet med gennemsnittet i de forudgående tolv måneder, idet antallet af nye arbejdspladser i den pågældende periode skal fratrækkes antallet af tabte arbejdspladser i samme periode |
| --- | --- |

k)

»jobskabelse« er en nettoforøgelse af antallet af ansatte i en virksomhed sammenlignet med gennemsnittet i de forudgående tolv måneder, idet antallet af nye arbejdspladser i den pågældende periode skal fratrækkes antallet af tabte arbejdspladser i samme periode

| l) | »store investeringsprojekter« er en initialinvestering med støtteberettigede omkostninger på over 50 mio. EUR beregnet ud fra de priser og valutakurser, der var gældende på støttetildelingstidspunktet |
| --- | --- |

l)

»store investeringsprojekter« er en initialinvestering med støtteberettigede omkostninger på over 50 mio. EUR beregnet ud fra de priser og valutakurser, der var gældende på støttetildelingstidspunktet

| m) | »maksimale støtteintensiteter« er de støtteintensiteter i BSÆ for store virksomheder, der er fastsat i afsnit 5.4 i disse retningslinjer og angivet på det relevante regionalstøttekort |
| --- | --- |

m)

»maksimale støtteintensiteter« er de støtteintensiteter i BSÆ for store virksomheder, der er fastsat i afsnit 5.4 i disse retningslinjer og angivet på det relevante regionalstøttekort

| n) | »anmeldelsestærskel« er tærsklen for, hvornår støttebeløb bliver anmeldelsespligtige, dvs. når de overskrider tærskelværdierne i nedenstående tabel:






  Støtteintensitet | Anmeldelsestærskel |
| --- | --- | --- |
| 10 % | 7,5 mio. EUR |
| 15 % | 11,25 mio. EUR |
| 25 % | 18,75 mio. EUR |
| 35 % | 26,25 mio. EUR |
| 50 % | 37,5 mio. EUR |

n)

»anmeldelsestærskel« er tærsklen for, hvornår støttebeløb bliver anmeldelsespligtige, dvs. når de overskrider tærskelværdierne i nedenstående tabel:

Støtteintensitet

Anmeldelsestærskel

10 %

7,5 mio. EUR

15 %

11,25 mio. EUR

25 %

18,75 mio. EUR

35 %

26,25 mio. EUR

50 %

37,5 mio. EUR

| o) | »antal beskæftigede« er antallet af årsarbejdsenheder (ÅAE), dvs. antallet af fuldtidsbeskæftigede i løbet af et år, idet deltidsbeskæftigede og sæsonbeskæftigede beregnes som brøkdele af ÅAE |
| --- | --- |

o)

»antal beskæftigede« er antallet af årsarbejdsenheder (ÅAE), dvs. antallet af fuldtidsbeskæftigede i løbet af et år, idet deltidsbeskæftigede og sæsonbeskæftigede beregnes som brøkdele af ÅAE

| p) | »driftsstøtte« er støtte, der ydes til nedbringelse af en virksomheds løbende udgifter uden tilknytning til en initialinvestering. De løbende udgifter omfatter udgifter til personale, materialer, udliciterede tjenester, kommunikation, energi, vedligeholdelse, husleje, administration osv., men ikke afskrivninger og finansieringsomkostninger, hvis de var medregnet i de støtteberettigede omkostninger ved tildelingen af regional investeringsstøtte |
| --- | --- |

p)

»driftsstøtte« er støtte, der ydes til nedbringelse af en virksomheds løbende udgifter uden tilknytning til en initialinvestering. De løbende udgifter omfatter udgifter til personale, materialer, udliciterede tjenester, kommunikation, energi, vedligeholdelse, husleje, administration osv., men ikke afskrivninger og finansieringsomkostninger, hvis de var medregnet i de støtteberettigede omkostninger ved tildelingen af regional investeringsstøtte

| q) | »regionalstøttekort« er en liste over de områder, som er udpeget af en EFTA-stat i overensstemmelse med betingelserne i disse retningslinjer og godkendt af Tilsynsmyndigheden |
| --- | --- |

q)

»regionalstøttekort« er en liste over de områder, som er udpeget af en EFTA-stat i overensstemmelse med betingelserne i disse retningslinjer og godkendt af Tilsynsmyndigheden

| r) | »samme eller lignende aktivitet« er aktiviteter, der hører under den samme klassifikation (firecifret talkode) i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, NACE rev. 2 |
| --- | --- |

r)

»samme eller lignende aktivitet« er aktiviteter, der hører under den samme klassifikation (firecifret talkode) i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, NACE rev. 2

| s) | »enkelt investeringsprojekt« er enhver initialinvestering påbegyndt af samme støttemodtager (på koncernplan) inden for tre år efter påbegyndelsen af en anden støttet investering i samme statistiske region (21) på niveau 3 |
| --- | --- |

s)

»enkelt investeringsprojekt« er enhver initialinvestering påbegyndt af samme støttemodtager (på koncernplan) inden for tre år efter påbegyndelsen af en anden støttet investering i samme statistiske region (21) på niveau 3

| t) | »SMV« er små og mellemstore virksomheder, som opfylder kriterierne i Tilsynsmyndighedens retningslinjer af 19. april 2006 for støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (22) |
| --- | --- |

t)

»SMV« er små og mellemstore virksomheder, som opfylder kriterierne i Tilsynsmyndighedens retningslinjer af 19. april 2006 for støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (22)

| u) | »projektets påbegyndelse« er enten påbegyndelsen af arbejdet på investeringsprojektet eller det første bindende tilsagn om køb af udstyr eller indgåelse af andre forpligtelser, som gør investeringen irreversibel, alt efter hvad der indtræffer først. Køb af grunde og forberedende arbejde såsom indhentning af tilladelser og indledende gennemførlighedsundersøgelser betragtes ikke som en påbegyndelse af investeringsprojektet. I forbindelse med virksomhedsovertagelser er »projektets påbegyndelse« tidspunktet for erhvervelsen af aktiver, der er direkte knyttet til den erhvervede virksomhed |
| --- | --- |

u)

»projektets påbegyndelse« er enten påbegyndelsen af arbejdet på investeringsprojektet eller det første bindende tilsagn om køb af udstyr eller indgåelse af andre forpligtelser, som gør investeringen irreversibel, alt efter hvad der indtræffer først. Køb af grunde og forberedende arbejde såsom indhentning af tilladelser og indledende gennemførlighedsundersøgelser betragtes ikke som en påbegyndelse af investeringsprojektet. I forbindelse med virksomhedsovertagelser er »projektets påbegyndelse« tidspunktet for erhvervelsen af aktiver, der er direkte knyttet til den erhvervede virksomhed

| v) | »tyndt befolkede områder« er de områder, der er udpeget af den pågældende EFTA-stat i overensstemmelse med punkt 149 i disse retningslinjer |
| --- | --- |

v)

»tyndt befolkede områder« er de områder, der er udpeget af den pågældende EFTA-stat i overensstemmelse med punkt 149 i disse retningslinjer

| w) | »materielle aktiver« er aktiver som f.eks. jord, bygninger, anlæg, maskiner og udstyr |
| --- | --- |

w)

»materielle aktiver« er aktiver som f.eks. jord, bygninger, anlæg, maskiner og udstyr

| x) | »meget tyndt befolkede områder« er statistiske regioner på niveau 2 for Norge og niveau 3 for Island med under 8 indbyggere pr. km2 (ifølge Eurostats data om befolkningstæthed for 2010) eller dele af sådanne statistiske regioner udpeget af den pågældende EFTA-stat i overensstemmelse med punkt 149, tredje punktum, i disse retningslinjer |
| --- | --- |

x)

»meget tyndt befolkede områder« er statistiske regioner på niveau 2 for Norge og niveau 3 for Island med under 8 indbyggere pr. km2 (ifølge Eurostats data om befolkningstæthed for 2010) eller dele af sådanne statistiske regioner udpeget af den pågældende EFTA-stat i overensstemmelse med punkt 149, tredje punktum, i disse retningslinjer

| y) | »lønomkostninger« er det samlede beløb, der faktisk udbetales af støttemodtageren i forbindelse med den pågældende arbejdskraft, herunder bruttoløn (før skat) og obligatoriske bidrag som f.eks. socialsikringsbidrag og børne- og forældrepasningsudgifter i et bestemt tidsrum. |
| --- | --- |

y)

»lønomkostninger« er det samlede beløb, der faktisk udbetales af støttemodtageren i forbindelse med den pågældende arbejdskraft, herunder bruttoløn (før skat) og obligatoriske bidrag som f.eks. socialsikringsbidrag og børne- og forældrepasningsudgifter i et bestemt tidsrum.

2.   ANMELDELSESPLIGTIG REGIONALSTØTTE

| (21) | EFTA-staterne skal i princippet anmelde alle regionalstøtteforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3 til tilsyns- og domstolsaftalen medmindre de opfylder betingelserne i en gruppefritagelsesordning, som er inkorporeret i EØS-aftalens bilag XV. |
| --- | --- |

(21)

EFTA-staterne skal i princippet anmelde alle regionalstøtteforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3 til tilsyns- og domstolsaftalen medmindre de opfylder betingelserne i en gruppefritagelsesordning, som er inkorporeret i EØS-aftalens bilag XV.

| (22) | Tilsynsmyndigheden vil anvende disse retningslinjer på regionalstøtteordninger og individuel støtte. |
| --- | --- |

(22)

Tilsynsmyndigheden vil anvende disse retningslinjer på regionalstøtteordninger og individuel støtte.

| (23) | Individuel støtte ydet inden for rammerne af en anmeldt ordning er anmeldelsespligtig i henhold til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, hvis støtten fra alle kilder overstiger anmeldelsestærsklen (23), eller hvis den ydes til en modtager, der har nedlagt den samme eller en tilsvarende aktivitet i EØS to år inden ansøgningstidspunktet, eller som på ansøgningstidspunktet har til hensigt at nedlægge en sådan aktivitet inden for en periode på to år, efter at den investering, der skal støttes, er gennemført. |
| --- | --- |

(23)

Individuel støtte ydet inden for rammerne af en anmeldt ordning er anmeldelsespligtig i henhold til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, hvis støtten fra alle kilder overstiger anmeldelsestærsklen (23), eller hvis den ydes til en modtager, der har nedlagt den samme eller en tilsvarende aktivitet i EØS to år inden ansøgningstidspunktet, eller som på ansøgningstidspunktet har til hensigt at nedlægge en sådan aktivitet inden for en periode på to år, efter at den investering, der skal støttes, er gennemført.

| (24) | Investeringsstøtte til diversificering af en stor virksomhed i et c)-område, så den begynder at fremstille nye produkter, er anmeldelsespligtig efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3 til tilsyns- og domstolsaftalen. |
| --- | --- |

(24)

Investeringsstøtte til diversificering af en stor virksomhed i et c)-område, så den begynder at fremstille nye produkter, er anmeldelsespligtig efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3 til tilsyns- og domstolsaftalen.

3.   FORENELIGHEDSVURDERING AF REGIONALSTØTTE

3.1.   FÆLLES VURDERINGSPRINCIPPER

| (25) | Ved vurderingen af, om en anmeldt støtteforanstaltning kan anses for at være forenelig med det indre marked, undersøger Tilsynsmyndigheden sædvanligvis, om den er udformet på en sådan måde, at der er sikkerhed for, at støtteforanstaltningens positive virkninger med hensyn til realisering af et mål af fælles interesse opvejer dens potentielt negative virkninger for samhandel og konkurrence. |
| --- | --- |

(25)

Ved vurderingen af, om en anmeldt støtteforanstaltning kan anses for at være forenelig med det indre marked, undersøger Tilsynsmyndigheden sædvanligvis, om den er udformet på en sådan måde, at der er sikkerhed for, at støtteforanstaltningens positive virkninger med hensyn til realisering af et mål af fælles interesse opvejer dens potentielt negative virkninger for samhandel og konkurrence.

| (26) | I Kommissionens meddelelse om modernisering af statsstøttereglerne af 8. maj 2012, som der henvises til i indledningen, blev der slået til lyd for, at der skal identificeres og defineres nogle fælles principper for vurdering af foreneligheden af alle de støtteforanstaltninger, som Kommissionen skal tage stilling til. De samme fælles principper finder anvendelse for Tilsynsmyndighedens forenelighedsvurdering. Tilsynsmyndigheden vil således kun betragte en støtteforanstaltning som forenelig med EØS-aftalen, hvis den opfylder følgende kriterier:






  a) | bidrag af et veldefineret mål af fælles interesse: En statslig støtteforanstaltning skal sigte mod opfyldelsen af et mål af fælles interesse i overensstemmelse med artikel 61, stk. 3, i EØS-aftalen (afsnit 3.2) |
| --- | --- | --- |

(26)

I Kommissionens meddelelse om modernisering af statsstøttereglerne af 8. maj 2012, som der henvises til i indledningen, blev der slået til lyd for, at der skal identificeres og defineres nogle fælles principper for vurdering af foreneligheden af alle de støtteforanstaltninger, som Kommissionen skal tage stilling til. De samme fælles principper finder anvendelse for Tilsynsmyndighedens forenelighedsvurdering. Tilsynsmyndigheden vil således kun betragte en støtteforanstaltning som forenelig med EØS-aftalen, hvis den opfylder følgende kriterier:

a)

bidrag af et veldefineret mål af fælles interesse: En statslig støtteforanstaltning skal sigte mod opfyldelsen af et mål af fælles interesse i overensstemmelse med artikel 61, stk. 3, i EØS-aftalen (afsnit 3.2)

| b) | behov for statslig indgriben: En statslig støtteforanstaltning skal målrettes de situationer, hvor støtten kan føre til en væsentlig forbedring, som markedsmekanismerne ikke i sig selv kan give, f.eks. afhjælpning af et markedssvigt eller et retfærdigheds- eller samhørighedsproblem (afsnit 3.3) |
| --- | --- |

b)

behov for statslig indgriben: En statslig støtteforanstaltning skal målrettes de situationer, hvor støtten kan føre til en væsentlig forbedring, som markedsmekanismerne ikke i sig selv kan give, f.eks. afhjælpning af et markedssvigt eller et retfærdigheds- eller samhørighedsproblem (afsnit 3.3)

| c) | støtteforanstaltningens formålstjenlighed: Støtteforanstaltningen skal være et politisk virkemiddel, der egner sig til at opfylde målet af fælles interesse (afsnit 3.4) |
| --- | --- |

c)

støtteforanstaltningens formålstjenlighed: Støtteforanstaltningen skal være et politisk virkemiddel, der egner sig til at opfylde målet af fælles interesse (afsnit 3.4)

| d) | tilskyndelsesvirkning: Støtten skal ændre den berørte virksomheds/de berørte virksomheders adfærd på en sådan måde, at den/de iværksætter yderligere aktiviteter, som den/de ikke ville have iværksat uden støtten eller ville have iværksat i mere begrænset omfang, på en anden måde eller et andet sted (afsnit 3.5) |
| --- | --- |

d)

tilskyndelsesvirkning: Støtten skal ændre den berørte virksomheds/de berørte virksomheders adfærd på en sådan måde, at den/de iværksætter yderligere aktiviteter, som den/de ikke ville have iværksat uden støtten eller ville have iværksat i mere begrænset omfang, på en anden måde eller et andet sted (afsnit 3.5)

| e) | støttens proportionalitet (begrænsning til et minimum): Støttebeløbet skal begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at fremkalde den ekstra investering eller aktivitet i det pågældende område (afsnit 3.6) |
| --- | --- |

e)

støttens proportionalitet (begrænsning til et minimum): Støttebeløbet skal begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at fremkalde den ekstra investering eller aktivitet i det pågældende område (afsnit 3.6)

| f) | undgåelse af uforholdsmæssigt negative virkninger på konkurrencen og samhandelen mellem EØS-staterne: En støtteforanstaltnings negative konsekvenser skal være tilstrækkeligt begrænsede, så støtteforanstaltningens samlede resultat er positivt (afsnit 3.7) |
| --- | --- |

f)

undgåelse af uforholdsmæssigt negative virkninger på konkurrencen og samhandelen mellem EØS-staterne: En støtteforanstaltnings negative konsekvenser skal være tilstrækkeligt begrænsede, så støtteforanstaltningens samlede resultat er positivt (afsnit 3.7)

| g) | støttens gennemsigtighed: EØS-staterne, Tilsynsmyndigheden, de økonomiske aktører og offentligheden skal have nem adgang til alle relevante love m.v. og til relevante oplysninger om støtte, som gives i medfør af disse love. (afsnit 3.8). |
| --- | --- |

g)

støttens gennemsigtighed: EØS-staterne, Tilsynsmyndigheden, de økonomiske aktører og offentligheden skal have nem adgang til alle relevante love m.v. og til relevante oplysninger om støtte, som gives i medfør af disse love. (afsnit 3.8).

| (27) | Ved den samlede vurdering kan der desuden for visse kategorier af ordninger stilles krav om efterfølgende evaluering af disse ordninger som beskrevet i afsnit 4 i disse retningslinjer. I sådanne tilfælde kan Tilsynsmyndigheden begrænse varigheden af disse ordninger (sædvanligvis til fire år eller mindre) med mulighed for efterfølgende genanmeldelse af deres forlængelse. |
| --- | --- |

(27)

Ved den samlede vurdering kan der desuden for visse kategorier af ordninger stilles krav om efterfølgende evaluering af disse ordninger som beskrevet i afsnit 4 i disse retningslinjer. I sådanne tilfælde kan Tilsynsmyndigheden begrænse varigheden af disse ordninger (sædvanligvis til fire år eller mindre) med mulighed for efterfølgende genanmeldelse af deres forlængelse.

| (28) | Hvis en statsstøtteforanstaltning eller de vilkår, der er knyttet til den (herunder finansieringsmåden, hvis finansieringsmåden udgør en integreret del af statsstøtteforanstaltningen), uundgåeligt vil føre til en overtrædelse af EØS-retten, kan støtten ikke erklæres forenelig med det indre marked (24). |
| --- | --- |

(28)

Hvis en statsstøtteforanstaltning eller de vilkår, der er knyttet til den (herunder finansieringsmåden, hvis finansieringsmåden udgør en integreret del af statsstøtteforanstaltningen), uundgåeligt vil føre til en overtrædelse af EØS-retten, kan støtten ikke erklæres forenelig med det indre marked (24).

| (29) | Ved vurderingen af enhver individuel støttes forenelighed med det indre marked vil Tilsynsmyndigheden desuden tage hensyn til enhver sag, der er rejst i forbindelse med en overtrædelse af EØS-aftalens artikel 53 eller 54, og som måtte berøre støttemodtageren og være relevant for dens vurdering i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3 (25). |
| --- | --- |

(29)

Ved vurderingen af enhver individuel støttes forenelighed med det indre marked vil Tilsynsmyndigheden desuden tage hensyn til enhver sag, der er rejst i forbindelse med en overtrædelse af EØS-aftalens artikel 53 eller 54, og som måtte berøre støttemodtageren og være relevant for dens vurdering i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3 (25).

3.2.   BIDRAG TIL ET FÆLLES MÅL

| (30) | Det vigtigste formål med regionalstøtte er at udjævne udviklingsforskellene mellem regionerne i EØS. I kraft af, at den har til formål at fremme retfærdighed og sammenhængskraft, kan regionalstøtte bidrage til virkeliggørelse af Europa 2020-strategien, der tager sigte på en inklusiv og bæredygtig vækst. |
| --- | --- |

(30)

Det vigtigste formål med regionalstøtte er at udjævne udviklingsforskellene mellem regionerne i EØS. I kraft af, at den har til formål at fremme retfærdighed og sammenhængskraft, kan regionalstøtte bidrage til virkeliggørelse af Europa 2020-strategien, der tager sigte på en inklusiv og bæredygtig vækst.

3.2.1.   Investeringsstøtteordninger

| (31) | Regionalstøtteordninger bør indgå som en integrerende del af en regionaludviklingsstrategi med klart definerede mål, og den bør afspejle og bidrage til virkeliggørelsen af disse mål. |
| --- | --- |

(31)

Regionalstøtteordninger bør indgå som en integrerende del af en regionaludviklingsstrategi med klart definerede mål, og den bør afspejle og bidrage til virkeliggørelsen af disse mål.

| (32) | I c)-områder kan der iværksættes ordninger til understøttelse af SMV's initialinvesteringer og store virksomheders initialinvestering i nye aktiviteter. |
| --- | --- |

(32)

I c)-områder kan der iværksættes ordninger til understøttelse af SMV's initialinvesteringer og store virksomheders initialinvestering i nye aktiviteter.

| (33) | Hvor der er tale om støtte ydet til individuelle investeringsprojekter inden for rammerne af en støtteordning, skal den støtteydende myndighed bekræfte, at det udvalgte projekt vil bidrage til realisering af ordningens mål og dermed fremme udviklingsstrategien i det pågældende område. I den forbindelse kan EFTA-landene henholde sig til de oplysninger, som støtteansøgeren har givet i ansøgningsformularen (vedlagt som bilag til disse retningslinjer), hvor investeringens positive indvirkning på det pågældende område skal være beskrevet (26). |
| --- | --- |

(33)

Hvor der er tale om støtte ydet til individuelle investeringsprojekter inden for rammerne af en støtteordning, skal den støtteydende myndighed bekræfte, at det udvalgte projekt vil bidrage til realisering af ordningens mål og dermed fremme udviklingsstrategien i det pågældende område. I den forbindelse kan EFTA-landene henholde sig til de oplysninger, som støtteansøgeren har givet i ansøgningsformularen (vedlagt som bilag til disse retningslinjer), hvor investeringens positive indvirkning på det pågældende område skal være beskrevet (26).

| (34) | For at sikre, at investeringerne kommer til at yde et reelt og vedvarende bidrag til udviklingen i det pågældende område, skal investeringen opretholdes i området i mindst fem år, for SMV's vedkommende i mindst tre år, efter dens afslutning (27). |
| --- | --- |

(34)

For at sikre, at investeringerne kommer til at yde et reelt og vedvarende bidrag til udviklingen i det pågældende område, skal investeringen opretholdes i området i mindst fem år, for SMV's vedkommende i mindst tre år, efter dens afslutning (27).

| (35) | Hvis støtten beregnes på basis af lønomkostninger, skal stillingerne desuden være besat senest tre år efter projektets afslutning. Alle de arbejdspladser, der oprettes i kraft af investeringen, skal bevares i den pågældende region i mindst fem år, efter at stillingerne først blev besat. For investeringer foretaget af små og mellemstore virksomheder kan EFTA-staterne bestemme, at investeringen eller arbejdspladserne blot behøver at forblive i regionen i mindst tre år. |
| --- | --- |

(35)

Hvis støtten beregnes på basis af lønomkostninger, skal stillingerne desuden være besat senest tre år efter projektets afslutning. Alle de arbejdspladser, der oprettes i kraft af investeringen, skal bevares i den pågældende region i mindst fem år, efter at stillingerne først blev besat. For investeringer foretaget af små og mellemstore virksomheder kan EFTA-staterne bestemme, at investeringen eller arbejdspladserne blot behøver at forblive i regionen i mindst tre år.

| (36) | For at sikre, at investeringen er bæredygtig, skal EFTA-staten sikre, at støttemodtageren yder et finansielt bidrag på mindst 25 % af de støtteberettigede omkostninger med egne midler eller via fremmedfinansiering i en form, der ikke omfatter nogen offentlig støtte (28). |
| --- | --- |

(36)

For at sikre, at investeringen er bæredygtig, skal EFTA-staten sikre, at støttemodtageren yder et finansielt bidrag på mindst 25 % af de støtteberettigede omkostninger med egne midler eller via fremmedfinansiering i en form, der ikke omfatter nogen offentlig støtte (28).

| (37) | For at forhindre, at statsstøtteforanstaltninger fører til miljøskader, skal EFTA-staterne desuden sikre, at EØS's miljølovgivning overholdes, herunder især at der gennemføres en miljøkonsekvensundersøgelse, når dette kræves i lovgivningen. |
| --- | --- |

(37)

For at forhindre, at statsstøtteforanstaltninger fører til miljøskader, skal EFTA-staterne desuden sikre, at EØS's miljølovgivning overholdes, herunder især at der gennemføres en miljøkonsekvensundersøgelse, når dette kræves i lovgivningen.

