# Uradni list L 92/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 92 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 606. april 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 92

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 606. april 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/640 z dne 23. marca 2017 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Novac afumat din Țara Bârsei (ZGO)) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/641 z dne 3. aprila 2017 o začasni prepovedi ribolova na okatega ribona v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VI, VII in VIII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/642 z dne 3. aprila 2017 o začasni prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 5 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/643 z dne 3. aprila 2017 o začasni prepovedi ribolova na belo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/644 z dne 5. aprila 2017 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za nadzor vsebnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih živilih ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 589/2014 (
  1
  ) | 9 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/645 z dne 5. aprila 2017 o popravku latvijske različice Uredbe (ES) št. 152/2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme (
  1
  ) | 35 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/646 z dne 5. aprila 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/378 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izvajanjem postopka za letno potrditev obračuna in postopka za potrditev skladnosti | 36 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/647 z dne 5. aprila 2017 o sprejetju izrednih ukrepov za podporo trgu prašičjega mesa na Poljskem v zvezi z nekaterimi svinjami in drugimi prašiči, zaklanimi od 1. avgusta do 30. novembra 2016 | 41 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/648 z dne 5. aprila 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vezanih lesenih plošč okoumé s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta | 48 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/649 z dne 5. aprila 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 68 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/650 z dne 5. aprila 2017 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 97 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/651 z dne 3. aprila 2017 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Kraljevine Nizozemske | 99 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2017/652 z dne 29. marca 2017 o predlagani državljanski pobudi z naslovom Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2200) | 100 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/640 z dne 23. marca 2017 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Novac afumat din Țara Bârsei (ZGO))

1

*

Uredba Komisije (EU) 2017/641 z dne 3. aprila 2017 o začasni prepovedi ribolova na okatega ribona v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VI, VII in VIII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

3

*

Uredba Komisije (EU) 2017/642 z dne 3. aprila 2017 o začasni prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

5

*

Uredba Komisije (EU) 2017/643 z dne 3. aprila 2017 o začasni prepovedi ribolova na belo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

7

*

Uredba Komisije (EU) 2017/644 z dne 5. aprila 2017 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za nadzor vsebnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih živilih ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 589/2014 (
  1
  )

1

9

*

Uredba Komisije (EU) 2017/645 z dne 5. aprila 2017 o popravku latvijske različice Uredbe (ES) št. 152/2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme (
  1
  )

1

35

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/646 z dne 5. aprila 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/378 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izvajanjem postopka za letno potrditev obračuna in postopka za potrditev skladnosti

36

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/647 z dne 5. aprila 2017 o sprejetju izrednih ukrepov za podporo trgu prašičjega mesa na Poljskem v zvezi z nekaterimi svinjami in drugimi prašiči, zaklanimi od 1. avgusta do 30. novembra 2016

41

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/648 z dne 5. aprila 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vezanih lesenih plošč okoumé s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

48

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/649 z dne 5. aprila 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

68

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/650 z dne 5. aprila 2017 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

97

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2017/651 z dne 3. aprila 2017 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Kraljevine Nizozemske

99

*

Sklep Komisije (EU) 2017/652 z dne 29. marca 2017 o predlagani državljanski pobudi z naslovom Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2200)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2200)

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/640

z dne 23. marca 2017

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Novac afumat din Țara Bârsei (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Romunije za registracijo imena „Novac afumat din Țara Bârsei“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Romunije za registracijo imena „Novac afumat din Țara Bârsei“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Novac afumat din Țara Bârsei“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Novac afumat din Țara Bârsei“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Novac afumat din Țara Bârsei“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. marca 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 459, 9.12.2016, str. 28.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/641

z dne 3. aprila 2017

o začasni prepovedi ribolova na okatega ribona v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VI, VII in VIII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2016/2285 (2) določa kvote za leto 2017. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2016/2285 (2) določa kvote za leto 2017.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2017. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2017.

| (3) | Zato je za navedeni stalež treba prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeni stalež treba prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2017 dodeljena državi članici iz Priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po navedenem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. aprila 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

João AGUIAR MACHADO

Generalni direktor

Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2016/2285 z dne 12. decembra 2016 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Unije za določene staleže globokomorskih rib za leti 2017 in 2018 in o spremembi Uredbe (EU) 2016/72 (UL L 344, 17.12.2016, str. 32).

2

---

PRILOGA

| Št. | 04/TQ2285 |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | SBR/678- |
| Vrsta | okati ribon (Pagellus bogaraveo) |
| Cona | vode Unije in mednarodne vode območij VI, VII in VIII |
| Datum zaprtja | 16.2.2017 |

Št.

04/TQ2285

Država članica

Francija

Stalež

SBR/678-

Vrsta

okati ribon (Pagellus bogaraveo)

Cona

vode Unije in mednarodne vode območij VI, VII in VIII

Datum zaprtja

16.2.2017

---

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/642

z dne 3. aprila 2017

o začasni prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2017/127 (2) določa kvote za leto 2017. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2017/127 (2) določa kvote za leto 2017.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2017. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2017.

| (3) | Zato je za navedeni stalež treba prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeni stalež treba prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2017 dodeljena državi članici iz Priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po navedenem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. aprila 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

João AGUIAR MACHADO

Generalni direktor

Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2017/127 z dne 20. januarja 2017 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2017 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2017, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 05/TQ127 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | BUM/ATLANT |
| Vrsta | sinja jadrovnica (Makaira nigricans) |
| Cona | Atlantski ocean |
| Datum zaprtja | 1.1.2017 |

Št.

05/TQ127

Država članica

Španija

Stalež

BUM/ATLANT

Vrsta

sinja jadrovnica (Makaira nigricans)

Cona

Atlantski ocean

Datum zaprtja

1.1.2017

---

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/643

z dne 3. aprila 2017

o začasni prepovedi ribolova na belo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2017/127 (2) določa kvote za leto 2017. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2017/127 (2) določa kvote za leto 2017.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2017. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2017.

| (3) | Zato je za navedeni stalež treba prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeni stalež treba prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2017 dodeljena državi članici iz Priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po navedenem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. aprila 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

João AGUIAR MACHADO

Generalni direktor

Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2017/127 z dne 20. januarja 2017 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2017 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2017, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 06/TQ127 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | WHM/ATLANT |
| Vrsta | bela jadrovnica (Tetrapturus albidus) |
| Cona | Atlantski ocean |
| Datum zaprtja | 1.1.2017 |

Št.

06/TQ127

Država članica

Španija

Stalež

WHM/ATLANT

Vrsta

bela jadrovnica (Tetrapturus albidus)

Cona

Atlantski ocean

Datum zaprtja

1.1.2017

---

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/644

z dne 5. aprila 2017

o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za nadzor vsebnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih živilih ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 589/2014

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1) ter zlasti člena 11(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 (2) določa mejne vrednosti za dioksinom nepodobne poliklorirane bifenile (PCB), dioksine in furane ter za vsoto dioksinov, furanov in dioksinom podobnih PCB v nekaterih živilih. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 (2) določa mejne vrednosti za dioksinom nepodobne poliklorirane bifenile (PCB), dioksine in furane ter za vsoto dioksinov, furanov in dioksinom podobnih PCB v nekaterih živilih.

| (2) | Priporočilo Komisije 2013/711/EU (3) določa prage ukrepanja, da bi se spodbudil proaktivni pristop za zmanjšanje prisotnosti polikloriranih dibenzo-para-dioksinov in polikloriranih dibenzofuranov (PCDD/F) ter dioksinom podobnih PCB v živilih. Navedeni pragi ukrepanja so orodje, s katerim pristojni organi in nosilci dejavnosti ugotavljajo, v katerih primerih je primerno določiti vir kontaminacije in sprejeti potrebne ukrepe za njeno zmanjšanje ali odpravo. |
| --- | --- |

(2)

Priporočilo Komisije 2013/711/EU (3) določa prage ukrepanja, da bi se spodbudil proaktivni pristop za zmanjšanje prisotnosti polikloriranih dibenzo-para-dioksinov in polikloriranih dibenzofuranov (PCDD/F) ter dioksinom podobnih PCB v živilih. Navedeni pragi ukrepanja so orodje, s katerim pristojni organi in nosilci dejavnosti ugotavljajo, v katerih primerih je primerno določiti vir kontaminacije in sprejeti potrebne ukrepe za njeno zmanjšanje ali odpravo.

| (3) | Uredba Komisije (EU) št. 589/2014 (4) vsebuje posebne določbe o postopku vzorčenja in analitskih metodah, ki jih je treba uporabiti za uradni nadzor vsebnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (EU) št. 589/2014 (4) vsebuje posebne določbe o postopku vzorčenja in analitskih metodah, ki jih je treba uporabiti za uradni nadzor vsebnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB.

| (4) | Določbe iz te uredbe se nanašajo samo na vzorčenje in analizo dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB za izvajanje Uredbe (ES) št. 1881/2006 in Priporočila 2013/711/EU. Ne vplivajo pa na strategijo, količine in pogostnost vzorčenja, kot so določeni v prilogah III in IV k Direktivi Sveta 96/23/ES (5). Ne vplivajo na ciljna merila za vzorčenje iz Odločbe Komisije 98/179/ES (6). |
| --- | --- |

(4)

Določbe iz te uredbe se nanašajo samo na vzorčenje in analizo dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB za izvajanje Uredbe (ES) št. 1881/2006 in Priporočila 2013/711/EU. Ne vplivajo pa na strategijo, količine in pogostnost vzorčenja, kot so določeni v prilogah III in IV k Direktivi Sveta 96/23/ES (5). Ne vplivajo na ciljna merila za vzorčenje iz Odločbe Komisije 98/179/ES (6).

| (5) | Primerno je zagotoviti, da nosilci živilske dejavnosti, ki izvajajo nadzor v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (7), uporabljajo postopke vzorčenja, enakovredne postopkom vzorčenja iz te uredbe, da se zagotovi reprezentativnost vzorcev, odvzetih za navedeni nadzor. Poleg tega je referenčni laboratorij Evropske unije za dioksine in PCB predložil dokaze, da rezultati analiz v nekaterih primerih niso zanesljivi, kadar laboratoriji, ki opravljajo analize vzorcev, ki jih odvzamejo nosilci živilske dejavnosti v okviru člena 4 Uredbe (ES) št. 852/2004, ne uporabljajo meril učinkovitosti iz te uredbe. Zato je primerno, da uporaba meril učinkovitosti postane obvezna tudi za analizo navedenih vzorcev. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je zagotoviti, da nosilci živilske dejavnosti, ki izvajajo nadzor v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (7), uporabljajo postopke vzorčenja, enakovredne postopkom vzorčenja iz te uredbe, da se zagotovi reprezentativnost vzorcev, odvzetih za navedeni nadzor. Poleg tega je referenčni laboratorij Evropske unije za dioksine in PCB predložil dokaze, da rezultati analiz v nekaterih primerih niso zanesljivi, kadar laboratoriji, ki opravljajo analize vzorcev, ki jih odvzamejo nosilci živilske dejavnosti v okviru člena 4 Uredbe (ES) št. 852/2004, ne uporabljajo meril učinkovitosti iz te uredbe. Zato je primerno, da uporaba meril učinkovitosti postane obvezna tudi za analizo navedenih vzorcev.

| (6) | Glede na to, da se pristop uporabe odločitvene meje za zagotovitev, da rezultat analize presega najvišjo raven z določeno verjetnostjo, kakor je določeno v Odločbi Komisije 2002/657/ES (8), ne uporablja več za analizo dioksinov in PCB v živilih, je primerno črtati ta pristop in ohraniti le pristop razširjene merilne negotovosti z uporabo faktorja zajetja 2, ki pomeni stopnjo zaupanja približno 95 %. |
| --- | --- |

(6)

Glede na to, da se pristop uporabe odločitvene meje za zagotovitev, da rezultat analize presega najvišjo raven z določeno verjetnostjo, kakor je določeno v Odločbi Komisije 2002/657/ES (8), ne uporablja več za analizo dioksinov in PCB v živilih, je primerno črtati ta pristop in ohraniti le pristop razširjene merilne negotovosti z uporabo faktorja zajetja 2, ki pomeni stopnjo zaupanja približno 95 %.

| (7) | V skladu z zahtevami glede poročanja za bioanalitske presejalne metode je primerno določiti tudi fizikalno-kemijske metode za posebne zahteve glede poročanja v zvezi s presejanjem. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z zahtevami glede poročanja za bioanalitske presejalne metode je primerno določiti tudi fizikalno-kemijske metode za posebne zahteve glede poročanja v zvezi s presejanjem.

| (8) | Glede na to, da analize dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v večini primerov potekajo skupaj, je merila učinkovitosti za dioksinom nepodobne PCB primerno uskladiti z merili učinkovitosti za dioksine in dioksinom podobne PCB. To je poenostavitev brez pomembnih sprememb v praksi, saj v primeru dioksinom nepodobnih PCB relativni odziv potrditvenih ionov glede na ciljne ione znaša > 50 %. |
| --- | --- |

(8)

Glede na to, da analize dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v večini primerov potekajo skupaj, je merila učinkovitosti za dioksinom nepodobne PCB primerno uskladiti z merili učinkovitosti za dioksine in dioksinom podobne PCB. To je poenostavitev brez pomembnih sprememb v praksi, saj v primeru dioksinom nepodobnih PCB relativni odziv potrditvenih ionov glede na ciljne ione znaša > 50 %.

| (9) | Poleg tega se predlagajo še druge manjše spremembe sedanjih določb, zaradi katerih je potrebna razveljavitev Uredbe (EU) št. 589/2014 in njena nadomestitev z novo uredbo, da se ohrani berljivost besedila. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega se predlagajo še druge manjše spremembe sedanjih določb, zaradi katerih je potrebna razveljavitev Uredbe (EU) št. 589/2014 in njena nadomestitev z novo uredbo, da se ohrani berljivost besedila.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov in okrajšave iz Priloge I.

Člen 2

Vzorčenje za uradni nadzor vsebnosti dioksinov, furanov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v živilih, navedenih v oddelku 5 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, se izvaja v skladu z metodami iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 3

Priprava vzorcev in analize za nadzor vsebnosti dioksinov, furanov in dioksinom podobnih PCB v živilih, navedenih v oddelku 5 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, se izvajajo v skladu z metodami iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 4

Analize za nadzor vsebnosti dioksinom nepodobnih PCB v živilih, navedenih v oddelku 5 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, se izvajajo v skladu z zahtevami za analitske postopke iz Priloge IV k tej uredbi.

Člen 5

Uredba (EU) št. 589/2014 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. aprila 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (UL L 364, 20.12.2006, str. 5).

2

(3)  Priporočilo Komisije 2013/711/EU z dne 3. decembra 2013 za zmanjšanje prisotnosti dioksinov, furanov in PCB-jev v krmi in živilih (UL L 323, 4.12.2013, str. 37).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 589/2014 z dne 2. junija 2014 o metodah vzorčenja in analitskih metodah za nadzor vsebnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih živilih ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 252/2012 (UL L 164, 3.6.2014, str. 18).

4

(5)  Direktiva Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS in odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (UL L 125, 23.5.1996, str. 10).

5

(6)  Odločba Komisije 98/179/ES z dne 23. februarja 1998 o podrobnih pravilih uradnega vzorčenja za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in živalskih proizvodih (UL L 65, 5.3.1998, str. 31).

6

(7)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1).

7

(8)  Odločba Komisije 2002/657/ES z dne 14. avgusta 2002 o izvajanju Direktive Sveta 96/23/ES glede opravljanja analitskih metod in razlage rezultatov (UL L 221, 17.8.2002, str. 8).

8

---

PRILOGA I

OPREDELITEV POJMOV IN OKRAJŠAVE

I.   OPREDELITEV POJMOV

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz Priloge I k Odločbi 2002/657/ES.

Poleg navedenih opredelitev pojmov se v tej uredbi uporabljajo tudi naslednje opredelitve pojmov:

| 1.1 | „Prag ukrepanja“ pomeni vrednost dane snovi, kot je določena v Prilogi k Priporočilu 2013/711/EU, pri kateri se sprožijo preiskave za ugotavljanje vira navedene snovi, če se odkrijejo njene povišane vrednosti. |
| --- | --- |

1.1

„Prag ukrepanja“ pomeni vrednost dane snovi, kot je določena v Prilogi k Priporočilu 2013/711/EU, pri kateri se sprožijo preiskave za ugotavljanje vira navedene snovi, če se odkrijejo njene povišane vrednosti.

| 1.2 | „Presejalne metode“ pomenijo metode za izbiro tistih vzorcev, katerih vsebnosti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB presegajo mejne vrednosti ali prage ukrepanja. Omogočati morajo stroškovno učinkovito veliko prepustnost vzorcev in tako povečati možnosti za odkrivanje novih primerov, v katerih velika izpostavljenost lahko privede do tveganja za zdravje potrošnikov. Presejalne metode temeljijo na bioanalitskih metodah ali metodah GC-MS. Rezultati vzorcev, ki pri preverjanju skladnosti z mejno vrednostjo presegajo izločitveno vrednost, se preverijo s popolno ponovno analizo izvirnega vzorca s potrditveno metodo. |
| --- | --- |

1.2

„Presejalne metode“ pomenijo metode za izbiro tistih vzorcev, katerih vsebnosti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB presegajo mejne vrednosti ali prage ukrepanja. Omogočati morajo stroškovno učinkovito veliko prepustnost vzorcev in tako povečati možnosti za odkrivanje novih primerov, v katerih velika izpostavljenost lahko privede do tveganja za zdravje potrošnikov. Presejalne metode temeljijo na bioanalitskih metodah ali metodah GC-MS. Rezultati vzorcev, ki pri preverjanju skladnosti z mejno vrednostjo presegajo izločitveno vrednost, se preverijo s popolno ponovno analizo izvirnega vzorca s potrditveno metodo.

| 1.3 | „Potrditvene metode“ pomenijo metode, ki zagotavljajo celovite ali dopolnilne informacije za natančno opredelitev in količinsko določitev PCDD/F in dioksinom podobnih PCB pri mejni vrednosti ali po potrebi pri pragu ukrepanja. Pri takih metodah se uporablja plinska kromatografija/masna spektrometrija visoke ločljivosti (GC-HRMS) ali plinska kromatografija/tandemska masna spektrometrija (GC-MS/MS). |
| --- | --- |

1.3

„Potrditvene metode“ pomenijo metode, ki zagotavljajo celovite ali dopolnilne informacije za natančno opredelitev in količinsko določitev PCDD/F in dioksinom podobnih PCB pri mejni vrednosti ali po potrebi pri pragu ukrepanja. Pri takih metodah se uporablja plinska kromatografija/masna spektrometrija visoke ločljivosti (GC-HRMS) ali plinska kromatografija/tandemska masna spektrometrija (GC-MS/MS).

| 1.4 | „Bioanalitske metode“ pomenijo metode, ki temeljijo na uporabi bioloških načel, kot so testi na celični osnovi, testi na osnovi receptorjev ali imunološki testi. Te metode ne dajejo rezultatov na ravni kongenerjev, temveč zgolj pokažejo (1) vrednosti toksičnih ekvivalentov (TEQ), izražene v bioanalitskih ekvivalentih (BEQ), saj vse spojine, ki so prisotne v ekstraktu vzorca in pokažejo odziv pri preskusu, morda ne izpolnjujejo vseh zahtev načela TEQ. |
| --- | --- |

1.4

„Bioanalitske metode“ pomenijo metode, ki temeljijo na uporabi bioloških načel, kot so testi na celični osnovi, testi na osnovi receptorjev ali imunološki testi. Te metode ne dajejo rezultatov na ravni kongenerjev, temveč zgolj pokažejo (1) vrednosti toksičnih ekvivalentov (TEQ), izražene v bioanalitskih ekvivalentih (BEQ), saj vse spojine, ki so prisotne v ekstraktu vzorca in pokažejo odziv pri preskusu, morda ne izpolnjujejo vseh zahtev načela TEQ.

| 1.5 | „Navidezni izkoristek pri bioloških testih“ pomeni vrednost BEQ, izračunano iz umeritvene krivulje na podlagi TCDD ali PCB 126, popravljene za slepe vrednosti in nato deljene z vrednostjo TEQ, določeno s potrditveno metodo. Njegov namen je popraviti vplive, kot so izguba PCDD/F in dioksinom podobnih spojin med postopki ekstrakcije in čiščenja, soekstrahirane spojine, ki povečujejo ali zmanjšujejo odziv (agonistični in antagonistični učinki), kakovost prilagajanja krivulje ali razlike med vrednostmi faktorja toksične ekvivalentnosti (TEF) in relativne učinkovitosti (REP). Navidezni izkoristek pri bioloških testih se izračuna iz ustreznih referenčnih vzorcev, ki imajo reprezentativno porazdelitev kongenerjev v območju mejne vrednosti ali praga ukrepanja. |
| --- | --- |

1.5

„Navidezni izkoristek pri bioloških testih“ pomeni vrednost BEQ, izračunano iz umeritvene krivulje na podlagi TCDD ali PCB 126, popravljene za slepe vrednosti in nato deljene z vrednostjo TEQ, določeno s potrditveno metodo. Njegov namen je popraviti vplive, kot so izguba PCDD/F in dioksinom podobnih spojin med postopki ekstrakcije in čiščenja, soekstrahirane spojine, ki povečujejo ali zmanjšujejo odziv (agonistični in antagonistični učinki), kakovost prilagajanja krivulje ali razlike med vrednostmi faktorja toksične ekvivalentnosti (TEF) in relativne učinkovitosti (REP). Navidezni izkoristek pri bioloških testih se izračuna iz ustreznih referenčnih vzorcev, ki imajo reprezentativno porazdelitev kongenerjev v območju mejne vrednosti ali praga ukrepanja.

| 1.6 | „Dvakratna analiza“ pomeni ločeno analizo predpisanih analitov z uporabo drugega alikvota istega homogeniziranega vzorca. |
| --- | --- |

1.6

„Dvakratna analiza“ pomeni ločeno analizo predpisanih analitov z uporabo drugega alikvota istega homogeniziranega vzorca.

| 1.7 | „Sprejemljiva specifična meja določljivosti (2) posameznega kongenerja v vzorcu“ pomeni najmanjšo vsebnost analita, ki se lahko izmeri s sprejemljivo statistično gotovostjo, poleg tega pa morajo biti izpolnjeni tudi pogoji za določitev, kot so opisani v mednarodno priznanih standardih, kot je EN 16215:2012 (Krma – Določevanje dioksinov in dioksinu podobnih PCB z GC/HRMS in indikatorjev PCB z GC/HRMS), in/ali v metodah EPA 1613 in 1668, kot sta bili revidirani.
  Meja določljivosti posameznega kongenerja se lahko opredeli kot:






  (a) | koncentracija analita v ekstraktu vzorca, ki ustvari instrumentalni odziv pri sledenju dveh različnih ionov, ki ju je treba spremljati z razmerjem signal/šum 3:1 pri manj občutljivem signalu neobdelanih podatkov;
  ali, če iz tehničnih razlogov izračun signal/šum ne zagotavlja zanesljivih rezultatov, |
| --- | --- | --- |

1.7

„Sprejemljiva specifična meja določljivosti (2) posameznega kongenerja v vzorcu“ pomeni najmanjšo vsebnost analita, ki se lahko izmeri s sprejemljivo statistično gotovostjo, poleg tega pa morajo biti izpolnjeni tudi pogoji za določitev, kot so opisani v mednarodno priznanih standardih, kot je EN 16215:2012 (Krma – Določevanje dioksinov in dioksinu podobnih PCB z GC/HRMS in indikatorjev PCB z GC/HRMS), in/ali v metodah EPA 1613 in 1668, kot sta bili revidirani.

Meja določljivosti posameznega kongenerja se lahko opredeli kot:

(a)

koncentracija analita v ekstraktu vzorca, ki ustvari instrumentalni odziv pri sledenju dveh različnih ionov, ki ju je treba spremljati z razmerjem signal/šum 3:1 pri manj občutljivem signalu neobdelanih podatkov;

ali, če iz tehničnih razlogov izračun signal/šum ne zagotavlja zanesljivih rezultatov,

| (b) | točka najnižje koncentracije na umeritveni krivulji, ki zagotavlja sprejemljivo (≤ 30 %) in stalno (merjeno najmanj na začetku in koncu analitskega niza vzorcev) odstopanje od povprečnega relativnega odzivnega faktorja, izračunanega za vse točke na umeritveni krivulji v vsakem nizu vzorcev (3). |
| --- | --- |

(b)

točka najnižje koncentracije na umeritveni krivulji, ki zagotavlja sprejemljivo (≤ 30 %) in stalno (merjeno najmanj na začetku in koncu analitskega niza vzorcev) odstopanje od povprečnega relativnega odzivnega faktorja, izračunanega za vse točke na umeritveni krivulji v vsakem nizu vzorcev (3).

| 1.8 | „Zgornja meja“ pomeni pojem, pri katerem se za izračun prispevka vsakega kongenerja, ki ni količinsko določen, uporablja vrednost meje določljivosti. |
| --- | --- |

1.8

„Zgornja meja“ pomeni pojem, pri katerem se za izračun prispevka vsakega kongenerja, ki ni količinsko določen, uporablja vrednost meje določljivosti.

| 1.9 | „Spodnja meja“ pomeni pojem, pri katerem se za izračun prispevka vsakega kongenerja, ki ni količinsko določen, uporablja vrednost nič. |
| --- | --- |

1.9

„Spodnja meja“ pomeni pojem, pri katerem se za izračun prispevka vsakega kongenerja, ki ni količinsko določen, uporablja vrednost nič.

| 1.10 | „Srednja meja“ pomeni pojem, pri katerem se za izračun prispevka vsakega kongenerja, ki ni količinsko določen, uporablja polovična vrednost meje določljivosti. |
| --- | --- |

1.10

„Srednja meja“ pomeni pojem, pri katerem se za izračun prispevka vsakega kongenerja, ki ni količinsko določen, uporablja polovična vrednost meje določljivosti.

| 1.11 | „Lot“ pomeni določljivo količino naenkrat dostavljenega živila, za katero pristojna oseba ugotovi skupne značilnosti, kot so poreklo, vrsta, vrsta pakiranja, izvajalec pakiranja, pošiljatelj ali oznake. Pri ribah ali ribiških proizvodih je tudi velikost rib primerljiva. Če velikost in/ali teža rib v pošiljki nista primerljivi, se lahko pošiljka še vedno šteje za lot, vendar je treba uporabiti poseben postopek vzorčenja. |
| --- | --- |

1.11

„Lot“ pomeni določljivo količino naenkrat dostavljenega živila, za katero pristojna oseba ugotovi skupne značilnosti, kot so poreklo, vrsta, vrsta pakiranja, izvajalec pakiranja, pošiljatelj ali oznake. Pri ribah ali ribiških proizvodih je tudi velikost rib primerljiva. Če velikost in/ali teža rib v pošiljki nista primerljivi, se lahko pošiljka še vedno šteje za lot, vendar je treba uporabiti poseben postopek vzorčenja.

| 1.12 | „Sublot“ pomeni določen del večjega lota, ki je določen za vzorčenje. Vsak sublot mora biti fizično ločen od preostalega dela lota in določljiv. |
| --- | --- |

1.12

„Sublot“ pomeni določen del večjega lota, ki je določen za vzorčenje. Vsak sublot mora biti fizično ločen od preostalega dela lota in določljiv.

| 1.13 | „Primarni vzorec“ pomeni količino materiala, odvzetega z enega mesta v lotu ali sublotu. |
| --- | --- |

1.13

„Primarni vzorec“ pomeni količino materiala, odvzetega z enega mesta v lotu ali sublotu.

| 1.14 | „Sestavljeni vzorec“ pomeni vzorec, sestavljen iz vseh primarnih vzorcev, odvzetih iz lota ali sublota. |
| --- | --- |

1.14

„Sestavljeni vzorec“ pomeni vzorec, sestavljen iz vseh primarnih vzorcev, odvzetih iz lota ali sublota.

| 1.15 | „Laboratorijski vzorec“ pomeni reprezentativen del/količino sestavljenega vzorca, namenjeno za laboratorijsko analizo. |
| --- | --- |

1.15

„Laboratorijski vzorec“ pomeni reprezentativen del/količino sestavljenega vzorca, namenjeno za laboratorijsko analizo.

II.   UPORABLJENE OKRAJŠAVE

| BEQ | bioanalitski ekvivalenti |
| --- | --- |
| GC | plinska kromatografija |
| HRMS | masna spektrometrija visoke ločljivosti |
| LRMS | masna spektrometrija nizke ločljivosti |
| MS/MS | tandemska masna spektrometrija |
| PCB | poliklorirani bifenil |
| dioksinom nepodobni PCB | PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153 in PCB 180 |
| PCDD | poliklorirani dibenzo-p-dioksini |
| PCDF | poliklorirani dibenzofurani |
| QC | nadzor kakovosti |
| REP | relativna učinkovitost |
| TEF | faktor toksične ekvivalentnosti |
| TEQ | toksični ekvivalenti |
| TCDD | 2,3,7,8-tetraklorodibenzo-p-dioksin |
| U | razširjena merilna negotovost |

BEQ

bioanalitski ekvivalenti

GC

plinska kromatografija

HRMS

masna spektrometrija visoke ločljivosti

LRMS

masna spektrometrija nizke ločljivosti

MS/MS

tandemska masna spektrometrija

PCB

poliklorirani bifenil

dioksinom nepodobni PCB

PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153 in PCB 180

PCDD

poliklorirani dibenzo-p-dioksini

PCDF

poliklorirani dibenzofurani

QC

nadzor kakovosti

REP

relativna učinkovitost

TEF

faktor toksične ekvivalentnosti

TEQ

toksični ekvivalenti

TCDD

2,3,7,8-tetraklorodibenzo-p-dioksin

U

razširjena merilna negotovost

---

(1)  Bioanalitske metode niso specifične za tiste kongenerje, ki so vključeni v shemo TEF. V ekstraktu vzorca so lahko prisotne druge strukturno povezane spojine, ki se vežejo na aromatski ogljikovodikov receptor (AhR), kar prispeva k celotnemu odzivu. Bioanalitski rezultati zato ne morejo dati ocene vsebnosti, temveč le nakažejo vsebnost TEQ v vzorcu.

(2)  Kadar je primerno, se upoštevajo načela, kot so opisana v smernicah za ocenjevanje meje zaznavnosti (LOD) in meje določljivosti (LOQ) za meritve na področju onesnaževal v krmi in živilih [povezava na spletno stran].

(3)  LOQ se izračuna iz točke najnižje koncentracije ob upoštevanju izkoristka internih standardov in količine vzorca.

---

PRILOGA II

METODE VZORČENJA ZA URADNI NADZOR VSEBNOSTI DIOKSINOV (PCDD/PCDF), DIOKSINOM PODOBNIH PCB IN DIOKSINOM NEPODOBNIH PCB V NEKATERIH ŽIVILIH

I.   PODROČJE UPORABE

Odvzem vzorcev za uradni nadzor vsebnosti dioksinov (PCDD/F), dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v živilih se izvaja v skladu z metodami, opisanimi v tej prilogi. Tako dobljeni sestavljeni vzorci se štejejo za reprezentativne vzorce lotov ali sublotov, iz katerih so vzeti. Skladnost z mejnimi vrednostmi, ki so določene v Uredbi (ES) št. 1881/2006, se ugotavlja na podlagi vrednosti, določenih v laboratorijskih vzorcih.

Za zagotovitev skladnosti z določbami člena 4 Uredbe (ES) št. 852/2004 nosilec živilske dejavnosti pri odvzemu vzorcev za nadzor vsebnosti dioksinov (PCDD/F), dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB odvzame vzorce v skladu z metodami, opisanimi v poglavju III te priloge, ali uporabi enakovreden postopek vzorčenja, za katerega je dokazana ista raven reprezentativnosti kot pri postopku vzorčenja, opisanem v poglavju III te priloge.

II.   SPLOŠNE DOLOČBE

1.   Osebje

Uradno vzorčenje opravi pooblaščena oseba, ki jo imenuje država članica.

2.   Material za vzorčenje

Vsak lot ali sublot, ki ga je treba pregledati, se vzorči ločeno.

3.   Previdnostni ukrepi

Med vzorčenjem in pripravo vzorcev so potrebni previdnostni ukrepi, da bi se izognili vsem spremembam, ki bi vplivale na vsebnost dioksinov in PCB, škodljivo vplivale na analitsko določanje ali povzročile nereprezentativnost sestavljenih vzorcev.

4.   Primarni vzorci

Če je mogoče, se primarni vzorci odvzamejo na različnih mestih celotnega lota ali sublota. Odstopanje od tega postopka se zapiše v zapisnik iz točke II.8.

5.   Priprava sestavljenega vzorca

Sestavljeni vzorec se pripravi tako, da se združijo primarni vzorci. Tehta najmanj 1 kg, razen če to ni izvedljivo, npr. če se vzorči en sam paket ali če ima proizvod zelo veliko tržno vrednost.

6.   Enakovredni vzorci

Enakovredni vzorci za uradni nadzor, dopolnilno izvedensko mnenje in referenčne namene se odvzamejo iz homogeniziranega sestavljenega vzorca, razen če je ta postopek v nasprotju s pravili države članice o pravicah nosilca živilske dejavnosti. Velikost laboratorijskih vzorcev za uradni nadzor mora zadoščati za vsaj dvakratne analize.

7.   Pakiranje in prenos vzorcev

Vsak vzorec se zapre v čisto posodo iz inertnih materialov, ki med prevozom omogoča primerno zaščito pred kontaminacijo, izgubo analitov z adsorpcijo na notranje stene posode in pred poškodbami. Sprejmejo se vsi potrebni previdnostni ukrepi, da se prepreči kakršna koli sprememba v sestavi vzorca, ki bi lahko nastala med prevozom ali skladiščenjem.

8.   Pečatenje in označevanje vzorcev

Vsak vzorec, odvzet za uradno uporabo, se zapečati na mestu vzorčenja in označi v skladu s pravili držav članic.

O vsakem vzorčenju se napiše zapisnik, ki omogoča jasno identifikacijo vsakega lota, navedejo se datum in mesto vzorčenja ter vsi dodatni podatki, ki so analitiku lahko v pomoč.

III.   NAČRT VZORČENJA

Z uporabljeno metodo vzorčenja se zagotovi, da je sestavljeni vzorec reprezentativen za (sub)lot, ki ga je treba preveriti.

1.   Razdelitev lotov na sublote

Veliki loti se razdelijo na sublote, če je sublot mogoče fizično ločiti. Za proizvode, ki se tržijo v velikih nepakiranih pošiljkah (npr. rastlinska olja), se uporablja preglednica 1. Za druge proizvode se uporablja preglednica 2. Ob upoštevanju, da masa lota ni vedno natančen večkratnik mase sublotov, lahko masa sublota presega navedeno maso za največ 20 %.

Preglednica 1

Razdelitev lotov na sublote za proizvode, ki se tržijo v nepakiranih pošiljkah

| Masa lota (v tonah) | Masa ali število sublotov |
| --- | --- |
| ≥ 1 500 | 500 ton |
| > 300 in < 1 500 | 3 subloti |
| ≥ 50 in ≤ 300 | 100 ton |
| < 50 | — |

Masa lota (v tonah)

Masa ali število sublotov

≥ 1 500

500 ton

> 300 in < 1 500

3 subloti

≥ 50 in ≤ 300

100 ton

< 50

—

Preglednica 2

Razdelitev lotov na sublote za druge proizvode

| Masa lota (v tonah) | Masa ali število sublotov |
| --- | --- |
| ≥ 15 | 15–30 ton |
| < 15 | — |

Masa lota (v tonah)

Masa ali število sublotov

≥ 15

15–30 ton

< 15

—

2.   Število primarnih vzorcev

Sestavljeni vzorec, ki združuje vse primarne vzorce, tehta najmanj 1 kg (glej točko II.5).

Najmanjše število primarnih vzorcev, ki se odvzamejo iz lota ali sublota, je navedeno v preglednicah 3 in 4.

Za nepakirane tekoče proizvode se lot ali sublot čim bolj temeljito ročno ali mehansko premeša neposredno pred vzorčenjem, če to ne vpliva na kakovost proizvoda. V tem primeru se domneva, da je porazdelitev onesnaževal v zadevnem lotu ali sublotu homogena. Zato zadošča, da se za oblikovanje sestavljenega vzorca iz lota ali sublota odvzamejo trije primarni vzorci.

Primarni vzorci imajo podobno maso. Masa primarnega vzorca je najmanj 100 gramov.

Odstopanje od tega postopka je treba zapisati v zapisnik iz točke II.8 te priloge. V skladu z določbami Odločbe Komisije 97/747/ES (1) je velikost sestavljenega vzorca za kokošja jajca najmanj 12 jajc (za nepakirane lote in tudi za sublote, sestavljene iz posameznih pakiranj, se uporabljata preglednici 3 in 4).

Preglednica 3

Najmanjše število primarnih vzorcev, ki se odvzamejo iz lota ali sublota

| Masa ali prostornina lota/sublota (v kg oziroma l) | Najmanjše število primarnih vzorcev za odvzem |
| --- | --- |
| < 50 | 3 |
| 50 do 500 | 5 |
| > 500 | 10 |

Masa ali prostornina lota/sublota (v kg oziroma l)

Najmanjše število primarnih vzorcev za odvzem

< 50

3

50 do 500

5

> 500

10

Za lot ali sublot, ki je sestavljen iz posameznih pakiranj ali enot, je število pakiranj ali enot, ki se odvzamejo za oblikovanje sestavljenega vzorca, navedeno v preglednici 4.

Preglednica 4

Število pakiranj ali enot (primarnih vzorcev), ki se odvzamejo za oblikovanje sestavljenega vzorca, če je lot ali sublot sestavljen iz posameznih pakiranj ali enot

| Število pakiranj ali enot v lotu/sublotu | Število pakiranj ali enot za odvzem |
| --- | --- |
| 1 do 25 | najmanj 1 pakiranje ali enota |
| 26 do 100 | približno 5 %, najmanj 2 pakiranji ali enoti |
| > 100 | približno 5 %, največ 10 pakiranj ali enot |

Število pakiranj ali enot v lotu/sublotu

Število pakiranj ali enot za odvzem

1 do 25

najmanj 1 pakiranje ali enota

26 do 100

približno 5 %, najmanj 2 pakiranji ali enoti

> 100

približno 5 %, največ 10 pakiranj ali enot

3.   Posebne določbe za vzorčenje lotov, ki vsebujejo cele ribe primerljive velikosti in teže

Ribe se štejejo za primerljive glede velikosti in teže, če razlika v velikosti in teži ni večja od približno 50 %.

Število primarnih vzorcev, ki se odvzamejo iz lota, je določeno v preglednici 3. Sestavljeni vzorec, ki združuje vse primarne vzorce, tehta najmanj 1 kg (glej točko II.5).

| — | Če lot za vzorčenje vsebuje majhne ribe (posamezne ribe, ki tehtajo manj kot približno 1 kg), se kot primarni vzorec vzame cela riba, da se oblikuje sestavljeni vzorec. Če tak sestavljeni vzorec tehta več kot 3 kg, lahko primarne vzorce sestavlja srednji del rib, ki tvorijo sestavljeni vzorec, pri čemer vsak primarni vzorec tehta najmanj 100 g. Celotni del, za katerega velja mejna vrednost, se uporabi za homogenizacijo vzorca.
  Srednji del ribe je tisti del ribe, v katerem je njeno težišče. V večini primerov se to nahaja pri hrbtni plavuti (če jo riba ima) ali v sredini med škržno odprtino in anusom. |
| --- | --- |

—

Če lot za vzorčenje vsebuje majhne ribe (posamezne ribe, ki tehtajo manj kot približno 1 kg), se kot primarni vzorec vzame cela riba, da se oblikuje sestavljeni vzorec. Če tak sestavljeni vzorec tehta več kot 3 kg, lahko primarne vzorce sestavlja srednji del rib, ki tvorijo sestavljeni vzorec, pri čemer vsak primarni vzorec tehta najmanj 100 g. Celotni del, za katerega velja mejna vrednost, se uporabi za homogenizacijo vzorca.

Srednji del ribe je tisti del ribe, v katerem je njeno težišče. V večini primerov se to nahaja pri hrbtni plavuti (če jo riba ima) ali v sredini med škržno odprtino in anusom.

| — | Če lot za vzorčenje vsebuje večje ribe (posamezne ribe, ki tehtajo več kot približno 1 kg), primarni vzorec sestoji iz srednjega dela ribe. Vsak primarni vzorec tehta najmanj 100 g.
  Pri ribah srednje velikosti (približno 1 do 6 kg) se kot primarni vzorec vzame rezina od hrbtenice do trebuha iz srednjega dela ribe.
  Pri zelo velikih ribah (npr. > približno 6 kg) se kot primarni vzorec odvzame mišičnina iz srednjega dela ribe, in sicer iz desnega hrbtno-bočnega dela (pogled od spredaj). Če bi odvzem takšnega dela iz srednjega dela ribe povzročil pomembno gospodarsko škodo, zadošča odvzem treh primarnih vzorcev po najmanj 350 g, ne glede na velikost lota, lahko pa se primarni vzorec, ki je reprezentativen glede vsebnosti dioksinov v celi ribi, dobi tako, da se odvzame enakovredni del mišičnine iz predela v bližini repa in predela v bližini glave ene ribe. |
| --- | --- |

—

Če lot za vzorčenje vsebuje večje ribe (posamezne ribe, ki tehtajo več kot približno 1 kg), primarni vzorec sestoji iz srednjega dela ribe. Vsak primarni vzorec tehta najmanj 100 g.

Pri ribah srednje velikosti (približno 1 do 6 kg) se kot primarni vzorec vzame rezina od hrbtenice do trebuha iz srednjega dela ribe.

Pri zelo velikih ribah (npr. > približno 6 kg) se kot primarni vzorec odvzame mišičnina iz srednjega dela ribe, in sicer iz desnega hrbtno-bočnega dela (pogled od spredaj). Če bi odvzem takšnega dela iz srednjega dela ribe povzročil pomembno gospodarsko škodo, zadošča odvzem treh primarnih vzorcev po najmanj 350 g, ne glede na velikost lota, lahko pa se primarni vzorec, ki je reprezentativen glede vsebnosti dioksinov v celi ribi, dobi tako, da se odvzame enakovredni del mišičnine iz predela v bližini repa in predela v bližini glave ene ribe.

4.   Vzorčenje lotov rib, ki vsebujejo cele ribe različne velikosti in/ali teže

| — | Za sestavljanje vzorca se uporabljajo določbe iz točke III.3. |
| --- | --- |

—

Za sestavljanje vzorca se uporabljajo določbe iz točke III.3.

| — | Če prevladuje posamezen razred/kategorija velikosti ali teže (približno 80 % lota ali več), se odvzame vzorec rib s prevladujočo težo ali velikostjo. Tak vzorec se šteje za reprezentativen za celotni lot. |
| --- | --- |

—

Če prevladuje posamezen razred/kategorija velikosti ali teže (približno 80 % lota ali več), se odvzame vzorec rib s prevladujočo težo ali velikostjo. Tak vzorec se šteje za reprezentativen za celotni lot.

| — | Če ne prevladuje noben razred/kategorija velikosti ali teže, potem je treba zagotoviti, da so ribe, izbrane za vzorec, reprezentativne za lot. Posebne smernice za take primere so navedene v smernicah za vzorčenje celih rib različnih velikosti in/ali teže (2). |
| --- | --- |

—

Če ne prevladuje noben razred/kategorija velikosti ali teže, potem je treba zagotoviti, da so ribe, izbrane za vzorec, reprezentativne za lot. Posebne smernice za take primere so navedene v smernicah za vzorčenje celih rib različnih velikosti in/ali teže (2).

5.   Vzorčenje na stopnji prodaje na drobno

Vzorčenje živil na stopnji prodaje na drobno se po možnosti izvede v skladu z določbami o vzorčenju iz točke III.2.

Če to ni mogoče, se lahko na stopnji prodaje na drobno uporablja nadomestna metoda vzorčenja, če zagotavlja, da je vzorčeni lot ali sublot dovolj reprezentativen.

IV.   SKLADNOST LOTA ALI SUBLOTA S SPECIFIKACIJO

1.   Glede dioksinom nepodobnih PCB

Lot je skladen, če rezultat analize za vsoto dioksinom nepodobnih PCB ne presega zadevne mejne vrednosti, določene v Uredbi (ES) št. 1881/2006, ob upoštevanju razširjene merilne negotovosti (3).

Lot ni v skladu z mejno vrednostjo iz Uredbe (ES) št. 1881/2006, če povprečje dveh rezultatov analiz na zgornji meji, pridobljenih z dvakratno analizo (4), ob upoštevanju razširjene merilne negotovosti nedvomno presega mejno vrednost.

Razširjena merilna negotovost se izračuna z uporabo faktorja zajetja 2, ki pomeni stopnjo zaupanja približno 95 %. Lot je neskladen, če je povprečje izmerjenih vrednosti, od katerega se odšteje razširjena negotovost povprečne vrednosti, nad določeno mejno vrednostjo.

Za rezultat analize, pridobljen na vzorcu za uradni nadzor, se uporabljajo pravila, navedena v odstavkih te točke. Pri analizi za dopolnilno izvedensko mnenje ali referenčne namene se uporabljajo nacionalna pravila.

2.   Glede dioksinov (PCDD/F) in dioksinom podobnih PCB

Lot je skladen, če rezultat posamezne analize,

| — | opravljene s presejalno metodo, pri kateri je delež lažno skladnih rezultatov manjši kot 5 %, pokaže, da vsebnost ne presega zadevne mejne vrednosti PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB iz Uredbe (ES) št. 1881/2006, |
| --- | --- |

—

opravljene s presejalno metodo, pri kateri je delež lažno skladnih rezultatov manjši kot 5 %, pokaže, da vsebnost ne presega zadevne mejne vrednosti PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB iz Uredbe (ES) št. 1881/2006,

| — | opravljene s potrditveno metodo, ne presega zadevne mejne vrednosti PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB iz Uredbe (ES) št. 1881/2006, ob upoštevanju merilne negotovosti (5). |
| --- | --- |

—

opravljene s potrditveno metodo, ne presega zadevne mejne vrednosti PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB iz Uredbe (ES) št. 1881/2006, ob upoštevanju merilne negotovosti (5).

Za presejalne teste se določi izločitvena vrednost za odločitev o skladnosti z zadevnimi mejnimi vrednostmi, določenimi za PCDD/F ali za vsoto PCDD/F in dioksinom podobnih PCB.

Lot ni v skladu z mejno vrednostjo iz Uredbe (ES) št. 1881/2006, če povprečje dveh rezultatov analiz na zgornji meji (dvakratna analiza (6)), pridobljenih z uporabo potrditvene metode, ob upoštevanju razširjene merilne negotovosti nedvomno presega mejno vrednost.

Razširjena merilna negotovost se izračuna z uporabo faktorja zajetja 2, ki pomeni stopnjo zaupanja približno 95 %. Lot je neskladen, če je povprečje izmerjenih vrednosti, od katerega se odšteje razširjena negotovost povprečne vrednosti, nad določeno mejno vrednostjo.

Vsoto ocenjene razširjene negotovosti ločenih rezultatov analize vsebnosti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB je treba uporabiti za ocenjeno razširjeno negotovost vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB.

Za rezultat analize, pridobljen na vzorcu za uradni nadzor, se uporabljajo pravila, navedena v odstavkih te točke. Pri analizi za dopolnilno izvedensko mnenje ali referenčne namene se uporabljajo nacionalna pravila.

V.   PRESEGANJE PRAGOV UKREPANJA

Pragovi ukrepanja so orodje za izbiro vzorcev v tistih primerih, ko je primerno določiti vir kontaminacije in sprejeti ukrepe za njeno zmanjšanje ali odpravo. S presejalnimi metodami se določijo ustrezne izločitvene vrednosti za izbiro navedenih vzorcev. Če so za določitev vira in zmanjšanje ali odpravo kontaminacije potrebna precejšnja prizadevanja, je morda primerno, da se preseganje praga ukrepanja potrdi z dvakratno analizo s potrditveno metodo ob upoštevanju razširjene merilne negotovosti (7).

---

(1)  Odločba Komisije 97/747/ES z dne 27. oktobra 1997 o obsegu in pogostnosti vzorčenja, predvidenega v Direktivi Sveta 96/23/ES za nadzor nekaterih snovi in njihovih ostankov v nekaterih živalskih proizvodih (UL L 303, 6.11.1997, str. 12).

(2)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/cs_contaminants_catalogue_dioxins_guidance-sampling_exemples-dec2006_en.pdf

(3)  Kadar je primerno, se upoštevajo načela, kot so opisana v smernicah o merilni negotovosti za laboratorije, ki opravljajo analize vsebnosti PCDD/F in PCB z uporabo izotopske razredčitve – masne spektrometrije [povezava na spletno stran].

(4)  Dvakratna analiza je potrebna, če je rezultat prvega določanja neskladen. Dvakratna analiza je potrebna za izključitev možnosti notranje navzkrižne kontaminacije ali naključne zamenjave vzorcev. Kadar se analiza izvaja med kontaminacijo, se lahko izpusti potrjevanje z dvakratno analizo, če so vzorci, izbrani za analizo, s sledljivostjo povezani s kontaminacijo, ugotovljena vsebnost pa bistveno presega mejno vrednost.

(5)  Smernice o merilni negotovosti za laboratorije, ki opravljajo analize vsebnosti PCDD/F in PCB z uporabo izotopske razredčitve – masne spektrometrije [povezava na spletno stran], smernice za ocenjevanje meje zaznavnosti (LOD) in meje določljivosti (LOQ) za meritve na področju onesnaževal v krmi in živilih [povezava na spletno stran].

(6)  Dvakratna analiza je potrebna, če je rezultat prvega določanja s potrditveno metodo z uporabo 13C-označenih internih standardov za zadevne analite neskladen. Dvakratna analiza je potrebna za izključitev možnosti notranje navzkrižne kontaminacije ali naključne zamenjave vzorcev. Kadar se analiza izvaja med kontaminacijo, se lahko izpusti potrjevanje z dvakratno analizo, če so vzorci, izbrani za analizo, s sledljivostjo povezani s kontaminacijo, ugotovljena vsebnost pa bistveno presega mejno vrednost.

(7)  Enaka razlaga in zahteve za dvakratno analizo za nadzor pragov ukrepanja kot v opombi 6 za mejne vrednosti.

---

PRILOGA III

PRIPRAVA VZORCA IN ZAHTEVE ZA ANALITSKE METODE ZA NADZOR VSEBNOSTI DIOKSINOV (PCDD/F) IN DIOKSINOM PODOBNIH PCB V NEKATERIH ŽIVILIH

1.   PODROČJE UPORABE

Zahteve, določene v tej prilogi, se uporabijo, kadar se živila analizirajo za uradni nadzor vsebnosti 2,3,7,8-substituiranih polikloriranih dibenzo-p-dioksinov in polikloriranih dibenzofuranov (PCDD/F) ter dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov (dioksinom podobnih PCB), in za pripravo vzorcev in analitske zahteve za druge regulativne namene, vključno z nadzorom, ki ga izvajajo nosilci živilske dejavnosti za zagotovitev skladnosti z določbami člena 4 Uredbe (ES) št. 852/2004.

Prisotnost PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v živilih se lahko spremlja z dvema različnima vrstama analitskih metod:

(a)   Presejalne metode

Cilj presejalnih metod je izbor tistih vzorcev, katerih vsebnosti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB presegajo mejne vrednosti ali prage ukrepanja. Presejalne metode omogočajo stroškovno učinkovito veliko prepustnost vzorcev in tako povečujejo možnosti za odkrivanje novih primerov, ko velika izpostavljenost lahko privede do tveganja za zdravje potrošnikov. Z njihovo uporabo naj bi se izognili lažno skladnim rezultatom. Vključujejo lahko bioanalitske metode in metode GC/MS.

Presejalne metode temeljijo na primerjavi rezultata analize z izločitveno vrednostjo in omogočajo odločitev da/ne glede mogočega preseganja mejne vrednosti ali praga ukrepanja. Koncentracijo PCDD/F ter vsoto PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v vzorcih, za katere se domneva, da niso v skladu z mejno vrednostjo, je treba določiti/potrditi s potrditveno metodo.

Poleg tega lahko presejalne metode nakažejo vsebnost PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v vzorcu. V primeru uporabe bioanalitskih presejalnih metod se rezultat izrazi v bioanalitskih ekvivalentih (BEQ), v primeru uporabe fizikalno-kemijskih metod GC-MS pa v toksičnih ekvivalentih (TEQ). Številčno navedeni rezultati presejalnih metod so primerni za dokazovanje skladnosti ali domnevne neskladnosti ali preseganja pragov ukrepanja ter nakažejo območje vrednosti v primeru spremljanja s potrditvenimi metodami. Presejalne metode pa niso primerne za namene, kot so ocena ravni prisotnosti, ocena vnosa, spremljanje časovnih gibanj vrednosti ali ponovna ocena pragov ukrepanja in mejnih vrednosti.

(b)   Potrditvene metode

Potrditvene metode omogočajo nedvoumno identifikacijo in količinsko določanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB, prisotnih v vzorcu, ter zagotavljajo celovite informacije na podlagi kongenerja. Zato te metode omogočajo nadzor mejnih vrednosti in pragov ukrepanja, vključno s potrditvijo rezultatov, pridobljenih s presejalnimi metodami. Poleg tega se rezultati lahko uporabljajo za druge namene, na primer za določitev nizkih ravni prisotnosti pri nadzoru živil, spremljanje časovnih gibanj, oceno izpostavljenosti prebivalstva in vzpostavljanje zbirke podatkov za morebitno ponovno oceno pragov ukrepanja in mejnih vrednosti. Te metode so pomembne tudi za določitev vzorcev kongenerjev za ugotovitev vira mogoče kontaminacije. Take metode uporabljajo GC-HRMS. Za potrditev skladnosti ali neskladnosti z mejno vrednostjo se lahko uporabi tudi GC-MS/MS.

2.   OZADJE

Za izračun koncentracij TEQ se koncentracije posameznih snovi v danem vzorcu pomnožijo z njihovim ustreznim TEF, kot ga je določila Svetovna zdravstvena organizacija in je naveden v Dodatku k tej prilogi, ter se nato seštejejo, da se dobi skupna koncentracija dioksinom podobnih spojin, izraženih v TEQ.

Presejalne in potrditvene metode se lahko uporabijo za nadzor določene matrice le, če so metode dovolj občutljive, da se z njimi zanesljivo odkrijejo vsebnosti pri mejni vrednosti ali pragu ukrepanja.

3.   ZAHTEVE ZA ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI

| — | Sprejeti je treba ukrepe za preprečitev navzkrižne kontaminacije na vseh stopnjah vzorčenja in analitskega postopka. |
| --- | --- |

—

Sprejeti je treba ukrepe za preprečitev navzkrižne kontaminacije na vseh stopnjah vzorčenja in analitskega postopka.

| — | Vzorce je treba hraniti in prevažati v steklenih, aluminijastih, polipropilenskih ali polietilenskih posodah, ki so primerne za shranjevanje brez vplivanja na vsebnost PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v vzorcih. Iz posode za vzorce morajo biti odstranjeni sledovi papirnega prahu. |
| --- | --- |

—

Vzorce je treba hraniti in prevažati v steklenih, aluminijastih, polipropilenskih ali polietilenskih posodah, ki so primerne za shranjevanje brez vplivanja na vsebnost PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v vzorcih. Iz posode za vzorce morajo biti odstranjeni sledovi papirnega prahu.

| — | Vzorce je treba hraniti in prevažati tako, da se ohrani neoporečnost vzorca živila. |
| --- | --- |

—

Vzorce je treba hraniti in prevažati tako, da se ohrani neoporečnost vzorca živila.

| — | Če je ustrezno, se vsak laboratorijski vzorec drobno zmelje in temeljito premeša po postopku, s katerim se dokazano doseže popolna homogenizacija (npr. zmleto tako, da se preseje z 1-milimetrskim sitom); če je vsebnost vlage previsoka, je treba vzorce pred mletjem posušiti. |
| --- | --- |

—

Če je ustrezno, se vsak laboratorijski vzorec drobno zmelje in temeljito premeša po postopku, s katerim se dokazano doseže popolna homogenizacija (npr. zmleto tako, da se preseje z 1-milimetrskim sitom); če je vsebnost vlage previsoka, je treba vzorce pred mletjem posušiti.

| — | Nadzor reagentov, steklovine in opreme zaradi mogočega vpliva na rezultate, izražene v TEQ ali BEQ, je splošno pomemben. |
| --- | --- |

—

Nadzor reagentov, steklovine in opreme zaradi mogočega vpliva na rezultate, izražene v TEQ ali BEQ, je splošno pomemben.

| — | Slepa analiza se opravi z izvedbo celotnega analitskega postopka, iz katerega se izpusti le vzorec. |
| --- | --- |

—

Slepa analiza se opravi z izvedbo celotnega analitskega postopka, iz katerega se izpusti le vzorec.

| — | Pri bioanalitskih metodah je zelo pomembno testirati, da steklovina in topila, ki se uporabljajo za analizo, ne vsebujejo spojin, ki vplivajo na ugotavljanje ciljnih spojin v delovnem območju. Steklovina se spere s topili in/ali segreje do temperatur, primernih za odstranitev sledi PCDD/F, dioksinom podobnih spojin in motečih spojin z njene površine. |
| --- | --- |

—

Pri bioanalitskih metodah je zelo pomembno testirati, da steklovina in topila, ki se uporabljajo za analizo, ne vsebujejo spojin, ki vplivajo na ugotavljanje ciljnih spojin v delovnem območju. Steklovina se spere s topili in/ali segreje do temperatur, primernih za odstranitev sledi PCDD/F, dioksinom podobnih spojin in motečih spojin z njene površine.

| — | Količina vzorca, uporabljenega za ekstrakcijo, mora biti zadostna, da so izpolnjene zahteve glede dovolj nizkega delovnega območja, vključno s koncentracijami mejnih vrednosti ali pragov ukrepanja. |
| --- | --- |

—

Količina vzorca, uporabljenega za ekstrakcijo, mora biti zadostna, da so izpolnjene zahteve glede dovolj nizkega delovnega območja, vključno s koncentracijami mejnih vrednosti ali pragov ukrepanja.

| — | Posebni postopki za pripravo vzorca, ki se uporabljajo za obravnavane proizvode, so skladni z mednarodno sprejetimi smernicami. |
| --- | --- |

—

Posebni postopki za pripravo vzorca, ki se uporabljajo za obravnavane proizvode, so skladni z mednarodno sprejetimi smernicami.

| — | Pri ribah je treba odstraniti kožo, saj mejna vrednost velja za mišičnino brez kože. Vendar je treba vso preostalo mišičnino in maščobno tkivo na notranji strani kože temeljito in popolnoma odstraniti s kože ter dodati vzorcu za analizo. |
| --- | --- |

—

Pri ribah je treba odstraniti kožo, saj mejna vrednost velja za mišičnino brez kože. Vendar je treba vso preostalo mišičnino in maščobno tkivo na notranji strani kože temeljito in popolnoma odstraniti s kože ter dodati vzorcu za analizo.