3.2.2.   Anmeldelsespligtig individuel investeringsstøtte

| (38) | EFTA-staterne kan dokumentere, at en individuel investeringsstøtteforanstaltning, som er anmeldt til Tilsynsmyndigheden, bidrager til udviklingen i regionen, ved hjælp af en række indikatorer, jf. nedenfor, som kan være både direkte (f.eks. antal direkte skabte nye arbejdspladser) og indirekte (f.eks. lokal innovation):






  a) | antallet af arbejdspladser, der direkte skyldes investeringen, er en vigtig indikator for, hvor godt støtteforanstaltningen bidrager til regionens udvikling. Ved vurderingen tages der også hensyn til arbejdspladsernes kvalitet og kvalifikationsniveauet |
| --- | --- | --- |

(38)

EFTA-staterne kan dokumentere, at en individuel investeringsstøtteforanstaltning, som er anmeldt til Tilsynsmyndigheden, bidrager til udviklingen i regionen, ved hjælp af en række indikatorer, jf. nedenfor, som kan være både direkte (f.eks. antal direkte skabte nye arbejdspladser) og indirekte (f.eks. lokal innovation):

a)

antallet af arbejdspladser, der direkte skyldes investeringen, er en vigtig indikator for, hvor godt støtteforanstaltningen bidrager til regionens udvikling. Ved vurderingen tages der også hensyn til arbejdspladsernes kvalitet og kvalifikationsniveauet

| b) | et endnu større antal arbejdspladser kan skabes inden for nettet af lokale (under)leverandører, og dermed bidrage til en bedre integrering af investeringen i regionen og videregående afsmitningsvirkninger. Ved vurderingen tages der derfor også hensyn til antallet af indirekte arbejdspladser, som skabes |
| --- | --- |

b)

et endnu større antal arbejdspladser kan skabes inden for nettet af lokale (under)leverandører, og dermed bidrage til en bedre integrering af investeringen i regionen og videregående afsmitningsvirkninger. Ved vurderingen tages der derfor også hensyn til antallet af indirekte arbejdspladser, som skabes

| c) | et løfte fra støttemodtageren om at ville iværksætte et større antal uddannelseskurser til forbedring af arbejdsstyrkens (generelle og specifikke) kvalifikationer vil blive betragtet som en faktor, der bidrager til regionens udvikling. Der vil også blive lagt vægt på praktik- og lærepladser, især til unge, og uddannelse, der forbedrer arbejdsstyrkens kompetencer og beskæftigelsesmuligheder uden for virksomheden. Generel uddannelse eller specifik uddannelse, hvortil der ydes uddannelsesstøtte, medregnes ikke som en positiv virkning af regionalstøtten, da dette ville være at tælle virkningen dobbelt |
| --- | --- |

c)

et løfte fra støttemodtageren om at ville iværksætte et større antal uddannelseskurser til forbedring af arbejdsstyrkens (generelle og specifikke) kvalifikationer vil blive betragtet som en faktor, der bidrager til regionens udvikling. Der vil også blive lagt vægt på praktik- og lærepladser, især til unge, og uddannelse, der forbedrer arbejdsstyrkens kompetencer og beskæftigelsesmuligheder uden for virksomheden. Generel uddannelse eller specifik uddannelse, hvortil der ydes uddannelsesstøtte, medregnes ikke som en positiv virkning af regionalstøtten, da dette ville være at tælle virkningen dobbelt

| d) | eksterne stordriftsvirkninger og andre virkninger, der er gavnlige set fra et regionaludviklingssynspunkt, kan opstå som følge af nærhedsvirkningen (klyngevirkningen). Klyngesamarbejde mellem virksomheder inden for samme branche vil sætte de individuelle fabrikker i stand til at nå op på en højere specialiseringsgrad og dermed større effektivitet. Betydningen af denne indikator i relation til støttens bidrag til regional udvikling afhænger imidlertid af, hvor udviklet denne virksomhedsklynge er |
| --- | --- |

d)

eksterne stordriftsvirkninger og andre virkninger, der er gavnlige set fra et regionaludviklingssynspunkt, kan opstå som følge af nærhedsvirkningen (klyngevirkningen). Klyngesamarbejde mellem virksomheder inden for samme branche vil sætte de individuelle fabrikker i stand til at nå op på en højere specialiseringsgrad og dermed større effektivitet. Betydningen af denne indikator i relation til støttens bidrag til regional udvikling afhænger imidlertid af, hvor udviklet denne virksomhedsklynge er

| e) | investering konkretiserer teknisk viden og kan være en kilde til overførsel af teknologisk ekspertise (videnafsmitning). Især investeringer i teknologiintensive brancher vil kunne resultere i overførsel af viden til modtagerregionen. I denne forbindelse tillægges videnformidlingens niveau og specificitet også stor betydning |
| --- | --- |

e)

investering konkretiserer teknisk viden og kan være en kilde til overførsel af teknologisk ekspertise (videnafsmitning). Især investeringer i teknologiintensive brancher vil kunne resultere i overførsel af viden til modtagerregionen. I denne forbindelse tillægges videnformidlingens niveau og specificitet også stor betydning

| f) | hvor meget et projekt bidrager til regionens muligheder for at skabe ny teknologi gennem lokal innovation, indgår også i vurderingen. Hvor den nye produktionsfacilitet indgår i et samarbejde med lokale højere uddannelsesinstitutioner, betragtes dette som et plus |
| --- | --- |

f)

hvor meget et projekt bidrager til regionens muligheder for at skabe ny teknologi gennem lokal innovation, indgår også i vurderingen. Hvor den nye produktionsfacilitet indgår i et samarbejde med lokale højere uddannelsesinstitutioner, betragtes dette som et plus

| g) | Investeringens varighed og en udsigt til fremtidige opfølgende investeringer afspejler, om virksomheden er varigt engageret i den pågældende region. |
| --- | --- |

g)

Investeringens varighed og en udsigt til fremtidige opfølgende investeringer afspejler, om virksomheden er varigt engageret i den pågældende region.

| (39) | EFTA-staterne kan også henvise til støttemodtagerens forretningsplan, der kan give oplysninger om, hvor mange arbejdspladser der vil blive skabt, hvor høje lønningerne bliver (afsmitningsvirkning i kraft af større indkomster i de enkelte husstande), hvor stort et salg de lokale producenter kan forvente, og hvor stor en omsætning investeringen vil generere til gavn for regionen, eventuelt i form af et højere skatteprovenu. |
| --- | --- |

(39)

EFTA-staterne kan også henvise til støttemodtagerens forretningsplan, der kan give oplysninger om, hvor mange arbejdspladser der vil blive skabt, hvor høje lønningerne bliver (afsmitningsvirkning i kraft af større indkomster i de enkelte husstande), hvor stort et salg de lokale producenter kan forvente, og hvor stor en omsætning investeringen vil generere til gavn for regionen, eventuelt i form af et højere skatteprovenu.

| (40) | Ved ad hoc-støtte (29) skal EFTA-staten — ud over de krav, der er fastsat i punkt 33 til 37 — dokumentere, at projektet stemmer overens med og bidrager til udviklingsstrategien for det pågældende område. |
| --- | --- |

(40)

Ved ad hoc-støtte (29) skal EFTA-staten — ud over de krav, der er fastsat i punkt 33 til 37 — dokumentere, at projektet stemmer overens med og bidrager til udviklingsstrategien for det pågældende område.

3.2.3.   Driftsstøtteordninger

| (41) | Driftsstøtteordninger vil kun kunne fremme udviklingen af ugunstigt stillede områder, hvis disse områders udfordringer er tydeligt defineret på forhånd. Vanskelighederne ved at tiltrække eller fastholde økonomisk aktivitet kan være så alvorlige eller permanente, at det ikke er tilstrækkeligt alene at yde investeringsstøtte for at skabe udvikling i området. |
| --- | --- |

(41)

Driftsstøtteordninger vil kun kunne fremme udviklingen af ugunstigt stillede områder, hvis disse områders udfordringer er tydeligt defineret på forhånd. Vanskelighederne ved at tiltrække eller fastholde økonomisk aktivitet kan være så alvorlige eller permanente, at det ikke er tilstrækkeligt alene at yde investeringsstøtte for at skabe udvikling i området.

| (42) | Hvad angår støtte til mindskelse af visse specifikke vanskeligheder for SMV i a)-områder, skal de pågældende EFTA-stater dokumentere tilstedeværelsen og omfanget af sådanne vanskeligheder og godtgøre, at en driftsstøtteordning er nødvendig, fordi vanskelighederne ikke kan afhjælpes med investeringsstøtte. |
| --- | --- |

(42)

Hvad angår støtte til mindskelse af visse specifikke vanskeligheder for SMV i a)-områder, skal de pågældende EFTA-stater dokumentere tilstedeværelsen og omfanget af sådanne vanskeligheder og godtgøre, at en driftsstøtteordning er nødvendig, fordi vanskelighederne ikke kan afhjælpes med investeringsstøtte.

| (43) | Hvad angår driftsstøtte, der skal forebygge eller mindske affolkningen i meget tyndt befolkede områder, skal den pågældende EFTA-stat dokumentere, at det pågældende område risikerer at blive affolket, hvis der ikke ydes driftsstøtte. |
| --- | --- |

(43)

Hvad angår driftsstøtte, der skal forebygge eller mindske affolkningen i meget tyndt befolkede områder, skal den pågældende EFTA-stat dokumentere, at det pågældende område risikerer at blive affolket, hvis der ikke ydes driftsstøtte.

3.3.   BEHOV FOR STATSLIG INDGRIBEN

| (44) | For at kunne vurdere, om støtten er nødvendig for at kunne opfylde målet af fælles interesse, er det nødvendigt forinden at diagnosticere det problem, der søges løst. Statsstøtte bør kun ydes i de situationer, hvor støtten kan føre til en væsentlig forbedring, som markedet ikke i sig selv kan give. Det gælder ikke mindst i en kontekst, hvor der kun er begrænsede offentlige midler til rådighed. |
| --- | --- |

(44)

For at kunne vurdere, om støtten er nødvendig for at kunne opfylde målet af fælles interesse, er det nødvendigt forinden at diagnosticere det problem, der søges løst. Statsstøtte bør kun ydes i de situationer, hvor støtten kan føre til en væsentlig forbedring, som markedet ikke i sig selv kan give. Det gælder ikke mindst i en kontekst, hvor der kun er begrænsede offentlige midler til rådighed.

| (45) | Statsstøtteforanstaltninger kan under visse omstændigheder korrigere markedssvigt effektivt og bidrage til at gøre markederne mere velfungerende og fremme konkurrenceevnen. Hvis markedsresultaterne er effektive, men betragtes som utilfredsstillende ud fra et retfærdigheds- og samhørighedshensyn, kan statsstøtte desuden anvendes til at opnå et mere ønskværdigt og retfærdigt markedsresultat. |
| --- | --- |

(45)

Statsstøtteforanstaltninger kan under visse omstændigheder korrigere markedssvigt effektivt og bidrage til at gøre markederne mere velfungerende og fremme konkurrenceevnen. Hvis markedsresultaterne er effektive, men betragtes som utilfredsstillende ud fra et retfærdigheds- og samhørighedshensyn, kan statsstøtte desuden anvendes til at opnå et mere ønskværdigt og retfærdigt markedsresultat.

| (46) | Hvad angår støtte til udvikling af områder, der er opført på regionalstøttekortet i henhold til reglerne i disse retningslinjers afsnit 5, finder Tilsynsmyndigheden, at de samhørighedsmål, der er fastsat i EØS-aftalen, ikke kan realiseres ved hjælp af markedsmekanismerne alene, men kræver statslig indgriben. Derfor bør støtte til disse områder betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 61, stk. 3, litra a) og c), i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(46)

Hvad angår støtte til udvikling af områder, der er opført på regionalstøttekortet i henhold til reglerne i disse retningslinjers afsnit 5, finder Tilsynsmyndigheden, at de samhørighedsmål, der er fastsat i EØS-aftalen, ikke kan realiseres ved hjælp af markedsmekanismerne alene, men kræver statslig indgriben. Derfor bør støtte til disse områder betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 61, stk. 3, litra a) og c), i EØS-aftalen.

3.4.   REGIONALSTØTTES FORMÅLSTJENLIGHED

| (47) | Den anmeldte støtteforanstaltning skal være et politikredskab, der egner sig til at opfylde det pågældende politiske mål. En støtteforanstaltning vil ikke blive anset for forenelig med det indre marked, hvis det samme positive bidrag til regional udvikling kan opnås med mindre fordrejende politiske virkemidler eller støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(47)

Den anmeldte støtteforanstaltning skal være et politikredskab, der egner sig til at opfylde det pågældende politiske mål. En støtteforanstaltning vil ikke blive anset for forenelig med det indre marked, hvis det samme positive bidrag til regional udvikling kan opnås med mindre fordrejende politiske virkemidler eller støtteforanstaltninger.

3.4.1.   Formålstjenlighed i forhold til alternative politiske virkemidler

3.4.1.1.   Investeringsstøtteordninger

| (48) | Regional investeringsstøtte er ikke det eneste politikredskab, der står til rådighed for EFTA-staterne, når de ønsker at støtte investering og jobskabelse i ugunstigt stillede regioner. EFTA-staterne kan også gøre brug af andre foranstaltninger, såsom infrastrukturudvikling, forbedring af den almene og den faglige uddannelse og forbedring af erhvervslivets rammevilkår. |
| --- | --- |

(48)

Regional investeringsstøtte er ikke det eneste politikredskab, der står til rådighed for EFTA-staterne, når de ønsker at støtte investering og jobskabelse i ugunstigt stillede regioner. EFTA-staterne kan også gøre brug af andre foranstaltninger, såsom infrastrukturudvikling, forbedring af den almene og den faglige uddannelse og forbedring af erhvervslivets rammevilkår.

| (49) | EFTA-staterne skal forklare, hvorfor regionalstøtte er et formålstjenligt middel til at realisere de fælles retfærdigheds- eller samhørighedsmål, når de indfører en ordning uden for rammerne af et operationelt program finansieret med midler fra samhørighedspolitikken. |
| --- | --- |

(49)

EFTA-staterne skal forklare, hvorfor regionalstøtte er et formålstjenligt middel til at realisere de fælles retfærdigheds- eller samhørighedsmål, når de indfører en ordning uden for rammerne af et operationelt program finansieret med midler fra samhørighedspolitikken.

| (50) | Tilsynsmyndigheden vil især lægge vægt på de konsekvensanalyser af den pågældende støtteordning, som EFTA-staten kan fremlægge. Derudover kan resultaterne af efterfølgende evalueringer som beskrevet i afsnit 4 indgå i vurderingen af den foreslåede ordnings formålstjenlighed. |
| --- | --- |

(50)

Tilsynsmyndigheden vil især lægge vægt på de konsekvensanalyser af den pågældende støtteordning, som EFTA-staten kan fremlægge. Derudover kan resultaterne af efterfølgende evalueringer som beskrevet i afsnit 4 indgå i vurderingen af den foreslåede ordnings formålstjenlighed.

3.4.1.2.   Individuel investeringsstøtte

| (51) | Hvor der er tale om ad hoc-støtte, skal EFTA-staten dokumentere, at netop denne type støtte vil yde et større bidrag til regionens udvikling end støtte ydet inden for rammerne af en støtteordning eller andre foranstaltninger. |
| --- | --- |

(51)

Hvor der er tale om ad hoc-støtte, skal EFTA-staten dokumentere, at netop denne type støtte vil yde et større bidrag til regionens udvikling end støtte ydet inden for rammerne af en støtteordning eller andre foranstaltninger.

3.4.1.3.   Driftsstøtteordninger

| (52) | EFTA-staten skal dokumentere, at støtten er formålstjenlig til realisering af ordningens mål med hensyn til de problemer, den tager sigte på at afhjælpe. Med henblik på at dokumentere støttens formålstjenlighed kan EFTA-staten beregne støttebeløbet på forhånd som et fast beløb til dækning af meromkostningerne i en given periode, så virksomhederne tilskyndes til at holde omkostningerne nede og udvikle deres forretning på en mere effektiv måde (30). |
| --- | --- |

(52)

EFTA-staten skal dokumentere, at støtten er formålstjenlig til realisering af ordningens mål med hensyn til de problemer, den tager sigte på at afhjælpe. Med henblik på at dokumentere støttens formålstjenlighed kan EFTA-staten beregne støttebeløbet på forhånd som et fast beløb til dækning af meromkostningerne i en given periode, så virksomhederne tilskyndes til at holde omkostningerne nede og udvikle deres forretning på en mere effektiv måde (30).

3.4.2.   Formålstjenlighed i forhold til andre støtteinstrumenter

| (53) | Regionalstøtte kan ydes i forskellige former. Men EFTA-staten skal sikre, at støtten ydes under den form, der må antages at skabe færrest samhandels- og konkurrencefordrejninger. I den forbindelse gælder, at hvis støtten ydes i en form, hvor der er tale om en direkte økonomisk fordel (f.eks. direkte tilskud, fritagelser for eller nedsættelser af afgifter eller socialsikrings- eller andre obligatoriske bidrag eller salg af fast ejendom, varer eller tjenester til favorable priser), skal EFTA-staten dokumentere, hvorfor andre, potentielt mindre fordrejende former for støtte, såsom tilbagebetalingspligtige tilskud eller støtteformer baseret på lån eller kapitalinstrumenter (f.eks. rentelettede lån eller rentetilskud, statsgarantier, erhvervelse af kapitalinteresser eller alternative kapitalindsprøjtninger på favorable vilkår) ikke er formålstjenlige. |
| --- | --- |

(53)

Regionalstøtte kan ydes i forskellige former. Men EFTA-staten skal sikre, at støtten ydes under den form, der må antages at skabe færrest samhandels- og konkurrencefordrejninger. I den forbindelse gælder, at hvis støtten ydes i en form, hvor der er tale om en direkte økonomisk fordel (f.eks. direkte tilskud, fritagelser for eller nedsættelser af afgifter eller socialsikrings- eller andre obligatoriske bidrag eller salg af fast ejendom, varer eller tjenester til favorable priser), skal EFTA-staten dokumentere, hvorfor andre, potentielt mindre fordrejende former for støtte, såsom tilbagebetalingspligtige tilskud eller støtteformer baseret på lån eller kapitalinstrumenter (f.eks. rentelettede lån eller rentetilskud, statsgarantier, erhvervelse af kapitalinteresser eller alternative kapitalindsprøjtninger på favorable vilkår) ikke er formålstjenlige.

| (54) | Ved støtteordninger, der tager sigte på realisering af mål og prioriteter i operationelle programmer, anses det finansieringsinstrument, der er valgt i det pågældende program, for at være et formålstjenligt instrument. |
| --- | --- |

(54)

Ved støtteordninger, der tager sigte på realisering af mål og prioriteter i operationelle programmer, anses det finansieringsinstrument, der er valgt i det pågældende program, for at være et formålstjenligt instrument.

| (55) | Resultaterne af efterfølgende evalueringer kan som beskrevet i afsnit 4 indgå i vurderingen af den foreslåede støtteordnings formålstjenlighed. |
| --- | --- |

(55)

Resultaterne af efterfølgende evalueringer kan som beskrevet i afsnit 4 indgå i vurderingen af den foreslåede støtteordnings formålstjenlighed.