4.   ZAHTEVE ZA LABORATORIJE

| — | V skladu z določbami Uredbe (ES) št. 882/2004 laboratorije akreditirajo priznani organi, ki delujejo v skladu z zahtevami vodnika ISO 58, s čimer je zagotovljeno, da izvajajo analitsko zagotavljanje kakovosti. Laboratoriji se akreditirajo po standardu EN ISO/IEC 17025. Kadar je primerno, se upoštevajo načela, kot so opisana v tehničnih smernicah za oceno merilne negotovosti in mej določljivosti za analizo vsebnosti PCDD/F in PCB (1). |
| --- | --- |

—

V skladu z določbami Uredbe (ES) št. 882/2004 laboratorije akreditirajo priznani organi, ki delujejo v skladu z zahtevami vodnika ISO 58, s čimer je zagotovljeno, da izvajajo analitsko zagotavljanje kakovosti. Laboratoriji se akreditirajo po standardu EN ISO/IEC 17025. Kadar je primerno, se upoštevajo načela, kot so opisana v tehničnih smernicah za oceno merilne negotovosti in mej določljivosti za analizo vsebnosti PCDD/F in PCB (1).

| — | Sposobnost laboratorijev se dokazuje z nenehnim uspešnim sodelovanjem v medlaboratorijskih študijah za določanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v ustreznih matricah živil in območjih koncentracij. |
| --- | --- |

—

Sposobnost laboratorijev se dokazuje z nenehnim uspešnim sodelovanjem v medlaboratorijskih študijah za določanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v ustreznih matricah živil in območjih koncentracij.

| — | Laboratoriji, ki izvajajo presejalne metode za rutinski nadzor vzorcev, vzpostavijo tesno sodelovanje z laboratoriji, ki izvajajo potrditveno metodo, da se zagotovi nadzor kakovosti in potrdi rezultat analize sumljivih vzorcev. |
| --- | --- |

—

Laboratoriji, ki izvajajo presejalne metode za rutinski nadzor vzorcev, vzpostavijo tesno sodelovanje z laboratoriji, ki izvajajo potrditveno metodo, da se zagotovi nadzor kakovosti in potrdi rezultat analize sumljivih vzorcev.

5.   OSNOVNE ZAHTEVE ZA ANALITSKE POSTOPKE ZA DIOKSINE (PCDD/F) IN DIOKSINOM PODOBNE PCB

5.1   Nizko delovno območje in meje določljivosti

| — | Za PCDD/F morajo biti zaradi izredne toksičnosti nekaterih od teh spojin zaznavne količine v zgornjem femtogramskem območju (10– 15 g). Za večino kongenerjev PCB je meja določljivosti v nanogramskem območju (10– 9 g) že zadostna. Vendar mora za merjenje bolj toksičnih dioksinom podobnih kongenerjev PCB (zlasti neorto substituiranih kongenerjev) spodnji del delovnega območja doseči spodnje pikogramsko območje (10– 12 g). |
| --- | --- |

—

Za PCDD/F morajo biti zaradi izredne toksičnosti nekaterih od teh spojin zaznavne količine v zgornjem femtogramskem območju (10– 15 g). Za večino kongenerjev PCB je meja določljivosti v nanogramskem območju (10– 9 g) že zadostna. Vendar mora za merjenje bolj toksičnih dioksinom podobnih kongenerjev PCB (zlasti neorto substituiranih kongenerjev) spodnji del delovnega območja doseči spodnje pikogramsko območje (10– 12 g).

5.2   Velika selektivnost (specifičnost)

| — | Ločevati je treba med PCDD/F in dioksinom podobnimi PCB ter številnimi drugimi spojinami, ki se ekstrahirajo hkrati in so morda moteče ter so prisotne v koncentracijah, ki so do več velikostnih razredov višje od koncentracij predpisanih analitov. Za metode plinske kromatografije/masne spektrometrije (GC-MS) je treba ločevati med različnimi kongenerji, na primer med toksičnimi (npr. sedemnajst 2,3,7,8-substituiranih PCDD/F in dvanajst dioksinom podobnih PCB) in drugimi kongenerji. |
| --- | --- |

—

Ločevati je treba med PCDD/F in dioksinom podobnimi PCB ter številnimi drugimi spojinami, ki se ekstrahirajo hkrati in so morda moteče ter so prisotne v koncentracijah, ki so do več velikostnih razredov višje od koncentracij predpisanih analitov. Za metode plinske kromatografije/masne spektrometrije (GC-MS) je treba ločevati med različnimi kongenerji, na primer med toksičnimi (npr. sedemnajst 2,3,7,8-substituiranih PCDD/F in dvanajst dioksinom podobnih PCB) in drugimi kongenerji.

| — | Bioanalitske metode omogočajo ugotavljanje ciljnih spojin kot vsote PCDD/F in/ali dioksinom podobnih PCB. Vzorec se očisti, da se odstranijo spojine, ki povzročajo lažno neskladne rezultate, ali spojine, ki lahko zmanjšajo odziv in povzročijo lažno skladne rezultate. |
| --- | --- |

—

Bioanalitske metode omogočajo ugotavljanje ciljnih spojin kot vsote PCDD/F in/ali dioksinom podobnih PCB. Vzorec se očisti, da se odstranijo spojine, ki povzročajo lažno neskladne rezultate, ali spojine, ki lahko zmanjšajo odziv in povzročijo lažno skladne rezultate.

5.3   Velika točnost (pravilnost in natančnost, navidezni izkoristek pri bioloških testih)

| — | Pri metodah GC-MS določanje zagotovi veljavno oceno pravih koncentracij v vzorcu. Velika točnost (točnost meritve: tesno ujemanje merilnega rezultata s pravo ali dogovorjeno vrednostjo merjene veličine) je potrebna, da se prepreči zavrnitev rezultata analize vzorca zaradi nizke zanesljivosti ugotovljene vrednosti TEQ. Točnost se izrazi kot pravilnost (razlika med izmerjeno povprečno vrednostjo analita v certificiranem materialu in njegovo certificirano vrednostjo, izražena kot delež te vrednosti) in natančnost (relativni standardni odmik (RSDR), izračunan iz rezultatov, pridobljenih pri pogojih obnovljivosti). |
| --- | --- |

—

Pri metodah GC-MS določanje zagotovi veljavno oceno pravih koncentracij v vzorcu. Velika točnost (točnost meritve: tesno ujemanje merilnega rezultata s pravo ali dogovorjeno vrednostjo merjene veličine) je potrebna, da se prepreči zavrnitev rezultata analize vzorca zaradi nizke zanesljivosti ugotovljene vrednosti TEQ. Točnost se izrazi kot pravilnost (razlika med izmerjeno povprečno vrednostjo analita v certificiranem materialu in njegovo certificirano vrednostjo, izražena kot delež te vrednosti) in natančnost (relativni standardni odmik (RSDR), izračunan iz rezultatov, pridobljenih pri pogojih obnovljivosti).

| — | Pri bioanalitskih metodah se določi navidezni izkoristek pri bioloških testih. |
| --- | --- |

—

Pri bioanalitskih metodah se določi navidezni izkoristek pri bioloških testih.

5.4   Validacija v območju mejne vrednosti in splošni ukrepi za nadzor kakovosti

| — | Laboratoriji dokažejo učinkovitost metode v območju mejne vrednosti, npr. 0,5-kratna, 1-kratna in 2-kratna mejna vrednost s sprejemljivim koeficientom variacije za ponovljene analize, med postopkom validacije in/ali rutinsko analizo. |
| --- | --- |

—

Laboratoriji dokažejo učinkovitost metode v območju mejne vrednosti, npr. 0,5-kratna, 1-kratna in 2-kratna mejna vrednost s sprejemljivim koeficientom variacije za ponovljene analize, med postopkom validacije in/ali rutinsko analizo.

| — | Redne slepe kontrole in preskusi z dodatkom ali analize kontrolnih vzorcev (če je na voljo, je zaželen certificiran referenčni material) se izvajajo kot notranji nadzorni ukrepi za zagotavljanje kakovosti. Za slepe kontrole, preskuse z dodatkom ali analize kontrolnih vzorcev se vodijo in preverjajo karte za nadzor kakovosti, s čimer se zagotovi, da je analitska učinkovitost v skladu z zahtevami. |
| --- | --- |

—

Redne slepe kontrole in preskusi z dodatkom ali analize kontrolnih vzorcev (če je na voljo, je zaželen certificiran referenčni material) se izvajajo kot notranji nadzorni ukrepi za zagotavljanje kakovosti. Za slepe kontrole, preskuse z dodatkom ali analize kontrolnih vzorcev se vodijo in preverjajo karte za nadzor kakovosti, s čimer se zagotovi, da je analitska učinkovitost v skladu z zahtevami.

5.5   Meja določljivosti

| — | Za bioanalitsko presejalno metodo določitev LOQ ni nujna zahteva, vendar je treba dokazati, da lahko metoda razlikuje med slepo vrednostjo in izločitveno vrednostjo. Pri določanju vrednosti BEQ se določi prag poročanja zaradi obravnave vzorcev, pri katerih je odziv pod tem pragom. Za prag poročanja je treba dokazati, da se najmanj za trikrat razlikuje od postopka s slepimi vzorci, pri katerih je odziv pod delovnim območjem. Zato se izračuna iz vzorcev, ki vsebujejo ciljne spojine blizu zahtevane najnižje vrednosti, ne pa iz razmerja med signalom in šumom ali slepega testa. |
| --- | --- |

—

Za bioanalitsko presejalno metodo določitev LOQ ni nujna zahteva, vendar je treba dokazati, da lahko metoda razlikuje med slepo vrednostjo in izločitveno vrednostjo. Pri določanju vrednosti BEQ se določi prag poročanja zaradi obravnave vzorcev, pri katerih je odziv pod tem pragom. Za prag poročanja je treba dokazati, da se najmanj za trikrat razlikuje od postopka s slepimi vzorci, pri katerih je odziv pod delovnim območjem. Zato se izračuna iz vzorcev, ki vsebujejo ciljne spojine blizu zahtevane najnižje vrednosti, ne pa iz razmerja med signalom in šumom ali slepega testa.

| — | Meja določljivosti za potrditveno metodo je približno ena petina mejne vrednosti. |
| --- | --- |

—

Meja določljivosti za potrditveno metodo je približno ena petina mejne vrednosti.

5.6   Merila za analizo

| — | Za zanesljive rezultate potrditvenih ali presejalnih metod morajo biti izpolnjena naslednja merila v območju mejnih vrednosti glede vrednosti TEQ oziroma vrednosti BEQ, ki je določena kot skupna vrednost TEQ ali skupna vrednost BEQ (kot vsota PCDD/F in dioksinom podobnih PCB) ali posebej za PCDD/F in dioksinom podobne PCB. |
| --- | --- |

—

Za zanesljive rezultate potrditvenih ali presejalnih metod morajo biti izpolnjena naslednja merila v območju mejnih vrednosti glede vrednosti TEQ oziroma vrednosti BEQ, ki je določena kot skupna vrednost TEQ ali skupna vrednost BEQ (kot vsota PCDD/F in dioksinom podobnih PCB) ali posebej za PCDD/F in dioksinom podobne PCB.

| | Presejanje z bioanalitskimi ali fizikalno-kemijskimi metodami | Potrditvene metode |
| --- | --- | --- |
| Delež lažno skladnih rezultatov (*1) | < 5 % | |
| Pravilnost | | – 20 % do + 20 % |
| Ponovljivost (RSDr) | < 20 % | |
| Srednja natančnost (RSDR) | < 25 % | < 15 % |

Presejanje z bioanalitskimi ali fizikalno-kemijskimi metodami

Potrditvene metode

Delež lažno skladnih rezultatov (*1)

< 5 %

Pravilnost

– 20 % do + 20 %

Ponovljivost (RSDr)

< 20 %

Srednja natančnost (RSDR)

< 25 %

< 15 %

5.7   Posebne zahteve za presejalne metode

| — | Pri presejanju se lahko uporabijo metode GC-MS in bioanalitske metode. Za metode GC/MS se uporabljajo zahteve iz točke 6. Za bioanalitske metode na celični osnovi so posebne zahteve določene v točki 7. |
| --- | --- |

—

Pri presejanju se lahko uporabijo metode GC-MS in bioanalitske metode. Za metode GC/MS se uporabljajo zahteve iz točke 6. Za bioanalitske metode na celični osnovi so posebne zahteve določene v točki 7.

| — | Laboratoriji, ki izvajajo presejalne metode za rutinski nadzor vzorcev, vzpostavijo tesno sodelovanje z laboratoriji, ki izvajajo potrditveno metodo. |
| --- | --- |

—

Laboratoriji, ki izvajajo presejalne metode za rutinski nadzor vzorcev, vzpostavijo tesno sodelovanje z laboratoriji, ki izvajajo potrditveno metodo.

| — | Med rutinsko analizo je treba opraviti preverjanje učinkovitosti presejalne metode z analitskim nadzorom kakovosti in nenehno validacijo metod. Nenehno je treba izvajati program nadzora nad skladnimi rezultati. |
| --- | --- |

—

Med rutinsko analizo je treba opraviti preverjanje učinkovitosti presejalne metode z analitskim nadzorom kakovosti in nenehno validacijo metod. Nenehno je treba izvajati program nadzora nad skladnimi rezultati.

| — | Preverjanje mogočega zmanjšanja celične odzivnosti in citotoksičnosti.
  20 % ekstraktov vzorcev se izmeri med rutinskim presejanjem brez TCDD in z dodanim TCDD, ki ustreza mejni vrednosti ali pragu ukrepanja, da se preveri, ali je morda odziv zmanjšan zaradi motečih snovi v ekstraktu vzorca. Izmerjena koncentracija vzorca z dodatkom se primerja z vsoto koncentracije ekstrakta brez dodatka in koncentracije z dodatkom. Če je ta izmerjena koncentracija za več kot 25 % nižja od izračunane (vsote) koncentracije, to kaže na mogoče zmanjšanje signala, zato je za zadevni vzorec treba opraviti potrditveno analizo. Rezultati se spremljajo v kartah za nadzor kakovosti. |
| --- | --- |

—

Preverjanje mogočega zmanjšanja celične odzivnosti in citotoksičnosti.

20 % ekstraktov vzorcev se izmeri med rutinskim presejanjem brez TCDD in z dodanim TCDD, ki ustreza mejni vrednosti ali pragu ukrepanja, da se preveri, ali je morda odziv zmanjšan zaradi motečih snovi v ekstraktu vzorca. Izmerjena koncentracija vzorca z dodatkom se primerja z vsoto koncentracije ekstrakta brez dodatka in koncentracije z dodatkom. Če je ta izmerjena koncentracija za več kot 25 % nižja od izračunane (vsote) koncentracije, to kaže na mogoče zmanjšanje signala, zato je za zadevni vzorec treba opraviti potrditveno analizo. Rezultati se spremljajo v kartah za nadzor kakovosti.

| — | Nadzor kakovosti skladnih vzorcev
  Približno od 2 % do 10 % skladnih vzorcev, odvisno od matrice vzorca in laboratorijskih izkušenj, je treba potrditi. |
| --- | --- |

—

Nadzor kakovosti skladnih vzorcev

Približno od 2 % do 10 % skladnih vzorcev, odvisno od matrice vzorca in laboratorijskih izkušenj, je treba potrditi.

| — | Določanje deleža lažno skladnih rezultatov na podlagi podatkov nadzora kakovosti
  Določi se delež lažno skladnih rezultatov pri presejanju vzorcev pod mejno vrednostjo ali pragom ukrepanja in nad njima. Dejanski delež lažno skladnih rezultatov je manjši kot 5 %.
  Ko je po nadzoru kakovosti skladnih vzorcev na voljo najmanj 20 potrjenih rezultatov na matrico/skupino matric, se na podlagi te zbirke podatkov pripravijo ugotovitve o deležu lažno skladnih rezultatov. Rezultati vzorcev, analiziranih s krožnimi preskusi ali med kontaminacijami, ki zajemajo območje koncentracije do npr. dvakratne mejne vrednosti, so prav tako lahko vključeni v kvoto najmanj 20 rezultatov za oceno deleža lažno skladnih rezultatov. Vzorci zajemajo najpogostejše vzorce kongenerjev, ki predstavljajo različne vire.
  Čeprav je glavni namen presejalnih testov odkrivanje vzorcev, ki presegajo pragove ukrepanja, je merilo za določanje deleža lažno skladnih rezultatov mejna vrednost, ob upoštevanju razširjene merilne negotovosti potrditvene metode. |
| --- | --- |

—

Določanje deleža lažno skladnih rezultatov na podlagi podatkov nadzora kakovosti

Določi se delež lažno skladnih rezultatov pri presejanju vzorcev pod mejno vrednostjo ali pragom ukrepanja in nad njima. Dejanski delež lažno skladnih rezultatov je manjši kot 5 %.

Ko je po nadzoru kakovosti skladnih vzorcev na voljo najmanj 20 potrjenih rezultatov na matrico/skupino matric, se na podlagi te zbirke podatkov pripravijo ugotovitve o deležu lažno skladnih rezultatov. Rezultati vzorcev, analiziranih s krožnimi preskusi ali med kontaminacijami, ki zajemajo območje koncentracije do npr. dvakratne mejne vrednosti, so prav tako lahko vključeni v kvoto najmanj 20 rezultatov za oceno deleža lažno skladnih rezultatov. Vzorci zajemajo najpogostejše vzorce kongenerjev, ki predstavljajo različne vire.

Čeprav je glavni namen presejalnih testov odkrivanje vzorcev, ki presegajo pragove ukrepanja, je merilo za določanje deleža lažno skladnih rezultatov mejna vrednost, ob upoštevanju razširjene merilne negotovosti potrditvene metode.

| — | Morebitni neskladni rezultati presejanja se vedno preverijo s celovito ponovno analizo izvirnega vzorca s potrditveno metodo. Ti vzorci se lahko uporabijo tudi za oceno deleža lažno neskladnih rezultatov. Pri presejalnih metodah je delež lažno neskladnih rezultatov delež rezultatov, za katere je s potrditveno analizo potrjeno, da so skladni, čeprav se je pri predhodnem presejanju pri vzorcu pokazal sum na neskladnost. Vendar ocena koristnosti presejalne metode temelji na primerjavi lažno neskladnih vzorcev in celotnega števila pregledanih vzorcev. Ta delež je dovolj majhen, da je uporaba presejalnega orodja koristna. |
| --- | --- |

—

Morebitni neskladni rezultati presejanja se vedno preverijo s celovito ponovno analizo izvirnega vzorca s potrditveno metodo. Ti vzorci se lahko uporabijo tudi za oceno deleža lažno neskladnih rezultatov. Pri presejalnih metodah je delež lažno neskladnih rezultatov delež rezultatov, za katere je s potrditveno analizo potrjeno, da so skladni, čeprav se je pri predhodnem presejanju pri vzorcu pokazal sum na neskladnost. Vendar ocena koristnosti presejalne metode temelji na primerjavi lažno neskladnih vzorcev in celotnega števila pregledanih vzorcev. Ta delež je dovolj majhen, da je uporaba presejalnega orodja koristna.

| — | Bioanalitske metode vsaj pri pogojih validacije veljavno nakažejo vrednost TEQ, ki je izračunana in izražena kot BEQ. |
| --- | --- |

—

Bioanalitske metode vsaj pri pogojih validacije veljavno nakažejo vrednost TEQ, ki je izračunana in izražena kot BEQ.

| — | Tudi pri bioanalitskih metodah, opravljenih pri pogojih ponovljivosti, je interna laboratorijska obnovljivost RSDr običajno manjša od obnovljivosti RSDR. |
| --- | --- |

—

Tudi pri bioanalitskih metodah, opravljenih pri pogojih ponovljivosti, je interna laboratorijska obnovljivost RSDr običajno manjša od obnovljivosti RSDR.

6.   POSEBNE ZAHTEVE ZA METODE GC-MS ZA PRESEJALNE IN POTRDITVENE NAMENE

6.1   Sprejemljive razlike med vrednostmi WHO-TEQ na zgornji in spodnji meji

| — | Razlika med vrednostjo na zgornji in spodnji meji ne presega 20 % za potrditev preseganja mejne vrednosti ali po potrebi pragov ukrepanja. |
| --- | --- |

—

Razlika med vrednostjo na zgornji in spodnji meji ne presega 20 % za potrditev preseganja mejne vrednosti ali po potrebi pragov ukrepanja.

6.2   Nadzor izkoristkov

| — | Dodajanje 13C-označenih 2,3,7,8-klor substituiranih internih standardov za PCDD/F in 13C-označenih internih standardov za dioksinom podobne PCB je treba izvesti na samem začetku analitske metode, npr. pred ekstrakcijo, da se validira analitski postopek. Dodati je treba vsaj en kongener za vsako od tetra- do okta-kloriranih homolognih skupin za PCDD/F in vsaj en kongener za vsako od homolognih skupin za dioksinom podobne PCB (ali vsaj en kongener za vsak masnospektrometričen izbran ion s funkcijo evidentiranja, ki se uporablja za spremljanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB). Pri potrditvenih metodah se uporablja vseh 17 13C-označenih 2,3,7,8-substituiranih internih standardov za PCDD/F in vseh 12 13C-označenih internih standardov za dioksinom podobne PCB. |
| --- | --- |

—

Dodajanje 13C-označenih 2,3,7,8-klor substituiranih internih standardov za PCDD/F in 13C-označenih internih standardov za dioksinom podobne PCB je treba izvesti na samem začetku analitske metode, npr. pred ekstrakcijo, da se validira analitski postopek. Dodati je treba vsaj en kongener za vsako od tetra- do okta-kloriranih homolognih skupin za PCDD/F in vsaj en kongener za vsako od homolognih skupin za dioksinom podobne PCB (ali vsaj en kongener za vsak masnospektrometričen izbran ion s funkcijo evidentiranja, ki se uporablja za spremljanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB). Pri potrditvenih metodah se uporablja vseh 17 13C-označenih 2,3,7,8-substituiranih internih standardov za PCDD/F in vseh 12 13C-označenih internih standardov za dioksinom podobne PCB.

| — | Prav tako se določijo relativni odzivni faktorji za tiste kongenerje, za katere ni dodan noben od 13C-označenih analogov z uporabo ustreznih raztopin za umerjanje. |
| --- | --- |

—

Prav tako se določijo relativni odzivni faktorji za tiste kongenerje, za katere ni dodan noben od 13C-označenih analogov z uporabo ustreznih raztopin za umerjanje.

| — | Za živila rastlinskega izvora in živila živalskega izvora, ki vsebujejo manj kot 10 % maščob, je dodatek internih standardov pred ekstrakcijo obvezen. Za živila živalskega izvora, ki vsebujejo več kot 10 % maščob, se lahko interni standardi dodajo pred ekstrakcijo maščob ali po njej. Izvede se ustrezna validacija učinkovitosti ekstrakcije, ki je odvisna od faze, pri kateri se dodajo interni standardi, in od tega, ali se o rezultatih poroča na podlagi proizvoda ali maščob. |
| --- | --- |

—

Za živila rastlinskega izvora in živila živalskega izvora, ki vsebujejo manj kot 10 % maščob, je dodatek internih standardov pred ekstrakcijo obvezen. Za živila živalskega izvora, ki vsebujejo več kot 10 % maščob, se lahko interni standardi dodajo pred ekstrakcijo maščob ali po njej. Izvede se ustrezna validacija učinkovitosti ekstrakcije, ki je odvisna od faze, pri kateri se dodajo interni standardi, in od tega, ali se o rezultatih poroča na podlagi proizvoda ali maščob.

| — | Pred analizo GC-MS je treba dodati 1 ali 2 (nadomestna) standarda za izračun izkoristka. |
| --- | --- |

—

Pred analizo GC-MS je treba dodati 1 ali 2 (nadomestna) standarda za izračun izkoristka.

| — | Potreben je nadzor izkoristka. Pri potrditvenih metodah so izkoristki posameznih internih standardov v območju od 60 % do 120 %. Manjši ali večji izkoristki za posamezne kongenerje, zlasti za nekatere hepta- in okta-klorirane dibenzo-p-dioksine in dibenzofurane, so sprejemljivi, če njihov prispevek k vrednosti TEQ ne presega 10 % skupne vrednosti TEQ (na podlagi vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB). Pri presejalnih metodah GC-MS so izkoristki v območju 30 % do 140 %. |
| --- | --- |

—

Potreben je nadzor izkoristka. Pri potrditvenih metodah so izkoristki posameznih internih standardov v območju od 60 % do 120 %. Manjši ali večji izkoristki za posamezne kongenerje, zlasti za nekatere hepta- in okta-klorirane dibenzo-p-dioksine in dibenzofurane, so sprejemljivi, če njihov prispevek k vrednosti TEQ ne presega 10 % skupne vrednosti TEQ (na podlagi vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB). Pri presejalnih metodah GC-MS so izkoristki v območju 30 % do 140 %.

6.3   Odstranitev motečih snovi

| — | PCDD/F se od motečih kloriranih spojin, kot so dioksinom nepodobni PCB in klorirani difenil etri, ločijo z ustreznimi kromatografskimi tehnikami (prednost imajo florisil, koloni iz aluminijevega oksida in/ali ogljikovi koloni). |
| --- | --- |

—

PCDD/F se od motečih kloriranih spojin, kot so dioksinom nepodobni PCB in klorirani difenil etri, ločijo z ustreznimi kromatografskimi tehnikami (prednost imajo florisil, koloni iz aluminijevega oksida in/ali ogljikovi koloni).

| — | Zadostuje plinsko kromatografsko ločevanje izomerov (< 25 % od vrha do vrha med 1,2,3,4,7,8-HxCDF in 1,2,3,6,7,8-HxCDF). |
| --- | --- |

—

Zadostuje plinsko kromatografsko ločevanje izomerov (< 25 % od vrha do vrha med 1,2,3,4,7,8-HxCDF in 1,2,3,6,7,8-HxCDF).

6.4   Umerjanje s standardno krivuljo

| — | Obseg umeritvene krivulje zajema ustrezno območje mejnih vrednosti ali pragov ukrepanja. |
| --- | --- |

—

Obseg umeritvene krivulje zajema ustrezno območje mejnih vrednosti ali pragov ukrepanja.

6.5   Posebna merila za potrditvene metode

| — | Za GC-HRMS:






  — | pri HRMS je ločljivost navadno večja od ali enaka 10 000 za celotni masni razpon pri 10-odstotni višini doline. |
| --- | --- | --- |

—

Za GC-HRMS:

—

pri HRMS je ločljivost navadno večja od ali enaka 10 000 za celotni masni razpon pri 10-odstotni višini doline.

| — | Izpolnjevanje nadaljnjih meril za identifikacijo in potrditev, kot so opisana v mednarodno priznanih standardih, kot je EN 16215:2012 (Krma – Določevanje dioksinov in dioksinu podobnih PCB z GC/HRMS in indikatorjev PCB z GC/HRMS), in/ali v metodah EPA 1613 in 1668, kot sta bili revidirani. |
| --- | --- |

—

Izpolnjevanje nadaljnjih meril za identifikacijo in potrditev, kot so opisana v mednarodno priznanih standardih, kot je EN 16215:2012 (Krma – Določevanje dioksinov in dioksinu podobnih PCB z GC/HRMS in indikatorjev PCB z GC/HRMS), in/ali v metodah EPA 1613 in 1668, kot sta bili revidirani.

| — | Za GC-MS/MS:






  — | Spremljanje najmanj dveh posebnih starševskih ionov, vsakega z enim posebnim ustreznim prehodnim produktnim ionom za vse označene in neoznačene analite v okviru analize. |
| --- | --- | --- |

—

Za GC-MS/MS:

—

Spremljanje najmanj dveh posebnih starševskih ionov, vsakega z enim posebnim ustreznim prehodnim produktnim ionom za vse označene in neoznačene analite v okviru analize.

| — | Največja dovoljena toleranca relativnega ionskega odziva je ± 15 % za izbrane prehodne produktne ione v primerjavi z izračunanimi ali izmerjenimi vrednostmi (povprečje umeritvenih standardov), ob uporabi enakih pogojev MS/MS, zlasti energije trka in plinskega tlaka trka, za vsak prehod analita. |
| --- | --- |

—

Največja dovoljena toleranca relativnega ionskega odziva je ± 15 % za izbrane prehodne produktne ione v primerjavi z izračunanimi ali izmerjenimi vrednostmi (povprečje umeritvenih standardov), ob uporabi enakih pogojev MS/MS, zlasti energije trka in plinskega tlaka trka, za vsak prehod analita.

| — | Ločljivost za vsak kvadrupol je treba določiti na ravni, ki je enaka ali višja od ravni ločljivosti masne enote (ločljivost masne enote: zadostna ločljivost, da se ločuje med dvema vrhovoma, ki sta oddaljena eno masno enoto), da se zmanjšajo mogoči moteči vplivi predpisanih analitov. |
| --- | --- |

—

Ločljivost za vsak kvadrupol je treba določiti na ravni, ki je enaka ali višja od ravni ločljivosti masne enote (ločljivost masne enote: zadostna ločljivost, da se ločuje med dvema vrhovoma, ki sta oddaljena eno masno enoto), da se zmanjšajo mogoči moteči vplivi predpisanih analitov.

| — | Izpolnjevanje nadaljnjih meril, kot so opisana v mednarodno priznanih standardih, kot je EN 16215:2012 (Krma – Določevanje dioksinov in dioksinu podobnih PCB z GC/HRMS in indikatorjev PCB z GC/HRMS), in/ali v metodah EPA 1613 in 1668, kot sta bili revidirani, razen zahteve po uporabi GC-HRMS. |
| --- | --- |

—

Izpolnjevanje nadaljnjih meril, kot so opisana v mednarodno priznanih standardih, kot je EN 16215:2012 (Krma – Določevanje dioksinov in dioksinu podobnih PCB z GC/HRMS in indikatorjev PCB z GC/HRMS), in/ali v metodah EPA 1613 in 1668, kot sta bili revidirani, razen zahteve po uporabi GC-HRMS.