3.5.   INCITAMENTVIRKNING

| (56) | Regionalstøtte kan kun anses for at være forenelig med det indre marked, hvis den har en tilskyndelsesvirkning. Med tilskyndelsesvirkning menes, at støtten skal ændre virksomhedens adfærd på en sådan måde, at den iværksætter yderligere aktiviteter, der bidrager til udviklingen i et område, som den ikke ville have iværksat uden støtten, eller som den kun ville have iværksat i mere begrænset omfang eller et andet sted. Støtten må ikke gå til dækning af omkostningerne ved en aktivitet, som virksomheden under alle omstændigheder ville have iværksat, eller kompensere for den normale forretningsmæssige risiko ved en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(56)

Regionalstøtte kan kun anses for at være forenelig med det indre marked, hvis den har en tilskyndelsesvirkning. Med tilskyndelsesvirkning menes, at støtten skal ændre virksomhedens adfærd på en sådan måde, at den iværksætter yderligere aktiviteter, der bidrager til udviklingen i et område, som den ikke ville have iværksat uden støtten, eller som den kun ville have iværksat i mere begrænset omfang eller et andet sted. Støtten må ikke gå til dækning af omkostningerne ved en aktivitet, som virksomheden under alle omstændigheder ville have iværksat, eller kompensere for den normale forretningsmæssige risiko ved en økonomisk aktivitet.

| (57) | Der er to scenarier, hvor det er muligt at påvise en tilskyndelsesvirkning:






  a) | Støtten tilskynder en virksomhed til at træffe en positiv investeringsbeslutning, fordi en investering, der ellers ikke ville være tilstrækkeligt rentabel for virksomheden, nu kan placeres i det pågældende område (31) (scenarie 1, investeringsbeslutning), eller |
| --- | --- | --- |

(57)

Der er to scenarier, hvor det er muligt at påvise en tilskyndelsesvirkning:

a)

Støtten tilskynder en virksomhed til at træffe en positiv investeringsbeslutning, fordi en investering, der ellers ikke ville være tilstrækkeligt rentabel for virksomheden, nu kan placeres i det pågældende område (31) (scenarie 1, investeringsbeslutning), eller

| b) | Støtten tilskynder til at placere en planlagt investering i den pågældende region frem for en anden, fordi den udligner de nettoulemper og de nettoomkostninger, der er forbundet med at placere investeringen i den pågældende region (scenarie 2, placeringsbeslutning). |
| --- | --- |

b)

Støtten tilskynder til at placere en planlagt investering i den pågældende region frem for en anden, fordi den udligner de nettoulemper og de nettoomkostninger, der er forbundet med at placere investeringen i den pågældende region (scenarie 2, placeringsbeslutning).

| (58) | Hvis støtten ikke ændrer støttemodtagerens adfærd ved at tilskynde til (yderligere) investeringer i det pågældende område, må den samme investering antages at ville finde sted i området også uden støtten. En sådan støtte er ikke forbundet med nogen tilskyndelse til at realisere regionaludviklingsmålet og kan derfor ikke godkendes som værende forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(58)

Hvis støtten ikke ændrer støttemodtagerens adfærd ved at tilskynde til (yderligere) investeringer i det pågældende område, må den samme investering antages at ville finde sted i området også uden støtten. En sådan støtte er ikke forbundet med nogen tilskyndelse til at realisere regionaludviklingsmålet og kan derfor ikke godkendes som værende forenelig med det indre marked.

| (59) | Er der tale om regionalstøtte, som ydes med midler fra samhørighedspolitikken i a)-områder til investeringer, der er nødvendige for at opfylde normer og standarder fastsat i EØS-lovgivningen, kan støtten dog anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis det uden støtten ikke ville have været tilstrækkeligt rentabelt for støttemodtageren at foretage investeringen i det pågældende område, og hvis resultatet derfor havde været, at en eksisterende virksomhed i området var blevet nedlagt. |
| --- | --- |

(59)

Er der tale om regionalstøtte, som ydes med midler fra samhørighedspolitikken i a)-områder til investeringer, der er nødvendige for at opfylde normer og standarder fastsat i EØS-lovgivningen, kan støtten dog anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis det uden støtten ikke ville have været tilstrækkeligt rentabelt for støttemodtageren at foretage investeringen i det pågældende område, og hvis resultatet derfor havde været, at en eksisterende virksomhed i området var blevet nedlagt.

3.5.1.   Investeringsstøtteordninger

| (60) | Et individuelt investeringsprojekt må ikke påbegyndes, før ansøgningsformularen er indsendt. |
| --- | --- |

(60)

Et individuelt investeringsprojekt må ikke påbegyndes, før ansøgningsformularen er indsendt.

| (61) | Hvis projektet påbegyndes, før ansøgningsformularen er indsendt, vil enhver støtte ydet til det pågældende projekt ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(61)

Hvis projektet påbegyndes, før ansøgningsformularen er indsendt, vil enhver støtte ydet til det pågældende projekt ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked.

| (62) | EFTA-staterne skal benytte den standardansøgningsformular, der findes i bilaget til disse retningslinjer (32). På denne ansøgningsformular skal SMV og store virksomheder give en kontrafaktisk redegørelse for, hvad der vil ske, hvis støtten ikke bliver tildelt, og oplyse, hvilket af de i punkt 57 beskrevne scenarier der er tale om. |
| --- | --- |

(62)

EFTA-staterne skal benytte den standardansøgningsformular, der findes i bilaget til disse retningslinjer (32). På denne ansøgningsformular skal SMV og store virksomheder give en kontrafaktisk redegørelse for, hvad der vil ske, hvis støtten ikke bliver tildelt, og oplyse, hvilket af de i punkt 57 beskrevne scenarier der er tale om.

| (63) | Desuden skal store virksomheder fremlægge dokumentation for den kontrafaktiske situation, der beskrives i ansøgningsformularen. SMV er ikke underlagt en sådan betingelse. |
| --- | --- |

(63)

Desuden skal store virksomheder fremlægge dokumentation for den kontrafaktiske situation, der beskrives i ansøgningsformularen. SMV er ikke underlagt en sådan betingelse.

| (64) | Troværdigheden af denne beskrivelse af den kontrafaktiske situation skal kontrolleres af den støtteydende myndighed, som skal bekræfte, at regionalstøtten har den krævede tilskyndelsesvirkning i overensstemmelse med et af de scenarier, der er beskrevet i punkt 57. Beskrivelsen af den kontrafaktiske situation er troværdig, hvis den er realistisk og baseret på de beslutningsparametre, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttemodtageren traf sin investeringsbeslutning. |
| --- | --- |

(64)

Troværdigheden af denne beskrivelse af den kontrafaktiske situation skal kontrolleres af den støtteydende myndighed, som skal bekræfte, at regionalstøtten har den krævede tilskyndelsesvirkning i overensstemmelse med et af de scenarier, der er beskrevet i punkt 57. Beskrivelsen af den kontrafaktiske situation er troværdig, hvis den er realistisk og baseret på de beslutningsparametre, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttemodtageren traf sin investeringsbeslutning.

3.5.2.   Anmeldelsespligtig individuel investeringsstøtte

| (65) | Ud over de krav, der stilles i punkt 60 til 64 angående anmeldt individuel støtte (33), skal EFTA-staten fremlægge klar dokumentation for, at støtten faktisk har indvirkning på valget af investering eller placering (34). Den skal tydeligt angive, hvilket af scenarierne i punkt 57 der er tale om. For at Tilsynsmyndigheden kan foretage en grundig vurdering, skal EFTA-staten ikke blot fremlægge oplysninger om det støttemodtagende projekt, men også give en udtømmende beskrivelse af det kontrafaktiske scenarie, dvs. den situation, hvor virksomheden ikke modtager støtte fra nogen offentlig myndighed i EØS. |
| --- | --- |

(65)

Ud over de krav, der stilles i punkt 60 til 64 angående anmeldt individuel støtte (33), skal EFTA-staten fremlægge klar dokumentation for, at støtten faktisk har indvirkning på valget af investering eller placering (34). Den skal tydeligt angive, hvilket af scenarierne i punkt 57 der er tale om. For at Tilsynsmyndigheden kan foretage en grundig vurdering, skal EFTA-staten ikke blot fremlægge oplysninger om det støttemodtagende projekt, men også give en udtømmende beskrivelse af det kontrafaktiske scenarie, dvs. den situation, hvor virksomheden ikke modtager støtte fra nogen offentlig myndighed i EØS.

| (66) | I scenarie 1 vil EFTA-staten kunne dokumentere tilskyndelsesvirkningen ved at fremlægge dokumentation fra virksomheden, der viser, at investeringen ikke ville være tilstrækkeligt rentabel uden støtten. |
| --- | --- |

(66)

I scenarie 1 vil EFTA-staten kunne dokumentere tilskyndelsesvirkningen ved at fremlægge dokumentation fra virksomheden, der viser, at investeringen ikke ville være tilstrækkeligt rentabel uden støtten.

| (67) | I scenarie 2 vil EFTA-staten kunne dokumentere tilskyndelsesvirkningen ved at fremlægge dokumentation fra virksomheden, der viser, at den har sammenlignet omkostninger og fordele ved placering i den støttemodtagende region med omkostninger og fordele ved placering i de(t) alternative område(r). Tilsynsmyndigheden vil gennemgå disse sammenligninger for at sikre, at de er realistiske. |
| --- | --- |

(67)

I scenarie 2 vil EFTA-staten kunne dokumentere tilskyndelsesvirkningen ved at fremlægge dokumentation fra virksomheden, der viser, at den har sammenlignet omkostninger og fordele ved placering i den støttemodtagende region med omkostninger og fordele ved placering i de(t) alternative område(r). Tilsynsmyndigheden vil gennemgå disse sammenligninger for at sikre, at de er realistiske.

| (68) | I den forbindelse opfordres EFTA-staterne til at fremlægge bl.a. officielle bestyrelsesdokumenter, risikoanalyser (herunder en vurdering af placeringsspecifikke risici), finansielle rapporter, interne forretningsplaner, ekspertudtalelser samt andre undersøgelser vedrørende det pågældende investeringsprojekt. Også efterspørgselsprognoser, omkostningsprognoser, finansielle prognoser, dokumenter, der forelægges et investeringsudvalg, og hvori der gøres rede for forskellige investeringsscenarier, samt dokumenter, der stilles til rådighed for de finansielle markeder, kan hjælpe EFTA-staternes med at dokumentere tilskyndelsesvirkningen. |
| --- | --- |

(68)

I den forbindelse opfordres EFTA-staterne til at fremlægge bl.a. officielle bestyrelsesdokumenter, risikoanalyser (herunder en vurdering af placeringsspecifikke risici), finansielle rapporter, interne forretningsplaner, ekspertudtalelser samt andre undersøgelser vedrørende det pågældende investeringsprojekt. Også efterspørgselsprognoser, omkostningsprognoser, finansielle prognoser, dokumenter, der forelægges et investeringsudvalg, og hvori der gøres rede for forskellige investeringsscenarier, samt dokumenter, der stilles til rådighed for de finansielle markeder, kan hjælpe EFTA-staternes med at dokumentere tilskyndelsesvirkningen.

| (69) | I denne sammenhæng — og navnlig i relation til scenarie 1 — vil rentabilitetsvurderingen kunne baseres på almindeligt anvendte metoder inden for den pågældende branche, bl.a. metoder til at evaluere projektets nettonutidsværdi (Net Present Value — NPV) (35), det interne afkast (internal rate of return — IRR) (36) og afkastet af den investerede kapital (return on capital employed — ROCE). Projektets rentabilitet skal sammenholdes med virksomhedens normale krav til afkast ved andre investeringsprojekter af samme type. Hvor et sådant benchmark ikke findes, skal projektets rentabilitet sammenholdes med virksomhedens samlede kapitalomkostninger eller det sædvanlige afkast i den pågældende branche. |
| --- | --- |

(69)

I denne sammenhæng — og navnlig i relation til scenarie 1 — vil rentabilitetsvurderingen kunne baseres på almindeligt anvendte metoder inden for den pågældende branche, bl.a. metoder til at evaluere projektets nettonutidsværdi (Net Present Value — NPV) (35), det interne afkast (internal rate of return — IRR) (36) og afkastet af den investerede kapital (return on capital employed — ROCE). Projektets rentabilitet skal sammenholdes med virksomhedens normale krav til afkast ved andre investeringsprojekter af samme type. Hvor et sådant benchmark ikke findes, skal projektets rentabilitet sammenholdes med virksomhedens samlede kapitalomkostninger eller det sædvanlige afkast i den pågældende branche.

| (70) | Hvis støtten ikke får den støttemodtagende virksomhed til at ændre adfærd og stimulerer til (yderligere) investering i den støttemodtagende region, foreligger der ingen positiv effekt for regionen. Hvor det fremgår, at den samme investering ville være blevet gennemført i regionen, selv om støtten ikke var blevet tildelt, vil støtten derfor ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(70)

Hvis støtten ikke får den støttemodtagende virksomhed til at ændre adfærd og stimulerer til (yderligere) investering i den støttemodtagende region, foreligger der ingen positiv effekt for regionen. Hvor det fremgår, at den samme investering ville være blevet gennemført i regionen, selv om støtten ikke var blevet tildelt, vil støtten derfor ikke blive betragtet som forenelig med det indre marked.

3.5.3.   Driftsstøtteordninger

| (71) | Ved driftsstøtteordninger anses støtten for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis den økonomiske aktivitet i den pågældende region eller det pågældende område uden støtten må antages at ville blive betydeligt reduceret på grund af de problemer, støtten har til formål at afhjælpe. |
| --- | --- |

(71)

Ved driftsstøtteordninger anses støtten for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis den økonomiske aktivitet i den pågældende region eller det pågældende område uden støtten må antages at ville blive betydeligt reduceret på grund af de problemer, støtten har til formål at afhjælpe.

| (72) | Tilsynsmyndigheden vil derfor anse støtten for at tilskynde til yderligere økonomisk aktivitet i de pågældende områder eller regioner, hvis EFTA-staten har dokumenteret eksistensen og det betydelige omfang af de pågældende problemer i området (se punkt 42-43). |
| --- | --- |

(72)

Tilsynsmyndigheden vil derfor anse støtten for at tilskynde til yderligere økonomisk aktivitet i de pågældende områder eller regioner, hvis EFTA-staten har dokumenteret eksistensen og det betydelige omfang af de pågældende problemer i området (se punkt 42-43).

3.6.   STØTTENS PROPORTIONALITET (BEGRÆNSNING TIL ET MINIMUM)

| (73) | I princippet skal regionalstøtten være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at afføde yderligere investeringer eller aktiviteter i det pågældende område. |
| --- | --- |

(73)

I princippet skal regionalstøtten være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at afføde yderligere investeringer eller aktiviteter i det pågældende område.

| (74) | Som hovedregel vil anmeldelsespligtig individuel støtte blive anset for at være begrænset til det nødvendige minimum, hvis støttebeløbet svarer til de nettomeromkostninger, der er forbundet med at gennemføre investeringen i det pågældende område, i forhold til den kontrafaktiske situation uden støtten. Ved investeringsstøtte, der ydes til store virksomheder inden for rammerne af en anmeldt støtteordning, skal EFTA-staterne ligeledes sikre sig, at støtten begrænses til et minimum ud fra en »nettomeromkostningsbetragtning«. |
| --- | --- |

(74)

Som hovedregel vil anmeldelsespligtig individuel støtte blive anset for at være begrænset til det nødvendige minimum, hvis støttebeløbet svarer til de nettomeromkostninger, der er forbundet med at gennemføre investeringen i det pågældende område, i forhold til den kontrafaktiske situation uden støtten. Ved investeringsstøtte, der ydes til store virksomheder inden for rammerne af en anmeldt støtteordning, skal EFTA-staterne ligeledes sikre sig, at støtten begrænses til et minimum ud fra en »nettomeromkostningsbetragtning«.

| (75) | I scenarie 1-situationer (investeringsbeslutninger) må støttebeløbet derfor ikke overstige det minimum, der er nødvendigt for at gøre projektet tilstrækkeligt rentabelt, dvs. at støttebeløbet ikke må generere et større internt afkast, end virksomheden normalt opnår ved andre investeringsprojekter af samme type. Hvis et sådant benchmark til vurdering af det interne afkast ikke findes, kan virksomhedens samlede kapitalomkostninger eller det sædvanlige afkast i den pågældende branche også bruges som benchmark. |
| --- | --- |

(75)

I scenarie 1-situationer (investeringsbeslutninger) må støttebeløbet derfor ikke overstige det minimum, der er nødvendigt for at gøre projektet tilstrækkeligt rentabelt, dvs. at støttebeløbet ikke må generere et større internt afkast, end virksomheden normalt opnår ved andre investeringsprojekter af samme type. Hvis et sådant benchmark til vurdering af det interne afkast ikke findes, kan virksomhedens samlede kapitalomkostninger eller det sædvanlige afkast i den pågældende branche også bruges som benchmark.

| (76) | I scenarie 2-situationer (placeringsbeslutninger) må støttebeløbet ikke overstige differencen mellem investeringens nettonutidsværdi i det pågældende område og nettonutidsværdien i det alternative område. Alle relevante omkostninger og fordele skal medtages i beregningerne, herunder for eksempel administrationsomkostninger, transportomkostninger, uddannelsesomkostninger, der ikke dækkes af uddannelsesstøtte, samt lønforskelle. Ligger det alternative område inden for EØS, må der imidlertid ikke tages hensyn til støtte ydet i det pågældende alternative område. |
| --- | --- |

(76)

I scenarie 2-situationer (placeringsbeslutninger) må støttebeløbet ikke overstige differencen mellem investeringens nettonutidsværdi i det pågældende område og nettonutidsværdien i det alternative område. Alle relevante omkostninger og fordele skal medtages i beregningerne, herunder for eksempel administrationsomkostninger, transportomkostninger, uddannelsesomkostninger, der ikke dækkes af uddannelsesstøtte, samt lønforskelle. Ligger det alternative område inden for EØS, må der imidlertid ikke tages hensyn til støtte ydet i det pågældende alternative område.

| (77) | For at skabe forudsigelighed og lige vilkår har Tilsynsmyndigheden desuden fastsat maksimale støtteintensiteter (37) for investeringsstøtte. Disse maksimale støtteintensiteter tjener to formål. |
| --- | --- |

(77)

For at skabe forudsigelighed og lige vilkår har Tilsynsmyndigheden desuden fastsat maksimale støtteintensiteter (37) for investeringsstøtte. Disse maksimale støtteintensiteter tjener to formål.

| (78) | For anmeldte ordninger fungerer disse maksimale støtteintensiteter for det første som »safe harbours« for SMV — hvilket vil sige, at så længe støtteintensiteten holdes under den tilladte maksimale intensitet, anses kriteriet angående støttens begrænsning til et minimum for at være opfyldt. |
| --- | --- |

(78)

For anmeldte ordninger fungerer disse maksimale støtteintensiteter for det første som »safe harbours« for SMV — hvilket vil sige, at så længe støtteintensiteten holdes under den tilladte maksimale intensitet, anses kriteriet angående støttens begrænsning til et minimum for at være opfyldt.

| (79) | I alle andre tilfælde bruges de maksimale støtteintensiteter som loft i den nettomeromkostningstilgang, der er beskrevet i punkt 75 og 76. |
| --- | --- |

(79)

I alle andre tilfælde bruges de maksimale støtteintensiteter som loft i den nettomeromkostningstilgang, der er beskrevet i punkt 75 og 76.

| (80) | De maksimale støtteintensiteter er fastsat på basis af tre kriterier:






  a) | den socioøkonomiske situation i det pågældende område som en målestok for udviklingsbehovene i området og de eventuelle handicap, det har med hensyn til at tiltrække og fastholde økonomisk aktivitet |
| --- | --- | --- |

(80)

De maksimale støtteintensiteter er fastsat på basis af tre kriterier:

a)

den socioøkonomiske situation i det pågældende område som en målestok for udviklingsbehovene i området og de eventuelle handicap, det har med hensyn til at tiltrække og fastholde økonomisk aktivitet

| b) | støttemodtagerens størrelse som udtryk for de særlige vanskeligheder ved at finansiere eller gennemføre et projekt i området |
| --- | --- |

b)

støttemodtagerens størrelse som udtryk for de særlige vanskeligheder ved at finansiere eller gennemføre et projekt i området

| c) | investeringsprojektets størrelse som indikator for de konkurrence- og samhandelsfordrejninger, der kan ventes. |
| --- | --- |

c)

investeringsprojektets størrelse som indikator for de konkurrence- og samhandelsfordrejninger, der kan ventes.

| (81) | I overensstemmelse hermed tillades der højere støtteintensiteter (og eventuelt deraf følgende større konkurrence- og samhandelsfordrejninger), jo mindre udviklet den pågældende region er, og hvis støttemodtageren er en SMV. |
| --- | --- |

(81)

I overensstemmelse hermed tillades der højere støtteintensiteter (og eventuelt deraf følgende større konkurrence- og samhandelsfordrejninger), jo mindre udviklet den pågældende region er, og hvis støttemodtageren er en SMV.

| (82) | På grund af de forventede større konkurrence- og samhandelsfordrejninger skal den maksimale støtteintensitet for større investeringsprojekter nedjusteres gradvist efter mekanismen i punkt 20, litra c). |
| --- | --- |

(82)

På grund af de forventede større konkurrence- og samhandelsfordrejninger skal den maksimale støtteintensitet for større investeringsprojekter nedjusteres gradvist efter mekanismen i punkt 20, litra c).

3.6.1.   Investeringsstøtteordninger

| (83) | For støtte til SMV kan de øgede maksimale støtteintensiteter beskrevet i afsnit 5.4 anvendes. SMV kan dog ikke drage fordel af disse øgede intensiteter, hvis investeringerne vedrører store investeringsprojekter. |
| --- | --- |

(83)

For støtte til SMV kan de øgede maksimale støtteintensiteter beskrevet i afsnit 5.4 anvendes. SMV kan dog ikke drage fordel af disse øgede intensiteter, hvis investeringerne vedrører store investeringsprojekter.

| (84) | EFTA-staten skal ved investeringsstøtte til store virksomheder sikre, at støttebeløbet svarer til de nettomeromkostninger, der er forbundet med at gennemføre investeringen i det pågældende område, i forhold til den kontrafaktiske situation uden støtten. Den metode, der er beskrevet i punkt 75 og 76, skal bruges med de maksimale støtteintensiteter som loft. |
| --- | --- |

(84)

EFTA-staten skal ved investeringsstøtte til store virksomheder sikre, at støttebeløbet svarer til de nettomeromkostninger, der er forbundet med at gennemføre investeringen i det pågældende område, i forhold til den kontrafaktiske situation uden støtten. Den metode, der er beskrevet i punkt 75 og 76, skal bruges med de maksimale støtteintensiteter som loft.

| (85) | For store investeringsprojekter skal det sikres, at støtten ikke overstiger den nedjusterede støtteintensitet. Når en støttemodtager får støtte til en investering, der betragtes som en del af et enkelt investeringsprojekt, skal støtten nedjusteres, for så vidt angår de støtteberettigede omkostninger, der overstiger 50 mio. EUR (38). |
| --- | --- |

(85)

For store investeringsprojekter skal det sikres, at støtten ikke overstiger den nedjusterede støtteintensitet. Når en støttemodtager får støtte til en investering, der betragtes som en del af et enkelt investeringsprojekt, skal støtten nedjusteres, for så vidt angår de støtteberettigede omkostninger, der overstiger 50 mio. EUR (38).

| (86) | Den støtteydende myndighed skal ved støttens tildeling beregne den maksimale støtteintensitet og støttebeløbet for hvert projekt. Støtteintensiteten skal beregnes på basis af bruttosubventionsækvivalenten enten i forhold til de samlede støtteberettigede investeringsomkostninger eller de samlede støtteberettigede lønomkostninger, som støttemodtageren angav ved sin ansøgning om støtten. |
| --- | --- |

(86)

Den støtteydende myndighed skal ved støttens tildeling beregne den maksimale støtteintensitet og støttebeløbet for hvert projekt. Støtteintensiteten skal beregnes på basis af bruttosubventionsækvivalenten enten i forhold til de samlede støtteberettigede investeringsomkostninger eller de samlede støtteberettigede lønomkostninger, som støttemodtageren angav ved sin ansøgning om støtten.

| (87) | Hvis investeringsstøtte beregnet på basis af investeringsomkostningerne kombineres med regional investeringsstøtte beregnet på basis af lønomkostningerne, må den samlede støtte ikke overstige det højeste af de beløb, der fremkommer ved hver af disse to beregninger, ligesom den heller ikke må overstige den maksimalt tilladte støtteintensitet for det pågældende område. |
| --- | --- |

(87)

Hvis investeringsstøtte beregnet på basis af investeringsomkostningerne kombineres med regional investeringsstøtte beregnet på basis af lønomkostningerne, må den samlede støtte ikke overstige det højeste af de beløb, der fremkommer ved hver af disse to beregninger, ligesom den heller ikke må overstige den maksimalt tilladte støtteintensitet for det pågældende område.

| (88) | Der er mulighed for at yde investeringsstøtte samtidigt under flere regionalstøtteordninger eller i kumulation med ad hoc-støtte, men den samlede støtte fra alle kilder må ikke overstige den maksimalt tilladte støtteintensitet pr. projekt og skal beregnes på forhånd af den første støtteydende myndighed. |
| --- | --- |

(88)

Der er mulighed for at yde investeringsstøtte samtidigt under flere regionalstøtteordninger eller i kumulation med ad hoc-støtte, men den samlede støtte fra alle kilder må ikke overstige den maksimalt tilladte støtteintensitet pr. projekt og skal beregnes på forhånd af den første støtteydende myndighed.

| (89) | Hvad angår initialinvesteringer, som er knyttet til det europæiske territoriale samarbejde (ETS-projekter), og som opfylder kriterierne i forordningen om de særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (39), vil den støtteintensitet, der gælder for det område, hvor initialinvesteringen er placeret, gælde for alle støttemodtagere, der deltager i projektet. Hvis initialinvesteringen er placeret i to eller flere støttede områder, er den maksimale støtteintensitet for initialinvesteringen den, der gælder i det støttede område, hvor størstedelen af de støtteberettigede omkostninger opstår. Initialinvesteringer, der foretages af store virksomheder i c)-områder, kan kun få regionalstøtte inden for rammerne af det europæiske territoriale samarbejde, hvis der er tale om initialinvesteringer i nye aktiviteter eller nye produkter. |
| --- | --- |

(89)

Hvad angår initialinvesteringer, som er knyttet til det europæiske territoriale samarbejde (ETS-projekter), og som opfylder kriterierne i forordningen om de særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (39), vil den støtteintensitet, der gælder for det område, hvor initialinvesteringen er placeret, gælde for alle støttemodtagere, der deltager i projektet. Hvis initialinvesteringen er placeret i to eller flere støttede områder, er den maksimale støtteintensitet for initialinvesteringen den, der gælder i det støttede område, hvor størstedelen af de støtteberettigede omkostninger opstår. Initialinvesteringer, der foretages af store virksomheder i c)-områder, kan kun få regionalstøtte inden for rammerne af det europæiske territoriale samarbejde, hvis der er tale om initialinvesteringer i nye aktiviteter eller nye produkter.

3.6.1.1.   Støtteberettigede omkostninger beregnet på basis af investeringsomkostninger

| (90) | De erhvervede aktiver skal være nye aktiver, undtagen for små og mellemstore virksomheders vedkommende og ved overtagelser af en virksomhed (40). |
| --- | --- |

(90)

De erhvervede aktiver skal være nye aktiver, undtagen for små og mellemstore virksomheders vedkommende og ved overtagelser af en virksomhed (40).

| (91) | For SMV's vedkommende kan op til 50 % af udgifterne til forundersøgelser eller konsulentbistand i tilknytning til investeringen også anses for at være støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

(91)

For SMV's vedkommende kan op til 50 % af udgifterne til forundersøgelser eller konsulentbistand i tilknytning til investeringen også anses for at være støtteberettigede omkostninger.

| (92) | For støtte ydet til en gennemgribende ændring i produktionsprocessen gælder, at de støtteberettigede omkostninger skal overstige afskrivningen på de aktiver, som er knyttet til den aktivitet, der skal moderniseres, i de tre forudgående regnskabsår. |
| --- | --- |

(92)

For støtte ydet til en gennemgribende ændring i produktionsprocessen gælder, at de støtteberettigede omkostninger skal overstige afskrivningen på de aktiver, som er knyttet til den aktivitet, der skal moderniseres, i de tre forudgående regnskabsår.

| (93) | For støtte ydet til diversificering af en eksisterende virksomhed gælder, at de støtteberettigede omkostninger skal overstige den bogførte værdi af de aktiver, der genbruges, med mindst 200 % i det regnskabsår, der gik forud for projektets påbegyndelse. |
| --- | --- |

(93)

For støtte ydet til diversificering af en eksisterende virksomhed gælder, at de støtteberettigede omkostninger skal overstige den bogførte værdi af de aktiver, der genbruges, med mindst 200 % i det regnskabsår, der gik forud for projektets påbegyndelse.

| (94) | Udgifter til leje af materielle aktiver må medregnes, når følgende betingelser er opfyldt:






  a) | Ved leje af jord og bygninger skal lejeaftalen have en løbetid på mindst fem år efter det tidspunkt, hvor investeringsprojektet forventes afsluttet, når det gælder store virksomheder, og tre år for SMV. |
| --- | --- | --- |

(94)

Udgifter til leje af materielle aktiver må medregnes, når følgende betingelser er opfyldt:

a)

Ved leje af jord og bygninger skal lejeaftalen have en løbetid på mindst fem år efter det tidspunkt, hvor investeringsprojektet forventes afsluttet, når det gælder store virksomheder, og tre år for SMV.

| b) | Hvad angår udstyr eller maskiner, skal der være tale om finansiel leasing, hvor støttemodtageren er forpligtet til at købe det pågældende aktiv efter leasingperiodens udløb. |
| --- | --- |

b)

Hvad angår udstyr eller maskiner, skal der være tale om finansiel leasing, hvor støttemodtageren er forpligtet til at købe det pågældende aktiv efter leasingperiodens udløb.

| (95) | Ved overtagelser af en virksomhed må kun udgifterne til køb af aktiverne fra en tredjepart uden tilknytning til køberen medregnes. Transaktionen skal gennemføres på markedsvilkår. Hvis der allerede er ydet støtte til erhvervelse af aktiver forud for erhvervelsen heraf, skal omkostningerne til disse aktiver fratrækkes de støtteberettigede omkostninger, der er knyttet til købet af en virksomhed. Hvis overtagelsen af en virksomhed ledsages af en supplerende investering, der er støtteberettiget, skal de støtteberettigede omkostninger, der er knyttet til en sådan supplerende investering, lægges til omkostningerne ved erhvervelse af virksomhedens aktiver. |
| --- | --- |

(95)

Ved overtagelser af en virksomhed må kun udgifterne til køb af aktiverne fra en tredjepart uden tilknytning til køberen medregnes. Transaktionen skal gennemføres på markedsvilkår. Hvis der allerede er ydet støtte til erhvervelse af aktiver forud for erhvervelsen heraf, skal omkostningerne til disse aktiver fratrækkes de støtteberettigede omkostninger, der er knyttet til købet af en virksomhed. Hvis overtagelsen af en virksomhed ledsages af en supplerende investering, der er støtteberettiget, skal de støtteberettigede omkostninger, der er knyttet til en sådan supplerende investering, lægges til omkostningerne ved erhvervelse af virksomhedens aktiver.

| (96) | For store virksomheders vedkommende er omkostninger til immaterielle aktiver kun støtteberettigede for op til 50 % af projektets samlede støtteberettigede investeringsomkostninger. For SMV kan de fulde omkostninger ved immaterielle aktiver medregnes. |
| --- | --- |

(96)

For store virksomheders vedkommende er omkostninger til immaterielle aktiver kun støtteberettigede for op til 50 % af projektets samlede støtteberettigede investeringsomkostninger. For SMV kan de fulde omkostninger ved immaterielle aktiver medregnes.

| (97) | De støtteberettigede immaterielle aktiver, der indgår i beregningen af investeringsomkostningerne, skal forblive i det pågældende støtteberettigede område og må ikke flyttes til andre områder. I den forbindelse skal de immaterielle aktiver opfylde følgende betingelser:






  a) | de skal udelukkende anvendes i den virksomhed, der modtager støtten |
| --- | --- | --- |

(97)

De støtteberettigede immaterielle aktiver, der indgår i beregningen af investeringsomkostningerne, skal forblive i det pågældende støtteberettigede område og må ikke flyttes til andre områder. I den forbindelse skal de immaterielle aktiver opfylde følgende betingelser:

a)

de skal udelukkende anvendes i den virksomhed, der modtager støtten

| b) | de skal kunne afskrives |
| --- | --- |

b)

de skal kunne afskrives

| c) | de skal erhverves fra tredjeparter uden tilknytning til køberen og på markedsvilkår. |
| --- | --- |

c)

de skal erhverves fra tredjeparter uden tilknytning til køberen og på markedsvilkår.

| (98) | De immaterielle aktiver skal indgå i den støttemodtagende virksomheds aktiver og forblive i det projekt, hvortil støtten ydes, i mindst fem år (tre år for SMV). |
| --- | --- |

(98)

De immaterielle aktiver skal indgå i den støttemodtagende virksomheds aktiver og forblive i det projekt, hvortil støtten ydes, i mindst fem år (tre år for SMV).

3.6.1.2.   Støtteberettigede omkostninger beregnet på basis af lønomkostninger

| (99) | Regionalstøtte kan også beregnes på basis af de forventede lønomkostninger, der er forbundet med den jobskabelse, som et initialinvesteringsprojekt vil resultere i. Der kan kun ydes støtte til kompensation for lønudgiften til nyansatte beregnet over en toårig periode, og den deraf følgende støtteintensitet må ikke overstige den gældende støtteintensitet i det pågældende område. |
| --- | --- |

(99)

Regionalstøtte kan også beregnes på basis af de forventede lønomkostninger, der er forbundet med den jobskabelse, som et initialinvesteringsprojekt vil resultere i. Der kan kun ydes støtte til kompensation for lønudgiften til nyansatte beregnet over en toårig periode, og den deraf følgende støtteintensitet må ikke overstige den gældende støtteintensitet i det pågældende område.

3.6.2.   Anmeldelsespligtig individuel investeringsstøtte

| (100) | I scenarie 1-situationer (investeringsbeslutning) vil Tilsynsmyndigheden kontrollere, at støttebeløbet ikke overstiger det minimum, der er nødvendigt for at gøre projektet tilstrækkeligt rentabelt, jf. den metode, der er beskrevet i punkt 75. |
| --- | --- |

(100)

I scenarie 1-situationer (investeringsbeslutning) vil Tilsynsmyndigheden kontrollere, at støttebeløbet ikke overstiger det minimum, der er nødvendigt for at gøre projektet tilstrækkeligt rentabelt, jf. den metode, der er beskrevet i punkt 75.

| (101) | I scenarie 2-situationer (placeringsbeslutning) vil Tilsynsmyndigheden sammenholde investeringens nettonutidsværdi i det pågældende område med investeringens nettonutidsværdi i det alternative område, jf. den metode, der er beskrevet i punkt 76. |
| --- | --- |

(101)

I scenarie 2-situationer (placeringsbeslutning) vil Tilsynsmyndigheden sammenholde investeringens nettonutidsværdi i det pågældende område med investeringens nettonutidsværdi i det alternative område, jf. den metode, der er beskrevet i punkt 76.

| (102) | Vurderingen af, om støtten står i et rimeligt forhold til formålet, kan også baseres på beregninger til vurdering af støttens tilskyndelsesvirkning. EFTA-staten skal godtgøre, at støtten står i et rimeligt forhold til formålet, ved at fremlægge dokumentation herfor, f.eks. af den i punkt 68 omhandlede art. |
| --- | --- |

(102)

Vurderingen af, om støtten står i et rimeligt forhold til formålet, kan også baseres på beregninger til vurdering af støttens tilskyndelsesvirkning. EFTA-staten skal godtgøre, at støtten står i et rimeligt forhold til formålet, ved at fremlægge dokumentation herfor, f.eks. af den i punkt 68 omhandlede art.

| (103) | Støtteintensiteten må ikke overstige den tilladte justerede støtteintensitet. |
| --- | --- |

(103)

Støtteintensiteten må ikke overstige den tilladte justerede støtteintensitet.

3.6.3.   Driftsstøtteordninger

| (104) | EFTA-staten skal godtgøre, at støtteniveauet står i et rimeligt forhold til de problemer, der søges afhjulpet med støtten. |
| --- | --- |

(104)

EFTA-staten skal godtgøre, at støtteniveauet står i et rimeligt forhold til de problemer, der søges afhjulpet med støtten.

| (105) | Især skal følgende betingelser være opfyldt:






  a) | støtten skal ydes til dækning af et sæt på forhånd fastlagte støtteberettigede omkostninger, som i fuldt omfang kan tilskrives de problemer, der søges afhjulpet med støtten, hvilket skal godtgøres af EFTA-staten |
| --- | --- | --- |

(105)

Især skal følgende betingelser være opfyldt:

a)

støtten skal ydes til dækning af et sæt på forhånd fastlagte støtteberettigede omkostninger, som i fuldt omfang kan tilskrives de problemer, der søges afhjulpet med støtten, hvilket skal godtgøres af EFTA-staten

| b) | støtten skal være begrænset til en bestemt andel af disse på forhånd fastlagte støtteberettigede omkostninger og må ikke overstige dem |
| --- | --- |

b)

støtten skal være begrænset til en bestemt andel af disse på forhånd fastlagte støtteberettigede omkostninger og må ikke overstige dem

| c) | det støttebeløb, der ydes til hver modtager, skal være proportionalt med størrelsen af de problemer, der reelt gør sig gældende for denne støttemodtager. |
| --- | --- |

c)

det støttebeløb, der ydes til hver modtager, skal være proportionalt med størrelsen af de problemer, der reelt gør sig gældende for denne støttemodtager.

3.7.   UNDGÅELSE AF UBERETTIGEDE NEGATIVE VIRKNINGER PÅ KONKURRENCE OG SAMHANDEL

| (106) | Hvis støtten skal kunne anses for at være forenelig med det indre marked, skal de negative konsekvenser i form af fordrejning af konkurrencen og påvirkning af samhandelen mellem EFTA-staterne opvejes af støttens positive virkning i kraft af bidraget til målet af fælles interesse. I visse situationer vil de negative konsekvenser overstige de positive virkninger, hvilket betyder, at støtten ikke kan anses for at være forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(106)

Hvis støtten skal kunne anses for at være forenelig med det indre marked, skal de negative konsekvenser i form af fordrejning af konkurrencen og påvirkning af samhandelen mellem EFTA-staterne opvejes af støttens positive virkning i kraft af bidraget til målet af fælles interesse. I visse situationer vil de negative konsekvenser overstige de positive virkninger, hvilket betyder, at støtten ikke kan anses for at være forenelig med det indre marked.

3.7.1.   Generelle betragtninger

| (107) | Der er især to måder, hvorpå regionalstøtte kan fordreje konkurrencen og samhandelen. Der kan være tale om fordrejninger på produktmarkeder og om lokaliseringseffekter. Begge former for fordrejning kan føre til ineffektiv allokering (underminering af det indre markeds økonomiske ydeevne) og fordelingsproblemer (fordeling af de økonomiske aktiviteter på tværs af regionerne). |
| --- | --- |

(107)

Der er især to måder, hvorpå regionalstøtte kan fordreje konkurrencen og samhandelen. Der kan være tale om fordrejninger på produktmarkeder og om lokaliseringseffekter. Begge former for fordrejning kan føre til ineffektiv allokering (underminering af det indre markeds økonomiske ydeevne) og fordelingsproblemer (fordeling af de økonomiske aktiviteter på tværs af regionerne).

| (108) | En af de skadelige virkninger, statsstøtte kan have, er, at den kan forhindre markedsmekanismerne i at virke effektivt med hensyn til at belønne de mest effektive producenter og presse de mindst effektive til at blive mere effektive, reorganisere sig eller forlade markedet. Hvis der som følge af statsstøtte opstår en kraftig kapacitetsforøgelse på et underpræsterende marked, kan det fordreje konkurrencen uforholdsmæssigt meget, da skabelse eller fastholdelse af en overkapacitet kan reducere avancen, få konkurrenterne til at investere mindre og eventuelt tvinge dem ud af markedet. Der kan således opstå en situation, hvor konkurrenter, der under andre omstændigheder ville have kunnet klare sig, fortrænges fra markedet. Det kan også afholde andre virksomheder fra at gå ind på eller ekspandere på markedet og mindske konkurrenternes incitament til at innovere. Resultatet heraf er ineffektive markedsstrukturer, hvilket på længere sigt også er til skade for forbrugerne. Desuden kan støtte få potentielle støttemodtagere til at læne sig tilbage eller måske påtage sig for store risici. De langsigtede virkninger for sektorens præstationer som helhed vil sandsynligvis være negative. |
| --- | --- |

(108)

En af de skadelige virkninger, statsstøtte kan have, er, at den kan forhindre markedsmekanismerne i at virke effektivt med hensyn til at belønne de mest effektive producenter og presse de mindst effektive til at blive mere effektive, reorganisere sig eller forlade markedet. Hvis der som følge af statsstøtte opstår en kraftig kapacitetsforøgelse på et underpræsterende marked, kan det fordreje konkurrencen uforholdsmæssigt meget, da skabelse eller fastholdelse af en overkapacitet kan reducere avancen, få konkurrenterne til at investere mindre og eventuelt tvinge dem ud af markedet. Der kan således opstå en situation, hvor konkurrenter, der under andre omstændigheder ville have kunnet klare sig, fortrænges fra markedet. Det kan også afholde andre virksomheder fra at gå ind på eller ekspandere på markedet og mindske konkurrenternes incitament til at innovere. Resultatet heraf er ineffektive markedsstrukturer, hvilket på længere sigt også er til skade for forbrugerne. Desuden kan støtte få potentielle støttemodtagere til at læne sig tilbage eller måske påtage sig for store risici. De langsigtede virkninger for sektorens præstationer som helhed vil sandsynligvis være negative.

| (109) | Støtten kan desuden have en fordrejende virkning ved at øge eller fastholde støttemodtagerens stærke markedsposition. Selv i de tilfælde, hvor støtten ikke direkte styrker en betydelig markedsposition, kan den alligevel gøre det indirekte, fordi den afholder eksisterende konkurrenter fra at ekspandere, fremprovokerer deres udtræden af markedet eller afholder nye konkurrenter fra at komme ind på markedet. |
| --- | --- |

(109)

Støtten kan desuden have en fordrejende virkning ved at øge eller fastholde støttemodtagerens stærke markedsposition. Selv i de tilfælde, hvor støtten ikke direkte styrker en betydelig markedsposition, kan den alligevel gøre det indirekte, fordi den afholder eksisterende konkurrenter fra at ekspandere, fremprovokerer deres udtræden af markedet eller afholder nye konkurrenter fra at komme ind på markedet.

| (110) | Bortset fra fordrejninger på produktmarkederne påvirker regionalstøtte også ifølge selve sin natur lokaliseringen af økonomisk aktivitet. Når et område som følge af statsstøtte tiltrækker investeringer, er der et andet område, som går glip af disse investeringer. De negative virkninger i de områder, som støtten influerer på, kan tage form af nedsat økonomisk aktivitet og tab af arbejdspladser, bl.a. på underleverandørniveau. Der kan også være tale om tab af positive eksternaliteter (f.eks. klyngeeffekt, videnafsmitning, uddannelse osv.). |
| --- | --- |

(110)

Bortset fra fordrejninger på produktmarkederne påvirker regionalstøtte også ifølge selve sin natur lokaliseringen af økonomisk aktivitet. Når et område som følge af statsstøtte tiltrækker investeringer, er der et andet område, som går glip af disse investeringer. De negative virkninger i de områder, som støtten influerer på, kan tage form af nedsat økonomisk aktivitet og tab af arbejdspladser, bl.a. på underleverandørniveau. Der kan også være tale om tab af positive eksternaliteter (f.eks. klyngeeffekt, videnafsmitning, uddannelse osv.).

| (111) | Regionalstøttens geografiske specificitet gør, at den adskiller sig fra andre former for horisontal støtte. Det er et særkende ved regionalstøtte, at formålet er at påvirke investorernes beslutning om, hvor et investeringsprojekt skal placeres. Regionalstøtte, der opvejer de meromkostninger, som en regions handicap afføder, og bidrager til øgede investeringer i støttemodtagende områder uden at trække dem væk fra andre støtteberettigede områder, bidrager dermed ikke blot til regionens udvikling, men også til samhørigheden, og er dermed i sidste ende til gavn for hele EØS. De negative lokaliseringsvirkninger, som regionalstøtte kan have, begrænses allerede i et vist omfang af regionalstøttekortene, som under iagttagelse af retfærdighedshensyn og målsætningerne for samhørighedspolitikken opstiller en udtømmende oversigt over områder, der er regionalstøtteberettigede og de tilladte maksimale støtteintensiteter. Ved vurderingen af støttens reelle virkninger for samhørighedsmålene er det imidlertid vigtigt at have et overblik over, hvad der ville være sket uden støtten. |
| --- | --- |

(111)

Regionalstøttens geografiske specificitet gør, at den adskiller sig fra andre former for horisontal støtte. Det er et særkende ved regionalstøtte, at formålet er at påvirke investorernes beslutning om, hvor et investeringsprojekt skal placeres. Regionalstøtte, der opvejer de meromkostninger, som en regions handicap afføder, og bidrager til øgede investeringer i støttemodtagende områder uden at trække dem væk fra andre støtteberettigede områder, bidrager dermed ikke blot til regionens udvikling, men også til samhørigheden, og er dermed i sidste ende til gavn for hele EØS. De negative lokaliseringsvirkninger, som regionalstøtte kan have, begrænses allerede i et vist omfang af regionalstøttekortene, som under iagttagelse af retfærdighedshensyn og målsætningerne for samhørighedspolitikken opstiller en udtømmende oversigt over områder, der er regionalstøtteberettigede og de tilladte maksimale støtteintensiteter. Ved vurderingen af støttens reelle virkninger for samhørighedsmålene er det imidlertid vigtigt at have et overblik over, hvad der ville være sket uden støtten.