7.   POSEBNE ZAHTEVE ZA BIOANALITSKE METODE

Bioanalitske metode so metode, ki temeljijo na uporabi bioloških načel, kot so testi na celični osnovi, testi na osnovi receptorjev ali imunološki testi. V tej točki so določene splošne zahteve za bioanalitske metode.

S presejalno metodo se načeloma vzorec razvrsti kot skladen ali kot vzorec s sumom na neskladnost. V ta namen se izračunana vrednost BEQ primerja z izločitveno vrednostjo (glej točko 7.3). Vzorci pod izločitveno vrednostjo se ugotovijo za skladne, za tiste na tej meji ali nad njo pa se sumi, da niso skladni, zato jih je treba analizirati s potrditveno metodo. V praksi se vrednost BEQ, ki ustreza dvema tretjinama mejne vrednosti, lahko uporabi kot izločitvena vrednost, če sta zagotovljena delež lažno skladnih rezultatov, ki je manjši kot 5 %, in sprejemljiv delež lažno neskladnih rezultatov. Ker so mejne vrednosti ločene za PCDD/F ter za vsoto PCDD/F in dioksinom podobnih PCB, so za preverjanje skladnosti vzorcev brez frakcioniranja potrebne ustrezne izločitvene vrednosti za PCDD/F pri bioloških testih. Za preverjanje vzorcev, ki presegajo pragove ukrepanja, bi bil kot izločitvena vrednost primeren ustrezen delež zadevnega praga ukrepanja.

Če je okvirna vrednost izražena v BEQ, morajo biti rezultati vzorca v delovnem območju in presegati prag poročanja (glej točki 7.1.1 in 7.1.6).

7.1   Ocena odzivnosti preskusa

7.1.1   Splošne zahteve

| — | Kadar se koncentracije izračunajo iz umeritvene krivulje TCDD, vrednosti na zgornjem koncu krivulje pokažejo veliko razliko (visok koeficient variacije (KV)). Delovno območje je območje, v katerem je KV manjši od 15 %. Spodnji del delovnega območja (prag poročanja) je treba določiti precej nad postopkom s slepimi vzorci (najmanj trikrat višje). Zgornji del delovnega območja običajno predstavlja vrednost EC70 (70 % največje učinkovite koncentracije), vendar je ta nižje, če je KV v tem območju večji od 15 %. Delovno območje se določi med validacijo. Izločitvene vrednosti (glej točko 7.3) morajo biti znotraj delovnega območja. |
| --- | --- |

—

Kadar se koncentracije izračunajo iz umeritvene krivulje TCDD, vrednosti na zgornjem koncu krivulje pokažejo veliko razliko (visok koeficient variacije (KV)). Delovno območje je območje, v katerem je KV manjši od 15 %. Spodnji del delovnega območja (prag poročanja) je treba določiti precej nad postopkom s slepimi vzorci (najmanj trikrat višje). Zgornji del delovnega območja običajno predstavlja vrednost EC70 (70 % največje učinkovite koncentracije), vendar je ta nižje, če je KV v tem območju večji od 15 %. Delovno območje se določi med validacijo. Izločitvene vrednosti (glej točko 7.3) morajo biti znotraj delovnega območja.

| — | Standardne raztopine in ekstrakti vzorcev se testirajo s trikratno ali vsaj dvakratno analizo. Kadar se uporabijo dvakratne analize, standardne raztopine ali ekstrakti kontrolnih vzorcev, testirani v 4 do 6 jamicah, razporejenih po plošči, pokažejo odziv ali koncentracijo (mogoče le v delovnem območju) na podlagi KV < 15 %. |
| --- | --- |

—

Standardne raztopine in ekstrakti vzorcev se testirajo s trikratno ali vsaj dvakratno analizo. Kadar se uporabijo dvakratne analize, standardne raztopine ali ekstrakti kontrolnih vzorcev, testirani v 4 do 6 jamicah, razporejenih po plošči, pokažejo odziv ali koncentracijo (mogoče le v delovnem območju) na podlagi KV < 15 %.

7.1.2   Umerjanje

7.1.2.1   Umerjanje s standardno krivuljo

| — | Vrednosti v vzorcih se lahko ocenijo tako, da se primerja odzivnost preskusa z umeritveno krivuljo TCDD (ali PCB 126 ali standardne mešanice PCDD/F in dioksinom podobnih PCB) za izračun vrednosti BEQ v ekstraktu in pozneje v vzorcu. |
| --- | --- |

—

Vrednosti v vzorcih se lahko ocenijo tako, da se primerja odzivnost preskusa z umeritveno krivuljo TCDD (ali PCB 126 ali standardne mešanice PCDD/F in dioksinom podobnih PCB) za izračun vrednosti BEQ v ekstraktu in pozneje v vzorcu.

| — | Umeritvena krivulja vsebuje 8 do 12 koncentracij (vsaj v dvojnikih), z zadostnimi koncentracijami v spodnjem delu krivulje (delovno območje). Posebna pozornost se nameni kakovosti prilagajanja krivulje v delovnem območju. Tako vrednost R2 malo ali sploh ne pripomore k ocenjevanju ustreznosti prilagajanja pri nelinearni regresiji. Boljše prilagajanje bo doseženo z zmanjšanjem razlike med izračunanimi in ugotovljenimi vrednostmi v delovnem območju krivulje (na primer z zmanjšanjem vsote kvadratov ostankov). |
| --- | --- |

—

Umeritvena krivulja vsebuje 8 do 12 koncentracij (vsaj v dvojnikih), z zadostnimi koncentracijami v spodnjem delu krivulje (delovno območje). Posebna pozornost se nameni kakovosti prilagajanja krivulje v delovnem območju. Tako vrednost R2 malo ali sploh ne pripomore k ocenjevanju ustreznosti prilagajanja pri nelinearni regresiji. Boljše prilagajanje bo doseženo z zmanjšanjem razlike med izračunanimi in ugotovljenimi vrednostmi v delovnem območju krivulje (na primer z zmanjšanjem vsote kvadratov ostankov).

| — | Ocenjena vrednost v ekstraktu vzorca se nato popravi glede na vrednost BEQ, izračunano za slepi vzorec matrice ali topila (da se upoštevajo nečistoče iz uporabljenih topil in kemikalij), in navidezen izkoristek (izračunan iz vrednosti BEQ ustreznih referenčnih vzorcev z reprezentativnimi vzorci kongenerjev v območju mejne vrednosti ali praga ukrepanja). Za popravek izkoristka mora biti navidezni izkoristek vedno v zahtevanem območju (glej točko 7.1.4.). Referenčni vzorci, ki se uporabijo za popravek izkoristka, morajo izpolnjevati zahteve iz točke 7.2. |
| --- | --- |

—

Ocenjena vrednost v ekstraktu vzorca se nato popravi glede na vrednost BEQ, izračunano za slepi vzorec matrice ali topila (da se upoštevajo nečistoče iz uporabljenih topil in kemikalij), in navidezen izkoristek (izračunan iz vrednosti BEQ ustreznih referenčnih vzorcev z reprezentativnimi vzorci kongenerjev v območju mejne vrednosti ali praga ukrepanja). Za popravek izkoristka mora biti navidezni izkoristek vedno v zahtevanem območju (glej točko 7.1.4.). Referenčni vzorci, ki se uporabijo za popravek izkoristka, morajo izpolnjevati zahteve iz točke 7.2.

7.1.2.2   Umerjanje z referenčnimi vzorci

Druga možnost je, da se uporabi umeritvena krivulja, pripravljena iz vsaj štirih referenčnih vzorcev (glej točko 7.2): ene slepe matrice ter treh referenčnih vzorcev z 0,5-kratno, 1-kratno in 2-kratno mejno vrednostjo ali pragom ukrepanja, zaradi česar popravek slepih vrednosti in izkoristka ni več potreben, če se lastnosti matrice referenčnih vzorcev ujemajo z lastnostmi matrice neznanih vzorcev. V tem primeru se lahko odzivnost preskusa, ki ustreza dvema tretjinama mejne vrednosti (glej točko 7.3), izračuna neposredno iz teh vzorcev in uporabi kot izločitvena vrednost. Za preverjanje vzorcev, ki presegajo pragove ukrepanja, bi bil kot izločitvena vrednost primeren ustrezen delež teh pragov ukrepanja.

7.1.3   Ločeno določanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB

Ekstrakti se lahko razdelijo v frakcije, ki vsebujejo PCDD/F in dioksinom podobne PCB, kar omogoča ločeno navedbo vrednosti TEQ za PCDD/F in dioksinom podobne PCB (v BEQ). Po možnosti se uporabi standardna umeritvena krivulja PCB 126 za oceno rezultatov za frakcijo, ki vsebuje dioksinom podobne PCB.

7.1.4   Navidezni izkoristki pri bioloških testih

„Navidezni izkoristek pri bioloških testih“ se izračuna iz ustreznih referenčnih vzorcev z reprezentativnimi vzorci kongenerjev blizu mejne vrednosti ali praga ukrepanja in se izrazi kot delež vrednosti BEQ v primerjavi z vrednostjo TEQ. Odvisno od uporabljene vrste testa in TEF (2) lahko razlike med faktorji TEF in REP za dioksinom podobne PCB povzročijo majhne navidezne izkoristke za dioksinom podobne PCB v primerjavi s PCDD/F. Če se izvaja ločeno določanje PCDD/F in dioksinom podobnih PCB, navidezni izkoristki pri bioloških testih znašajo: za dioksinom podobne PCB od 20 % do 60 %, za PCDD/F od 50 % do 130 % (območja veljajo za umeritveno krivuljo TCDD). Ker se lahko prispevek dioksinom podobnih PCB k vsoti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB razlikuje pri različnih matricah in vzorcih, se pri navideznih izkoristkih pri bioloških testih za vsoto parametrov upoštevajo ta območja in znašajo od 30 % do 130 %.

7.1.5   Nadzor nad izkoristkom pri čiščenju

Izguba spojin pri čiščenju se preveri med validacijo. Za slepi vzorec z dodatkom mešanice različnih kongenerjev se opravi čiščenje (najmanj n = 3), nato pa se s potrditveno metodo preverita izkoristek in variabilnost. Izkoristek znaša od 60 % do 120 %, zlasti za kongenerje, ki k vrednosti TEQ v različnih mešanicah prispevajo več kot 10 %.

7.1.6   Prag poročanja

Za poročanje o vrednostih BEQ se prag poročanja določi na podlagi ustreznih vzorcev matric, ki vključujejo značilne vzorce kongenerjev, ne pa na podlagi umeritvene krivulje standardov zaradi manjše natančnosti v njenem spodnjem delu. Upoštevati je treba učinke ekstrakcije in čiščenja. Prag poročanja je treba določiti precej nad postopkom s slepimi vzorci (najmanj trikrat višje).

7.2   Uporaba referenčnih vzorcev

| — | Referenčni vzorci predstavljajo matrico vzorca, vzorce kongenerjev in območja koncentracij za PCDD/F in dioksinom podobne PCB blizu mejne vrednosti ali praga ukrepanja. |
| --- | --- |

—

Referenčni vzorci predstavljajo matrico vzorca, vzorce kongenerjev in območja koncentracij za PCDD/F in dioksinom podobne PCB blizu mejne vrednosti ali praga ukrepanja.

| — | V vsako preskusno serijo je treba vključiti postopek s slepimi vzorci ali po možnosti slepo matrico in referenčni vzorec pri mejni vrednosti ali pragu ukrepanja. Te vzorce je treba ekstrahirati in testirati hkrati in pod enakimi pogoji. Referenčni vzorec mora kazati izrazito večji odziv v primerjavi s slepim vzorcem, kar zagotavlja ustreznost preskusa. Navedeni vzorci se lahko uporabijo za popravek slepih vrednosti in izkoristka. |
| --- | --- |

—

V vsako preskusno serijo je treba vključiti postopek s slepimi vzorci ali po možnosti slepo matrico in referenčni vzorec pri mejni vrednosti ali pragu ukrepanja. Te vzorce je treba ekstrahirati in testirati hkrati in pod enakimi pogoji. Referenčni vzorec mora kazati izrazito večji odziv v primerjavi s slepim vzorcem, kar zagotavlja ustreznost preskusa. Navedeni vzorci se lahko uporabijo za popravek slepih vrednosti in izkoristka.

| — | Referenčni vzorci, ki se izberejo za popravek izkoristka, so reprezentativni za preskusne vzorce, kar pomeni, da vzorci kongenerjev ne povzročijo prenizke ocene vrednosti. |
| --- | --- |

—

Referenčni vzorci, ki se izberejo za popravek izkoristka, so reprezentativni za preskusne vzorce, kar pomeni, da vzorci kongenerjev ne povzročijo prenizke ocene vrednosti.

| — | Vključijo se lahko dodatni referenčni vzorci z npr. 0,5-kratno in 2-kratno mejno vrednostjo ali pragom ukrepanja, da se dokaže primerna učinkovitost preskusa v območju predpisane vrednosti za nadzor mejne vrednosti ali praga ukrepanja. Ti vzorci se lahko skupaj uporabijo za izračun vrednosti BEQ v preskusnih vzorcih (glej točko 7.1.2.2). |
| --- | --- |

—

Vključijo se lahko dodatni referenčni vzorci z npr. 0,5-kratno in 2-kratno mejno vrednostjo ali pragom ukrepanja, da se dokaže primerna učinkovitost preskusa v območju predpisane vrednosti za nadzor mejne vrednosti ali praga ukrepanja. Ti vzorci se lahko skupaj uporabijo za izračun vrednosti BEQ v preskusnih vzorcih (glej točko 7.1.2.2).

7.3   Določitev izločitvenih vrednosti

Določi se razmerje med bioanalitskimi rezultati v BEQ in rezultati potrditvenih metod v TEQ (npr. z umeritvenimi preskusi v matrici, ki vključujejo referenčne vzorce z dodatkom pri 0-kratni, 0,5-kratni, 1-kratni in 2-kratni mejni vrednosti s 6 ponovitvami na vsaki ravni (n = 24)). Na podlagi tega razmerja se lahko ocenijo korekcijski faktorji (za slepe vrednosti in izkoristek), vendar se preverijo v vsaki preskusni seriji z vključitvijo postopka s slepimi vzorci/slepih matric in vzorcev izkoristka (glej točko 7.2).

Izločitvene vrednosti se določijo za sprejetje odločitve o skladnosti vzorca z mejnimi vrednostmi ali za nadzor pragov ukrepanja, če je to relevantno, glede na zadevne mejne vrednosti ali prage ukrepanja, določene za PCDD/F in za dioksinom podobne PCB posebej ali za vsoto PCDD/F in dioksinom podobnih PCB. Prikazuje jih spodnja končna točka porazdelitve bioanalitskih rezultatov (s popravkom slepih vrednosti in izkoristka), ki ustreza odločitveni meji potrditvene metode na podlagi 95-odstotne stopnje zaupanja, kar pomeni, da je delež lažno skladnih rezultatov < 5 %, in na podlagi RSDR < 25 %. Odločitvena meja potrditvene metode je mejna vrednost ob upoštevanju razširjene merilne negotovosti.

V praksi se lahko izločitvena vrednost (v BEQ) izračuna na naslednje načine (glej sliko 1):

7.3.1   Uporaba spodnjega razpona 95-odstotnega napovednega intervala pri odločitveni meji potrditvene metode

Formula
  ,

pri čemer je:

| BEQDL | BEQ, ki ustreza odločitveni meji potrditvene metode, ki je mejna vrednost ob upoštevanju razširjene merilne negotovosti |
| --- | --- |
| sy,x | standardni odmik ostankov |
| tα,f = m–2 | Studentov faktor (α = 5 %, f = prostostne stopnje, enostranske) |
| m | skupno število umeritvenih točk (indeks j) |
| n | število ponovitev na vsaki stopnji |
| xi | koncentracija vzorca (v TEQ) umeritvene točke I, določena s potrditveno metodo |
| | povprečje koncentracij (v TEQ) vseh umeritvenih vzorcev |

BEQDL

BEQ, ki ustreza odločitveni meji potrditvene metode, ki je mejna vrednost ob upoštevanju razširjene merilne negotovosti

sy,x

standardni odmik ostankov

tα,f = m–2

Studentov faktor (α = 5 %, f = prostostne stopnje, enostranske)

m

skupno število umeritvenih točk (indeks j)

n

število ponovitev na vsaki stopnji

xi

koncentracija vzorca (v TEQ) umeritvene točke I, določena s potrditveno metodo

Formula

povprečje koncentracij (v TEQ) vseh umeritvenih vzorcev

Formula
  parameter vsote kvadratov

| i | = | indeks za umeritveno točko i |
| --- | --- | --- |

i

=

indeks za umeritveno točko i

7.3.2   Izračun na podlagi bioanalitskih rezultatov (s popravkom slepih vrednosti in izkoristka) večkratnih analiz vzorcev (n > 6), kontaminiranih pri odločitveni meji potrditvene metode, kot spodnja končna točka porazdelitve podatkov pri ustrezni povprečni vrednosti BEQ:

Izločitvena vrednost = BEQDL – 1,64 × SDR,

pri čemer je:

| SDR | standardni odmik rezultatov bioloških testov pri BEQDL, izmerjen pri pogojih interne laboratorijske obnovljivosti |
| --- | --- |

SDR

standardni odmik rezultatov bioloških testov pri BEQDL, izmerjen pri pogojih interne laboratorijske obnovljivosti

7.3.3   Izračun kot povprečna vrednost bioanalitskih rezultatov (v BEQ, s popravkom slepih vrednosti in izkoristka) večkratnih analiz vzorcev (n ≥ 6), kontaminiranih pri dveh tretjinah mejne vrednosti ali praga ukrepanja. To temelji na ugotovitvi, da bo ta vrednost blizu izločitvene vrednosti iz točke 7.3.1 ali 7.3.2.

Izračun izločitvenih vrednosti na podlagi 95-odstotne stopnje zaupanja, kar pomeni, da je delež lažno skladnih rezultatov < 5 %, in na podlagi RSDR < 25 %:

| 1. | na podlagi spodnjega razpona 95-odstotnega napovednega intervala pri odločitveni meji potrditvene metode, |
| --- | --- |

1.

na podlagi spodnjega razpona 95-odstotnega napovednega intervala pri odločitveni meji potrditvene metode,

| 2. | na podlagi večkratnih analiz vzorcev (n ≥ 6), kontaminiranih pri odločitveni meji potrditvene metode, kot spodnja končna točka porazdelitve podatkov (na sliki prikazana s krivuljo v obliki zvonca) pri ustrezni povprečni vrednosti BEQ. |
| --- | --- |

2.

na podlagi večkratnih analiz vzorcev (n ≥ 6), kontaminiranih pri odločitveni meji potrditvene metode, kot spodnja končna točka porazdelitve podatkov (na sliki prikazana s krivuljo v obliki zvonca) pri ustrezni povprečni vrednosti BEQ.

Slika 1

Regresijska premica s 95-odstotnim napovednim intervalom

Prag ukrepanja

Mejna vrednost

Odločitvena meja

Izločitvene vrednost

β = 5 %

Rezultati HRGC/HRMS (TEQ)

Bioanalitski rezultati (BEQ)

)

BEQprag ukrepanja

BEQodločitvena meja

7.3.4   Omejitve izločitvenih vrednosti:

Izločitvene vrednosti na podlagi BEQ, izračunane iz RSDR, dosežene med validacijo z uporabo omejenega števila vzorcev z različnimi vzorci matric/kongenerjev, so lahko višje od mejnih vrednosti ali praga ukrepanja na podlagi TEQ zaradi večje natančnosti, kot jo je mogoče doseči rutinsko, ko je treba nadzirati neznani spekter mogočih vzorcev kongenerjev. V takih primerih se izločitvene vrednosti izračunajo iz RSDR = 25 %, ali pa se da prednost dvema tretjinama mejne vrednosti ali praga ukrepanja.

7.4   Značilnosti učinkovitosti metode

| — | Ker se pri bioanalitskih metodah ne morejo uporabiti interni standardi, se opravijo preskusi ponovljivosti, da se pridobijo informacije o standardnem odmiku v preskusnih serijah in med njimi. Ponovljivost je pod 20 %, interna laboratorijska obnovljivost pa pod 25 %. To temelji na izračunanih vrednosti v BEQ po popravku slepih vrednosti in izkoristka. |
| --- | --- |

—

Ker se pri bioanalitskih metodah ne morejo uporabiti interni standardi, se opravijo preskusi ponovljivosti, da se pridobijo informacije o standardnem odmiku v preskusnih serijah in med njimi. Ponovljivost je pod 20 %, interna laboratorijska obnovljivost pa pod 25 %. To temelji na izračunanih vrednosti v BEQ po popravku slepih vrednosti in izkoristka.

| — | V postopku validacije je treba dokazati, da preskus razlikuje med slepim vzorcem in vsebnostjo pri izločitveni vrednosti ter omogoča identifikacijo vzorcev nad ustrezno izločitveno vrednostjo (glej točko 7.1.2). |
| --- | --- |

—

V postopku validacije je treba dokazati, da preskus razlikuje med slepim vzorcem in vsebnostjo pri izločitveni vrednosti ter omogoča identifikacijo vzorcev nad ustrezno izločitveno vrednostjo (glej točko 7.1.2).

| — | Opredelijo se ciljne spojine, mogoči moteči vplivi in mejne sprejemljive slepe vrednosti. |
| --- | --- |

—

Opredelijo se ciljne spojine, mogoči moteči vplivi in mejne sprejemljive slepe vrednosti.

| — | Odstotni standardni odmik v odzivu ali koncentracija, izračunana iz odziva (mogoče le v delovnem območju), pri trikratnem določanju ekstrakta vzorca ne presega 15 %. |
| --- | --- |

—

Odstotni standardni odmik v odzivu ali koncentracija, izračunana iz odziva (mogoče le v delovnem območju), pri trikratnem določanju ekstrakta vzorca ne presega 15 %.

| — | Nepopravljeni rezultati referenčnih vzorcev, izraženi v BEQ (slepa vrednost in mejna vrednost ali prag ukrepanja), se uporabijo za oceno učinkovitosti bioanalitske metode v stalnem časovnem presledku. |
| --- | --- |

—

Nepopravljeni rezultati referenčnih vzorcev, izraženi v BEQ (slepa vrednost in mejna vrednost ali prag ukrepanja), se uporabijo za oceno učinkovitosti bioanalitske metode v stalnem časovnem presledku.

| — | Za postopke s slepimi vzorci in vsako vrsto referenčnega vzorca se vodijo in preverjajo karte za nadzor kakovosti, s čimer se zagotovi, da je analitska učinkovitost v skladu z zahtevami, zlasti pri postopkih s slepimi vzorci glede zahtevane najmanjše razlike do spodnjega dela delovnega območja in pri referenčnih vzorcih glede interne laboratorijske obnovljivosti. Postopke s slepimi vzorci je treba strogo nadzorovati, da bi se izognili lažno skladnim rezultatom pri odštevanju. |
| --- | --- |

—

Za postopke s slepimi vzorci in vsako vrsto referenčnega vzorca se vodijo in preverjajo karte za nadzor kakovosti, s čimer se zagotovi, da je analitska učinkovitost v skladu z zahtevami, zlasti pri postopkih s slepimi vzorci glede zahtevane najmanjše razlike do spodnjega dela delovnega območja in pri referenčnih vzorcih glede interne laboratorijske obnovljivosti. Postopke s slepimi vzorci je treba strogo nadzorovati, da bi se izognili lažno skladnim rezultatom pri odštevanju.

| — | Rezultati analiz s potrditveno metodo sumljivih vzorcev in od 2 % do 10 % skladnih vzorcev (najmanj 20 vzorcev na matrico) se zberejo in uporabijo za oceno učinkovitosti presejalne metode ter razmerja med BEQ in TEQ. Ta zbirka podatkov se lahko uporabi za ponovno oceno izločitvenih vrednosti, ki se uporabljajo za rutinske vzorce pri validiranih matricah. |
| --- | --- |

—

Rezultati analiz s potrditveno metodo sumljivih vzorcev in od 2 % do 10 % skladnih vzorcev (najmanj 20 vzorcev na matrico) se zberejo in uporabijo za oceno učinkovitosti presejalne metode ter razmerja med BEQ in TEQ. Ta zbirka podatkov se lahko uporabi za ponovno oceno izločitvenih vrednosti, ki se uporabljajo za rutinske vzorce pri validiranih matricah.

| — | Uspešnost metode se lahko dokaže tudi s sodelovanjem v krožnih preskusih. Rezultati iz vzorcev, analiziranih s krožnimi preskusi, ki zajemajo območje koncentracije do npr. dvakratne mejne vrednosti, se prav tako lahko vključijo v oceno deleža lažno skladnih rezultatov, če laboratorij lahko dokaže svojo učinkovitost. Vzorci zajemajo najpogostejše vzorce kongenerjev, ki predstavljajo različne vire. |
| --- | --- |

—

Uspešnost metode se lahko dokaže tudi s sodelovanjem v krožnih preskusih. Rezultati iz vzorcev, analiziranih s krožnimi preskusi, ki zajemajo območje koncentracije do npr. dvakratne mejne vrednosti, se prav tako lahko vključijo v oceno deleža lažno skladnih rezultatov, če laboratorij lahko dokaže svojo učinkovitost. Vzorci zajemajo najpogostejše vzorce kongenerjev, ki predstavljajo različne vire.

| — | Med incidenti se izločitvene vrednosti lahko ponovno ocenijo, pri čemer se upoštevajo posebni vzorci matric in kongenerjev v zadevnem incidentu. |
| --- | --- |

—

Med incidenti se izločitvene vrednosti lahko ponovno ocenijo, pri čemer se upoštevajo posebni vzorci matric in kongenerjev v zadevnem incidentu.

8.   POROČANJE O REZULTATIH

Potrditvene metode

| — | Analitski rezultati vsebujejo vrednosti posameznih kongenerjev PCDD/F in dioksinom podobnih PCB, vrednosti TEQ pa se sporočijo kot vrednosti na spodnji meji, zgornji meji in srednji meji, da se v poročilo o rezultatih vključi čim več podatkov in tako omogoči razlaga rezultatov glede na posebne zahteve. |
| --- | --- |

—

Analitski rezultati vsebujejo vrednosti posameznih kongenerjev PCDD/F in dioksinom podobnih PCB, vrednosti TEQ pa se sporočijo kot vrednosti na spodnji meji, zgornji meji in srednji meji, da se v poročilo o rezultatih vključi čim več podatkov in tako omogoči razlaga rezultatov glede na posebne zahteve.

| — | Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCDD/F, dioksinom podobnih PCB in lipidov. Vsebnost lipidov v vzorcu se določi in sporoči za matrice živil z mejnimi vrednostmi, izraženimi na podlagi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo). Za druge vzorce pa je določitev vsebnosti lipidov neobvezna. |
| --- | --- |

—

Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCDD/F, dioksinom podobnih PCB in lipidov. Vsebnost lipidov v vzorcu se določi in sporoči za matrice živil z mejnimi vrednostmi, izraženimi na podlagi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo). Za druge vzorce pa je določitev vsebnosti lipidov neobvezna.

| — | Izkoristki posameznih internih standardov morajo biti na voljo, če so zunaj območja iz točke 6.2, če je presežena mejna vrednost (v tem primeru izkoristki za eno od dveh dvakratnih analiz), in na zahtevo tudi v drugih primerih. |
| --- | --- |

—

Izkoristki posameznih internih standardov morajo biti na voljo, če so zunaj območja iz točke 6.2, če je presežena mejna vrednost (v tem primeru izkoristki za eno od dveh dvakratnih analiz), in na zahtevo tudi v drugih primerih.

| — | Ker je treba pri odločanju o skladnosti vzorca upoštevati razširjeno merilno negotovost, mora biti na voljo tudi ta parameter. Rezultat analize je zato izražen kot x +/– U, pri čemer je x rezultat analize, U pa razširjena merilna negotovost, kar pri faktorju zajetja 2 pomeni približno 95-odstotno stopnjo zaupanja. Pri ločenem določanju PCDD/F in dioksinom podobnih PCB je treba vsoto ocenjene razširjene negotovosti ločenih rezultatov analize vsebnosti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB uporabiti za vsoto PCDD/F in dioksinom podobnih PCB. |
| --- | --- |

—

Ker je treba pri odločanju o skladnosti vzorca upoštevati razširjeno merilno negotovost, mora biti na voljo tudi ta parameter. Rezultat analize je zato izražen kot x +/– U, pri čemer je x rezultat analize, U pa razširjena merilna negotovost, kar pri faktorju zajetja 2 pomeni približno 95-odstotno stopnjo zaupanja. Pri ločenem določanju PCDD/F in dioksinom podobnih PCB je treba vsoto ocenjene razširjene negotovosti ločenih rezultatov analize vsebnosti PCDD/F in dioksinom podobnih PCB uporabiti za vsoto PCDD/F in dioksinom podobnih PCB.

| — | Rezultati se izrazijo z istimi enotami in z enakim številom signifikantnih števk kot pri mejnih vrednostih iz Uredbe (ES) št. 1881/2006. |
| --- | --- |

—

Rezultati se izrazijo z istimi enotami in z enakim številom signifikantnih števk kot pri mejnih vrednostih iz Uredbe (ES) št. 1881/2006.

Bioanalitske presejalne metode

| — | Rezultat presejanja se navede kot skladen ali pa kot rezultat s sumom na neskladnost („sumljiv“). |
| --- | --- |

—

Rezultat presejanja se navede kot skladen ali pa kot rezultat s sumom na neskladnost („sumljiv“).

| — | Poleg tega se lahko navede okvirni rezultat za PCDD/F in/ali dioksinom podobne PCB, izražen v BEQ (ne TEQ) (glej točko 1). Za vzorce, pri katerih je odziv pod pragom poročanja, se navede, da so pod pragom poročanja. Za vzorce, pri katerih je odziv nad delovnim območjem, se navede, da presegajo delovno območje, vrednost, ki ustreza zgornjemu delu delovnega območja, pa se navede v BEQ. |
| --- | --- |

—

Poleg tega se lahko navede okvirni rezultat za PCDD/F in/ali dioksinom podobne PCB, izražen v BEQ (ne TEQ) (glej točko 1). Za vzorce, pri katerih je odziv pod pragom poročanja, se navede, da so pod pragom poročanja. Za vzorce, pri katerih je odziv nad delovnim območjem, se navede, da presegajo delovno območje, vrednost, ki ustreza zgornjemu delu delovnega območja, pa se navede v BEQ.

| — | Za vsako vrsto matrice vzorca se v poročilu navede mejna vrednost ali prag ukrepanja, na katerem temelji ocena. |
| --- | --- |

—

Za vsako vrsto matrice vzorca se v poročilu navede mejna vrednost ali prag ukrepanja, na katerem temelji ocena.

| — | V poročilu se navedejo vrsta uporabljenega preskusa, osnovno načelo preskusa in vrsta umerjanja. |
| --- | --- |

—

V poročilu se navedejo vrsta uporabljenega preskusa, osnovno načelo preskusa in vrsta umerjanja.

| — | Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCDD/F, dioksinom podobnih PCB in lipidov. Vsebnost lipidov v vzorcu se določi in sporoči za matrice živil z mejnimi vrednostmi, izraženimi na osnovi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo). Za druge vzorce pa je določitev vsebnosti lipidov neobvezna. |
| --- | --- |

—

Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCDD/F, dioksinom podobnih PCB in lipidov. Vsebnost lipidov v vzorcu se določi in sporoči za matrice živil z mejnimi vrednostmi, izraženimi na osnovi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo). Za druge vzorce pa je določitev vsebnosti lipidov neobvezna.

| — | Če obstaja sum, da vzorci niso skladni, mora poročilo vključevati navodilo glede potrebnih ukrepov. Koncentracijo PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v navedenih vzorcih s povišanimi vsebnostmi je treba določiti/potrditi s potrditveno metodo. |
| --- | --- |

—

Če obstaja sum, da vzorci niso skladni, mora poročilo vključevati navodilo glede potrebnih ukrepov. Koncentracijo PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v navedenih vzorcih s povišanimi vsebnostmi je treba določiti/potrditi s potrditveno metodo.

| — | Neskladni rezultati se sporočijo samo po potrditveni analizi. |
| --- | --- |

—

Neskladni rezultati se sporočijo samo po potrditveni analizi.

Fizikalno-kemijske presejalne metode

| — | Rezultat presejanja se navede kot skladen ali pa kot rezultat s sumom na neskladnost („sumljiv“). |
| --- | --- |

—

Rezultat presejanja se navede kot skladen ali pa kot rezultat s sumom na neskladnost („sumljiv“).

| — | Za vsako vrsto matrice vzorca se v poročilu navede mejna vrednost ali prag ukrepanja, na katerem temelji ocena. |
| --- | --- |

—

Za vsako vrsto matrice vzorca se v poročilu navede mejna vrednost ali prag ukrepanja, na katerem temelji ocena.

| — | Poleg tega se lahko navedejo vrednosti posameznih kongenerjev PCDD/F in dioksinom podobnih PCB ter vrednosti TEQ, ki se sporočijo kot vrednosti na spodnji meji, zgornji meji in srednji meji. Rezultati se izrazijo z istimi enotami in z (vsaj) enakim številom signifikantnih števk kot pri mejnih vrednostih iz Uredbe (ES) št. 1881/2006. |
| --- | --- |

—

Poleg tega se lahko navedejo vrednosti posameznih kongenerjev PCDD/F in dioksinom podobnih PCB ter vrednosti TEQ, ki se sporočijo kot vrednosti na spodnji meji, zgornji meji in srednji meji. Rezultati se izrazijo z istimi enotami in z (vsaj) enakim številom signifikantnih števk kot pri mejnih vrednostih iz Uredbe (ES) št. 1881/2006.

| — | Izkoristki posameznih internih standardov morajo biti na voljo, če so zunaj območja iz točke 6.2, in na zahtevo tudi v drugih primerih. |
| --- | --- |

—

Izkoristki posameznih internih standardov morajo biti na voljo, če so zunaj območja iz točke 6.2, in na zahtevo tudi v drugih primerih.

| — | V poročilu se navede uporabljena metoda GC-MS. |
| --- | --- |

—

V poročilu se navede uporabljena metoda GC-MS.

| — | Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCDD/F, dioksinom podobnih PCB in lipidov. Vsebnost lipidov v vzorcu se določi in sporoči za matrice živil z mejnimi vrednostmi, izraženimi na osnovi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo). Za druge vzorce pa je določitev vsebnosti lipidov neobvezna. |
| --- | --- |

—

Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCDD/F, dioksinom podobnih PCB in lipidov. Vsebnost lipidov v vzorcu se določi in sporoči za matrice živil z mejnimi vrednostmi, izraženimi na osnovi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo). Za druge vzorce pa je določitev vsebnosti lipidov neobvezna.

| — | Če obstaja sum, da vzorci niso skladni, mora poročilo vključevati navodilo glede potrebnih ukrepov. Koncentracijo PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v navedenih vzorcih s povišanimi vsebnostmi je treba določiti/potrditi s potrditveno metodo. |
| --- | --- |

—

Če obstaja sum, da vzorci niso skladni, mora poročilo vključevati navodilo glede potrebnih ukrepov. Koncentracijo PCDD/F ter vsote PCDD/F in dioksinom podobnih PCB v navedenih vzorcih s povišanimi vsebnostmi je treba določiti/potrditi s potrditveno metodo.

| — | Odločitev o neskladnosti se lahko sprejme samo po potrditveni analizi. |
| --- | --- |

—

Odločitev o neskladnosti se lahko sprejme samo po potrditveni analizi.

---

(1)  Smernice o merilni negotovosti za laboratorije, ki opravljajo analize vsebnosti PCDD/F in PCB z uporabo izotopske razredčitve – masne spektrometrije [povezava na spletno stran], smernice za ocenjevanje meje zaznavnosti (LOD) in meje določljivosti (LOQ) za meritve na področju onesnaževal v krmi in živilih [povezava na spletno stran].

(*1)  Glede na mejne vrednosti.

(2)  Sedanje zahteve temeljijo na TEF, ki so objavljeni v: M. Van den Berg in drugi, Toxicological Sciences 93 (2), str. 223–241 (2006).

Dodatek

TEF Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) za oceno tveganja za zdravje ljudi na podlagi sklepov SZO – strokovnega srečanja mednarodnega programa za kemijsko varnost (IPCS) junija 2005 v Ženevi (1)

| Kongener | Vrednost TEF | Kongener | Vrednost TEF |
| --- | --- | --- | --- |
| Dibenzo-p-dioksini („PCDD“) | „Dioksinom podobni“ PCB:



  neorto PCB + monoorto PCB |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 | | |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 | Neorto PCB | |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 77 | 0,0001 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 81 | 0,0003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 | PCB 126 | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 | PCB 169 | 0,03 |
| OCDD | 0,0003 | | |
| Dibenzofurani (PCDF) | Monoorto PCB |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 | PCB 105 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,03 | PCB 114 | 0,00003 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,3 | PCB 118 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 123 | 0,00003 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 156 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 | PCB 157 | 0,00003 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 167 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 | PCB 189 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 | | |
| OCDF | 0,0003 | | |
| Uporabljene okrajšave: | „T“ = tetra; „Pe“ = penta; „Hx“ = heksa; „Hp“ = hepta; „O“ = okta; „CDD“ = klorodibenzodioksin; „CDF“ = klorodibenzofuran; „CB“ = klorobifenil. |

Kongener

Vrednost TEF

Kongener

Vrednost TEF

Dibenzo-p-dioksini („PCDD“)

„Dioksinom podobni“ PCB:

neorto PCB + monoorto PCB

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

Neorto PCB

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

PCB 77

0,0001

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

PCB 81

0,0003

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

PCB 126

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

PCB 169

0,03

OCDD

0,0003

Dibenzofurani (PCDF)

Monoorto PCB

2,3,7,8-TCDF

0,1

PCB 105

0,00003

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

PCB 114

0,00003

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

PCB 118

0,00003

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

PCB 123

0,00003

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 156

0,00003

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

PCB 157

0,00003

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 167

0,00003

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

PCB 189

0,00003

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0003

Uporabljene okrajšave:

„T“ = tetra; „Pe“ = penta; „Hx“ = heksa; „Hp“ = hepta; „O“ = okta; „CDD“ = klorodibenzodioksin; „CDF“ = klorodibenzofuran; „CB“ = klorobifenil.

---

(1)  Martin van den Berg in drugi, Ponovna ocena faktorjev toksične ekvivalentnosti za dioksine in dioksinom podobne spojine pri ljudeh in sesalcih, Svetovna zdravstvena organizacija, 2005 (The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds). Toxicological Sciences 93(2), str. 223–241 (2006).

---

PRILOGA IV

PRIPRAVA VZORCA IN ZAHTEVE ZA ANALITSKE METODE ZA NADZOR VSEBNOSTI DIOKSINOM NEPODOBNIH PCB V NEKATERIH ŽIVILIH

Zahteve, določene v tej prilogi, se uporabijo, kadar se živila analizirajo za uradni nadzor vsebnosti dioksinom nepodobnih PCB, in za pripravo vzorcev in analitske zahteve za druge regulativne namene, vključno z nadzorom, ki ga izvajajo nosilci živilske dejavnosti za zagotovitev skladnosti z določbami člena 4 Uredbe (ES) št. 852/2004.

Določbe o pripravi vzorcev iz točke 3 Priloge III k tej uredbi se uporabljajo tudi za nadzor vsebnosti dioksinom nepodobnih PCB v živilih.

1.   Metode ugotavljanja, ki se uporabljajo

Plinska kromatografija/detekcija zajetja elektronov (GC-ECD), GC-LRMS, GC-MS/MS, GC-HRMS ali enakovredne metode.

2.   Identifikacija in potrditev predpisanih analitov

| — | Relativni retencijski čas glede na interne standarde ali referenčne standarde (sprejemljivi odmik +/– 0,25 %). |
| --- | --- |

—

Relativni retencijski čas glede na interne standarde ali referenčne standarde (sprejemljivi odmik +/– 0,25 %).

| — | Plinsko kromatografsko ločevanje dioksinom nepodobnih PCB (od motečih snovi, zlasti sočasno eluiranih PCB, še posebej če so vrednosti vzorcev v območju zakonsko dovoljenih mej in je treba potrditi neskladnost (1)). |
| --- | --- |

—

Plinsko kromatografsko ločevanje dioksinom nepodobnih PCB (od motečih snovi, zlasti sočasno eluiranih PCB, še posebej če so vrednosti vzorcev v območju zakonsko dovoljenih mej in je treba potrditi neskladnost (1)).

| — | Za tehnike GC-MS:






  — | spremljanje najmanj naslednjega števila molekularnih ionov ali značilnih ionov iz grozda molekul:






  — | dveh specifičnih ionov za HRMS, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Za tehnike GC-MS:

—

spremljanje najmanj naslednjega števila molekularnih ionov ali značilnih ionov iz grozda molekul:

—

dveh specifičnih ionov za HRMS,

| — | treh specifičnih ionov za LRMS, |
| --- | --- |

—

treh specifičnih ionov za LRMS,

| — | dveh specifičnih starševskih ionov, vsakega z enim specifičnim ustreznim prehodnim produktnim ionom za MS-MS; |
| --- | --- |

—

dveh specifičnih starševskih ionov, vsakega z enim specifičnim ustreznim prehodnim produktnim ionom za MS-MS;

| — | največja dovoljena odstopanja za razmerja zastopanosti izbranih masnih fragmentov:
  relativni odmik razmerja zastopanosti izbranih masnih fragmentov od teoretične zastopanosti ali umeritvenega standarda za ciljni ion (ion z največjo zastopanostjo, ki se spremlja) in potrditvene ione: ± 15 %. |
| --- | --- |

—

največja dovoljena odstopanja za razmerja zastopanosti izbranih masnih fragmentov:

relativni odmik razmerja zastopanosti izbranih masnih fragmentov od teoretične zastopanosti ali umeritvenega standarda za ciljni ion (ion z največjo zastopanostjo, ki se spremlja) in potrditvene ione: ± 15 %.

| — | Za GC-ECD:
  Potrditev rezultatov, ki presegajo mejno vrednost, z dvema kolonama GC s stacionarnimi fazami različne polarnosti. |
| --- | --- |

—

Za GC-ECD:

Potrditev rezultatov, ki presegajo mejno vrednost, z dvema kolonama GC s stacionarnimi fazami različne polarnosti.

3.   Dokazovanje učinkovitosti metode

Validacija v območju mejne vrednosti (0,5-kratna do 2-kratna mejna vrednost) s sprejemljivim koeficientom variacije za ponovljene analize (glej zahteve za srednjo natančnost v točki 8).

4.   Meja določljivosti

Vsota LOQ (2)
  dioksinom nepodobnih PCB ne sme presegati tretjine mejne vrednosti (3).

5.   Nadzor kakovosti

Redne slepe kontrole, analize vzorcev z dodatkom, vzorci za nadzor kakovosti, sodelovanje v medlaboratorijskih študijah z relevantnimi matricami.

6.   Nadzor izkoristkov

| — | Uporaba primernih internih standardov s fizikalno-kemijskimi lastnostmi, ki so primerljive s tistimi, ki jih imajo predpisani analiti. |
| --- | --- |

—

Uporaba primernih internih standardov s fizikalno-kemijskimi lastnostmi, ki so primerljive s tistimi, ki jih imajo predpisani analiti.

| — | Dodajanje internih standardov:






  — | dodajanje proizvodom (pred ekstrakcijo in čiščenjem), |
| --- | --- | --- |

—

Dodajanje internih standardov:

—

dodajanje proizvodom (pred ekstrakcijo in čiščenjem),

| — | mogoče je tudi dodajanje ekstrahirani maščobi (pred čiščenjem), če je mejna vrednost izražena na osnovi maščob. |
| --- | --- |

—

mogoče je tudi dodajanje ekstrahirani maščobi (pred čiščenjem), če je mejna vrednost izražena na osnovi maščob.

| — | Zahteve za metode, pri katerih se uporablja vseh šest izotopsko označenih kongenerjev dioksinom nepodobnih PCB:






  — | popravek rezultatov v zvezi z izkoristkom internih standardov, |
| --- | --- | --- |

—

Zahteve za metode, pri katerih se uporablja vseh šest izotopsko označenih kongenerjev dioksinom nepodobnih PCB:

—

popravek rezultatov v zvezi z izkoristkom internih standardov,

| — | splošno sprejemljiv izkoristek izotopsko označenih internih standardov je med 60 % in 120 %, |
| --- | --- |

—

splošno sprejemljiv izkoristek izotopsko označenih internih standardov je med 60 % in 120 %,

| — | sprejemljivi so manjši ali večji izkoristki za posamezne kongenerje z manj kot 10-odstotnim prispevkom k vsoti dioksinom nepodobnih PCB. |
| --- | --- |

—

sprejemljivi so manjši ali večji izkoristki za posamezne kongenerje z manj kot 10-odstotnim prispevkom k vsoti dioksinom nepodobnih PCB.

| — | Zahteve za metode, pri katerih se ne uporablja vseh šest izotopsko označenih internih standardov ali drugi interni standardi:






  — | nadzor izkoristka internih standardov za vsak vzorec, |
| --- | --- | --- |

—

Zahteve za metode, pri katerih se ne uporablja vseh šest izotopsko označenih internih standardov ali drugi interni standardi:

—

nadzor izkoristka internih standardov za vsak vzorec,

| — | sprejemljivi izkoristek internih standardov med 60 % in 120 %, |
| --- | --- |

—

sprejemljivi izkoristek internih standardov med 60 % in 120 %,

| — | popravek rezultatov v zvezi z izkoristkom internih standardov. |
| --- | --- |

—

popravek rezultatov v zvezi z izkoristkom internih standardov.

| — | Izkoristek neoznačenih kongenerjev se preveri z analizo vzorcev z dodatkom ali vzorcev za nadzor kakovosti s koncentracijami v območju mejne vrednosti. Sprejemljivi izkoristek za te kongenerje je med 60 % in 120 %. |
| --- | --- |

—

Izkoristek neoznačenih kongenerjev se preveri z analizo vzorcev z dodatkom ali vzorcev za nadzor kakovosti s koncentracijami v območju mejne vrednosti. Sprejemljivi izkoristek za te kongenerje je med 60 % in 120 %.

7.   Zahteve za laboratorije

V skladu z določbami Uredbe (ES) št. 882/2004 laboratorije akreditirajo priznani organi, ki delujejo v skladu z zahtevami vodnika ISO 58, s čimer je zagotovljeno, da izvajajo analitsko zagotavljanje kakovosti. Laboratoriji se akreditirajo po standardu EN ISO/IEC 17025. Poleg tega se, kadar je primerno, upoštevajo načela, kot so opisana v tehničnih smernicah za oceno merilne negotovosti in mej določljivosti za analizo vsebnosti PCB (4).

8.   Značilnosti učinkovitosti metode: merila za vsoto dioksinom nepodobnih PCB pri mejni vrednosti:

| | Izotopska razredčitev – masna spektrometrija (*1) | Druge tehnike |
| --- | --- | --- |
| Pravilnost | – 20 % do + 20 % | – 30 % do + 30 % |
| Srednja natančnost (RSDR) | ≤ 15 % | ≤ 20 % |
| Razlika med izračunom zgornje in spodnje meje | ≤ 20 % | ≤ 20 % |

Izotopska razredčitev – masna spektrometrija (*1)

Druge tehnike

Pravilnost

– 20 % do + 20 %

– 30 % do + 30 %

Srednja natančnost (RSDR)

≤ 15 %

≤ 20 %

Razlika med izračunom zgornje in spodnje meje

≤ 20 %

≤ 20 %

9.   Poročanje o rezultatih

| — | Analitski rezultati vsebujejo vrednosti posameznih kongenerjev dioksinom nepodobnih PCB ter vsote dioksinom nepodobnih PCB, sporočijo pa se kot vrednosti na spodnji meji, zgornji meji in srednji meji, da se v poročilo o rezultatih vključi čim več podatkov in tako omogoči razlaga rezultatov glede na posebne zahteve. |
| --- | --- |

—

Analitski rezultati vsebujejo vrednosti posameznih kongenerjev dioksinom nepodobnih PCB ter vsote dioksinom nepodobnih PCB, sporočijo pa se kot vrednosti na spodnji meji, zgornji meji in srednji meji, da se v poročilo o rezultatih vključi čim več podatkov in tako omogoči razlaga rezultatov glede na posebne zahteve.

| — | Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCB in lipidov. Vsebnost lipidov v vzorcu se določi in sporoči za matrice živil z mejnimi vrednostmi, izraženimi na osnovi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo). Za druge vzorce pa je določitev vsebnosti lipidov neobvezna. |
| --- | --- |

—

Poročilo vključuje tudi metodo, uporabljeno za ekstrakcijo PCB in lipidov. Vsebnost lipidov v vzorcu se določi in sporoči za matrice živil z mejnimi vrednostmi, izraženimi na osnovi maščob, in pričakovano koncentracijo maščob v razponu 0–2 % (v skladu z veljavno zakonodajo). Za druge vzorce pa je določitev vsebnosti lipidov neobvezna.

| — | Izkoristki posameznih internih standardov morajo biti na voljo, če so zunaj območja iz točke 6, če je presežena mejna vrednost, in na zahtevo tudi v drugih primerih. |
| --- | --- |

—

Izkoristki posameznih internih standardov morajo biti na voljo, če so zunaj območja iz točke 6, če je presežena mejna vrednost, in na zahtevo tudi v drugih primerih.

| — | Ker je treba pri odločanju o skladnosti vzorca upoštevati razširjeno merilno negotovost, mora biti na voljo tudi navedeni parameter. Rezultat analize je zato izražen kot x +/– U, pri čemer je x rezultat analize, U pa razširjena merilna negotovost, kar pri faktorju zajetja 2 pomeni približno 95-odstotno stopnjo zaupanja. |
| --- | --- |

—

Ker je treba pri odločanju o skladnosti vzorca upoštevati razširjeno merilno negotovost, mora biti na voljo tudi navedeni parameter. Rezultat analize je zato izražen kot x +/– U, pri čemer je x rezultat analize, U pa razširjena merilna negotovost, kar pri faktorju zajetja 2 pomeni približno 95-odstotno stopnjo zaupanja.

| — | Rezultati se izrazijo z istimi enotami in z enakim številom signifikantnih števk kot pri mejnih vrednostih iz Uredbe (ES) št. 1881/2006. |
| --- | --- |

—

Rezultati se izrazijo z istimi enotami in z enakim številom signifikantnih števk kot pri mejnih vrednostih iz Uredbe (ES) št. 1881/2006.

---

(1)  Kongenerji, za katere je pogosto ugotovljeno, da se sočasno eluirajo, so npr. PCB 28/31, PCB 52/69 in PCB 138/163/164. Pri GC-MS je treba upoštevati tudi mogoče moteče vplive fragmentov višjih kloriranih kongenerjev.

(2)  Kadar je primerno, se upoštevajo načela, kot so opisana v smernicah za ocenjevanje meje zaznavnosti (LOD) in meje določljivosti (LOQ) za meritve na področju onesnaževal v krmi in živilih [povezava na spletno stran].

(3)  Zelo priporočljivo je, da je prispevek slepega reagenta k vsebnosti onesnaževala v vzorcu manjši. Laboratorij je odgovoren za nadzor spreminjanja slepih vrednosti, zlasti če se slepe vrednosti odštejejo.

(4)  Smernice o merilni negotovosti za laboratorije, ki opravljajo analize vsebnosti PCDD/F in PCB z uporabo izotopske razredčitve – masne spektrometrije [povezava na spletno stran], smernice za ocenjevanje meje zaznavnosti (LOD) in meje določljivosti (LOQ) za meritve na področju onesnaževal v krmi in živilih [povezava na spletno stran].

(*1)  Potrebna je uporaba vseh šestih 13C-označenih analogov kot internih standardov.

---

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/35

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/645

z dne 5. aprila 2017

o popravku latvijske različice Uredbe (ES) št. 152/2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), ter zlasti člena 11(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V latvijski različici Uredbe Komisije (ES) št. 152/2009 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 691/2013 (3), je prišlo do napake. Zato je v latvijski različici treba popraviti besedilo opomb pod črto v preglednicah pri točkah 5.1.1, 5.1.3 in 5.1.5 Priloge I k Uredbi (ES) št. 152/2009. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo. |
| --- | --- |

(1)

V latvijski različici Uredbe Komisije (ES) št. 152/2009 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 691/2013 (3), je prišlo do napake. Zato je v latvijski različici treba popraviti besedilo opomb pod črto v preglednicah pri točkah 5.1.1, 5.1.3 in 5.1.5 Priloge I k Uredbi (ES) št. 152/2009. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo.

| (2) | Uredbo (ES) št. 152/2009 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (ES) št. 152/2009 bi bilo zato treba ustrezno popraviti.

| (3) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zadeva le latvijsko različico besedila.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. aprila 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 z dne 27. januarja 2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme (UL L 54, 26.2.2009, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 691/2013 z dne 19. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 152/2009 glede metod vzorčenja in analitskih metod (UL L 197, 20.7.2013, str. 1).

3

---

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/36

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/646

z dne 5. aprila 2017

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/378 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izvajanjem postopka za letno potrditev obračuna in postopka za potrditev skladnosti

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (1) in zlasti člena 47(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V okviru prve letne potrditve obračunov, ki je bila izvedena v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/378 (2), se je izkazalo, da je treba pojasniti situacijo v zvezi z letnimi zneski predhodnega financiranja, ki niso bili v celoti obračunani v predloženih letnih zaključnih računih. |
| --- | --- |

(1)

V okviru prve letne potrditve obračunov, ki je bila izvedena v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/378 (2), se je izkazalo, da je treba pojasniti situacijo v zvezi z letnimi zneski predhodnega financiranja, ki niso bili v celoti obračunani v predloženih letnih zaključnih računih.

| (2) | Treba je določiti ureditev za izvajanje postopka za potrditev skladnosti in zlasti pravila o merilih za določitev stopnje finančnega popravka, ki ga lahko Komisija po zaključku tega postopka izvede v skladu s členom 47 Uredbe (EU) št. 514/2014. |
| --- | --- |

(2)

Treba je določiti ureditev za izvajanje postopka za potrditev skladnosti in zlasti pravila o merilih za določitev stopnje finančnega popravka, ki ga lahko Komisija po zaključku tega postopka izvede v skladu s členom 47 Uredbe (EU) št. 514/2014.

| (3) | Za zagotovitev pravne varnosti in enakega obravnavanja vseh držav članic je bistveno pojasniti merila za ugotavljanje pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, opredeliti glavne vrste takšnih pomanjkljivosti in določiti merila za določitev stopnje finančnega popravka. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev pravne varnosti in enakega obravnavanja vseh držav članic je bistveno pojasniti merila za ugotavljanje pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, opredeliti glavne vrste takšnih pomanjkljivosti in določiti merila za določitev stopnje finančnega popravka.

| (4) | Izvedbeno uredbo (EU) 2015/378 bi bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeno uredbo (EU) 2015/378 bi bilo zato treba spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za sklada za azil, migracije in vključevanje ter za notranjo varnost – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za sklada za azil, migracije in vključevanje ter za notranjo varnost –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) 2015/378 se spremeni:

| 1. | člen 1 se spremeni:






  (a) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Kadar je znesek, ki ga je Komisija sprejela v sklepu o potrditvi letnih obračunov za proračunsko leto N, nižji od letnega zneska predhodnega financiranja za proračunsko leto N, se drugi znesek obračuna s prvim. Vsakršen preostali znesek predhodnega financiranja se obračuna v okviru poznejših potrditev obračunov.
  Prvi pododstavek se uporablja tudi v primerih, ko država članica predloži letne zaključne račune, v katerih poroča o ničelnih plačilih.“; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni:

(a)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Kadar je znesek, ki ga je Komisija sprejela v sklepu o potrditvi letnih obračunov za proračunsko leto N, nižji od letnega zneska predhodnega financiranja za proračunsko leto N, se drugi znesek obračuna s prvim. Vsakršen preostali znesek predhodnega financiranja se obračuna v okviru poznejših potrditev obračunov.

Prvi pododstavek se uporablja tudi v primerih, ko država članica predloži letne zaključne račune, v katerih poroča o ničelnih plačilih.“;

| (b) | odstavek 7 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 7 se črta;

| 2. | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 3a
  Merila za ugotavljanje pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora

  1.   Komisijina ocena učinkovitega delovanja sistema upravljanja in nadzora temelji na rezultatih vseh razpoložljivih revizij, ki jih izvajajo države članice, službe Komisije in Računsko sodišče, rezultatih preiskav, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam, ali drugih informacijah o skladnosti z merili za imenovanje iz člena 2(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1042/2014 (*1).
  Komisijina ocena zajema notranji nadzor nacionalnega programa, dejavnosti upravljanja in nadzora, ki jih izvaja odgovorni organ, in nadzorne in revizijske dejavnosti revizijskega organa ter temelji na preverjanju skladnosti s ključnimi zahtevami iz tabele 1 v Prilogi.


  2.   Skladnost s ključnimi zahtevami iz odstavka 1 na podlagi kategorij iz tabele 2 v Prilogi se uporabi za oceno učinkovitega delovanja vsakega pristojnega organa in za sprejetje splošne ugotovitve o sistemu upravljanja in nadzora. Pri splošni ugotovitvi o sistemu upravljanja in nadzora se upoštevajo morebitni olajševalni ali oteževalni dejavniki.


  3.   Vrste resnih pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora so primeri, v katerih se za katero koli od ključnih zahtev iz točk 2, 4, 5, 8, 11, 12 ali 14 tabele 1 v Prilogi ali za dve ali več drugih ključnih zahtev iz navedene tabele oceni, da spadajo v kategorijo 3 ali 4 iz tabele 2 v Prilogi.