3.7.2.   Åbenlyst negative konsekvenser

| (112) | Tilsynsmyndigheden har identificeret visse situationer, hvor de negative konsekvenser overstiger de positive virkninger, så støtten ikke kan anses for at være forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(112)

Tilsynsmyndigheden har identificeret visse situationer, hvor de negative konsekvenser overstiger de positive virkninger, så støtten ikke kan anses for at være forenelig med det indre marked.

| (113) | Tilsynsmyndigheden har fastsat maksimale støtteintensiteter. Disse maksimale støtteintensiteter afspejler et grundlæggende krav om forenelighed med det indre marked, idet formålet hermed er at forhindre brug af statsstøtte til projekter, hvor det skønnes, at der er et meget skævt forhold mellem støttebeløbet og de støtteberettigede omkostninger og dermed særligt stor risiko for fordrejende effekt. Generelt forholder det sig sådan, at jo større positive virkninger det støttede projekt kan give, og jo større støttebehovet er, desto højere er loftet over støtteintensiteten. |
| --- | --- |

(113)

Tilsynsmyndigheden har fastsat maksimale støtteintensiteter. Disse maksimale støtteintensiteter afspejler et grundlæggende krav om forenelighed med det indre marked, idet formålet hermed er at forhindre brug af statsstøtte til projekter, hvor det skønnes, at der er et meget skævt forhold mellem støttebeløbet og de støtteberettigede omkostninger og dermed særligt stor risiko for fordrejende effekt. Generelt forholder det sig sådan, at jo større positive virkninger det støttede projekt kan give, og jo større støttebehovet er, desto højere er loftet over støtteintensiteten.

| (114) | I scenarie 1-tilfælde (investeringsbeslutninger), hvor der i kraft af projektet skabes kapacitet på et marked, som strukturelt er i absolut tilbagegang, betragter Tilsynsmyndigheden dette som en negativ effekt, der næppe vil kunne opvejes af nogen positiv effekt. |
| --- | --- |

(114)

I scenarie 1-tilfælde (investeringsbeslutninger), hvor der i kraft af projektet skabes kapacitet på et marked, som strukturelt er i absolut tilbagegang, betragter Tilsynsmyndigheden dette som en negativ effekt, der næppe vil kunne opvejes af nogen positiv effekt.

| (115) | I scenarie 2-tilfælde (placeringsbeslutninger), hvor investeringen uden støtten ville være blevet foretaget i et område med højere eller samme regionalstøtteintensitet som i det pågældende område, er der tale om en negativ effekt, som normalt ikke vil kunne opvejes af nogen positiv effekt, fordi det strider mod selve formålet med regionalstøtte. |
| --- | --- |

(115)

I scenarie 2-tilfælde (placeringsbeslutninger), hvor investeringen uden støtten ville være blevet foretaget i et område med højere eller samme regionalstøtteintensitet som i det pågældende område, er der tale om en negativ effekt, som normalt ikke vil kunne opvejes af nogen positiv effekt, fordi det strider mod selve formålet med regionalstøtte.

| (116) | Hvis støttemodtageren nedlægger samme eller en tilsvarende aktivitet i et andet område inden for EØS og flytter denne aktivitet til det valgte område, og hvis der er en årsagssammenhæng mellem støtten og relokaliseringen af aktiviteten, vil det blive betragtet som en negativ konsekvens, der normalt ikke vil kunne opvejes af noget positivt element. |
| --- | --- |

(116)

Hvis støttemodtageren nedlægger samme eller en tilsvarende aktivitet i et andet område inden for EØS og flytter denne aktivitet til det valgte område, og hvis der er en årsagssammenhæng mellem støtten og relokaliseringen af aktiviteten, vil det blive betragtet som en negativ konsekvens, der normalt ikke vil kunne opvejes af noget positivt element.

| (117) | Ved vurderingen af støtteanmeldelser skal Tilsynsmyndigheden have alle de oplysninger stillet til rådighed, der er nødvendige for at kunne vurdere, om den pågældende statsstøtte vil resultere i et væsentligt tab af arbejdspladser i forbindelse med eksisterende aktiviteter andre steder inden for EØS. |
| --- | --- |

(117)

Ved vurderingen af støtteanmeldelser skal Tilsynsmyndigheden have alle de oplysninger stillet til rådighed, der er nødvendige for at kunne vurdere, om den pågældende statsstøtte vil resultere i et væsentligt tab af arbejdspladser i forbindelse med eksisterende aktiviteter andre steder inden for EØS.

3.7.3.   Investeringsstøtteordninger

| (118) | Investeringsstøtteordninger må ikke føre til betydelige konkurrence- og samhandelsfordrejninger. Selv hvor sådanne fordrejninger (når alle betingelser for investeringsstøtte er opfyldt) kan anses for at være begrænsede på et individuelt plan, kan der på det kumulative plan være tale om betydelige fordrejninger. Det kan dreje sig om fordrejninger på afsætningsmarkeder i form af skabelse eller forværring af en overkapacitet eller skabelse, styrkelse eller opretholdelse af en betydelig markedsstyrke, som vil hæmme de dynamiske incitamenter. Støtte ydet inden for rammerne af støtteordninger kan generelt også føre til et betydeligt tab af økonomisk aktivitet i andre dele af EØS. For ordninger, der er målrettet efter bestemte sektorer, kan risikoen for sådanne fordrejninger være endnu mere udtalt. |
| --- | --- |

(118)

Investeringsstøtteordninger må ikke føre til betydelige konkurrence- og samhandelsfordrejninger. Selv hvor sådanne fordrejninger (når alle betingelser for investeringsstøtte er opfyldt) kan anses for at være begrænsede på et individuelt plan, kan der på det kumulative plan være tale om betydelige fordrejninger. Det kan dreje sig om fordrejninger på afsætningsmarkeder i form af skabelse eller forværring af en overkapacitet eller skabelse, styrkelse eller opretholdelse af en betydelig markedsstyrke, som vil hæmme de dynamiske incitamenter. Støtte ydet inden for rammerne af støtteordninger kan generelt også føre til et betydeligt tab af økonomisk aktivitet i andre dele af EØS. For ordninger, der er målrettet efter bestemte sektorer, kan risikoen for sådanne fordrejninger være endnu mere udtalt.

| (119) | EFTA-staten skal derfor dokumentere, at disse negative virkninger vil blive begrænset mest muligt, bl.a. i relation til de enkelte projekters størrelse, det individuelle og de kumulative støttebeløb, de forventede støttemodtagere samt de støttemodtagende sektorer. Den kan indsende eventuelle konsekvensanalyser og efterfølgende evalueringer af tilsvarende tidligere ordninger for at sætte Tilsynsmyndigheden i stand til at vurdere de sandsynlige negative virkninger. |
| --- | --- |

(119)

EFTA-staten skal derfor dokumentere, at disse negative virkninger vil blive begrænset mest muligt, bl.a. i relation til de enkelte projekters størrelse, det individuelle og de kumulative støttebeløb, de forventede støttemodtagere samt de støttemodtagende sektorer. Den kan indsende eventuelle konsekvensanalyser og efterfølgende evalueringer af tilsvarende tidligere ordninger for at sætte Tilsynsmyndigheden i stand til at vurdere de sandsynlige negative virkninger.

| (120) | Hvor der er tale om støtte ydet til individuelle investeringsprojekter inden for rammerne af en støtteordning, skal den støtteydende myndighed påse og bekræfte, at støtten ikke får de åbenlyst negative konsekvenser, der er beskrevet i punkt 115. Dette kan ske på basis af de oplysninger, som støttemodtageren angiver i sin støtteansøgning og i sin erklæring i standardansøgningsformularen, hvor den alternative placering af investeringen, såfremt der ikke ydes støtte, også skal angives. |
| --- | --- |

(120)

Hvor der er tale om støtte ydet til individuelle investeringsprojekter inden for rammerne af en støtteordning, skal den støtteydende myndighed påse og bekræfte, at støtten ikke får de åbenlyst negative konsekvenser, der er beskrevet i punkt 115. Dette kan ske på basis af de oplysninger, som støttemodtageren angiver i sin støtteansøgning og i sin erklæring i standardansøgningsformularen, hvor den alternative placering af investeringen, såfremt der ikke ydes støtte, også skal angives.

3.7.4.   Anmeldelsespligtig individuel investeringsstøtte

| (121) | Ved vurdering af de negative virkninger af anmeldt støtte sondrer Tilsynsmyndigheden mellem de to kontrafaktiske scenarier, der er beskrevet i punkt 100 og 101 ovenfor. |
| --- | --- |

(121)

Ved vurdering af de negative virkninger af anmeldt støtte sondrer Tilsynsmyndigheden mellem de to kontrafaktiske scenarier, der er beskrevet i punkt 100 og 101 ovenfor.

3.7.4.1.   Scenarie 1-situationer (investeringsbeslutninger)

| (122) | I scenarie 1-situationer lægger Tilsynsmyndigheden særlig vægt på de negative virkninger i forbindelse med opbygning af overkapacitet i industrier i tilbagegang, exitrisikoen og begrebet betydelig markedsstyrke. Disse negative konsekvenser er beskrevet nedenfor i punkt 123 til 132 og skal vejes op imod støttens positive virkninger. Hvis det imidlertid fastslås, at støtten vil få de åbenlyst negative konsekvenser, som er beskrevet i punkt 114, kan den ikke betragtes som forenelig med det indre marked, fordi det er usandsynligt, at de kan opvejes af nogen positive faktorer. |
| --- | --- |

(122)

I scenarie 1-situationer lægger Tilsynsmyndigheden særlig vægt på de negative virkninger i forbindelse med opbygning af overkapacitet i industrier i tilbagegang, exitrisikoen og begrebet betydelig markedsstyrke. Disse negative konsekvenser er beskrevet nedenfor i punkt 123 til 132 og skal vejes op imod støttens positive virkninger. Hvis det imidlertid fastslås, at støtten vil få de åbenlyst negative konsekvenser, som er beskrevet i punkt 114, kan den ikke betragtes som forenelig med det indre marked, fordi det er usandsynligt, at de kan opvejes af nogen positive faktorer.

| (123) | Med henblik på identificering og vurdering af de potentielle konkurrence- og handelsfordrejninger skal EFTA-staterne indsende dokumentation, som sætter Tilsynsmyndigheden i stand til at identificere det pågældende produktmarked (dvs. de produkter, der påvirkes af en adfærdsændring hos støttemodtageren) og identificere de berørte konkurrenter og kunder/forbrugere. |
| --- | --- |

(123)

Med henblik på identificering og vurdering af de potentielle konkurrence- og handelsfordrejninger skal EFTA-staterne indsende dokumentation, som sætter Tilsynsmyndigheden i stand til at identificere det pågældende produktmarked (dvs. de produkter, der påvirkes af en adfærdsændring hos støttemodtageren) og identificere de berørte konkurrenter og kunder/forbrugere.

| (124) | Tilsynsmyndigheden vil vurdere de potentielle fordrejninger ud fra forskellige kriterier, bl.a. markedsforholdene for det pågældende produkt, situationen på markedet (vækstmarked eller marked i tilbagegang), processen for udvælgelsen af støttemodtageren, barrierer for adgang til og udtræden fra markedet og produktdifferentiering. |
| --- | --- |

(124)

Tilsynsmyndigheden vil vurdere de potentielle fordrejninger ud fra forskellige kriterier, bl.a. markedsforholdene for det pågældende produkt, situationen på markedet (vækstmarked eller marked i tilbagegang), processen for udvælgelsen af støttemodtageren, barrierer for adgang til og udtræden fra markedet og produktdifferentiering.

| (125) | Hvis en virksomhed systematisk har haft behov for statsstøtte, kan det være et tegn på, at den ikke er i stand til at klare sig i konkurrencen på egen hånd, eller at den begunstiges urimeligt i forhold til sine konkurrenter. |
| --- | --- |

(125)

Hvis en virksomhed systematisk har haft behov for statsstøtte, kan det være et tegn på, at den ikke er i stand til at klare sig i konkurrencen på egen hånd, eller at den begunstiges urimeligt i forhold til sine konkurrenter.

| (126) | Tilsynsmyndigheden sondrer mellem to hovedkategorier af potentielle negative virkninger på produktmarkeder:






  a) | de tilfælde, hvor der sker en betydelig kapacitetsudvidelse, som fører til overkapacitet eller øger en eksisterende overkapacitet, især på markeder i tilbagegang |
| --- | --- | --- |

(126)

Tilsynsmyndigheden sondrer mellem to hovedkategorier af potentielle negative virkninger på produktmarkeder:

a)

de tilfælde, hvor der sker en betydelig kapacitetsudvidelse, som fører til overkapacitet eller øger en eksisterende overkapacitet, især på markeder i tilbagegang

| b) | de tilfælde, hvor støttemodtageren har betydelig markedsstyrke. |
| --- | --- |

b)

de tilfælde, hvor støttemodtageren har betydelig markedsstyrke.

| (127) | Ved vurderingen af, om støtten kan medvirke til at skabe eller opretholde ineffektive markedsstrukturer, vil Tilsynsmyndigheden se på, hvor stor en forøgelse af produktionskapaciteten projektet er med til at skabe, og om markedet er underpræsterende. |
| --- | --- |

(127)

Ved vurderingen af, om støtten kan medvirke til at skabe eller opretholde ineffektive markedsstrukturer, vil Tilsynsmyndigheden se på, hvor stor en forøgelse af produktionskapaciteten projektet er med til at skabe, og om markedet er underpræsterende.

| (128) | Er der tale om et marked i vækst, er der normalt mindre grund til bekymring for, at støtten vil hæmme de dynamiske incitamenter eller lægge hindringer i vejen for at komme ind på eller træde ud af markedet. |
| --- | --- |

(128)

Er der tale om et marked i vækst, er der normalt mindre grund til bekymring for, at støtten vil hæmme de dynamiske incitamenter eller lægge hindringer i vejen for at komme ind på eller træde ud af markedet.

| (129) | Der er større grund til bekymring, hvor der er tale om markeder i tilbagegang. I den forbindelse sondrer Tilsynsmyndigheden mellem de tilfælde, hvor det relevante marked i et langsigtet perspektiv er præget af strukturel tilbagegang (dvs. har en negativ vækstrate), og de tilfælde, hvor det relevante marked er i relativ tilbagegang (dvs. har en positiv vækstrate, men ikke kommer op over en benchmarkvækst). |
| --- | --- |

(129)

Der er større grund til bekymring, hvor der er tale om markeder i tilbagegang. I den forbindelse sondrer Tilsynsmyndigheden mellem de tilfælde, hvor det relevante marked i et langsigtet perspektiv er præget af strukturel tilbagegang (dvs. har en negativ vækstrate), og de tilfælde, hvor det relevante marked er i relativ tilbagegang (dvs. har en positiv vækstrate, men ikke kommer op over en benchmarkvækst).

| (130) | Utilstrækkelig markedspræstation bliver normalt målt i forhold til EØS' BNP for de tre seneste år inden projektets start (benchmark-vækstraten), men den kan også måles på grundlag af den forventede vækstrate for de kommende tre til fem år. Som indikatorer kan f.eks. følgende komme i betragtning: den forventede fremtidige vækst på det pågældende marked og den hermed forbundne udnyttelse af kapaciteten, samt den virkning, kapacitetsforøgelsen kan forventes af få på konkurrenterne som følge af indvirkningen på priser og fortjeneste. |
| --- | --- |

(130)

Utilstrækkelig markedspræstation bliver normalt målt i forhold til EØS' BNP for de tre seneste år inden projektets start (benchmark-vækstraten), men den kan også måles på grundlag af den forventede vækstrate for de kommende tre til fem år. Som indikatorer kan f.eks. følgende komme i betragtning: den forventede fremtidige vækst på det pågældende marked og den hermed forbundne udnyttelse af kapaciteten, samt den virkning, kapacitetsforøgelsen kan forventes af få på konkurrenterne som følge af indvirkningen på priser og fortjeneste.

| (131) | I nogle tilfælde vil en vurdering af vækstraten på det pågældende produktmarked i EØS ikke være en fyldestgørende målestok for, hvilke virkninger støtten vil få — det gælder navnlig, hvis markedet er globalt. I sådanne tilfælde vil Tilsynsmyndigheden se på støttens virkninger for de pågældende markedsstrukturer og især risikoen for fortrængning af EØS-producenter. |
| --- | --- |

(131)

I nogle tilfælde vil en vurdering af vækstraten på det pågældende produktmarked i EØS ikke være en fyldestgørende målestok for, hvilke virkninger støtten vil få — det gælder navnlig, hvis markedet er globalt. I sådanne tilfælde vil Tilsynsmyndigheden se på støttens virkninger for de pågældende markedsstrukturer og især risikoen for fortrængning af EØS-producenter.

| (132) | Ved vurderingen af, om der består en betydelig markedsstyrke, vil Tilsynsmyndigheden tage hensyn til, hvilken position på markedet støttemodtageren havde over en vis periode før støtten, og hvilken position virksomheden ventes at få efter investeringens afslutning. Tilsynsmyndigheden vil således tage hensyn til støttemodtagerens markedsandel såvel som konkurrenternes markedsandele og til andre relevante faktorer, f.eks. markedets struktur, hvor den vil se på koncentrationsgraden på markedet, eventuelle adgangsbarrierer (41), købermagt (42) og hindringer for ekspansion eller udtræden. |
| --- | --- |

(132)

Ved vurderingen af, om der består en betydelig markedsstyrke, vil Tilsynsmyndigheden tage hensyn til, hvilken position på markedet støttemodtageren havde over en vis periode før støtten, og hvilken position virksomheden ventes at få efter investeringens afslutning. Tilsynsmyndigheden vil således tage hensyn til støttemodtagerens markedsandel såvel som konkurrenternes markedsandele og til andre relevante faktorer, f.eks. markedets struktur, hvor den vil se på koncentrationsgraden på markedet, eventuelle adgangsbarrierer (41), købermagt (42) og hindringer for ekspansion eller udtræden.

3.7.4.2.   Scenarie 2-situationer (placeringsbeslutning)

| (133) | Hvis den kontrafaktiske analyse tyder på, at investeringen uden støtten ville være blevet foretaget et andet sted (scenarie 2), som med hensyn til det pågældende produkt tilhører det samme geografiske marked, og hvis støtten er proportionel, vil resultatet i relation til overkapacitet eller betydelig markedsposition i princippet blive det samme, uanset støtten. I sådanne tilfælde er det sandsynligt, at de positive virkninger af støtten opvejer de begrænsede negative virkninger på konkurrencen. Ligger den alternative placering inden for EØS, fokuserer Tilsynsmyndigheden imidlertid især på de negative konsekvenser relateret til den alternative placering, så hvis støtten vil få åbenlyst negative konsekvenser som beskrevet i punkt 115 og 116, kan den ikke anses for forenelig med det indre marked, fordi det er usandsynligt, at de kan opvejes af nogen positive faktorer. |
| --- | --- |

(133)

Hvis den kontrafaktiske analyse tyder på, at investeringen uden støtten ville være blevet foretaget et andet sted (scenarie 2), som med hensyn til det pågældende produkt tilhører det samme geografiske marked, og hvis støtten er proportionel, vil resultatet i relation til overkapacitet eller betydelig markedsposition i princippet blive det samme, uanset støtten. I sådanne tilfælde er det sandsynligt, at de positive virkninger af støtten opvejer de begrænsede negative virkninger på konkurrencen. Ligger den alternative placering inden for EØS, fokuserer Tilsynsmyndigheden imidlertid især på de negative konsekvenser relateret til den alternative placering, så hvis støtten vil få åbenlyst negative konsekvenser som beskrevet i punkt 115 og 116, kan den ikke anses for forenelig med det indre marked, fordi det er usandsynligt, at de kan opvejes af nogen positive faktorer.