  Člen 3b
  Merila za uporabo in določitev stopnje finančnih popravkov

  1.   Kadar Komisija ugotovi eno ali več posameznih ali sistemskih nepravilnosti ali eno ali več pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora (v nadaljnjem besedilu: sistemske pomanjkljivosti), uporabi finančne popravke.
  V tej uredbi nepravilnost pomeni vsako kršitev prava Unije ali nacionalnega prava oziroma vsako kršitev nacionalnih predpisov z dejanjem ali opustitvijo dejanja s strani upravičenca ali upravičencev, ki zaradi neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi lahko škodovala splošnemu proračunu Evropske unije.
  Znesek finančnega popravka se, kadar je mogoče, določi za vsak primer posebej in je enak točnemu znesku odhodka, ki je bil napačno zaračunan splošnemu proračunu Unije.
  Kadar Komisija ugotovi nepravilnosti v reprezentativnem vzorcu odhodkov v celotnem nacionalnem programu ali njegovem delu, preverjanje pravilnosti drugih odhodkov pa ne bi bilo stroškovno učinkovito, se lahko popravek določi z ekstrapolacijo rezultatov pregleda vzorca na preostalo populacijo, iz katere je bil izbran vzorec.
  Kadar Komisija ugotovi sistemske nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti, popravka pa niti z ekstrapolacijo ni mogoče natančno količinsko opredeliti, se za odhodke, ki so prijavljeni za del prizadetega sistema v skladu z okvirnimi merili in lestvicami iz odstavkov 2 in 3, uporabi pavšalni finančni popravek.
  Pavšalni popravki se lahko uporabijo tudi v zvezi s posameznimi nepravilnostmi.


  2.   Stopnja pavšalnega popravka se določi ob upoštevanju naslednjih dejavnikov:






  (a) | stopnje resnosti nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti glede na celoten sistem ali njegov del ali glede na vrste prijavljenih odhodkov; |
| --- | --- | --- |

2.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 3a

Merila za ugotavljanje pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora

1.   Komisijina ocena učinkovitega delovanja sistema upravljanja in nadzora temelji na rezultatih vseh razpoložljivih revizij, ki jih izvajajo države članice, službe Komisije in Računsko sodišče, rezultatih preiskav, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam, ali drugih informacijah o skladnosti z merili za imenovanje iz člena 2(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1042/2014 (*1).

Komisijina ocena zajema notranji nadzor nacionalnega programa, dejavnosti upravljanja in nadzora, ki jih izvaja odgovorni organ, in nadzorne in revizijske dejavnosti revizijskega organa ter temelji na preverjanju skladnosti s ključnimi zahtevami iz tabele 1 v Prilogi.

2.   Skladnost s ključnimi zahtevami iz odstavka 1 na podlagi kategorij iz tabele 2 v Prilogi se uporabi za oceno učinkovitega delovanja vsakega pristojnega organa in za sprejetje splošne ugotovitve o sistemu upravljanja in nadzora. Pri splošni ugotovitvi o sistemu upravljanja in nadzora se upoštevajo morebitni olajševalni ali oteževalni dejavniki.

3.   Vrste resnih pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora so primeri, v katerih se za katero koli od ključnih zahtev iz točk 2, 4, 5, 8, 11, 12 ali 14 tabele 1 v Prilogi ali za dve ali več drugih ključnih zahtev iz navedene tabele oceni, da spadajo v kategorijo 3 ali 4 iz tabele 2 v Prilogi.

Člen 3b

Merila za uporabo in določitev stopnje finančnih popravkov

1.   Kadar Komisija ugotovi eno ali več posameznih ali sistemskih nepravilnosti ali eno ali več pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora (v nadaljnjem besedilu: sistemske pomanjkljivosti), uporabi finančne popravke.

V tej uredbi nepravilnost pomeni vsako kršitev prava Unije ali nacionalnega prava oziroma vsako kršitev nacionalnih predpisov z dejanjem ali opustitvijo dejanja s strani upravičenca ali upravičencev, ki zaradi neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi lahko škodovala splošnemu proračunu Evropske unije.

Znesek finančnega popravka se, kadar je mogoče, določi za vsak primer posebej in je enak točnemu znesku odhodka, ki je bil napačno zaračunan splošnemu proračunu Unije.

Kadar Komisija ugotovi nepravilnosti v reprezentativnem vzorcu odhodkov v celotnem nacionalnem programu ali njegovem delu, preverjanje pravilnosti drugih odhodkov pa ne bi bilo stroškovno učinkovito, se lahko popravek določi z ekstrapolacijo rezultatov pregleda vzorca na preostalo populacijo, iz katere je bil izbran vzorec.

Kadar Komisija ugotovi sistemske nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti, popravka pa niti z ekstrapolacijo ni mogoče natančno količinsko opredeliti, se za odhodke, ki so prijavljeni za del prizadetega sistema v skladu z okvirnimi merili in lestvicami iz odstavkov 2 in 3, uporabi pavšalni finančni popravek.

Pavšalni popravki se lahko uporabijo tudi v zvezi s posameznimi nepravilnostmi.

2.   Stopnja pavšalnega popravka se določi ob upoštevanju naslednjih dejavnikov:

(a)

stopnje resnosti nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti glede na celoten sistem ali njegov del ali glede na vrste prijavljenih odhodkov;

| (b) | stopnje tveganja izgube, ki ji je proračun EU izpostavljen zaradi nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

(b)

stopnje tveganja izgube, ki ji je proračun EU izpostavljen zaradi nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti;

| (c) | ranljivosti odhodkov v zvezi z goljufijami zaradi nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

(c)

ranljivosti odhodkov v zvezi z goljufijami zaradi nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti;

| (d) | morebitnih olajševalnih ali oteževalnih dejavnikov. |
| --- | --- |

(d)

morebitnih olajševalnih ali oteževalnih dejavnikov.

3.   Stopnja popravka se določi na naslednji način:

| (a) | kadar so nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti tako temeljne, pogoste ali razširjene, da pomenijo popolno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost vseh zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 100 %; |
| --- | --- |

(a)

kadar so nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti tako temeljne, pogoste ali razširjene, da pomenijo popolno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost vseh zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 100 %;

| (b) | kadar so nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti tako pogoste in razširjene, da pomenijo zelo resno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost zelo velikega deleža zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 25 %; |
| --- | --- |

(b)

kadar so nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti tako pogoste in razširjene, da pomenijo zelo resno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost zelo velikega deleža zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 25 %;

| (c) | kadar do nepravilnosti ali sistemskih pomanjkljivosti pride zaradi nepopolnega, nepravilnega ali nerednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost velikega deleža zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 10 %; |
| --- | --- |

(c)

kadar do nepravilnosti ali sistemskih pomanjkljivosti pride zaradi nepopolnega, nepravilnega ali nerednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost velikega deleža zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 10 %;

| (d) | kadar do nepravilnosti ali sistemskih pomanjkljivosti pride zaradi nedoslednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost znatnega deleža zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 5 %; |
| --- | --- |

(d)

kadar do nepravilnosti ali sistemskih pomanjkljivosti pride zaradi nedoslednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost znatnega deleža zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 5 %;

če narava in resnost nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti ne upravičujeta 5-odstotne stopnje popravka, se lahko stopnja v skladu z načelom sorazmernosti zniža na 2 %.

4.   Če po uporabi finančnega popravka v proračunskem letu pristojni organ ne sprejme ustreznih popravnih ukrepov in se v naslednjem proračunskem letu ugotovijo iste nepravilnosti ali pomanjkljivosti, se lahko stopnja pavšalnega popravka zaradi trajanja nepravilnosti ali pomanjkljivosti poviša na stopnjo, ki ne presega naslednje stopnje na lestvici iz odstavka 3.

(*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1042/2014 z dne 25. julija 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 514/2014 v zvezi z imenovanjem odgovornih organov, njihovimi odgovornostmi glede upravljanja in nadzora ter statusom in obveznostmi revizijskih organov (UL L 289, 3.10.2014, str. 3).“;"

*1

| 3. | doda se nova priloga, kot je določena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

doda se nova priloga, kot je določena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 5. aprila 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 150, 20.5.2014, str. 112.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/378 z dne 2. marca 2015 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izvajanjem postopka za letno potrditev obračuna in postopka za potrditev skladnosti (UL L 64, 7.3.2015, str. 30).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA

Ključne zahteve za sisteme upravljanja in nadzora ter njihova klasifikacija glede na njihovo učinkovito delovanje

(iz člena 3a Izvedbene uredbe (EU) 2015/378)

Tabela 1

Ključne zahteve

| | Ključne zahteve za sisteme upravljanja in nadzora | Zadevni organi | Področje uporabe |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ustrezen opis in ločenost funkcij ter ustrezni sistemi poročanja in spremljanja, če odgovorni organ zaupa izvajanje nalog drugemu organu | odgovorni/pooblaščeni organ | notranje okolje |
| 2 | Ustrezen izbor projektov | odgovorni/pooblaščeni organ | dejavnosti nadzora |
| 3 | Ustrezno obveščanje upravičencev, morebitnih upravičencev in javnosti | odgovorni/pooblaščeni organ | notranje obveščanje in sporočanje |
| 4 | Ustrezne kontrole | odgovorni/pooblaščeni organ | dejavnosti nadzora |
| 5 | Učinkoviti sistemi in postopki, ki zagotavljajo, da se hranijo vsi dokumenti v zvezi z odhodki in kontrolami ter se tako omogoči ustrezna revizijska sled | odgovorni/pooblaščeni organ | dejavnosti nadzora |
| 6 | Zanesljivi računalniški sistemi za računovodstvo, shranjevanje in pošiljanje finančnih podatkov in podatkov o kazalnikih za namene spremljanja in poročanja | odgovorni/pooblaščeni organ | dejavnosti nadzora / notranje obveščanje in sporočanje |
| 7 | Učinkovito izvajanje postopkov za preprečevanje, odkrivanje in odpravo nepravilnosti, vključno s sorazmernimi ukrepi proti goljufijam | odgovorni/pooblaščeni organ | dejavnosti nadzora |
| 8 | Ustrezni postopki za pripravo letnih zaključnih računov, izjave o upravljanju ter letnega povzetka končnih revizijskih poročil in izvedenih kontrol | odgovorni/pooblaščeni organ | dejavnosti nadzora |
| 9 | Primerna in popolna evidenca izterljivih, izterjanih in preklicanih zneskov | odgovorni/pooblaščeni organ | dejavnosti nadzora |
| 10 | Ustrezen opis in ločenost funkcij, funkcionalna neodvisnost od odgovornega organa in ustrezni sistemi za zagotovitev, da ima vsak drug organ, ki izvaja revizije, potrebno funkcionalno neodvisnost in upošteva mednarodno priznane revizijske standarde | revizijski organ | notranje okolje |
| 11 | Ustrezne revizije sistemov | revizijski organ | dejavnosti nadzora |
| 12 | Ustrezne revizije odhodkov | revizijski organ | dejavnosti nadzora |
| 13 | Ustrezne revizije računovodskih izkazov | revizijski organ | dejavnosti nadzora |
| 14 | Ustrezni postopki za izdajo zanesljivih revizijskih mnenj in pripravo revizijskih poročil | revizijski organ | dejavnosti nadzora |

Ključne zahteve za sisteme upravljanja in nadzora

Zadevni organi

Področje uporabe

1

Ustrezen opis in ločenost funkcij ter ustrezni sistemi poročanja in spremljanja, če odgovorni organ zaupa izvajanje nalog drugemu organu

odgovorni/pooblaščeni organ

notranje okolje

2

Ustrezen izbor projektov

odgovorni/pooblaščeni organ

dejavnosti nadzora

3

Ustrezno obveščanje upravičencev, morebitnih upravičencev in javnosti

odgovorni/pooblaščeni organ

notranje obveščanje in sporočanje

4

Ustrezne kontrole

odgovorni/pooblaščeni organ

dejavnosti nadzora

5

Učinkoviti sistemi in postopki, ki zagotavljajo, da se hranijo vsi dokumenti v zvezi z odhodki in kontrolami ter se tako omogoči ustrezna revizijska sled

odgovorni/pooblaščeni organ

dejavnosti nadzora

6

Zanesljivi računalniški sistemi za računovodstvo, shranjevanje in pošiljanje finančnih podatkov in podatkov o kazalnikih za namene spremljanja in poročanja

odgovorni/pooblaščeni organ

dejavnosti nadzora / notranje obveščanje in sporočanje

7

Učinkovito izvajanje postopkov za preprečevanje, odkrivanje in odpravo nepravilnosti, vključno s sorazmernimi ukrepi proti goljufijam

odgovorni/pooblaščeni organ

dejavnosti nadzora

8

Ustrezni postopki za pripravo letnih zaključnih računov, izjave o upravljanju ter letnega povzetka končnih revizijskih poročil in izvedenih kontrol

odgovorni/pooblaščeni organ

dejavnosti nadzora

9

Primerna in popolna evidenca izterljivih, izterjanih in preklicanih zneskov

odgovorni/pooblaščeni organ

dejavnosti nadzora

10

Ustrezen opis in ločenost funkcij, funkcionalna neodvisnost od odgovornega organa in ustrezni sistemi za zagotovitev, da ima vsak drug organ, ki izvaja revizije, potrebno funkcionalno neodvisnost in upošteva mednarodno priznane revizijske standarde

revizijski organ

notranje okolje

11

Ustrezne revizije sistemov

revizijski organ

dejavnosti nadzora

12

Ustrezne revizije odhodkov

revizijski organ

dejavnosti nadzora

13

Ustrezne revizije računovodskih izkazov

revizijski organ

dejavnosti nadzora

14

Ustrezni postopki za izdajo zanesljivih revizijskih mnenj in pripravo revizijskih poročil

revizijski organ

dejavnosti nadzora

Tabela 2

Klasifikacija ključnih zahtev za sisteme upravljanja in nadzora glede na njihovo delovanje

| Kategorija 1 | Dobro deluje. Izboljšave niso potrebne ali pa so potrebne le manjše izboljšave. |
| --- | --- |
| Kategorija 2 | Deluje. Potrebne so določene izboljšave. |
| Kategorija 3 | Delno deluje. Potrebne so znatne izboljšave. |
| Kategorija 4 | Dejansko ne deluje. |

Kategorija 1

Dobro deluje. Izboljšave niso potrebne ali pa so potrebne le manjše izboljšave.

Kategorija 2

Deluje. Potrebne so določene izboljšave.

Kategorija 3

Delno deluje. Potrebne so znatne izboljšave.

Kategorija 4

Dejansko ne deluje.

---

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/41 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/41

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/647

z dne 5. aprila 2017

o sprejetju izrednih ukrepov za podporo trgu prašičjega mesa na Poljskem v zvezi z nekaterimi svinjami in drugimi prašiči, zaklanimi od 1. avgusta do 30. novembra 2016

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 220(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Med 1. avgustom in 30. septembrom 2016 je Poljska potrdila več izbruhov afriške prašičje kuge v zvezi s človeškim dejavnikom in o njih uradno obvestila Komisijo. Epidemija je bila posebno huda, ker je bilo kroženja virusa potrjeno na več kmetijskih gospodarstvih z domačimi prašiči na sorazmerno velikem geografskem območju. |
| --- | --- |

(1)

Med 1. avgustom in 30. septembrom 2016 je Poljska potrdila več izbruhov afriške prašičje kuge v zvezi s človeškim dejavnikom in o njih uradno obvestila Komisijo. Epidemija je bila posebno huda, ker je bilo kroženja virusa potrjeno na več kmetijskih gospodarstvih z domačimi prašiči na sorazmerno velikem geografskem območju.

| (2) | Poljska je takoj sprejela potrebne ukrepe za zdravje živali v skladu z Direktivo Sveta 2002/60/ES (2), ki določa minimalne ukrepe, ki jih je treba uporabljati v Uniji za nadzor nad afriško prašičjo kugo. Poljska je zlasti sprejela nadzorne ukrepe, ukrepe spremljanja in preventivne ukrepe v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/709/EU (3), kakor je bil spremenjen z izvedbenimi sklepi Komisije (EU) 2016/1236 (4), (EU) 2016/1372 (5), (EU) 2016/1405 (6) in (EU) 2016/1900 (7), ter vzpostavila okužena in ogrožena območja v skladu z izvedbenima sklepoma Komisije (EU) 2016/1367 (8) in (EU) 2016/1406 (9). |
| --- | --- |

(2)

Poljska je takoj sprejela potrebne ukrepe za zdravje živali v skladu z Direktivo Sveta 2002/60/ES (2), ki določa minimalne ukrepe, ki jih je treba uporabljati v Uniji za nadzor nad afriško prašičjo kugo. Poljska je zlasti sprejela nadzorne ukrepe, ukrepe spremljanja in preventivne ukrepe v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/709/EU (3), kakor je bil spremenjen z izvedbenimi sklepi Komisije (EU) 2016/1236 (4), (EU) 2016/1372 (5), (EU) 2016/1405 (6) in (EU) 2016/1900 (7), ter vzpostavila okužena in ogrožena območja v skladu z izvedbenima sklepoma Komisije (EU) 2016/1367 (8) in (EU) 2016/1406 (9).

| (3) | Poleg tega je za preprečitev širjenja afriške prašičje kuge in za preprečitev morebitnih nadaljnjih motenj v trgovini na Poljskem in v drugih državah Poljska izvedla dodatne preventivne ukrepe na navedenih območjih. Zlasti za premike in prevoz prašičev veljajo strožji nadzorni ukrepi, trženje prašičev pa je bilo predmet omejitev na domačem trgu poleg tistih, ki so določene v Izvedbenem sklepu 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je za preprečitev širjenja afriške prašičje kuge in za preprečitev morebitnih nadaljnjih motenj v trgovini na Poljskem in v drugih državah Poljska izvedla dodatne preventivne ukrepe na navedenih območjih. Zlasti za premike in prevoz prašičev veljajo strožji nadzorni ukrepi, trženje prašičev pa je bilo predmet omejitev na domačem trgu poleg tistih, ki so določene v Izvedbenem sklepu 2014/709/EU.

| (4) | Poljska je z uporabo navedenih ukrepov uspela preprečiti nadaljnje širjenje bolezni. Ukrepi na področju zdravstvenega varstva na ravni Unije in nacionalni ravni so se uporabljali do 18. novembra 2016 na vseh zadevnih kmetijskih gospodarstvih. |
| --- | --- |

(4)

Poljska je z uporabo navedenih ukrepov uspela preprečiti nadaljnje širjenje bolezni. Ukrepi na področju zdravstvenega varstva na ravni Unije in nacionalni ravni so se uporabljali do 18. novembra 2016 na vseh zadevnih kmetijskih gospodarstvih.

| (5) | Poljska je Komisijo obvestila, da so navedeni ukrepi vplivali na veliko število gospodarstev s prašiči in da so zadevni proizvajalci utrpeli izgube dohodka, za katere niso upravičeni do finančnega prispevka Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Komisija je 4. novembra 2016 prejela uradni zahtevek Poljske za delno financiranje nekaterih izrednih podpornih ukrepov v skladu s členom 220(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(5)

Poljska je Komisijo obvestila, da so navedeni ukrepi vplivali na veliko število gospodarstev s prašiči in da so zadevni proizvajalci utrpeli izgube dohodka, za katere niso upravičeni do finančnega prispevka Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Komisija je 4. novembra 2016 prejela uradni zahtevek Poljske za delno financiranje nekaterih izrednih podpornih ukrepov v skladu s členom 220(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (6) | Za prašiče, vzrejene na zadevnih območjih, bi morala biti pomoč dodeljena le za zaklane živali. Znesek pomoči, ki se izplača za zaklane živali, bi moral biti izražen kot znesek na kilogram za omejeno število živali. Znesek pomoči bi bilo treba določiti ob upoštevanju cen, kot jih je zbrala Poljska, pa tudi informacij z računov glede cen, ki so se dejansko plačevale proizvajalcem na območjih, za katera veljajo ukrepi za zdravje živali. |
| --- | --- |

(6)

Za prašiče, vzrejene na zadevnih območjih, bi morala biti pomoč dodeljena le za zaklane živali. Znesek pomoči, ki se izplača za zaklane živali, bi moral biti izražen kot znesek na kilogram za omejeno število živali. Znesek pomoči bi bilo treba določiti ob upoštevanju cen, kot jih je zbrala Poljska, pa tudi informacij z računov glede cen, ki so se dejansko plačevale proizvajalcem na območjih, za katera veljajo ukrepi za zdravje živali.

| (7) | Ob upoštevanju informacij, ki jih je predložila Poljska, bi moralo biti največje število živali, upravičenih do financiranja, določeno na podlagi zahtevka, prejetega od navedene države članice. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju informacij, ki jih je predložila Poljska, bi moralo biti največje število živali, upravičenih do financiranja, določeno na podlagi zahtevka, prejetega od navedene države članice.

| (8) | Da bi se izognili vsakršnemu tveganju dvojnega financiranja, se nastalih izgub ne bi smelo nadomestiti z državno pomočjo ali zavarovanji, pomoč pa bi bilo treba omejiti na upravičene živali, za katere ni bil prejet nikakršen finančni prispevek Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 652/2014. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se izognili vsakršnemu tveganju dvojnega financiranja, se nastalih izgub ne bi smelo nadomestiti z državno pomočjo ali zavarovanji, pomoč pa bi bilo treba omejiti na upravičene živali, za katere ni bil prejet nikakršen finančni prispevek Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 652/2014.

| (9) | Pristojni organi na Poljskem bi morali sprejeti vse potrebne ukrepe in izvesti vse preglede ter ustrezno obveščati Komisijo. Zlasti bi morali navedeni pregledi vključevati predhodne preglede glede upravičenosti in pravilnosti vloge za pomoč. |
| --- | --- |

(9)

Pristojni organi na Poljskem bi morali sprejeti vse potrebne ukrepe in izvesti vse preglede ter ustrezno obveščati Komisijo. Zlasti bi morali navedeni pregledi vključevati predhodne preglede glede upravičenosti in pravilnosti vloge za pomoč.

| (10) | Obseg in trajanje izrednih ukrepov za podporo trgu iz te uredbe bi bilo treba omejiti v tolikšni meri, kolikor je nujno potrebno za podporo zadevnemu trgu. Zlasti bi se morali izredni ukrepi za podporo trgu uporabljati le za proizvodnjo prašičev na gospodarstvih na ustreznih razmejenih območjih, za katera veljajo ukrepi za zdravstveno varstvo živali, določeni v zakonodaji Unije in poljski zakonodaji v zvezi z izbruhi afriške prašičje kuge v obdobju od 1. avgusta do 18. novembra 2016. |
| --- | --- |

(10)

Obseg in trajanje izrednih ukrepov za podporo trgu iz te uredbe bi bilo treba omejiti v tolikšni meri, kolikor je nujno potrebno za podporo zadevnemu trgu. Zlasti bi se morali izredni ukrepi za podporo trgu uporabljati le za proizvodnjo prašičev na gospodarstvih na ustreznih razmejenih območjih, za katera veljajo ukrepi za zdravstveno varstvo živali, določeni v zakonodaji Unije in poljski zakonodaji v zvezi z izbruhi afriške prašičje kuge v obdobju od 1. avgusta do 18. novembra 2016.

| (11) | Na zadevnih ozemljih so več tednov veljale omejitve za premike in prevoz prašičev, kar je povzročilo motnje na trgu, znatno znižanje cen in izgubo dohodka za proizvajalce ter znatno povečanje teže živali, kar je posledično privedlo do nesprejemljivih razmer za dobrobit živali. Zato bi morali ukrepi iz te uredbe zajemati živali, dostavljene v klavnico od 1. avgusta do 30. novembra. |
| --- | --- |

(11)

Na zadevnih ozemljih so več tednov veljale omejitve za premike in prevoz prašičev, kar je povzročilo motnje na trgu, znatno znižanje cen in izgubo dohodka za proizvajalce ter znatno povečanje teže živali, kar je posledično privedlo do nesprejemljivih razmer za dobrobit živali. Zato bi morali ukrepi iz te uredbe zajemati živali, dostavljene v klavnico od 1. avgusta do 30. novembra.

| (12) | Zaradi zagotovitve dobrega proračunskega upravljanja teh izrednih ukrepov za podporo trgu in pravočasnega plačila proizvajalcem se člen 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 907/2014 (11) ne bi smel uporabljati, plačila, ki jih je Poljska izplačala upravičencem po 30. septembru 2017, pa ne bi smela biti upravičena do delnega financiranja Unije. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi zagotovitve dobrega proračunskega upravljanja teh izrednih ukrepov za podporo trgu in pravočasnega plačila proizvajalcem se člen 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 907/2014 (11) ne bi smel uporabljati, plačila, ki jih je Poljska izplačala upravičencem po 30. septembru 2017, pa ne bi smela biti upravičena do delnega financiranja Unije.

| (13) | Da bi Poljska Uniji omogočila izvedbo finančnega nadzora, bi morala Komisiji sporočiti potrditev izplačil. |
| --- | --- |

(13)

Da bi Poljska Uniji omogočila izvedbo finančnega nadzora, bi morala Komisiji sporočiti potrditev izplačil.

| (14) | Ker so omejitve v zvezi z izbruhi afriške prašičje kuge začele veljati ob različnih datumih na zadevnih področjih in ker ta uredba ne določa roka za predložitev vlog za pomoč, je primerno šteti datum začetka veljavnosti te uredbe kot datum iz člena 29(4) Delegirane uredbe (EU) št. 907/2014. |
| --- | --- |

(14)

Ker so omejitve v zvezi z izbruhi afriške prašičje kuge začele veljati ob različnih datumih na zadevnih področjih in ker ta uredba ne določa roka za predložitev vlog za pomoč, je primerno šteti datum začetka veljavnosti te uredbe kot datum iz člena 29(4) Delegirane uredbe (EU) št. 907/2014.

| (15) | Da bi zagotovili takojšnjo izvajanje teh ukrepov na Poljskem, bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(15)

Da bi zagotovili takojšnjo izvajanje teh ukrepov na Poljskem, bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (16) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Poljski se dovoli, da dodeli pomoč proizvajalcem v sektorju prašičjega mesa, katerih kmetijska gospodarstva so bila predmet ukrepov za zdravje živali za nadzor nad afriško prašičjo kugo in se nahajajo na območjih Poljske iz zakonodaje Unije in poljske zakonodaje, ki sta navedeni v Prilogi. Navedena pomoč se dodeli le za zakol naslednjih živali:

| (a) | svinj iz oznake KN 0103 92 11; |
| --- | --- |

(a)

svinj iz oznake KN 0103 92 11;

| (b) | prašičev iz oznake KN 0103 92 19. |
| --- | --- |

(b)

prašičev iz oznake KN 0103 92 19.

2.   Pomoč iz odstavka 1 se dodeli le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | živali so bile vzrejene na območjih Poljske iz odstavka 1 in zanje veljajo nekatere omejitve trženja zaradi afriške prašičje kuge v obdobju od 1. avgusta 2016 do 18. novembra 2016; |
| --- | --- |

(a)

živali so bile vzrejene na območjih Poljske iz odstavka 1 in zanje veljajo nekatere omejitve trženja zaradi afriške prašičje kuge v obdobju od 1. avgusta 2016 do 18. novembra 2016;

| (b) | živali so bile prisotne na enem od območij iz odstavka 1 na datum, na kateri so zanj začele veljati omejitve, ali so bile na navedenih območjih rojene in vzrejene po navedenem datumu; |
| --- | --- |

(b)

živali so bile prisotne na enem od območij iz odstavka 1 na datum, na kateri so zanj začele veljati omejitve, ali so bile na navedenih območjih rojene in vzrejene po navedenem datumu;

| (c) | živali so bile zaklane v obdobju od 1. avgusta 2016 do 30. novembra 2016; |
| --- | --- |

(c)

živali so bile zaklane v obdobju od 1. avgusta 2016 do 30. novembra 2016;

| (d) | proizvajalec, ki zaprosi za pomoč („vlagatelj“), za iste žival ni upravičen do državne pomoči, zavarovanj ali pomoči, financiranih iz prispevka Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 652/2014. |
| --- | --- |

(d)

proizvajalec, ki zaprosi za pomoč („vlagatelj“), za iste žival ni upravičen do državne pomoči, zavarovanj ali pomoči, financiranih iz prispevka Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 652/2014.

Člen 2

1.   Za svinje iz člena 1(1)(a) pomoč znaša 0,34 EUR na kilogram mase trupa.

2.   Za druge prašiče iz člena 1(1)(b) se pomoč izračuna na kilogram in ustreza razliki v ceni med cenami, ki jih je Poljska sporočila za območje, na katerem se nahaja gospodarstvo proizvajalca, za teden, v katerem so bili prašiči dobavljeni v klavnico, in ceno, dokazano z računom, ki je dejansko plačana proizvajalcu. Pomoč na kilogram ne sme presegati naslednjih zneskov:

| (a) | 0,23 EUR na kilogram na prašiča s težo trupa 93 kilogramov ali manj; |
| --- | --- |

(a)

0,23 EUR na kilogram na prašiča s težo trupa 93 kilogramov ali manj;

| (b) | 0,34 EUR na kilogram na prašiča s težo trupa 93 kilogramov, ki pa ne presega 105 kilogramov; |
| --- | --- |

(b)

0,34 EUR na kilogram na prašiča s težo trupa 93 kilogramov, ki pa ne presega 105 kilogramov;

| (c) | 0,46 EUR na kilogram na prašiča s težo trupa več kot 105 kilogramov. |
| --- | --- |

(c)

0,46 EUR na kilogram na prašiča s težo trupa več kot 105 kilogramov.

Člen 3

1.   Poljska sprejme vse potrebne ukrepe, vključno z izčrpnimi upravnimi pregledi in pregledi na kraju samem v skladu s členoma 58 in 59 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), da se zagotovi skladnost s pogoji, določenimi v tej uredbi. Poljska zlasti preveri:

| (a) | upravičenosti vlagatelja; |
| --- | --- |

(a)

upravičenosti vlagatelja;

| (b) | za vsakega upravičenega vlagatelja količino in razliko v ceni iz člena 2(2); |
| --- | --- |

(b)

za vsakega upravičenega vlagatelja količino in razliko v ceni iz člena 2(2);

| (c) | da noben upravičen vlagatelj za nadomestitev izgub v zvezi z zakolom živali ni prejel sredstev iz drugih virov; |
| --- | --- |

(c)

da noben upravičen vlagatelj za nadomestitev izgub v zvezi z zakolom živali ni prejel sredstev iz drugih virov;

| (d) | da so živali, za katere se dodeli pomoč, v skladu s pogoji, povezanimi z omejitvami, ki veljajo za področja iz člena 1(1). |
| --- | --- |

(d)

da so živali, za katere se dodeli pomoč, v skladu s pogoji, povezanimi z omejitvami, ki veljajo za področja iz člena 1(1).

2.   Upravičenim vlagateljem, v zvezi s katerimi so upravni pregledi končani, se lahko pomoč izplača že pred izvedbo vseh pregledov, zlasti tistim vlagateljem, ki so bili izbrani za preglede na kraju samem.

3.   Če upravičenost vlagatelja ni potrjena, se pomoč izterja in uporabijo se sankcije.

Člen 4

1.   Izdatki so do delnega financiranja Unije upravičeni samo, če jih Poljska upravičencem izplača najpozneje do 30. septembra 2017.

2.   Člen 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 907/2014 se ne uporablja.

Člen 5

Unija zagotovi delno financiranje, enako 50 % stroškov, ki jih krije Poljska za pomoč iz člena 1 za skupno največ 50 000 živali.

Člen 6

1.   Poljska najpozneje deset dni po začetku veljavnosti te uredbe Komisijo obvesti o ukrepih, izvedenih v skladu s členom 3.

2.   Poljska najpozneje 30. oktobra 2017 Komisiji pošlje podrobno poročilo o izvajanju te uredbe, vključno s podatki o izvajanju sprejetih ukrepov in pregledov v skladu s členom 3.

3.   Poljska Komisiji sporoči potrditev izplačil.

Člen 7

Za namene člena 29(4) Delegirane uredbe (EU) št. 907/2014 je operativni dogodek za menjalni tečaj glede zneskov iz člena 2 datum začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 8

Pomoč iz člena 1 se šteje za izredni ukrep za podporo trgu, kot je določen v členu 4(1)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 9

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. aprila 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Direktiva Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo in o spremembi Direktive 92/119/EGS v zvezi z nalezljivo ohromelostjo prašičev in afriško prašičjo kugo (UL L 192, 20.7.2002, str. 27).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU z dne 9. oktobra 2014 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/178/EU (UL L 295, 11.10.2014, str. 63).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1236 z dne 27. julija 2016 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah glede vnosov za Estonijo, Latvijo, Litvo in Poljsko (UL L 202, 28.7.2016, str. 45).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1372 z dne 10. avgusta 2016 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah glede vnosov za Latvijo in Poljsko (UL L 217, 12.8.2016, str. 38).

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1405 z dne 22. avgusta 2016 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (UL L 228, 23.8.2016, str. 33).

6

(7)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1900 z dne 26. oktobra 2016 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah glede vnosov za Estonijo, Latvijo, Litvo in Poljsko (UL L 293, 28.10.2016, str. 46).

7

(8)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1367 z dne 10. avgusta 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Poljskem (UL L 216, 11.8.2016, str. 26).

8

(9)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1406 z dne 22. avgusta 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Poljskem in razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2016/1367 (UL L 228, 23.8.2016, str. 46).

9

(10)  Uredba (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, spremembi direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 882/2004 in (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 2009/470/ES (UL L 189, 27.6.2014, str. 1).

10

(11)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 907/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in ostalimi organi, finančnim upravljanjem, potrditvijo obračunov, varščinami in uporabo eura (UL L 255, 28.8.2014, str. 18).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

12

---

PRILOGA

Območja na Poljskem iz člena 1

Območja na Poljskem, opredeljena v zakonodaji Unije in poljski zakonodaji:

| (a) | zakonodaja Unije:






  — | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1367 z dne 10. avgusta 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Poljskem (UL L 216, 11.8.2016, str. 26); |
| --- | --- | --- |

(a)

zakonodaja Unije:

—

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1367 z dne 10. avgusta 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Poljskem (UL L 216, 11.8.2016, str. 26);

| — | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1406 z dne 22. avgusta 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Poljskem in razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2016/1367 (UL L 228, 23.8.2016, str. 46); |
| --- | --- |

—

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1406 z dne 22. avgusta 2016 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Poljskem in razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2016/1367 (UL L 228, 23.8.2016, str. 46);

| — | del III Priloge k Izvedbenemu sklepu Komisije 2014/709/EU z dne 9. oktobra 2014 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/178/EU (UL L 295, 11.10.2014, str. 63), kakor je bil spremenjen z izvedbenimi sklepi (EU) 2016/1236, (EU) 2016/1372, (EU) 2016/1405 in (EU) 2016/1900; |
| --- | --- |

—

del III Priloge k Izvedbenemu sklepu Komisije 2014/709/EU z dne 9. oktobra 2014 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/178/EU (UL L 295, 11.10.2014, str. 63), kakor je bil spremenjen z izvedbenimi sklepi (EU) 2016/1236, (EU) 2016/1372, (EU) 2016/1405 in (EU) 2016/1900;

| (b) | poljska zakonodaja:






  — | Rozporządzenie nr 3/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Hajnówce z dnia 24 czerwca 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 2668, z późn. zm.); |
| --- | --- | --- |

(b)

poljska zakonodaja:

—

Rozporządzenie nr 3/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Hajnówce z dnia 24 czerwca 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 2668, z późn. zm.);

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 2 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3218); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 2 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3218);

| — | Rozporządzenie nr 2/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 5 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3253); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 2/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 5 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3253);

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Siemiatyczach z dnia 9 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu siemiatyckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3276); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Siemiatyczach z dnia 9 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu siemiatyckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3276);

| — | Rozporządzenie nr 3/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 10 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego i wysokomazowieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz.3282, z późn. zm.); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 3/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 10 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego i wysokomazowieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz.3282, z późn. zm.);

| — | Rozporządzenie nr 5/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: zambrowskiego i łomżyńskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3300); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 5/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: zambrowskiego i łomżyńskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3300);

| — | Rozporządzenie nr 6/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3301); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 6/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3301);

| — | Rozporządzenie nr 7/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i białostockiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3302); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 7/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i białostockiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3302);

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Bielsku Podlaskim z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bielskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3308, z późn. zm.); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Bielsku Podlaskim z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bielskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3308, z późn. zm.);

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 9/2016 z dnia 24 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3363); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 9/2016 z dnia 24 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3363);

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 10/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3375); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 10/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3375);

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 11/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego, łomżyńskiego, wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3376); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 11/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego, łomżyńskiego, wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3376);

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 12/2016 z dnia 29 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: grajewskiego oraz monieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3385); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 12/2016 z dnia 29 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: grajewskiego oraz monieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3385);

| — | Rozporządzenie nr 13/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 30 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3698); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 13/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 30 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3698);

| — | Rozporządzenie nr 1 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3571, z późn. zm.); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3571, z późn. zm.);

| — | Rozporządzenie nr 2 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 19 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3612); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 2 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 19 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3612);

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowy Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7468); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowy Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7468);

| — | Rozporządzenie nr 2/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 18 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7615, z późn. zm.); |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 2/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 18 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7615, z późn. zm.);

| — | Rozporządzenie nr 4/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 8028). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 4/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 8028).

---

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/48 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/48

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/648

z dne 5. aprila 2017

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vezanih lesenih plošč okoumé s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1942/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz vezanih lesenih plošč okoumé s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“, „Kitajska“ ali „zadevna država“). Ukrepi so bili uvedeni v obliki dajatve ad valorem, uvedene stopnje dajatev pa so znašale od 6,5 % do 23,5 % za štiri proizvajalce in 66,7 % za vse druge proizvajalce. Po pregledu zaradi izteka ukrepov so bili ti ukrepi ohranjeni z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 82/2011 (3) („prejšnji pregled“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1942/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz vezanih lesenih plošč okoumé s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“, „Kitajska“ ali „zadevna država“). Ukrepi so bili uvedeni v obliki dajatve ad valorem, uvedene stopnje dajatev pa so znašale od 6,5 % do 23,5 % za štiri proizvajalce in 66,7 % za vse druge proizvajalce. Po pregledu zaradi izteka ukrepov so bili ti ukrepi ohranjeni z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 82/2011 (3) („prejšnji pregled“).

2

ad valorem

3

2.   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (2) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku (4) veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov proti LRK v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (5) („zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa“ ali „zahtevek“). |
| --- | --- |

(2)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (4) veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov proti LRK v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (5) („zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa“ ali „zahtevek“).

4

5

| (3) | Zahtevek je 22. oktobra 2015 vložilo Evropsko združenje proizvajalcev vezanih plošč (European Panel Federation – EPF; „vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje vezanih lesenih plošč okoumé v Uniji. Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil ponovitev dampinga in škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek je 22. oktobra 2015 vložilo Evropsko združenje proizvajalcev vezanih plošč (European Panel Federation – EPF; „vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje vezanih lesenih plošč okoumé v Uniji. Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil ponovitev dampinga in škode industriji Unije.

3.   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (4) | Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je zato 29. januarja 2016 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je zato 29. januarja 2016 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009.

Uradnem listu Evropske unije

6

4.   Preiskava

Preiskava

4.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (5) | Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

4.2   Strani, ki jih preiskava zadeva

Strani, ki jih preiskava zadeva

| (6) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike/uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe LRK. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike/uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe LRK.

| (7) | Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

4.3   Vzorčenje

Vzorčenje

| (8) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

4.3.1   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

| (9) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. |
| --- | --- |

(9)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje.

| (10) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji prosila, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji prosila, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (11) | Ker sta se javili samo dve družbi iz LRK, vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(11)

Ker sta se javili samo dve družbi iz LRK, vzorčenje ni bilo potrebno.

4.3.2   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje, pri čemer je upoštevala tudi obseg prodaje in geografsko porazdelitev. Vzorec je vključeval pet proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so v OPP predstavljali približno 74 % celotne proizvodnje v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z začasnim vzorcem. Do izteka roka ni prejela nobenih pripomb, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje, pri čemer je upoštevala tudi obseg prodaje in geografsko porazdelitev. Vzorec je vključeval pet proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so v OPP predstavljali približno 74 % celotne proizvodnje v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z začasnim vzorcem. Do izteka roka ni prejela nobenih pripomb, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije.

4.3.3   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov, vprašalniki in sodelovanje

| (13) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(13)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (14) | V začetni fazi je bil vzpostavljen stik s približno 35 znanimi morebitnimi uvozniki/uporabniki, ki so bili pozvani, naj pojasnijo svojo dejavnost in izpolnijo obrazec za vzorčenje za nepovezane uvoznike, priložen obvestilu o začetku, če se uporablja. |
| --- | --- |

(14)

V začetni fazi je bil vzpostavljen stik s približno 35 znanimi morebitnimi uvozniki/uporabniki, ki so bili pozvani, naj pojasnijo svojo dejavnost in izpolnijo obrazec za vzorčenje za nepovezane uvoznike, priložen obvestilu o začetku, če se uporablja.

| (15) | Izpolnjen obrazec za vzorčenje je predložilo trinajst uvoznikov. Vsi so navedli, da ne uvažajo vezanih lesenih plošč okoumé iz Kitajske. Zaradi tega se vzorčenje ni štelo za upravičeno. |
| --- | --- |

(15)

Izpolnjen obrazec za vzorčenje je predložilo trinajst uvoznikov. Vsi so navedli, da ne uvažajo vezanih lesenih plošč okoumé iz Kitajske. Zaradi tega se vzorčenje ni štelo za upravičeno.

4.4   Vprašalniki in preveritveni obiski

Vprašalniki in preveritveni obiski

| (16) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije.

| (17) | Vprašalnike, namenjene proizvajalcem izvoznikom, je poslala dvema družbama iz LRK, navedenima v uvodni izjavi 11, dvanajstim znanim proizvajalcem iz potencialno primerljivih držav (iz Gabona, Maroka, Švice in Turčije) in petim vzorčenim proizvajalcem Unije. |
| --- | --- |

(17)

Vprašalnike, namenjene proizvajalcem izvoznikom, je poslala dvema družbama iz LRK, navedenima v uvodni izjavi 11, dvanajstim znanim proizvajalcem iz potencialno primerljivih držav (iz Gabona, Maroka, Švice in Turčije) in petim vzorčenim proizvajalcem Unije.

| (18) | Samo ena družba iz LRK je delno izpolnila vprašalnik, v celoti izpolnjen vprašalnik pa so poslali dva proizvajalca iz Gabona, en proizvajalec iz Maroka in pet vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(18)

Samo ena družba iz LRK je delno izpolnila vprašalnik, v celoti izpolnjen vprašalnik pa so poslali dva proizvajalca iz Gabona, en proizvajalec iz Maroka in pet vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (19) | Komisija je izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije:






  — | F.A. MOURIKIS S.A. (Grčija), |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komisija je izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije:

—

F.A. MOURIKIS S.A. (Grčija),

| — | GARNICA PLYWOOD S.A. (Španija), |
| --- | --- |

—

GARNICA PLYWOOD S.A. (Španija),

| — | JEAN THÉBAULT SAS (Francija), |
| --- | --- |

—

JEAN THÉBAULT SAS (Francija),

| — | JOUBERT LES ELIOTS SAS (Francija), |
| --- | --- |

—

JOUBERT LES ELIOTS SAS (Francija),

| — | JOUBERT ST JEAN D'ANGÉLY SAS (Francija); |
| --- | --- |

—

JOUBERT ST JEAN D'ANGÉLY SAS (Francija);

| (b) | proizvajalec iz države s tržnim gospodarstvom:






  — | CEMA BOIS DE L'ATLAS (Maroko). |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec iz države s tržnim gospodarstvom:

—

CEMA BOIS DE L'ATLAS (Maroko).

4.5   Razkritje

Razkritje

| (20) | Komisija je 13. februarja vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih namerava ohraniti veljavne protidampinške ukrepe, ter vse zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Predložena ni bila nobena pripomba. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je 13. februarja vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih namerava ohraniti veljavne protidampinške ukrepe, ter vse zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Predložena ni bila nobena pripomba.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (21) | Zadevni izdelek je isti kot v prvotni preiskavi in je opredeljen kot: vezane lesene plošče, sestavljene samo iz lesenih listov, katerih posamezna debelina ne presega 6 mm, z najmanj enim zunanjim slojem okoumé, ki ni prevlečen s trajno folijo ali drugimi materiali, s poreklom iz LRK, trenutno uvrščene v oznako KN ex 4412 31 10 (oznaka TARIC 4412311010). Zadevni izdelek se uporablja za številne različne končne uporabe. Uporablja se v gradbeništvu v zunanjem stavbnem pohištvu in drugih lesenih proizvodih za opaže, naoknice, zunanje temelje in ograje ter obrežne pregrade. Uporablja se tudi za bolj okrasne namene, med drugim v cestnih prevoznih sredstvih (npr. v avtomobilih, avtobusih, počitniških prikolicah, avtodomih), pomorskih transportnih sredstvih (jahtah), pohištveni industriji in za vrata. |
| --- | --- |

(21)

Zadevni izdelek je isti kot v prvotni preiskavi in je opredeljen kot: vezane lesene plošče, sestavljene samo iz lesenih listov, katerih posamezna debelina ne presega 6 mm, z najmanj enim zunanjim slojem okoumé, ki ni prevlečen s trajno folijo ali drugimi materiali, s poreklom iz LRK, trenutno uvrščene v oznako KN ex 4412 31 10 (oznaka TARIC 4412311010). Zadevni izdelek se uporablja za številne različne končne uporabe. Uporablja se v gradbeništvu v zunanjem stavbnem pohištvu in drugih lesenih proizvodih za opaže, naoknice, zunanje temelje in ograje ter obrežne pregrade. Uporablja se tudi za bolj okrasne namene, med drugim v cestnih prevoznih sredstvih (npr. v avtomobilih, avtobusih, počitniških prikolicah, avtodomih), pomorskih transportnih sredstvih (jahtah), pohištveni industriji in za vrata.

| (22) | Obstajata dve glavni vrsti vezanih lesenih plošč okoumé, in sicer vezane lesene plošče, narejene izključno iz lesa okoumé (cel okoumé), in vezane lesene plošče z vsaj eno zunanjo površino, narejeno iz lesa okoumé (površinski okoumé), preostalo pa je narejeno iz drugega lesa (slednje se lahko imenujejo tudi kombinirane ali dvojne vezane lesene plošče). Obe glavni vrsti vezanih lesenih plošč okoumé imata enak zunanji videz. Kljub različnim mehanskim lastnostim imata enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se uporabljata za enake osnovne namene. |
| --- | --- |

(22)

Obstajata dve glavni vrsti vezanih lesenih plošč okoumé, in sicer vezane lesene plošče, narejene izključno iz lesa okoumé (cel okoumé), in vezane lesene plošče z vsaj eno zunanjo površino, narejeno iz lesa okoumé (površinski okoumé), preostalo pa je narejeno iz drugega lesa (slednje se lahko imenujejo tudi kombinirane ali dvojne vezane lesene plošče). Obe glavni vrsti vezanih lesenih plošč okoumé imata enak zunanji videz. Kljub različnim mehanskim lastnostim imata enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se uporabljata za enake osnovne namene.

2.   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (23) | Preiskava je pokazala, da imata naslednja izdelka enake fizikalne in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(23)

Preiskava je pokazala, da imata naslednja izdelka enake fizikalne in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (24) | Komisija je sklenila, da sta ta izdelka podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je sklenila, da sta ta izdelka podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

1.   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (25) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da bi se zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov damping nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da bi se zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov damping nadaljeval ali ponovil.

| (26) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je samo ena družba iz LRK delno izpolnila vprašalnik. Ta družba je navedla, da v obravnavanem obdobju ni niti proizvajala niti prodajala vezanih lesenih plošč okoumé. |
| --- | --- |

(26)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je samo ena družba iz LRK delno izpolnila vprašalnik. Ta družba je navedla, da v obravnavanem obdobju ni niti proizvajala niti prodajala vezanih lesenih plošč okoumé.

| (27) | Zaradi pomanjkanja sodelovanja katerega koli drugega proizvajalca iz LRK je Komisija kitajske organe obvestila, da se v skladu s členom 18 osnovne uredbe lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Komisija od kitajskih organov ni prejela nobenih pripomb ali zahtevkov za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi pomanjkanja sodelovanja katerega koli drugega proizvajalca iz LRK je Komisija kitajske organe obvestila, da se v skladu s členom 18 osnovne uredbe lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Komisija od kitajskih organov ni prejela nobenih pripomb ali zahtevkov za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje.

| (28) | Na podlagi tega so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe, zlasti na:






  (i) | informacijah v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa; |
| --- | --- | --- |

(28)

Na podlagi tega so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe, zlasti na:

(i)

informacijah v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa;

| (ii) | statističnih podatkih Eurostata in podatkih, ki so jih zbrale države članice v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), in |
| --- | --- |

(ii)

statističnih podatkih Eurostata in podatkih, ki so jih zbrale države članice v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), in

| (iii) | javno dostopnih statističnih podatkih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo („FAO“). |
| --- | --- |

(iii)

javno dostopnih statističnih podatkih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo („FAO“).

Kitajske zbirke statističnih podatkov o izvozu ni bilo mogoče uporabiti, saj njena struktura kodiranja ni bila dovolj natančna, da bi zagotavljala koristne informacije.

| (29) | V zbirki podatkov Eurostata in zbirki podatkov iz člena 14(6) v OPP ni bilo navedenega nobenega uvoza zadevnega izdelka iz LRK, zato za to obdobje ni bilo mogoče ugotoviti dampinga na trgu Unije. |
| --- | --- |

(29)

V zbirki podatkov Eurostata in zbirki podatkov iz člena 14(6) v OPP ni bilo navedenega nobenega uvoza zadevnega izdelka iz LRK, zato za to obdobje ni bilo mogoče ugotoviti dampinga na trgu Unije.

| (30) | Izračuni dampinga so bili opravljeni v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga. |
| --- | --- |

(30)

Izračuni dampinga so bili opravljeni v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga.

2.   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

| (31) | Za določitev verjetnosti ponovitve dampinga v primeru razveljavitve ukrepov so bili proučeni naslednji elementi: (i) možne stopnje dampinga na trgu Unije in v drugih tretjih državah, (ii) proizvodnja in proizvodna zmogljivost na Kitajskem ter (iii) privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(31)

Za določitev verjetnosti ponovitve dampinga v primeru razveljavitve ukrepov so bili proučeni naslednji elementi: (i) možne stopnje dampinga na trgu Unije in v drugih tretjih državah, (ii) proizvodnja in proizvodna zmogljivost na Kitajskem ter (iii) privlačnost trga Unije.

| (32) | Ugotovitve v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, so v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljile na razpoložljivih dejstvih, tj. na virih, navedenih v uvodni izjavi 28. |
| --- | --- |

(32)

Ugotovitve v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, so v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljile na razpoložljivih dejstvih, tj. na virih, navedenih v uvodni izjavi 28.

(i)   
  Možne stopnje dampinga na trgu Unije in v drugih tretjih državah

Možne stopnje dampinga na trgu Unije in v drugih tretjih državah

Primerljiva država

Primerljiva država

| (33) | Štirim proizvajalcem izvoznikom je bila v prvotni preiskavi odobrena tržnogospodarska obravnava. V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za preostale proizvajalce izvoznike določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“). |
| --- | --- |

(33)

Štirim proizvajalcem izvoznikom je bila v prvotni preiskavi odobrena tržnogospodarska obravnava. V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za preostale proizvajalce izvoznike določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

| (34) | V prvotni preiskavi in pri prejšnjem pregledu je bila kot primerljiva država izbrana Turčija. Komisija je v obvestilu o začetku sedanjega pregleda predlagala, da se kot primerljiva država uporabi Turčija. |
| --- | --- |

(34)

V prvotni preiskavi in pri prejšnjem pregledu je bila kot primerljiva država izbrana Turčija. Komisija je v obvestilu o začetku sedanjega pregleda predlagala, da se kot primerljiva država uporabi Turčija.

| (35) | Komisija je zbrala informacije o proizvajalcih vezanih lesenih plošč okoumé v drugih potencialno primerljivih državah in navezala stik z znanimi proizvajalci vezanih lesenih plošč okoumé iz Gabona, Maroka in Švice ter jih pozvala, naj predložijo potrebne informacije. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je zbrala informacije o proizvajalcih vezanih lesenih plošč okoumé v drugih potencialno primerljivih državah in navezala stik z znanimi proizvajalci vezanih lesenih plošč okoumé iz Gabona, Maroka in Švice ter jih pozvala, naj predložijo potrebne informacije.

| (36) | Javili so se dva proizvajalca iz Gabona in en proizvajalec iz Maroka ter predložili zahtevane informacije. Sodeloval ni noben turški proizvajalec. |
| --- | --- |

(36)

Javili so se dva proizvajalca iz Gabona in en proizvajalec iz Maroka ter predložili zahtevane informacije. Sodeloval ni noben turški proizvajalec.

| (37) | Gabon se ni štel za primerno primerljivo državo, ker so imeli lokalni proizvajalci vezanih lesenih plošč okoumé očitno primerjalno prednost, saj so imeli koristi od precej nižjih stroškov vhodnih surovin (7), kakovost izdelkov, ki so se proizvajali v Gabonu za prodajo na domačem trgu, se je zdela slaba, domači trg pa je bil majhen ter brez uvoza vezanih lesenih plošč okoumé in z 30-odstotno uvozno dajatvijo. |
| --- | --- |

(37)

Gabon se ni štel za primerno primerljivo državo, ker so imeli lokalni proizvajalci vezanih lesenih plošč okoumé očitno primerjalno prednost, saj so imeli koristi od precej nižjih stroškov vhodnih surovin (7), kakovost izdelkov, ki so se proizvajali v Gabonu za prodajo na domačem trgu, se je zdela slaba, domači trg pa je bil majhen ter brez uvoza vezanih lesenih plošč okoumé in z 30-odstotno uvozno dajatvijo.

7

| (38) | Maroko se je štel za primerno primerljivo državo, ker je kljub visokim uvoznim dajatvam uvažal precejšnje količine podobnega izdelka, ki so konkurirale z doma proizvedenimi izdelki. |
| --- | --- |

(38)

Maroko se je štel za primerno primerljivo državo, ker je kljub visokim uvoznim dajatvam uvažal precejšnje količine podobnega izdelka, ki so konkurirale z doma proizvedenimi izdelki.

| (39) | Zainteresirane strani so bile pozvane k predložitvi pripomb o tem izboru. Prejeta ni bila nobena pripomba. |
| --- | --- |

(39)

Zainteresirane strani so bile pozvane k predložitvi pripomb o tem izboru. Prejeta ni bila nobena pripomba.

Normalna vrednost

Normalna vrednost

—   Za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila v prvotni preiskavi odobrena tržnogospodarska obravnava

| (40) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 33, je bila v prvotni preiskavi štirim proizvajalcem izvoznikom odobrena tržnogospodarska obravnava. Zaradi pomanjkanja sodelovanja je normalna vrednost za te proizvajalce izvoznike v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na razpoložljivih dejstvih, tj. na oceni iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(40)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 33, je bila v prvotni preiskavi štirim proizvajalcem izvoznikom odobrena tržnogospodarska obravnava. Zaradi pomanjkanja sodelovanja je normalna vrednost za te proizvajalce izvoznike v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na razpoložljivih dejstvih, tj. na oceni iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa.

—   Za proizvajalce izvoznike, ki jim v prvotni preiskavi ni bila odobrena tržnogospodarska obravnava

| (41) | En maroški proizvajalec je sodeloval in predložil izpolnjen vprašalnik. V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost izračunana na podlagi podatkov, preverjenih v prostorih tega proizvajalca, kot je navedeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(41)

En maroški proizvajalec je sodeloval in predložil izpolnjen vprašalnik. V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost izračunana na podlagi podatkov, preverjenih v prostorih tega proizvajalca, kot je navedeno v nadaljevanju.

| (42) | Normalna vrednost je bila določena za obe glavni vrsti izdelka, opisani v uvodni izjavi 22. |
| --- | --- |

(42)

Normalna vrednost je bila določena za obe glavni vrsti izdelka, opisani v uvodni izjavi 22.

| (43) | Proučeno je bilo, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na maroškem trgu, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OPP. |
| --- | --- |

(43)

Proučeno je bilo, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na maroškem trgu, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OPP.

| (44) | Obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka je predstavljal manj kot 80 % celotnega obsega prodaje podobnega izdelka, zato je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani le kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. |
| --- | --- |

(44)

Obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka je predstavljal manj kot 80 % celotnega obsega prodaje podobnega izdelka, zato je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani le kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.

Izvozna cena

Izvozna cena

| (45) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 28, je zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvozna cena v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na razpoložljivih dejstvih, tj. na informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa. Natančneje, izvozna cena za obe glavni vrsti izdelka, opisani v uvodni izjavi 22, je temeljila na več kot desetih komercialnih ponudbah za trg Unije in druge tretje države (in sicer za Bosno in Hercegovino, Švico, Turčijo, zalivske države in Norveško), ki so bile v OPP poslane po elektronski pošti ali objavljene kot javne komercialne ponudbe na več kitajskih spletiščih, kot so bile vsebovane v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa. Cene v komercialnih ponudbah so se gibale od 313 EUR/m3 do 540 EUR/m3 (CIF). Opozoriti je treba, da so bile te ravni cen v enakem razponu kot raven cene vezanih lesenih plošč okoumé, uvoženih iz Kitajske, ki je navedena v zbirki podatkov Eurostata in zbirki podatkov iz člena 14(6) po OPP (tretje četrtletje leta 2016). Čeprav so bile zadevne količine majhne, ta raven cene potrjuje reprezentativnost komercialnih ponudb kot pokazatelja možnih izvoznih cen vezanih lesenih plošč okoumé iz Kitajske. |
| --- | --- |

(45)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 28, je zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvozna cena v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na razpoložljivih dejstvih, tj. na informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa. Natančneje, izvozna cena za obe glavni vrsti izdelka, opisani v uvodni izjavi 22, je temeljila na več kot desetih komercialnih ponudbah za trg Unije in druge tretje države (in sicer za Bosno in Hercegovino, Švico, Turčijo, zalivske države in Norveško), ki so bile v OPP poslane po elektronski pošti ali objavljene kot javne komercialne ponudbe na več kitajskih spletiščih, kot so bile vsebovane v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa. Cene v komercialnih ponudbah so se gibale od 313 EUR/m3 do 540 EUR/m3 (CIF). Opozoriti je treba, da so bile te ravni cen v enakem razponu kot raven cene vezanih lesenih plošč okoumé, uvoženih iz Kitajske, ki je navedena v zbirki podatkov Eurostata in zbirki podatkov iz člena 14(6) po OPP (tretje četrtletje leta 2016). Čeprav so bile zadevne količine majhne, ta raven cene potrjuje reprezentativnost komercialnih ponudb kot pokazatelja možnih izvoznih cen vezanih lesenih plošč okoumé iz Kitajske.