3.7.5.   Driftsstøtteordninger

| (134) | Hvis støtten er nødvendig og står i et rimeligt forhold til det fælles mål, der er beskrevet i afsnit 3.2.3, vil de negative virkninger af støtten ofte kunne opvejes af dens positive virkninger. I nogle tilfælde vil støtten imidlertid kunne resultere i en ændring af markedets strukturer eller af forholdene i en sektor eller industrigren, der kunne fordreje konkurrencen betydeligt ved at skabe adgangs- eller exitbarrierer, substitutionsvirkninger eller omdirigering af handelsstrømme. I disse tilfælde vil disse negative virkninger normalt ikke kunne opvejes af nogen positive virkninger. |
| --- | --- |

(134)

Hvis støtten er nødvendig og står i et rimeligt forhold til det fælles mål, der er beskrevet i afsnit 3.2.3, vil de negative virkninger af støtten ofte kunne opvejes af dens positive virkninger. I nogle tilfælde vil støtten imidlertid kunne resultere i en ændring af markedets strukturer eller af forholdene i en sektor eller industrigren, der kunne fordreje konkurrencen betydeligt ved at skabe adgangs- eller exitbarrierer, substitutionsvirkninger eller omdirigering af handelsstrømme. I disse tilfælde vil disse negative virkninger normalt ikke kunne opvejes af nogen positive virkninger.

3.8.   GENNEMSIGTIGHED

| (135) | EFTA-staterne skal på et centralt websted eller på et separat websted, der indsamler oplysninger fra flere websteder (f.eks. regionale websteder), som minimum offentliggøre følgende information om de anmeldte støtteforanstaltninger: teksten til den anmeldte støtteordning og bestemmelserne om dens gennemførelse, den støttende myndighed, de enkelte støttemodtagere, støttebeløbet pr. modtager og støtteintensiteten. Disse krav gælder for individuel støtte ydet inden for rammerne af anmeldte ordninger og for ad hoc-støtte. Disse oplysninger skal offentliggøres efter vedtagelsen af støtteafgørelsen, opbevares i mindst 10 år og være frit tilgængelige for den almindelige offentlighed (43). |
| --- | --- |

(135)

EFTA-staterne skal på et centralt websted eller på et separat websted, der indsamler oplysninger fra flere websteder (f.eks. regionale websteder), som minimum offentliggøre følgende information om de anmeldte støtteforanstaltninger: teksten til den anmeldte støtteordning og bestemmelserne om dens gennemførelse, den støttende myndighed, de enkelte støttemodtagere, støttebeløbet pr. modtager og støtteintensiteten. Disse krav gælder for individuel støtte ydet inden for rammerne af anmeldte ordninger og for ad hoc-støtte. Disse oplysninger skal offentliggøres efter vedtagelsen af støtteafgørelsen, opbevares i mindst 10 år og være frit tilgængelige for den almindelige offentlighed (43).

4.   EVALUERING

| (136) | For yderligere at sikre, at fordrejninger af konkurrencen og samhandelen begrænses, kan Tilsynsmyndigheden kræve, at visse ordninger er tidsbegrænsede (normalt fire år eller mindre) og evalueres som beskrevet i punkt 27. |
| --- | --- |

(136)

For yderligere at sikre, at fordrejninger af konkurrencen og samhandelen begrænses, kan Tilsynsmyndigheden kræve, at visse ordninger er tidsbegrænsede (normalt fire år eller mindre) og evalueres som beskrevet i punkt 27.

| (137) | Der vil blive krævet evaluering af ordninger, hvor muligheden for fordrejninger er særligt høj, dvs. at de kan begrænse konkurrencen betydeligt, hvis gennemførelsen af dem ikke evalueres i tide. |
| --- | --- |

(137)

Der vil blive krævet evaluering af ordninger, hvor muligheden for fordrejninger er særligt høj, dvs. at de kan begrænse konkurrencen betydeligt, hvis gennemførelsen af dem ikke evalueres i tide.

| (138) | I betragtning af formålet med evalueringen og for at undgå uforholdsmæssige byrder for EFTA-staterne, når der er tale om mindre støttebeløb, gælder dette kun for støtteordninger med store budgetter eller nye karakteristika, eller hvor der ventes betydelige ændringer på markeder, i teknologi eller lovgivning. Evalueringen skal foretages af en sagkyndig, der er uafhængig af den støtteydende myndighed, og på grundlag af en fælles metodologi (44), og den skal offentliggøres. Evalueringen skal indsendes til Tilsynsmyndigheden i så god tid, at den kan tage stilling til en eventuel forlængelse af ordningen, og under alle omstændigheder ved ordningens udløb. Evalueringens nærmere omfang og måden, hvorpå den skal gennemføres, fastlægges i afgørelsen om godkendelse af støtteforanstaltningen. Der skal tages hensyn til resultaterne af evalueringen ved enhver efterfølgende støtteforanstaltning med et tilsvarende formål. |
| --- | --- |

(138)

I betragtning af formålet med evalueringen og for at undgå uforholdsmæssige byrder for EFTA-staterne, når der er tale om mindre støttebeløb, gælder dette kun for støtteordninger med store budgetter eller nye karakteristika, eller hvor der ventes betydelige ændringer på markeder, i teknologi eller lovgivning. Evalueringen skal foretages af en sagkyndig, der er uafhængig af den støtteydende myndighed, og på grundlag af en fælles metodologi (44), og den skal offentliggøres. Evalueringen skal indsendes til Tilsynsmyndigheden i så god tid, at den kan tage stilling til en eventuel forlængelse af ordningen, og under alle omstændigheder ved ordningens udløb. Evalueringens nærmere omfang og måden, hvorpå den skal gennemføres, fastlægges i afgørelsen om godkendelse af støtteforanstaltningen. Der skal tages hensyn til resultaterne af evalueringen ved enhver efterfølgende støtteforanstaltning med et tilsvarende formål.

5.   REGIONALSTØTTEKORT

| (139) | I dette afsnit opstiller Tilsynsmyndigheden kriterierne for identificering af de områder, der opfylder betingelserne i artikel 61, stk. 3, litra a) og c), i EØS-aftalen. De områder, der opfylder disse betingelser, og som en EFTA-stat ønsker at udpege som a)- eller c)-områder, skal være opført på et regionalstøttekort, som Tilsynsmyndigheden skal have forelagt til godkendelse, før der må ydes regionalstøtte til virksomheder beliggende i de pågældende områder. Desuden skal regionalstøttekortene indeholde angivelse af de tilladte maksimale støtteintensiteter i disse områder. |
| --- | --- |

(139)

I dette afsnit opstiller Tilsynsmyndigheden kriterierne for identificering af de områder, der opfylder betingelserne i artikel 61, stk. 3, litra a) og c), i EØS-aftalen. De områder, der opfylder disse betingelser, og som en EFTA-stat ønsker at udpege som a)- eller c)-områder, skal være opført på et regionalstøttekort, som Tilsynsmyndigheden skal have forelagt til godkendelse, før der må ydes regionalstøtte til virksomheder beliggende i de pågældende områder. Desuden skal regionalstøttekortene indeholde angivelse af de tilladte maksimale støtteintensiteter i disse områder.

5.1.   REGIONALSTØTTEBERETTIGET BEFOLKNINGSANDEL

| (140) | Eftersom ydelse af regionalstøtte sker som en undtagelse fra det generelle statsstøtteforbud i artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen, finder Tilsynsmyndigheden, at den samlede befolkning i a)- og c)-områderne i EFTA-staterne må være lavere end befolkningen i de områder, der ikke er udpeget som regionalstøtteberettigede områder. |
| --- | --- |

(140)

Eftersom ydelse af regionalstøtte sker som en undtagelse fra det generelle statsstøtteforbud i artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen, finder Tilsynsmyndigheden, at den samlede befolkning i a)- og c)-områderne i EFTA-staterne må være lavere end befolkningen i de områder, der ikke er udpeget som regionalstøtteberettigede områder.

| (141) | I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (45) var den samlede dækning fastsat med udgangspunkt i områder med meget lav befolkningstæthed, jf. artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen. Norges loft over den støtteberettigede befolkningsandel var på 29,08 %, og Islands var på 31,6 %. |
| --- | --- |

(141)

I Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (45) var den samlede dækning fastsat med udgangspunkt i områder med meget lav befolkningstæthed, jf. artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen. Norges loft over den støtteberettigede befolkningsandel var på 29,08 %, og Islands var på 31,6 %.

| (142) | Der er visse træk ved EFTA-staterne, som skal tages i betragtning ved bestemmelse af den støtteberettigede befolkningsandel:






  a) | eftersom EFTA-staterne har et relativt højt BNP pr. indbygger, er ingen regioner i øjeblikket støtteberettigede i henhold til artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen (46). |
| --- | --- | --- |

(142)

Der er visse træk ved EFTA-staterne, som skal tages i betragtning ved bestemmelse af den støtteberettigede befolkningsandel:

a)

eftersom EFTA-staterne har et relativt højt BNP pr. indbygger, er ingen regioner i øjeblikket støtteberettigede i henhold til artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen (46).

| b) | mange regioner i EFTA-staterne er tyndtbefolkede. |
| --- | --- |

b)

mange regioner i EFTA-staterne er tyndtbefolkede.

Ligesom i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 fastsætter Tilsynsmyndigheden som følge af disse særlige træk den nationale befolkningsandel på baggrund af områder med meget lav befolkningstæthed (47).

Norge har otte tyndtbefolkede statistiske regioner på niveau 3, som udgør 25,51 % af den norske befolkning. Derfor er Norges støtteberettigede befolkningsandel fastsat til 25,51 % for 2014-2020.

Island har to statistiske regioner på niveau 3, som udgør 36,5 % af den islandske befolkning, hvoraf den ene er med lav befolkningstæthed. Derfor er Islands støtteberettigede befolkningsandel fastsat til 36,5 % i 2014-2020.

Liechtenstein har ingen tyndtbefolkede regioner og dermed ingen regioner, der er støtteberettigede på det grundlag.

5.2.   UNDTAGELSESBESTEMMELSEN I ARTIKEL 61, STK. 3, LITRA a) I EØS-AFTALEN

| (143) | I henhold til artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen, kan »støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse«, betragtes som forenelig med det indre marked. EU-Domstolen har i denne henseende præciseret, at anvendelsen af ordene »usædvanlig« og »alvorlig« i artikel [107], stk. 3, litra a), [i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde] viser, at denne undtagelsesbestemmelse kun angår områder, hvor den økonomiske situation er meget dårlig i forhold til [Unionen] som helhed (48). |
| --- | --- |

(143)

I henhold til artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen, kan »støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse«, betragtes som forenelig med det indre marked. EU-Domstolen har i denne henseende præciseret, at anvendelsen af ordene »usædvanlig« og »alvorlig« i artikel [107], stk. 3, litra a), [i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde] viser, at denne undtagelsesbestemmelse kun angår områder, hvor den økonomiske situation er meget dårlig i forhold til [Unionen] som helhed (48).

| (144) | Tilsynsmyndigheden finder, at betingelserne i artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen er opfyldt, hvis regionen er en statistisk region på niveau 2 med et BNP pr. indbygger, målt i købekraftstandarder, på mindre end 75 % af gennemsnittet i EØS. Hver regions BNP pr. indbygger (49) og EØS-gennemsnittet fastsættes i henhold til de relevante statistiske oplysninger. Ingen statistisk region på niveau 2 i EFTA-staterne opfylder dog i øjeblikket disse betingelser (50). Derfor er ingen region i EFTA-staterne omfattet af undtagelsesbestemmelsen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

(144)

Tilsynsmyndigheden finder, at betingelserne i artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen er opfyldt, hvis regionen er en statistisk region på niveau 2 med et BNP pr. indbygger, målt i købekraftstandarder, på mindre end 75 % af gennemsnittet i EØS. Hver regions BNP pr. indbygger (49) og EØS-gennemsnittet fastsættes i henhold til de relevante statistiske oplysninger. Ingen statistisk region på niveau 2 i EFTA-staterne opfylder dog i øjeblikket disse betingelser (50). Derfor er ingen region i EFTA-staterne omfattet af undtagelsesbestemmelsen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a).

5.3.   UNDTAGELSESBESTEMMELSEN I ARTIKEL61, STK. 3, LITRA c) I EØS-AFTALEN

| (145) | I henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen kan »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse«, betragtes som forenelig med det indre marked. Ifølge Domstolen indeholder »undtagelsen i artikel [107], stk. 3, litra c), [...] hjemmel til at fremme udviklingen i bestemte områder, uden at de i artikel [107], stk. 3, litra a), nævnte økonomiske betingelser behøver at være opfyldt, mens det dog er en forudsætning, at den herved ydede støtte ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Bestemmelsen indeholder hjemmel for Kommissionen til at tillade støtte, der har til formål at fremme den økonomiske udvikling i områder i en EU-medlemsstat, hvor den økonomiske situation er dårligere end det nationale gennemsnit« (51). Tilsynsmyndigheden finder, at det samme gør sig gældende i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(145)

I henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen kan »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse«, betragtes som forenelig med det indre marked. Ifølge Domstolen indeholder »undtagelsen i artikel [107], stk. 3, litra c), [...] hjemmel til at fremme udviklingen i bestemte områder, uden at de i artikel [107], stk. 3, litra a), nævnte økonomiske betingelser behøver at være opfyldt, mens det dog er en forudsætning, at den herved ydede støtte ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Bestemmelsen indeholder hjemmel for Kommissionen til at tillade støtte, der har til formål at fremme den økonomiske udvikling i områder i en EU-medlemsstat, hvor den økonomiske situation er dårligere end det nationale gennemsnit« (51). Tilsynsmyndigheden finder, at det samme gør sig gældende i henhold til artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen.

| (146) | Europa-Kommissionen har i sine tilsvarende retningslinjer fastsat, hvilken metode der skal benyttes til at bestemme den støtteberettigede befolkningsandel i EU-medlemsstaterne. Metoden indebærer følgende etaper: |
| --- | --- |

(146)

Europa-Kommissionen har i sine tilsvarende retningslinjer fastsat, hvilken metode der skal benyttes til at bestemme den støtteberettigede befolkningsandel i EU-medlemsstaterne. Metoden indebærer følgende etaper:

| (147) | I Kommissionens retningslinjer findes der to kategorier af c)-områder:






  a) | områder, der opfylder bestemte på forhånd opstillede betingelser, og som en EU-medlemsstat derfor kan udpege som c)-områder uden at skulle fremlægge yderligere dokumentation herfor (»prædefinerede c)-områder«) |
| --- | --- | --- |

(147)

I Kommissionens retningslinjer findes der to kategorier af c)-områder:

a)

områder, der opfylder bestemte på forhånd opstillede betingelser, og som en EU-medlemsstat derfor kan udpege som c)-områder uden at skulle fremlægge yderligere dokumentation herfor (»prædefinerede c)-områder«)

| b) | områder, som en EU-medlemsstat efter eget skøn kan udpege som c)-områder, når den kan godtgøre, at de opfylder bestemte socioøkonomiske kriterier (»ikkeprædefinerede c)-områder«). |
| --- | --- |

b)

områder, som en EU-medlemsstat efter eget skøn kan udpege som c)-områder, når den kan godtgøre, at de opfylder bestemte socioøkonomiske kriterier (»ikkeprædefinerede c)-områder«).

| (148) | Ifølge Kommissionens fastsættes c)-dækningskvoten på baggrund af en specifik metode beskrevet i punkt. 5.3.1 i de pågældende retningslinjer. Her bestemmes det, at tidligere a)-områder i perioden 2011-2013 og tyndt befolkede områder betragtes som prædefinerede c)-områder. Eftersom der ikke var nogen a)-områder i EFTA-staterne i perioden, er det kun de tyndt befolkede områder, der falder ind under kategorien. |
| --- | --- |

(148)

Ifølge Kommissionens fastsættes c)-dækningskvoten på baggrund af en specifik metode beskrevet i punkt. 5.3.1 i de pågældende retningslinjer. Her bestemmes det, at tidligere a)-områder i perioden 2011-2013 og tyndt befolkede områder betragtes som prædefinerede c)-områder. Eftersom der ikke var nogen a)-områder i EFTA-staterne i perioden, er det kun de tyndt befolkede områder, der falder ind under kategorien.

5.3.1.   Prædefinerede c)-områder

| (149) | Hvad angår tyndt befolkede områder, bør EFTA-staterne i princippet udpege statistiske regioner på niveau 2 med under 8 indbyggere pr. km2 eller statistiske regioner på niveau 3 med under 12,5 indbyggere pr. km2. En EFTA-stat kan dog udpege dele af statistiske regioner på niveau 3 med under 12,5 indbyggere pr. km2 eller andre områder, der grænser op til disse statistiske regioner på niveau 3, når disse områder har under 12,5 indbyggere pr. km2, og udpegelsen af dem ikke fører til en overskridelse af den i punkt 142 nævnte specifikke dækningskvote. Hvad angår meget tyndt befolkede områder kan en EFTA-stat udpege dele af statistiske regioner på niveau 2 for Norge og niveau 3 for Island med under 8 indbyggere pr. km2 eller andre områder, der grænser op til disse statistiske regioner, når disse områder har under 8 indbyggere pr. km2, og udpegelsen af dem ikke fører til en overskridelse af den i punkt 142 nævnte specifikke dækningskvote. |
| --- | --- |

(149)

Hvad angår tyndt befolkede områder, bør EFTA-staterne i princippet udpege statistiske regioner på niveau 2 med under 8 indbyggere pr. km2 eller statistiske regioner på niveau 3 med under 12,5 indbyggere pr. km2. En EFTA-stat kan dog udpege dele af statistiske regioner på niveau 3 med under 12,5 indbyggere pr. km2 eller andre områder, der grænser op til disse statistiske regioner på niveau 3, når disse områder har under 12,5 indbyggere pr. km2, og udpegelsen af dem ikke fører til en overskridelse af den i punkt 142 nævnte specifikke dækningskvote. Hvad angår meget tyndt befolkede områder kan en EFTA-stat udpege dele af statistiske regioner på niveau 2 for Norge og niveau 3 for Island med under 8 indbyggere pr. km2 eller andre områder, der grænser op til disse statistiske regioner, når disse områder har under 8 indbyggere pr. km2, og udpegelsen af dem ikke fører til en overskridelse af den i punkt 142 nævnte specifikke dækningskvote.

5.3.2.   Ikkeprædefinerede c)-områder

| (150) | Tilsynsmyndigheden finder, at de kriterier, EFTA-staterne lægger til grund for udpegelsen af c)-områder, bør afspejle de forskellige situationer, hvor det kan være berettiget at yde regionalstøtte. Disse kriterier bør derfor tilgodese visse socioøkonomiske, geografiske og strukturelle problemer, som typisk findes i c)-områder, og give tilstrækkelig sikkerhed for, at ydelsen af regionalstøtte ikke vil påvirke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(150)

Tilsynsmyndigheden finder, at de kriterier, EFTA-staterne lægger til grund for udpegelsen af c)-områder, bør afspejle de forskellige situationer, hvor det kan være berettiget at yde regionalstøtte. Disse kriterier bør derfor tilgodese visse socioøkonomiske, geografiske og strukturelle problemer, som typisk findes i c)-områder, og give tilstrækkelig sikkerhed for, at ydelsen af regionalstøtte ikke vil påvirke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (151) | EFTA-staterne kan således udpege ikkeprædefinerede c)-områder fastlagt efter følgende kriterier som c)-områder:






  a) | Kriterium 1: sammenhængende områder med mindst 100 000 indbyggere (52) i statistiske regioner på niveau 2 eller 3 med:






  — | et BNP pr. indbygger, der svarer til eller ligger under gennemsnittet i EU-27, eller |
| --- | --- | --- | --- |

(151)

EFTA-staterne kan således udpege ikkeprædefinerede c)-områder fastlagt efter følgende kriterier som c)-områder:

a)

Kriterium 1: sammenhængende områder med mindst 100 000 indbyggere (52) i statistiske regioner på niveau 2 eller 3 med:

—

et BNP pr. indbygger, der svarer til eller ligger under gennemsnittet i EU-27, eller

| — | en ledighedsprocent på mindst 115 % af det nationale gennemsnit (53). |
| --- | --- |

—

en ledighedsprocent på mindst 115 % af det nationale gennemsnit (53).

| b) | Kriterium 2: statistiske regioner på niveau 3 med mindre end 100 000 indbyggere med:






  — | et BNP pr. indbygger, der svarer til eller ligger under gennemsnittet i EU-27, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Kriterium 2: statistiske regioner på niveau 3 med mindre end 100 000 indbyggere med:

—

et BNP pr. indbygger, der svarer til eller ligger under gennemsnittet i EU-27, eller

| — | en ledighedsprocent på mindst 115 % af det nationale gennemsnit. |
| --- | --- |

—

en ledighedsprocent på mindst 115 % af det nationale gennemsnit.

| c) | Kriterium 3: øer eller sammenhængende områder karakteriseret ved en tilsvarende geografisk isolation (f.eks. halvøer eller bjergområder) med:






  — | et BNP pr. indbygger, der svarer til eller ligger under gennemsnittet i EU-27 (54), eller |
| --- | --- | --- |

c)

Kriterium 3: øer eller sammenhængende områder karakteriseret ved en tilsvarende geografisk isolation (f.eks. halvøer eller bjergområder) med:

—

et BNP pr. indbygger, der svarer til eller ligger under gennemsnittet i EU-27 (54), eller

| — | en ledighedsprocent på mindst 115 % af det nationale gennemsnit (55), eller |
| --- | --- |

—

en ledighedsprocent på mindst 115 % af det nationale gennemsnit (55), eller

| — | under 5 000 indbyggere. |
| --- | --- |

—

under 5 000 indbyggere.

| d) | Kriterium 4: statistiske regioner på niveau 3 eller dele af niveau 3, der udgør sammenhængende områder, som støder op til et a)-område eller deler landegrænse med et land uden for EØS eller Den Europæiske Frihandelsorganisation (EFTA). |
| --- | --- |

d)

Kriterium 4: statistiske regioner på niveau 3 eller dele af niveau 3, der udgør sammenhængende områder, som støder op til et a)-område eller deler landegrænse med et land uden for EØS eller Den Europæiske Frihandelsorganisation (EFTA).

| e) | Kriterium 5: sammenhængende områder med mindst 50 000 indbyggere (56), som undergår større strukturændringer eller befinder sig i alvorlig relativ tilbagegang, forudsat at de ikke er beliggende i statistiske regioner på niveau 3 eller sammenhængende områder, der opfylder betingelserne for at blive udpeget som prædefinerede områder efter kriterium 1-4 (57). |
| --- | --- |

e)

Kriterium 5: sammenhængende områder med mindst 50 000 indbyggere (56), som undergår større strukturændringer eller befinder sig i alvorlig relativ tilbagegang, forudsat at de ikke er beliggende i statistiske regioner på niveau 3 eller sammenhængende områder, der opfylder betingelserne for at blive udpeget som prædefinerede områder efter kriterium 1-4 (57).

| (152) | Hvad angår kriterierne i punkt 151, skal begrebet sammenhængende områder forstås som hele LAU 2-områder (lokale administrative enheder på niveau 2) (58) eller grupper af hele LAU 2-områder (59). En gruppe LAU 2-områder anses for at udgøre et sammenhængende område, hvis hvert område i gruppen har en administrativ grænse til fælles med et andet område i gruppen (60). |
| --- | --- |

(152)

Hvad angår kriterierne i punkt 151, skal begrebet sammenhængende områder forstås som hele LAU 2-områder (lokale administrative enheder på niveau 2) (58) eller grupper af hele LAU 2-områder (59). En gruppe LAU 2-områder anses for at udgøre et sammenhængende område, hvis hvert område i gruppen har en administrativ grænse til fælles med et andet område i gruppen (60).

| (153) | Om den tilladte befolkningsdækning for hver EFTA-stat er overholdt, afgøres på basis af det nationale statistikkontors seneste data om den samlede fastboende befolkning i de pågældende områder. |
| --- | --- |

(153)

Om den tilladte befolkningsdækning for hver EFTA-stat er overholdt, afgøres på basis af det nationale statistikkontors seneste data om den samlede fastboende befolkning i de pågældende områder.

5.4.   MAKSIMALE STØTTEINTENSITETER VED REGIONAL INVESTERINGSSTØTTE

| (154) | Støtteintensiteterne i c)-områder må ikke overstige:






  a) | 15 % i BSÆ i tyndt befolkede områder og i statistiske regioner på niveau 3 eller dele heraf, som deler en landegrænse med et land uden for EØS eller EFTA |
| --- | --- | --- |

(154)

Støtteintensiteterne i c)-områder må ikke overstige:

a)

15 % i BSÆ i tyndt befolkede områder og i statistiske regioner på niveau 3 eller dele heraf, som deler en landegrænse med et land uden for EØS eller EFTA

| b) | 10 % i BSÆ i ikkeprædefinerede c)-områder. |
| --- | --- |

b)

10 % i BSÆ i ikkeprædefinerede c)-områder.

5.4.1.   Øgede støtteintensiteter for SMV

| (155) | De maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i punkt 154, kan forhøjes med op til 20 procentpoint for små virksomheder eller med op til 10 procentpoint for mellemstore virksomheder (61). |
| --- | --- |

(155)

De maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i punkt 154, kan forhøjes med op til 20 procentpoint for små virksomheder eller med op til 10 procentpoint for mellemstore virksomheder (61).

5.5.   ANMELDELSE OG FORENELIGHEDSERKLÆRING

| (156) | Efter disse retningslinjers vedtagelse skal hver EFTA-stat anmelde ét samlet regionalstøttekort gældende fra 1. juli 2014 til 31. december 2020 til Tilsynsmyndigheden. Alle anmeldelser skal indeholde oplysninger om de punkter, der er angivet i formularen i bilag III. |
| --- | --- |

(156)

Efter disse retningslinjers vedtagelse skal hver EFTA-stat anmelde ét samlet regionalstøttekort gældende fra 1. juli 2014 til 31. december 2020 til Tilsynsmyndigheden. Alle anmeldelser skal indeholde oplysninger om de punkter, der er angivet i formularen i bilag III.

| (157) | Tilsynsmyndigheden vil undersøge alle anmeldte regionalstøttekort ud fra disse retningslinjer og træffe en afgørelse om godkendelse af regionalstøttekortet for den pågældende EFTA-stat. Hvert regionalstøttekort offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og i EØS-tillægget og vil udgøre en integrerende del af disse retningslinjer. |
| --- | --- |

(157)

Tilsynsmyndigheden vil undersøge alle anmeldte regionalstøttekort ud fra disse retningslinjer og træffe en afgørelse om godkendelse af regionalstøttekortet for den pågældende EFTA-stat. Hvert regionalstøttekort offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og i EØS-tillægget og vil udgøre en integrerende del af disse retningslinjer.

5.6.   ÆNDRINGER

5.6.1.   Befolkningsreserve

| (158) | En EFTA-stat kan på eget initiativ beslutte at oprette en reserve af national befolkningsdækning bestående af forskellen mellem det af Tilsynsmyndigheden fastsatte loft over befolkningsdækningen for den pågældende EFTA-stat (62) og den dækning, de på dens regionalstøttekort udpegede a)- og c)-områder repræsenterer. |
| --- | --- |

(158)

En EFTA-stat kan på eget initiativ beslutte at oprette en reserve af national befolkningsdækning bestående af forskellen mellem det af Tilsynsmyndigheden fastsatte loft over befolkningsdækningen for den pågældende EFTA-stat (62) og den dækning, de på dens regionalstøttekort udpegede a)- og c)-områder repræsenterer.

| (159) | En EFTA-stat, der har besluttet at oprette en sådan reserve, kan til enhver tid benytte reserven til at opføre nye c)-områder på sit regionalstøttekort, indtil den er nået op på sin nationale dækning. EFTA-staten kan i forbindelse hermed basere sig på de seneste socioøkonomiske data fra Eurostat, sit nationale statistikkontor eller andre anerkendte kilder. Befolkningen i de pågældende c)-områder beregnes på grundlag af de befolkningsdata, der blev lagt til grund ved opstillingen af det oprindelige regionalstøttekort. |
| --- | --- |

(159)

En EFTA-stat, der har besluttet at oprette en sådan reserve, kan til enhver tid benytte reserven til at opføre nye c)-områder på sit regionalstøttekort, indtil den er nået op på sin nationale dækning. EFTA-staten kan i forbindelse hermed basere sig på de seneste socioøkonomiske data fra Eurostat, sit nationale statistikkontor eller andre anerkendte kilder. Befolkningen i de pågældende c)-områder beregnes på grundlag af de befolkningsdata, der blev lagt til grund ved opstillingen af det oprindelige regionalstøttekort.

| (160) | EFTA-staten skal underrette Tilsynsmyndigheden, hver gang den påtænker at bruge sin befolkningsreserve til at tilføje nye c)-områder, før sådanne tilføjelser gennemføres. |
| --- | --- |

(160)

EFTA-staten skal underrette Tilsynsmyndigheden, hver gang den påtænker at bruge sin befolkningsreserve til at tilføje nye c)-områder, før sådanne tilføjelser gennemføres.

5.6.2.   Midtvejsrevision

| (161) | Om nødvendigt gennemfører Tilsynsmyndigheden på samme tidspunkt som Europa-Kommissionen i juni 2016 en midtvejsrevision for at fastslå, om der er nogen regioner, der kan blive støtteberettigede i henhold til artikel 61, stk. 1, litra a), i EØS-aftalen, og angive niveauet for den støtteintensitet, der svarer til deres BNP pr. indbygger. |
| --- | --- |

(161)

Om nødvendigt gennemfører Tilsynsmyndigheden på samme tidspunkt som Europa-Kommissionen i juni 2016 en midtvejsrevision for at fastslå, om der er nogen regioner, der kan blive støtteberettigede i henhold til artikel 61, stk. 1, litra a), i EØS-aftalen, og angive niveauet for den støtteintensitet, der svarer til deres BNP pr. indbygger.

6.   REGIONALSTØTTEREGLERNES ANVENDELSESOMRÅDE

| (162) | Tilsynsmyndigheden forlænger regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 (63) og kriterierne til brug for tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter (64) indtil den 30. juni 2014. |
| --- | --- |

(162)

Tilsynsmyndigheden forlænger regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013 (63) og kriterierne til brug for tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter (64) indtil den 30. juni 2014.

| (163) | De regionalstøttekort, der er godkendt på grundlag af regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, udløber den 31. december 2013. Den overgangsperiode på seks måneder, der er fastlagt i artikel 44, stk. 3, i den generelle gruppefritagelsesforordning (GBER) (65), gælder derfor ikke regionalstøtteordninger, der er iværksat på grundlag af GBER. For at kunne yde regionalstøtte efter den 31. december 2013 på grundlag af de eksisterende gruppefritagne ordninger opfordres EFTA-staterne til at anmelde forlængelse af regionalstøttekortene i så god tid, at Tilsynsmyndigheden kan nå at godkende forlængelsen af kortene inden den 31. december 2013. Som nævnt i den tilsvarende tilsynsmyndighedsafgørelse udløber de godkendte ordninger, der er baseret på regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, i de fleste tilfælde i slutningen af 2013. Forlængelser af disse ordninger skal anmeldes til Tilsynsmyndigheden i tide. |
| --- | --- |

(163)

De regionalstøttekort, der er godkendt på grundlag af regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, udløber den 31. december 2013. Den overgangsperiode på seks måneder, der er fastlagt i artikel 44, stk. 3, i den generelle gruppefritagelsesforordning (GBER) (65), gælder derfor ikke regionalstøtteordninger, der er iværksat på grundlag af GBER. For at kunne yde regionalstøtte efter den 31. december 2013 på grundlag af de eksisterende gruppefritagne ordninger opfordres EFTA-staterne til at anmelde forlængelse af regionalstøttekortene i så god tid, at Tilsynsmyndigheden kan nå at godkende forlængelsen af kortene inden den 31. december 2013. Som nævnt i den tilsvarende tilsynsmyndighedsafgørelse udløber de godkendte ordninger, der er baseret på regionalstøtteretningslinjerne for 2007-2013, i de fleste tilfælde i slutningen af 2013. Forlængelser af disse ordninger skal anmeldes til Tilsynsmyndigheden i tide.

| (164) | Tilsynsmyndigheden vil anvende principperne i disse retningslinjer ved vurdering af foreneligheden af al regionalstøtte, der skal tildeles efter den 30. juni 2014. Regionalstøtte, der tildeles ulovligt, og regionalstøtte, der skal tildeles efter den 31. december 2013 og inden den 1. juli 2014, bliver vurderet i overensstemmelse med statsstøtteretningslinjerne for 2007-2013. |
| --- | --- |

(164)

Tilsynsmyndigheden vil anvende principperne i disse retningslinjer ved vurdering af foreneligheden af al regionalstøtte, der skal tildeles efter den 30. juni 2014. Regionalstøtte, der tildeles ulovligt, og regionalstøtte, der skal tildeles efter den 31. december 2013 og inden den 1. juli 2014, bliver vurderet i overensstemmelse med statsstøtteretningslinjerne for 2007-2013.

| (165) | Eftersom de skal stemme overens med regionalstøttekortet, kan anmeldelser af regionalstøtteordninger eller regionalstøtte, der skal tildeles efter den 30. juni 2014, ikke betragtes som fuldstændige, før Tilsynsmyndigheden har truffet en afgørelse om godkendelse af regionalstøttekortet for den pågældende EFTA-stat i overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er beskrevet i afsnit 5.5. I princippet vil Tilsynsmyndigheden derfor først behandle anmeldelser af regionalstøtteordninger, der skal finde anvendelse efter den 30. juni 2014, eller anmeldelser af individuel støtte, der skal ydes efter dette tidspunkt, når den har truffet en afgørelse om godkendelse af regionalstøttekortet for den pågældende EFTA-stat. |
| --- | --- |

(165)

Eftersom de skal stemme overens med regionalstøttekortet, kan anmeldelser af regionalstøtteordninger eller regionalstøtte, der skal tildeles efter den 30. juni 2014, ikke betragtes som fuldstændige, før Tilsynsmyndigheden har truffet en afgørelse om godkendelse af regionalstøttekortet for den pågældende EFTA-stat i overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er beskrevet i afsnit 5.5. I princippet vil Tilsynsmyndigheden derfor først behandle anmeldelser af regionalstøtteordninger, der skal finde anvendelse efter den 30. juni 2014, eller anmeldelser af individuel støtte, der skal ydes efter dette tidspunkt, når den har truffet en afgørelse om godkendelse af regionalstøttekortet for den pågældende EFTA-stat.

| (166) | Gennemførelsen af disse retningslinjer vil efter Tilsynsmyndighedens opfattelse føre til betydelige ændringer af reglerne for regionalstøtte i EØS. I lyset af den ændrede økonomiske og sociale situation i EØS synes der desuden at være behov for at undersøge, om alle de forskellige regionalstøtteordninger, herunder såvel investerings- som driftsstøtteordninger, fortsat er berettigede og effektive. |
| --- | --- |

(166)

Gennemførelsen af disse retningslinjer vil efter Tilsynsmyndighedens opfattelse føre til betydelige ændringer af reglerne for regionalstøtte i EØS. I lyset af den ændrede økonomiske og sociale situation i EØS synes der desuden at være behov for at undersøge, om alle de forskellige regionalstøtteordninger, herunder såvel investerings- som driftsstøtteordninger, fortsat er berettigede og effektive.

| (167) | Tilsynsmyndigheden foreslår derfor EFTA-staterne følgende passende foranstaltninger i henhold til artikel 1, stk. 1, i del I, i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen:






  a) | EFTA-staterne begrænser anvendelsen af alle eksisterende ikkegruppefritagne regionalstøtteordninger og alle regionalstøttekort til støtte, der skal tildeles senest den 30. juni 2014 |
| --- | --- | --- |

(167)

Tilsynsmyndigheden foreslår derfor EFTA-staterne følgende passende foranstaltninger i henhold til artikel 1, stk. 1, i del I, i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen:

a)

EFTA-staterne begrænser anvendelsen af alle eksisterende ikkegruppefritagne regionalstøtteordninger og alle regionalstøttekort til støtte, der skal tildeles senest den 30. juni 2014

| b) | EFTA-staterne ændrer andre eksisterende horisontale støtteordninger, der åbner mulighed for særlig behandling af støtte til projekter i støtteberettigede områder, således at det sikres, at støtte, der ydes efter den 30. juni 2014, stemmer overens med det regionalstøttekort, der er gældende på tidspunktet for støttens tildeling |
| --- | --- |

b)

EFTA-staterne ændrer andre eksisterende horisontale støtteordninger, der åbner mulighed for særlig behandling af støtte til projekter i støtteberettigede områder, således at det sikres, at støtte, der ydes efter den 30. juni 2014, stemmer overens med det regionalstøttekort, der er gældende på tidspunktet for støttens tildeling

| c) | EFTA-staterne bekræfter senest den 31. december 2013 deres accept af ovenstående foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

EFTA-staterne bekræfter senest den 31. december 2013 deres accept af ovenstående foranstaltninger.

7.   RAPPORTERING OG OVERVÅGNING

| (168) | I henhold til artikel 21 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen sammenholdt med artikel 5 og 6 i afgørelse nr. 195/04/COL skal EFTA-staterne indsende årsrapporter til Tilsynsmyndigheden. |
| --- | --- |

(168)

I henhold til artikel 21 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen sammenholdt med artikel 5 og 6 i afgørelse nr. 195/04/COL skal EFTA-staterne indsende årsrapporter til Tilsynsmyndigheden.

| (169) | EFTA-staterne skal give Tilsynsmyndigheden oplysninger om al individuel støtte på over 3 mio. EUR, der ydes inden for rammerne af en støtteordning, i det format, der er fastlagt i Bilag IV og inden for 20 arbejdsdage fra datoen for tildeling af støtten. |
| --- | --- |

(169)

EFTA-staterne skal give Tilsynsmyndigheden oplysninger om al individuel støtte på over 3 mio. EUR, der ydes inden for rammerne af en støtteordning, i det format, der er fastlagt i Bilag IV og inden for 20 arbejdsdage fra datoen for tildeling af støtten.

| (170) | EFTA-staterne skal føre detaljerede fortegnelser over alle støtteforanstaltninger. Disse fortegnelser skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at fastslå, om betingelserne vedrørende støtteberettigede omkostninger og de maksimale støtteintensiteter er overholdt. Fortegnelserne skal gemmes i ti år fra støttetildelingstidspunktet og skal udleveres til Tilsynsmyndigheden efter anmodning. |
| --- | --- |

(170)

EFTA-staterne skal føre detaljerede fortegnelser over alle støtteforanstaltninger. Disse fortegnelser skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at fastslå, om betingelserne vedrørende støtteberettigede omkostninger og de maksimale støtteintensiteter er overholdt. Fortegnelserne skal gemmes i ti år fra støttetildelingstidspunktet og skal udleveres til Tilsynsmyndigheden efter anmodning.

8.   REVISION

| (171) | Tilsynsmyndigheden kan beslutte at ændre disse retningslinjer på et hvilket som helst tidspunkt, hvis det skulle vise sig nødvendigt af konkurrencepolitiske årsager eller af hensyn til andre EØS-politikker og internationale forpligtelser eller af anden gyldig grund. |
| --- | --- |

(171)

Tilsynsmyndigheden kan beslutte at ændre disse retningslinjer på et hvilket som helst tidspunkt, hvis det skulle vise sig nødvendigt af konkurrencepolitiske årsager eller af hensyn til andre EØS-politikker og internationale forpligtelser eller af anden gyldig grund.

---

(1)  Områder, der er regionalstøtteberettigede i henhold til artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen — såkaldte a)-områder — er normalt ugunstigere stillet inden for EØS i relation til deres økonomiske udvikling. Områder, der er støtteberettigede efter artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen — såkaldte c)-områder — er normalt også ugunstigt stillede, dog i mindre grad. Eftersom EFTA-staterne har et relativt højt BNP pr. indbygger, er ingen regioner i øjeblikket støtteberettigede i henhold til artikel 61, stk. 3, litra a), i EØS-aftalen.

(2)  Disse retningslinjer stemmer overens med Kommissionens meddelelse — Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020 (»Kommissionens retningslinjer«), som blev vedtaget den 28. juni 2013 (EUT C 209 af 23.7.2013, s. 1).

(3)  Regionale tillæg i forbindelse med støtte til sådanne formål betragtes derfor ikke som regionalstøtte.

(4)  Hver EFTA-stat kan udpege disse områder på et regionalstøttekort på de betingelser, der opstilles i afsnit 5.

(5)  Se herom sag 730/79, Philip Morris, Sml. 1980, s. 2671, præmis 17, og sag C-169/95, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1997 I, s. 148, præmis 20.

(6)  Se i forbindelse hermed sag T-380/94, AIUFFASS og AKT mod Kommissionen, Sml. 1996 II, s. 2169, præmis 54.

(7)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om modernisering af EU's statsstøttepolitik, COM(2012) 209 final.

(8)  Som defineret i bilag II.

(9)  Som defineret i bilag IIa.

(10)  Efter udløbet den 31. december 2013 af Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte til skibsbygning (EUT L 31 af 31.1.2013, s. 77 og EØS-tillæg nr. 7, af 31.1.2013, s. 1) er regionalstøtte til skibsbygning også omfattet af nærværende retningslinjer. Alle Tilsynsmyndighedens retningslinjer kan findes på: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(11)  Transport dækker transport af passagerer via luftfart, søtransport, vejtransport, jernbanetransport og ad indre vandveje samt erhvervsmæssige fragttjenester.

(12)  Se Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte til luftfartssektoren (EFT L 124 af 23.5.1996, s. 41-52), som henviser til Kommissionens retningslinjer for anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 og EØS-aftalens og artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5) og Tilsynsmyndighedens retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne (EUT L 62 af 6.3.2008, s. 30, og EØS-tillæg nr. 12 af 6.3.2008, s. 3), med ændringer og tilføjelser.

(13)  Tilsynsmyndigheden vil vurdere foreneligheden af statsstøtte til energisektoren ud fra de kommende retningslinjer for støtte til energisektoren og miljøbeskyttelse, der ændrer de aktuelle retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse, idet der vil blive taget højde for de støtteberettigede områders specifikke vanskeligheder.

(14)  Retningslinjer for statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet, endnu ikke offentliggjort. Alle Tilsynsmyndighedens retningslinjer kan findes på: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(15)  Som defineret i Rådets forordning (EF) nr. 723/2009 af 25. juni 2009 om fællesskabsrammebetemmelser for et konsortium for europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) (EUT L 206 af 8.8.2009, s. 1), som anvendes inden for EØS i medfør af protokol 31 til EØS-aftalen i henhold til Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation (EUT L 305 af 19.11.2009, s. 1, og EØS-tillæg nr. 60 af 19.11.2009, s. 1).

(16)  Se punkt 20, litra i).

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

(18)  NACE er et akronym for det franske navn »Nomenclature générale des activités économiques dans les Communautés européennes« (statistisk nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber), og bruges til at betegne de forskellige statistiske nomenklaturer for økonomiske aktiviteter i EU.

(19)  EUT L 107 af 28.4.2005, s. 28, forlænget ved EUT L 48 af 25.2.2010, s. 27, og ved Tilsynsmyndighedens beslutning 438/12/COL af 28.11.2012 om den 86. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte (EUT L 190 af 11.7.2013, s. 91 og EØS-tillæg nr. 40 af 11.7.2013, s. 15). Som anført i punkt 19 i disse retningslinjer gælder det, at da det er selve virksomhedens overlevelse, der er i fare, kan en kriseramt virksomhed ikke betragtes som et velegnet instrument til at fremme andre politiske mål, før der er skabt sikkerhed for dens levedygtighed.

(20)  Se forenede sager T-244/93 og T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH mod Kommissionen, Sml. 1995 II, s. 2265.

(21)  I disse retningslinjer anvendes termen »statistiske region« i stedet for akronymet »NUTS« i Kommissionens retningslinjer. NUTS betyder »nomenklatur for statistiske territoriale enheder«, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (EUT L 154 af 21.6.2003, s. 1). Forordningen er endnu ikke blevet inkorporeret i EØS-aftalen. For at arbejde med fælles definitioner i forbindelse med den stadigt stigende efterspørgsel efter statistiske oplysninger på regionalt plan har De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) og kandidatlandenes og EFTA-staternes nationale statistiske kontorer vedtaget, at de statistiske regioner opdeles på samme måde som NUTS-nomenklaturen.

(22)  Tilgængelig på http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(23)  Se punkt 20, litra n).

(24)  Se f.eks. sag C-156/98, Tyskland mod Kommissionen, Sml. 2000 I, s. 6857, præmis 78, og sag C-333/07, Régie Networks mod Rhone Alpes Bourgogne, Sml. 2008 I, s. 10807, præmis 94-116.

(25)  Se sag C-225/91, Matra mod Kommissionen, Sml. 1993 I, s. 3203, præmis 42.

(26)  Se disse retningslinjers bilag V.

(27)  Pligten til at opretholde investeringen i det pågældende område i mindst 5 år (3 år for SMV) bør ikke være til hinder for, at man udskifter anlæg eller udstyr, der i løbet af denne minimumsperiode forældes eller går i stykker, forudsat at den økonomiske aktivitet opretholdes i området i denne periode. Der kan dog ikke ydes regionalstøtte til en sådan udskiftning af anlæg eller udstyr.

(28)  Dette er ikke tilfældet, hvor der er tale om f.eks. rentelettede lån, offentlige egenkapitallån eller offentlige kapitalindskud, som ikke stemmer overens med det markedsøkonomiske investorprincip, statsgarantier med elementer af statsstøtte eller offentlig støtte ydet inden for rammerne af de minimis-reglen.

(29)  Ad hoc-støtte er underlagt de samme krav som individuel støtte ydet inden for rammerne af en støtteordning, medmindre andet er fastsat.

(30)  Hvis der er stor usikkerhed om den fremtidige omkostnings- og indtægtsudvikling og en betydelig informationsasymmetri, vil den offentlige myndighed måske ønske at anvende kompensationsmodeller, der ikke fuldt ud er baseret på forhåndsberegninger, men derimod en blanding af forudgående og efterfølgende beregninger (f.eks. med tilbagebetalingsklausuler, der åbner mulighed for at få andel i uforudsete gevinster).

(31)  Sådanne investeringer kan bane vejen for yderligere investeringer, der vil være rentable uden støtte.

(32)  Se bilag III.

(33)  Ved ad hoc-støtte skal kravene i punkt 60 til 64 i disse retningslinjer også opfyldes ud over kravene i afsnit 3.5.2.

(34)  De kontrafaktiske scenarier er beskrevet i punkt 57.

(35)  Projektets nettonutidsværdi er forskellen mellem de positive og negative pengestrømme i investeringens levetid, tilbagediskonteret til deres aktuelle værdi (typisk ved brug af kapitalomkostningerne).

(36)  Det interne afkast baseres ikke på den bogførte indtjening i et bestemt år, idet der hér tages højde for de fremtidige pengestrømme, som investoren forventer at opnå i hele investeringens levetid. Det defineres som den diskonteringssats, for hvilken nettonutidsværdien af en pengestrøm er lig med nul.

(37)  Se punkt 5.4 om maksimale støtteintensiteter.

(38)  Støtteintensiteterne nedjusteres efter mekanismen i punkt 20, litra c).

(39)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde. Kommissionens forslag COM(2011) 611 vedrørende EFRU/ETS-forordningen.

(40)  Defineret i punkt 20, litra h) og i).

(41)  Hindringer for adgangen til markedet omfatter retlige hindringer (i første række intellektuel ejendomsret), besparelser ved stordrift og fokuseret drift samt hindringer for adgangen til net og infrastrukturer. Ydes der støtte på et marked, hvor støttemodtageren er en fast etableret markedsaktør, kan eventuelle markedsbarrierer give støttemodtageren en endnu stærkere markedsposition, og dermed yderligere forværre de eventuelle negative virkninger af denne markedsstyrke.

(42)  På et marked med stærke købere er det mindre sandsynligt, at støttemodtageren vil kunne forhøje sine priser over for disse købere.

(43)  Oplysningerne bør således opdateres regelmæssigt (f.eks. hver sjette måned) og være frit tilgængelige.

(44)  Tilsynsmyndigheden vil muligvis fastlægge en sådan fælles metodologi.

(45)  EUT L 54 af 28.2.2008, s. 1, og EØS-tillæg nr. 11 af 28.2.2008, s. 1.

(46)  Dette skal forstås sådan, at ingen region i EFTA-staterne opfylder kravet om et BNP pr. indbygger på under 75 %, som beskrevet i punkt 144.

(47)  Baseret på Eurostats befolkningsdata for 2010.

(48)  Sag 248/84, Tyskland mod Kommissionen, Sml. 1987, s. 4036, præmis 19; Sag C-169/95 Spanien mod Kommissionen, Sml. 1997 I, s. 148, præmis 15, og sag C-310/99 Italien mod Kommissionen, Sml. 2002 I, s. 2289, præmis 77.

(49)  I denne og alle følgende henvisninger til BNP pr. indbygger i disse retningslinjer er BNP målt i købekraftstandarder.

(50)  Skulle dette forhold ændre sig, kan Tilsynsmyndigheden eventuelt vedtage nye retningslinjer for at tage hensyn hertil.

(51)  Sag 248/84, Tyskland mod Kommissionen, Sml. 1987, s. 4036, præmis 19.

(52)  Denne befolkningstærskel reduceres til 50 000 indbyggere i EFTA-stater med en dækning for ikke-prædefinerede områder på under 1 mio. indbyggere eller til 10 000 indbyggere for EFTA-stater med en befolkning på under 1 mio. indbyggere.

(53)  Ledighedsprocenten bør beregnes på basis af de nationale statistikmyndigheders regionale data med brug af gennemsnittet for de seneste tre år, som der foreligger data for (på tidspunktet for anmeldelsen af regionalstøttekortet). Medmindre andet er angivet i disse retningslinjer, beregnes ledighedsprocenten i forhold til det nationale gennemsnit på dette grundlag.

(54)  EFTA-staterne kan, når de skal afgøre, om øer eller sammenhængende områder har et BNP pr. indbygger, der svarer til eller ligger under EU-27-gennemsnittet, basere sig på data fra deres nationale statistikkontorer eller andre anerkendte kilder.

(55)  EFTA-staterne kan, når de skal afgøre, om øer eller sammenhængende områder har en ledighedsprocent på mindst 115 % af det nationale gennemsnit, basere sig på data fra deres nationale statistikkontorer eller andre anerkendte kilder.

(56)  Denne befolkningstærskel reduceres til 25 000 indbyggere i EFTA-stater med en dækning for ikke-prædefinerede c)-områder på under 1 mio. indbyggere, til 10 000 indbyggere i EFTA-stater med en samlet befolkning på under 1 mio. indbyggere eller til 5 000 indbyggere for øer eller sammenhængende områder karakteriseret ved en tilsvarende geografisk isolation.

(57)  For så vidt angår kriterium 5, skal EFTA-staten dokumentere, at de gældende betingelser er opfyldt, ved at sammenligne de pågældende områder med situationen i andre områder i den pågældende EFTA-stat eller i andre EFTA-stater på basis af socioøkonomiske indikatorer såsom statistikker over erhvervsstrukturer, arbejdsmarkedstal, statistikker over husholdninger og uddannelse samt andre tilsvarende indikatorer. EFTA-staten kan i forbindelse hermed basere sig på data fra sit nationale statistikkontor eller andre anerkendte kilder.

(58)  EFTA-staten kan basere sig på LAU 1-områder i stedet for LAU 2-områder, hvis LAU 1-områderne har en befolkning, der er mindre end befolkningen i det LAU 2-område, de indgår i.

(59)  EFTA-staten kan imidlertid udpege dele af et LAU 2-område (eller LAU 1-område), forudsat at befolkningen i det pågældende LAU-område er større end den minimumbefolkning, der kræves for sammenhængende områder efter kriterium 1 eller 5 (inkl. de reducerede befolkningstærskler for disse kriterier), og forudsat at befolkningen i de pågældende dele af dette LAU-område udgør mindst 50 % af den minimumbefolkning, der kræves efter det relevante kriterium.

(60)  Hvis der er tale om øer, omfatter administrative grænser søgrænser mellem øen og andre administrative enheder i den berørte EFTA-stat.

(61)  De øgede støtteintensiteter for SMV gælder ikke støtte til store investeringsprojekter.

(62)  Se afsnit 142.

(63)  EUT L 54 af 28.2.2008, s. 1, og EØS-tillæg nr. 11 af 28.2.2008, s. 1. Tilgængelig på http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(64)  EUT L 206 af 2.8.2012, s. 13, og EØS-tillæg nr. 42 af 2.8.2012, s. 1. Tilgængelig på http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(65)  Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3), som blev indarbejdet i bilag XV, punkt 1j, til EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 120/2008 (EUT L 339 af 18.12.2008, s. 111, og EØS-tillæg nr. 79 af 18.12.2008, s. 20), som trådte i kraft den 8. november 2008.

---

BILAG I

FORMULAR TIL OPLYSNINGER OM REGIONALSTØTTEKORT

| 1) | EFTA-staterne skal give oplysninger om hver af følgende kategorier af områder, i det omfang de foreslås opført på regionalstøttekortet:






  — | tyndtbefolkede områder |
| --- | --- | --- |

1)

EFTA-staterne skal give oplysninger om hver af følgende kategorier af områder, i det omfang de foreslås opført på regionalstøttekortet:

—

tyndtbefolkede områder

| — | ikkeprædefinerede c)-områder udpeget på grundlag af kriterium 1 |
| --- | --- |

—

ikkeprædefinerede c)-områder udpeget på grundlag af kriterium 1

| — | ikkeprædefinerede c)-områder udpeget på grundlag af kriterium 2 |
| --- | --- |

—

ikkeprædefinerede c)-områder udpeget på grundlag af kriterium 2

| — | ikkeprædefinerede c)-områder udpeget på grundlag af kriterium 3 |
| --- | --- |

—

ikkeprædefinerede c)-områder udpeget på grundlag af kriterium 3

| — | ikkeprædefinerede c)-områder udpeget på grundlag af kriterium 4 |
| --- | --- |

—

ikkeprædefinerede c)-områder udpeget på grundlag af kriterium 4

| — | ikkeprædefinerede c)-områder udpeget på grundlag af kriterium 5 |
| --- | --- |

—

ikkeprædefinerede c)-områder udpeget på grundlag af kriterium 5

| 2) | For hver kategori skal den pågældende EFTA-stat give følgende oplysninger om hvert område:






  — | identifikation af området (på basis af områdets regionskode for statistiske regioner på niveau 2 eller 3, LAU 2- eller LAU 1-kode for områder, der udgør et sammenhængende område, eller anden officiel betegnelse for de pågældende administrative enheder) |
| --- | --- | --- |

2)

For hver kategori skal den pågældende EFTA-stat give følgende oplysninger om hvert område:

—

identifikation af området (på basis af områdets regionskode for statistiske regioner på niveau 2 eller 3, LAU 2- eller LAU 1-kode for områder, der udgør et sammenhængende område, eller anden officiel betegnelse for de pågældende administrative enheder)

| — | den foreslåede støtteintensitet for området i perioden 2014-2020 (med angivelse af eventuel stigning i støtteintensiteten i henhold til punkt 155) |
| --- | --- |

—

den foreslåede støtteintensitet for området i perioden 2014-2020 (med angivelse af eventuel stigning i støtteintensiteten i henhold til punkt 155)

| — | den samlede fastboende befolkning i området, jf. punkt 153. |
| --- | --- |

—

den samlede fastboende befolkning i området, jf. punkt 153.

| 3) | For de tyndt befolkede områder og ikke-prædefinerede områder, der udpeges på grundlag af kriterium 1-5, skal EFTA-staten fremlægge fyldestgørende dokumentation for, at hver af de gældende betingelser i punkt 149 og punkt 151 til 153 er opfyldt. |
| --- | --- |

3)

For de tyndt befolkede områder og ikke-prædefinerede områder, der udpeges på grundlag af kriterium 1-5, skal EFTA-staten fremlægge fyldestgørende dokumentation for, at hver af de gældende betingelser i punkt 149 og punkt 151 til 153 er opfyldt.

---

BILAG II

DEFINITION AF STÅLSEKTOREN

I disse retningslinjer forstås ved »stålsektoren« alle aktiviteter i forbindelse med produktion af et eller flere af nedennævnte produkter:

| a) | råjern og ferrolegeringer: råjern til fabrikation af stål, støbejern og andre råjernsorter, spejljern og kulstofholdigt ferromangan, andre ferrolegeringer ikke indbefattet |
| --- | --- |

a)

råjern og ferrolegeringer: råjern til fabrikation af stål, støbejern og andre råjernsorter, spejljern og kulstofholdigt ferromangan, andre ferrolegeringer ikke indbefattet

| b) | råprodukter og halvfabrikata af jern, almindeligt stål og specialstål: flydende stål, støbt eller ikke i ingots, herunder ingots bestemt til smedning af halvfabrikata: blooms, billets, brames, slabs, varmtvalsede pladeemner i ruller, heri ikke indbefattet fremstilling af flydende støbestål i små og mellemstore støberier |
| --- | --- |

b)

råprodukter og halvfabrikata af jern, almindeligt stål og specialstål: flydende stål, støbt eller ikke i ingots, herunder ingots bestemt til smedning af halvfabrikata: blooms, billets, brames, slabs, varmtvalsede pladeemner i ruller, heri ikke indbefattet fremstilling af flydende støbestål i små og mellemstore støberier

| c) | varmtbehandlede produkter af jern, stål eller specialstål: skinner, sveller, underlagsplader og lasker, bjælker, svære profiler og stænger på 80 mm og derover, spunsvægjern, stænger og profiler på under 80 mm samt fladjern på under 150 mm, valstråd, rørrundstål og rørfirkantstål, varmtvalsede bånd (herunder bånd til fremstilling af rør), varmtvalsede plader på 3 mm og derover (med eller uden overtræk), universalplader på 150 mm og derover, heri ikke indbefattet tråd og trådprodukter, blanke stænger og støbte produkter af jern |
| --- | --- |

c)

varmtbehandlede produkter af jern, stål eller specialstål: skinner, sveller, underlagsplader og lasker, bjælker, svære profiler og stænger på 80 mm og derover, spunsvægjern, stænger og profiler på under 80 mm samt fladjern på under 150 mm, valstråd, rørrundstål og rørfirkantstål, varmtvalsede bånd (herunder bånd til fremstilling af rør), varmtvalsede plader på 3 mm og derover (med eller uden overtræk), universalplader på 150 mm og derover, heri ikke indbefattet tråd og trådprodukter, blanke stænger og støbte produkter af jern

| d) | koldtvalsede færdigprodukter: hvidblik, forblyede plader, sortblik, galvaniserede plader og andre plader forsynet med overtræk, koldtvalsede plader, transformator- og dynamoblik, bånd bestemt til fremstilling af hvidblik, koldtvalsede plader, i ruller eller som plade |
| --- | --- |

d)

koldtvalsede færdigprodukter: hvidblik, forblyede plader, sortblik, galvaniserede plader og andre plader forsynet med overtræk, koldtvalsede plader, transformator- og dynamoblik, bånd bestemt til fremstilling af hvidblik, koldtvalsede plader, i ruller eller som plade

| e) | rør: alle sømløse stålrør, svejste stålrør med en diameter på over 406,4 mm. |
| --- | --- |

e)

rør: alle sømløse stålrør, svejste stålrør med en diameter på over 406,4 mm.

---

BILAG IIa

DEFINITION AF KUNSTFIBERSEKTOREN

I disse retningslinjer forstås ved »kunstfibersektoren«:

| a) | ekstrudering/teksturering af alle generiske typer fiber og garn fremstillet på basis af polyester, polyamid, akryl eller polypropylen uden hensyntagen til deres endelige anvendelse eller |
| --- | --- |

a)

ekstrudering/teksturering af alle generiske typer fiber og garn fremstillet på basis af polyester, polyamid, akryl eller polypropylen uden hensyntagen til deres endelige anvendelse eller

| b) | polymerisation (herunder polykondensation), når den er integreret med ekstruderingen på produktionsmaskinplan, eller |
| --- | --- |

b)

polymerisation (herunder polykondensation), når den er integreret med ekstruderingen på produktionsmaskinplan, eller

| c) | enhver anden industriproces forbundet med samtidig installation af ekstruderings-/tekstureringskapacitet hos den potentielle støttemodtager eller hos en anden virksomhed i samme koncern, og som i forbindelse med denne specifikke erhvervsaktivitet normalt er integreret med denne kapacitet på produktionsmaskinplan. |
| --- | --- |

c)

enhver anden industriproces forbundet med samtidig installation af ekstruderings-/tekstureringskapacitet hos den potentielle støttemodtager eller hos en anden virksomhed i samme koncern, og som i forbindelse med denne specifikke erhvervsaktivitet normalt er integreret med denne kapacitet på produktionsmaskinplan.

---

BILAG III

ANSØGNINGSFORMULAR TIL REGIONAL INVESTERINGSSTØTTE

| 1. | Oplysninger om støttemodtageren:






  — | Navn, hjemstedsadresse, hovedaktivitetssektor (NACE-kode) |
| --- | --- | --- |

1.

Oplysninger om støttemodtageren:

—

Navn, hjemstedsadresse, hovedaktivitetssektor (NACE-kode)

| — | Erklæring om, at virksomheden ikke er kriseramt som defineret i rammebestemmelserne for kriseramte virksomheder |
| --- | --- |

—

Erklæring om, at virksomheden ikke er kriseramt som defineret i rammebestemmelserne for kriseramte virksomheder

| — | Erklæring, hvor det specificeres, hvilken støtte (såvel de minimis-støtte som statsstøtte) virksomheden inden for de seneste tre år har modtaget til andre projekter i samme statistiske regionen på niveau 3 som den, hvor den nye investering gennemføres. Erklæring, hvor det specificeres, hvilken regionalstøtte virksomheden har modtaget eller vil modtage til samme projekt fra andre støtteydende myndigheder |
| --- | --- |

—

Erklæring, hvor det specificeres, hvilken støtte (såvel de minimis-støtte som statsstøtte) virksomheden inden for de seneste tre år har modtaget til andre projekter i samme statistiske regionen på niveau 3 som den, hvor den nye investering gennemføres. Erklæring, hvor det specificeres, hvilken regionalstøtte virksomheden har modtaget eller vil modtage til samme projekt fra andre støtteydende myndigheder

| — | Erklæring, hvor det specificeres, om virksomheden har nedlagt samme type eller en lignende aktivitet inden for EØS inden for de to år, der går forud for datoen for denne ansøgningsformular |
| --- | --- |

—

Erklæring, hvor det specificeres, om virksomheden har nedlagt samme type eller en lignende aktivitet inden for EØS inden for de to år, der går forud for datoen for denne ansøgningsformular

| — | Erklæring, hvor det specificeres, om virksomheden har til hensigt at nedlægge en sådan aktivitet på tidspunktet for støtteansøgningen inden for en periode på to år efter, at den investering, der skal støttes, er gennemført. |
| --- | --- |

—

Erklæring, hvor det specificeres, om virksomheden har til hensigt at nedlægge en sådan aktivitet på tidspunktet for støtteansøgningen inden for en periode på to år efter, at den investering, der skal støttes, er gennemført.

| 2. | Oplysninger om det projekt eller den aktivitet, hvortil støtten ydes:






  — | Kort beskrivelse af projektet/aktiviteten |
| --- | --- | --- |

2.

Oplysninger om det projekt eller den aktivitet, hvortil støtten ydes:

—

Kort beskrivelse af projektet/aktiviteten

| — | Kort beskrivelse af de forventede positive virkninger i det pågældende område (f.eks. antal skabte eller fastholdte arbejdspladser, forsknings-, udviklings- og innovationsaktiviteter, uddannelsesaktiviteter, klyngedannelse) |
| --- | --- |

—

Kort beskrivelse af de forventede positive virkninger i det pågældende område (f.eks. antal skabte eller fastholdte arbejdspladser, forsknings-, udviklings- og innovationsaktiviteter, uddannelsesaktiviteter, klyngedannelse)

| — | Relevant retsgrundlag (nationalt eller EØS-retsgrundlag eller begge dele) |
| --- | --- |

—

Relevant retsgrundlag (nationalt eller EØS-retsgrundlag eller begge dele)

| — | Projektets/aktivitetens planlagte begyndelses- og afslutningstidspunkt |
| --- | --- |

—

Projektets/aktivitetens planlagte begyndelses- og afslutningstidspunkt

| — | Projektets gennemførelsessted(er) |
| --- | --- |

—

Projektets gennemførelsessted(er)

| 3. | Oplysninger om projektets/aktivitetens finansiering:






  — | Investerings- og andre omkostninger, costbenefitanalyse for anmeldte støtteforanstaltninger |
| --- | --- | --- |

3.

Oplysninger om projektets/aktivitetens finansiering:

—

Investerings- og andre omkostninger, costbenefitanalyse for anmeldte støtteforanstaltninger

| — | Samlede støtteberettigede udgifter |
| --- | --- |

—

Samlede støtteberettigede udgifter

| — | Støttebeløb, der er nødvendigt for at gennemføre projektet/aktiviteten |
| --- | --- |

—

Støttebeløb, der er nødvendigt for at gennemføre projektet/aktiviteten

| — | Støtteintensitet |
| --- | --- |

—

Støtteintensitet

| 4. | Oplysninger om behovet for støtte og dens forventede virkninger:






  — | Kort beskrivelse af behovet for støtte og dens virkninger for beslutningen om at investere eller om, hvor projektet gennemføres. Der skal angives alternativ investering eller gennemførelsessted, såfremt der ikke tildeles støtte. |
| --- | --- | --- |

4.

Oplysninger om behovet for støtte og dens forventede virkninger:

—

Kort beskrivelse af behovet for støtte og dens virkninger for beslutningen om at investere eller om, hvor projektet gennemføres. Der skal angives alternativ investering eller gennemførelsessted, såfremt der ikke tildeles støtte.

| — | Erklæring om, at støttemodtageren ikke har indgået nogen bindende aftale med kontrahenter om gennemførelse af projektet. |
| --- | --- |

—

Erklæring om, at støttemodtageren ikke har indgået nogen bindende aftale med kontrahenter om gennemførelse af projektet.

---

BILAG IV

FORMULAR TIL OPLYSNINGER TIL KOMMISSIONEN, JF. PUNKT 169

Image

---