3

3

Primerjava

Primerjava

| (46) | Komisija je primerjala normalno vrednost in tako določeno izvozno ceno na podlagi franko tovarna za posamezno vrsto izdelka, opisano v uvodni izjavi 22. Kadar je bilo to upravičeno s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, sta se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvozna cena in normalna vrednost prilagodili za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve za prevozne stroške (domači in čezmorski prevoz) so bile v skladu s členom 18 osnovne uredbe izvedene na podlagi razpoložljivih dejstev, tj. informacij iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je primerjala normalno vrednost in tako določeno izvozno ceno na podlagi franko tovarna za posamezno vrsto izdelka, opisano v uvodni izjavi 22. Kadar je bilo to upravičeno s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, sta se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvozna cena in normalna vrednost prilagodili za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve za prevozne stroške (domači in čezmorski prevoz) so bile v skladu s členom 18 osnovne uredbe izvedene na podlagi razpoložljivih dejstev, tj. informacij iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa.

Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (47) | Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno za vrsto izdelka, kot je določena zgoraj. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno za vrsto izdelka, kot je določena zgoraj.

—   Za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila v prvotni preiskavi odobrena tržnogospodarska obravnava

| (48) | Na podlagi tega je bila tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, višja od 45 % tako na trgu Unije kot v drugih tretjih državah. |
| --- | --- |

(48)

Na podlagi tega je bila tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, višja od 45 % tako na trgu Unije kot v drugih tretjih državah.

—   Za proizvajalce izvoznike, ki jim v prvotni preiskavi ni bila odobrena tržnogospodarska obravnava

| (49) | Tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, je bila višja od 100 % tako na trgu Unije kot v drugih tretjih državah. |
| --- | --- |

(49)

Tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, je bila višja od 100 % tako na trgu Unije kot v drugih tretjih državah.

(ii)   
  Proizvodnja in proizvodna zmogljivost na Kitajskem

Proizvodnja in proizvodna zmogljivost na Kitajskem

Proizvodnja na Kitajskem

Proizvodnja na Kitajskem

| (50) | Ker kitajski proizvajalci niso sodelovali in ker ni bilo javno dostopnih informacij, je bila proizvodnja v LRK določena na podlagi ocen, ki jih je vložnik navedel v svojem zahtevku za sedanji pregled zaradi izteka ukrepa, in sicer na podlagi svojega najboljšega poznavanja trga. |
| --- | --- |

(50)

Ker kitajski proizvajalci niso sodelovali in ker ni bilo javno dostopnih informacij, je bila proizvodnja v LRK določena na podlagi ocen, ki jih je vložnik navedel v svojem zahtevku za sedanji pregled zaradi izteka ukrepa, in sicer na podlagi svojega najboljšega poznavanja trga.

| (51) | Vložnik je proizvodnjo vezanih lesenih plošč okoumé na Kitajskem ocenil na podlagi števila hlodov lesa okoumé, uvoženih iz Kitajske leta 2014, ki so bili uporabljeni za proizvodnjo vezanih lesenih plošč. Na podlagi tega je bilo ocenjeno, da je proizvodnja vezanih lesenih plošč okoumé znašala od najmanj 290 000 m3 do največ 2,9 milijona m3, odvisno od vrste izdelka, ki se je proizvajal, kot je opisano v uvodni izjavi 22, tj. cel okoumé oziroma površinski okoumé. To je bilo najmanj 1,5-krat do največ 15-krat več, kot je znašala celotna potrošnja Unije. |
| --- | --- |

(51)

Vložnik je proizvodnjo vezanih lesenih plošč okoumé na Kitajskem ocenil na podlagi števila hlodov lesa okoumé, uvoženih iz Kitajske leta 2014, ki so bili uporabljeni za proizvodnjo vezanih lesenih plošč. Na podlagi tega je bilo ocenjeno, da je proizvodnja vezanih lesenih plošč okoumé znašala od najmanj 290 000 m3 do največ 2,9 milijona m3, odvisno od vrste izdelka, ki se je proizvajal, kot je opisano v uvodni izjavi 22, tj. cel okoumé oziroma površinski okoumé. To je bilo najmanj 1,5-krat do največ 15-krat več, kot je znašala celotna potrošnja Unije.

3

3

Proizvodna zmogljivost na Kitajskem

Proizvodna zmogljivost na Kitajskem

| (52) | Ker kitajski proizvajalci vezanih lesenih plošč okoumé niso sodelovali in ker ni bilo drugih dostopnih informacij o kitajski industriji vezanih lesenih plošč okoumé, je bilo tako kot pri prejšnjem pregledu proučeno stanje kitajske industrije vezanih lesenih plošč kot celote (ne glede na uporabljeno vrsto lesa). V skladu s prejšnjimi preiskavami je bilo potrjeno, da vezane lesene plošče proizvajajo iste družbe, pri čemer uporabljajo enako opremo, ne glede na uporabljene vrste lesa. Pri prejšnjem pregledu je bilo ugotovljeno tudi, da so vezane lesene plošče okoumé donosnejše od drugih vrst vezanih lesenih plošč. Zato je verjetno, da bodo kitajski proizvajalci v odsotnosti ukrepov preusmerili svojo proizvodnjo z drugih vrst vezanih lesenih plošč na donosnejše vezane lesene plošče okoumé. |
| --- | --- |

(52)

Ker kitajski proizvajalci vezanih lesenih plošč okoumé niso sodelovali in ker ni bilo drugih dostopnih informacij o kitajski industriji vezanih lesenih plošč okoumé, je bilo tako kot pri prejšnjem pregledu proučeno stanje kitajske industrije vezanih lesenih plošč kot celote (ne glede na uporabljeno vrsto lesa). V skladu s prejšnjimi preiskavami je bilo potrjeno, da vezane lesene plošče proizvajajo iste družbe, pri čemer uporabljajo enako opremo, ne glede na uporabljene vrste lesa. Pri prejšnjem pregledu je bilo ugotovljeno tudi, da so vezane lesene plošče okoumé donosnejše od drugih vrst vezanih lesenih plošč. Zato je verjetno, da bodo kitajski proizvajalci v odsotnosti ukrepov preusmerili svojo proizvodnjo z drugih vrst vezanih lesenih plošč na donosnejše vezane lesene plošče okoumé.

| (53) | Na podlagi tega obseg proizvodnje vseh vrst vezanih lesenih plošč kaže, da bi bila na Kitajskem lahko na voljo precejšnja proizvodna zmogljivost, ki je glede na statistične podatke FAO v OPP znašala 113 milijonov m3. Zato je za precejšnje povečanje obsega proizvodnje vezanih lesenih plošč okoumé, ki bi se lahko uporabljale za izvoz, potrebna le manjša preusmeritev z drugih vrst lesa na les okoumé. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi tega obseg proizvodnje vseh vrst vezanih lesenih plošč kaže, da bi bila na Kitajskem lahko na voljo precejšnja proizvodna zmogljivost, ki je glede na statistične podatke FAO v OPP znašala 113 milijonov m3. Zato je za precejšnje povečanje obsega proizvodnje vezanih lesenih plošč okoumé, ki bi se lahko uporabljale za izvoz, potrebna le manjša preusmeritev z drugih vrst lesa na les okoumé.

3

(iii)   
  Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (54) | Glavni element, uporabljen za določitev privlačnosti trga Unije v primeru razveljavitve ukrepov, je bila raven cen kitajskega izvoza v druge tretje države v primerjavi z ravnjo cen kitajskega izvoza v Unijo. Iz komercialnih ponudb za trg Unije in druge tretje države, omenjenih v uvodni izjavi 45, je razvidno, da je bil trg Unije v OPP dejansko privlačen, saj so bile kitajske izvozne cene vezanih lesenih plošč okoumé na trgu Unije višje od kitajskih izvoznih cen na vseh drugih tretjih trgih, za katere so bile komercialne ponudbe na voljo, z izjemo Norveške. Ponudbe z izvoznimi cenami za trg Unije so bile za približno 30 % višje od cen za Bosno in Hercegovino ter za približno 40 % višje od cen za Turčijo in zalivske države. Ker ni bilo na voljo statističnih podatkov o obsegu kitajskega izvoza vezanih lesenih plošč okoumé v te države, ni bilo mogoče ugotoviti reprezentativnosti v smislu obsega. Vendar bi bil zaradi potencialno višjih izvoznih cen v Unijo trg Unije privlačen, saj bi izvoz v Unijo prinašal večje dobičke. |
| --- | --- |

(54)

Glavni element, uporabljen za določitev privlačnosti trga Unije v primeru razveljavitve ukrepov, je bila raven cen kitajskega izvoza v druge tretje države v primerjavi z ravnjo cen kitajskega izvoza v Unijo. Iz komercialnih ponudb za trg Unije in druge tretje države, omenjenih v uvodni izjavi 45, je razvidno, da je bil trg Unije v OPP dejansko privlačen, saj so bile kitajske izvozne cene vezanih lesenih plošč okoumé na trgu Unije višje od kitajskih izvoznih cen na vseh drugih tretjih trgih, za katere so bile komercialne ponudbe na voljo, z izjemo Norveške. Ponudbe z izvoznimi cenami za trg Unije so bile za približno 30 % višje od cen za Bosno in Hercegovino ter za približno 40 % višje od cen za Turčijo in zalivske države. Ker ni bilo na voljo statističnih podatkov o obsegu kitajskega izvoza vezanih lesenih plošč okoumé v te države, ni bilo mogoče ugotoviti reprezentativnosti v smislu obsega. Vendar bi bil zaradi potencialno višjih izvoznih cen v Unijo trg Unije privlačen, saj bi izvoz v Unijo prinašal večje dobičke.

| (55) | Poleg tega v Republiki Koreji, Maroku in Turčiji obstajajo protidampinške dajatve na uvoz kitajskih vezanih lesenih plošč (8), Združene države Amerike pa so januarja 2017 izdale predhodno odločitev o izravnalnih ukrepih zoper uvoz kitajskih vezanih lesenih plošč. Kitajski proizvajalci izvozniki bodo imeli tako omejen dostop do teh trgov in bodo omejeni pri izvažanju svojih izdelkov ali preusmerjanju svojega izvoza na te trge. Tako je trg Unije še bolj privlačen za uvoz vezanih lesenih plošč iz Kitajske. |
| --- | --- |

(55)

Poleg tega v Republiki Koreji, Maroku in Turčiji obstajajo protidampinške dajatve na uvoz kitajskih vezanih lesenih plošč (8), Združene države Amerike pa so januarja 2017 izdale predhodno odločitev o izravnalnih ukrepih zoper uvoz kitajskih vezanih lesenih plošč. Kitajski proizvajalci izvozniki bodo imeli tako omejen dostop do teh trgov in bodo omejeni pri izvažanju svojih izdelkov ali preusmerjanju svojega izvoza na te trge. Tako je trg Unije še bolj privlačen za uvoz vezanih lesenih plošč iz Kitajske.

8

| (56) | Zato je verjetno, da bi se glede na precejšnjo proizvodno zmogljivost na Kitajskem, ki bi jo bilo mogoče zlahka še povečati, v primeru razveljavitve ukrepov uvoz iz Kitajske na trg Unije nadaljeval v znatnem obsegu. Opozoriti je treba, da je kitajski obseg prodaje na trgu Unije pred uvedbo prvotnih ukrepov leta 2004 znašal 83 606 m3, kar je v sedanjem OPP pomenilo 44 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(56)

Zato je verjetno, da bi se glede na precejšnjo proizvodno zmogljivost na Kitajskem, ki bi jo bilo mogoče zlahka še povečati, v primeru razveljavitve ukrepov uvoz iz Kitajske na trg Unije nadaljeval v znatnem obsegu. Opozoriti je treba, da je kitajski obseg prodaje na trgu Unije pred uvedbo prvotnih ukrepov leta 2004 znašal 83 606 m3, kar je v sedanjem OPP pomenilo 44 % potrošnje Unije.

3

3.   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (57) | Precejšnja proizvodna zmogljivost, ki je na voljo na Kitajskem, možnost kitajskih proizvajalcev, da zlahka povečajo obseg proizvodnje, ki je na voljo za izvoz, možne izrazite dampinške cene na drugih tretjih trgih in na trgu Unije ter privlačnost trga Unije kažejo, da bi razveljavitev ukrepov verjetno povzročila ponovni vstop kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trg Unije z dampinškimi cenami in velikimi količinami. Zato se šteje, da v primeru izteka veljavnih protidampinških ukrepov obstaja verjetnost ponovitve dampinga. |
| --- | --- |

(57)

Precejšnja proizvodna zmogljivost, ki je na voljo na Kitajskem, možnost kitajskih proizvajalcev, da zlahka povečajo obseg proizvodnje, ki je na voljo za izvoz, možne izrazite dampinške cene na drugih tretjih trgih in na trgu Unije ter privlačnost trga Unije kažejo, da bi razveljavitev ukrepov verjetno povzročila ponovni vstop kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trg Unije z dampinškimi cenami in velikimi količinami. Zato se šteje, da v primeru izteka veljavnih protidampinških ukrepov obstaja verjetnost ponovitve dampinga.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

| (58) | Znano je, da v Uniji podobni izdelek izdeluje trinajst proizvajalcev iz Francije, Grčije, Italije, Madžarske in Španije. Celotna proizvodnja Unije se ocenjuje na 162 000 m3. Proizvajalci Unije, ki predstavljajo skupno proizvodnjo Unije, pomenijo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Znano je, da v Uniji podobni izdelek izdeluje trinajst proizvajalcev iz Francije, Grčije, Italije, Madžarske in Španije. Celotna proizvodnja Unije se ocenjuje na 162 000 m3. Proizvajalci Unije, ki predstavljajo skupno proizvodnjo Unije, pomenijo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

3

| (59) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je bil izbran vzorec petih proizvajalcev Unije, ki so v OPP predstavljali 74 % celotne proizvodnje v Uniji. |
| --- | --- |

(59)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je bil izbran vzorec petih proizvajalcev Unije, ki so v OPP predstavljali 74 % celotne proizvodnje v Uniji.

E.   RAZMERE NA TRGU UNIJE

RAZMERE NA TRGU UNIJE

1.   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (60) | Potrošnja vezanih lesenih plošč okoumé v Uniji je bila določena na podlagi obsega prodaje proizvajalcev Unije pritožnikov in drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije ter na podlagi Eurostatovih podatkov o obsegu uvoza iz tretjih držav v Unijo. |
| --- | --- |

(60)

Potrošnja vezanih lesenih plošč okoumé v Uniji je bila določena na podlagi obsega prodaje proizvajalcev Unije pritožnikov in drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije ter na podlagi Eurostatovih podatkov o obsegu uvoza iz tretjih držav v Unijo.

| (61) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije razvijala na naslednji način:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja (v m3) | 181 749 | 176 005 | 175 652 | 188 727 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 97 | 97 | 104 |
| Vir: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, Eurostat, preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(61)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije razvijala na naslednji način:

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

2012

2013

2014

OPP

Celotna potrošnja (v m3)

3

181 749

176 005

175 652

188 727

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

97

97

97

97

104

104

Vir: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, Eurostat, preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (62) | Potrošnja Unije se je v obdobju 2012–2013 zmanjšala. V obdobju 2012–2014 se je trend zmanjševanja postopoma ustalil in se v OPP obrnil v pozitivno smer, kar je izražalo majhno izboljšanje v nekaterih industrijskih dejavnostih. Tako se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju malce povečala, in sicer za 4 %. |
| --- | --- |

(62)

Potrošnja Unije se je v obdobju 2012–2013 zmanjšala. V obdobju 2012–2014 se je trend zmanjševanja postopoma ustalil in se v OPP obrnil v pozitivno smer, kar je izražalo majhno izboljšanje v nekaterih industrijskih dejavnostih. Tako se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju malce povečala, in sicer za 4 %.

| (63) | Vendar je treba to obravnavati z vidika razvoja po prejšnjem pregledu. Kljub trendu majhnega naraščanja v sedanjem obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije med OPP prejšnjega pregleda (od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009) in OPP sedanjega pregleda na splošno zmanjšala za 35 % (z 291 421 m3 v OPP prejšnjega pregleda na 188 727 m3 v OPP sedanjega pregleda). Splošni trend zmanjševanja, ki se je dejansko začel že pred prejšnjim pregledom, je bil pojasnjen z dejstvom, da je vezane lesene plošče okoumé deloma nadomestila uporaba drugih tropskih vrst lesa. K trendu zmanjševanja povpraševanja po vezanih lesenih ploščah okoumé v Uniji sta prispevala tudi gospodarska kriza in posledično zmanjšanje nekaterih industrijskih dejavnosti, vključno z gradbeništvom, navtiko in lahkimi gospodarskimi/turističnimi vozili. |
| --- | --- |

(63)

Vendar je treba to obravnavati z vidika razvoja po prejšnjem pregledu. Kljub trendu majhnega naraščanja v sedanjem obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije med OPP prejšnjega pregleda (od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009) in OPP sedanjega pregleda na splošno zmanjšala za 35 % (z 291 421 m3 v OPP prejšnjega pregleda na 188 727 m3 v OPP sedanjega pregleda). Splošni trend zmanjševanja, ki se je dejansko začel že pred prejšnjim pregledom, je bil pojasnjen z dejstvom, da je vezane lesene plošče okoumé deloma nadomestila uporaba drugih tropskih vrst lesa. K trendu zmanjševanja povpraševanja po vezanih lesenih ploščah okoumé v Uniji sta prispevala tudi gospodarska kriza in posledično zmanjšanje nekaterih industrijskih dejavnosti, vključno z gradbeništvom, navtiko in lahkimi gospodarskimi/turističnimi vozili.

3

3

2.   Obseg, cene in tržni delež uvoza iz LRK

Obseg, cene in tržni delež uvoza iz LRK

2.1   Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg in tržni deleži uvoza iz LRK

Obseg in tržni deleži uvoza iz LRK

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v m3) | 1 043 | 0 | 62 | 0 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 0 | 6 | 0 |
| Tržni delež (v %) | 0,57 | 0,00 | 0,04 | 0,00 |
| Vir: Eurostat. |

2012

2013

2014

OPP

Obseg uvoza (v m3)

3

1 043

0

62

0

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

0

0

6

6

0

0

Tržni delež (v %)

0,57

0,00

0,04

0,00

Vir: Eurostat.

Vir:

| (64) | V obravnavanem obdobju prvotne preiskave se je tržni delež uvoza iz Kitajske hitro povečal s praktično nič na 18,7 % (9). Nato se je v OPP prejšnjega pregleda zmanjšal na 4,3 % (12 620 m3) (10). V obravnavanem obdobju sedanjega pregleda se je uvoz iz Kitajske skoraj nehal, razen leta 2012, ko je znašal približno 1 000 m3. |
| --- | --- |

(64)

V obravnavanem obdobju prvotne preiskave se je tržni delež uvoza iz Kitajske hitro povečal s praktično nič na 18,7 % (9). Nato se je v OPP prejšnjega pregleda zmanjšal na 4,3 % (12 620 m3) (10). V obravnavanem obdobju sedanjega pregleda se je uvoz iz Kitajske skoraj nehal, razen leta 2012, ko je znašal približno 1 000 m3.

9

3

10

3

2.2   Cena uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cena uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen

Preglednica 3

Preglednica 3

Povprečna cena uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen

Povprečna cena uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena (v EUR/m3) | 549 | 0,00 | 168 | 0,00 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 0 | 31 | 0 |
| Vir: Eurostat. |

2012

2013

2014

OPP

Povprečna cena (v EUR/m3)

3

549

0,00

168

0,00

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

0

0

31

31

0

0

Vir: Eurostat.

Vir:

| (65) | Edino leto, ko so bile količine uvoza iz Kitajske precejšnje, je bilo leto 2012. V navedenem letu je bila povprečna cena kitajskega uvoza 549 EUR/m3 in je bila precej nižja od cen industrije Unije v istem letu (756 EUR/m3). |
| --- | --- |

(65)

Edino leto, ko so bile količine uvoza iz Kitajske precejšnje, je bilo leto 2012. V navedenem letu je bila povprečna cena kitajskega uvoza 549 EUR/m3 in je bila precej nižja od cen industrije Unije v istem letu (756 EUR/m3).

3

3

3.   Uvoz iz drugih tretjih držav

Uvoz iz drugih tretjih držav

Preglednica 4

Preglednica 4

Obseg uvoza, tržni deleži in cene iz drugih tretjih držav

Obseg uvoza, tržni deleži in cene iz drugih tretjih držav

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gabon | 40 467 | 43 964 | 41 029 | 42 711 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 109 | 101 | 106 |
| Tržni delež (v %) | 22,3 | 25,0 | 23,4 | 22,6 |
| Povprečna cena (v EUR/m3) | 628,64 | 625,76 | 636,40 | 645,32 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 101 | 103 |
| Maroko | 15 431 | 7 298 | 5 182 | 4 492 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 47 | 34 | 29 |
| Tržni delež (v %) | 8,5 | 4,1 | 3,0 | 2,4 |
| Povprečna cena (v EUR/m3) | 662,27 | 678,51 | 696,75 | 700,81 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Druge tretje države
   (*1) | 774 | 549 | 1 550 | 78 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 71 | 200 | 10 |
| Tržni delež (v %) | 0,4 | 0,3 | 0,9 | 0,0 |
| Povprečna cena (v EUR/m3) | 545,80 | 572,55 | 576,47 | 842,50 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 105 | 106 | 154 |
| Skupaj druge tretje države | 56 672 | 51 812 | 47 761 | 47 281 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 84 | 83 |
| Tržni delež (v %) | 31,2 | 29,4 | 27,2 | 25,1 |
| Povprečna cena (v EUR/m3) | 636,66 | 632,63 | 641,01 | 650,92 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 101 | 102 |
| Vir: Eurostat. |

2012

2013

2014

OPP

Gabon

Gabon

40 467

40 467

43 964

43 964

41 029

41 029

42 711

42 711

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

109

109

101

101

106

106

Tržni delež (v %)

22,3

25,0

23,4

22,6

Povprečna cena (v EUR/m3)

3

628,64

625,76

636,40

645,32

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

101

101

103

103

Maroko

Maroko

15 431

15 431

7 298

7 298

5 182

5 182

4 492

4 492

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

47

47

34

34

29

29

Tržni delež (v %)

8,5

4,1

3,0

2,4

Povprečna cena (v EUR/m3)

3

662,27

678,51

696,75

700,81

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

102

102

105

105

106

106

Druge tretje države
   (*1)

Druge tretje države

*1

774

774

549

549

1 550

1 550

78

78

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

71

71

200

200

10

10

Tržni delež (v %)

0,4

0,3

0,9

0,0

Povprečna cena (v EUR/m3)

3

545,80

572,55

576,47

842,50

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

105

105

106

106

154

154

Skupaj druge tretje države

Skupaj druge tretje države

56 672

56 672

51 812

51 812

47 761

47 761

47 281

47 281

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

84

84

83

83

Tržni delež (v %)

31,2

29,4

27,2

25,1

Povprečna cena (v EUR/m3)

3

636,66

632,63

641,01

650,92

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

101

101

102

102

Vir: Eurostat.

Vir:

| (66) | V obravnavanem obdobju je uvoz iz drugih tretjih držav potekal skoraj izključno iz Gabona in Maroka, delež katere koli druge tretje države pa je bil zanemarljiv. Uvoz iz Gabona in Maroka v Unijo se je stalno zmanjševal, in sicer se je s 55 899 m3 leta 2012 zmanjšal na približno 47 203 m3 v OPP, tj. za 16 %. Ker se je potrošnja Unije povečala za le 4 % (glej uvodno izjavo 62, preglednico 1), je bilo zmanjšanje ustreznega tržnega deleža Gabona in Maroka še večje, tj. s 30,8 % leta 2012 na 25,0 % v OPP oziroma za 5,7 odstotne točke. |
| --- | --- |

(66)

V obravnavanem obdobju je uvoz iz drugih tretjih držav potekal skoraj izključno iz Gabona in Maroka, delež katere koli druge tretje države pa je bil zanemarljiv. Uvoz iz Gabona in Maroka v Unijo se je stalno zmanjševal, in sicer se je s 55 899 m3 leta 2012 zmanjšal na približno 47 203 m3 v OPP, tj. za 16 %. Ker se je potrošnja Unije povečala za le 4 % (glej uvodno izjavo 62, preglednico 1), je bilo zmanjšanje ustreznega tržnega deleža Gabona in Maroka še večje, tj. s 30,8 % leta 2012 na 25,0 % v OPP oziroma za 5,7 odstotne točke.

3

3

| (67) | V obravnavanem obdobju sedanje preiskave so bile uvozne cene iz Gabona in Maroka v povprečju za 16 % do 17 % nižje od prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije (glej preglednico 8). V primerjavi z uvoznimi cenami iz Kitajske leta 2012 (edino leto v obravnavanem obdobju, ko je Kitajska izvažala precejšnje količine v Unijo) so bile uvozne cene iz teh držav v povprečju za 16 % višje od kitajskih uvoznih cen. |
| --- | --- |

(67)

V obravnavanem obdobju sedanje preiskave so bile uvozne cene iz Gabona in Maroka v povprečju za 16 % do 17 % nižje od prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije (glej preglednico 8). V primerjavi z uvoznimi cenami iz Kitajske leta 2012 (edino leto v obravnavanem obdobju, ko je Kitajska izvažala precejšnje količine v Unijo) so bile uvozne cene iz teh držav v povprečju za 16 % višje od kitajskih uvoznih cen.

| (68) | Natančneje, Gabon je največja tretja država izvoznica v Unijo. Obseg uvoza iz Gabona se je s 40 467 m3 leta 2012 povečal na 42 711 m3 v OPP, tj. za 6 %. Zaradi tega povečanja se je malce povečal njegov tržni delež, in sicer z 22,3 % leta 2012 na 22,6 % v OPP, tj. za 0,3 odstotne točke. Povprečne uvozne cene iz Gabona so bile za 17 % do 18 % nižje od cen industrije Unije (glej preglednico 8) in višje od povprečnih uvoznih cen iz Kitajske leta 2012, ki je edino leto s precejšnjim obsegom uvoza iz te države na trg Unije. Višje so bile tudi od potencialnih uvoznih cen iz Kitajske na podlagi komercialnih ponudb v OPP, navedenih v uvodni izjavi 45. S 628,64 EUR/m3 leta 2012 so se malce zvišale na 645,32 EUR/m3 v OPP, kar je 3-odstotno zvišanje. |
| --- | --- |

(68)

Natančneje, Gabon je največja tretja država izvoznica v Unijo. Obseg uvoza iz Gabona se je s 40 467 m3 leta 2012 povečal na 42 711 m3 v OPP, tj. za 6 %. Zaradi tega povečanja se je malce povečal njegov tržni delež, in sicer z 22,3 % leta 2012 na 22,6 % v OPP, tj. za 0,3 odstotne točke. Povprečne uvozne cene iz Gabona so bile za 17 % do 18 % nižje od cen industrije Unije (glej preglednico 8) in višje od povprečnih uvoznih cen iz Kitajske leta 2012, ki je edino leto s precejšnjim obsegom uvoza iz te države na trg Unije. Višje so bile tudi od potencialnih uvoznih cen iz Kitajske na podlagi komercialnih ponudb v OPP, navedenih v uvodni izjavi 45. S 628,64 EUR/m3 leta 2012 so se malce zvišale na 645,32 EUR/m3 v OPP, kar je 3-odstotno zvišanje.

3

3

3

3

| (69) | Kar zadeva Maroko, se je njegov obseg uvoza v obravnavanem obdobju močno zmanjšal (s 15 431 m3 leta 2012 na 4 492 m3 v OPP). Posledično se je tržni delež zmanjšal z 8,5 % leta 2012 na 2,4 % v OPP. Uvozne cene iz Maroka so bile leta 2012 višje od uvoznih cen iz Kitajske in višje od potencialnih uvoznih cen na podlagi komercialnih ponudb v OPP, navedenih v uvodni izjavi 45. |
| --- | --- |

(69)

Kar zadeva Maroko, se je njegov obseg uvoza v obravnavanem obdobju močno zmanjšal (s 15 431 m3 leta 2012 na 4 492 m3 v OPP). Posledično se je tržni delež zmanjšal z 8,5 % leta 2012 na 2,4 % v OPP. Uvozne cene iz Maroka so bile leta 2012 višje od uvoznih cen iz Kitajske in višje od potencialnih uvoznih cen na podlagi komercialnih ponudb v OPP, navedenih v uvodni izjavi 45.

3

3

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (70) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije.

| (71) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je bilo za določitev škode uporabljeno vzorčenje. |
| --- | --- |

(71)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je bilo za določitev škode uporabljeno vzorčenje.

| (72) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike, povezane s celotno industrijo Unije, je ocenila na podlagi informacij, ki jih je zagotovil vložnik v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, in informacij, navedenih v vprašalnikih, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Kar zadeva mikroekonomske kazalnike, pa je ocenila le tiste, ki so povezani lz vzorčenimi družbami, in sicer na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike, povezane s celotno industrijo Unije, je ocenila na podlagi informacij, ki jih je zagotovil vložnik v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, in informacij, navedenih v vprašalnikih, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Kar zadeva mikroekonomske kazalnike, pa je ocenila le tiste, ki so povezani lz vzorčenimi družbami, in sicer na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna.

| (73) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(73)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (74) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(74)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (75) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v m3) | 143 729 | 145 002 | 146 287 | 147 767 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 103 |
| Proizvodna zmogljivost (v m3) | 179 561 | 182 583 | 184 388 | 184 738 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (%) | 80 | 79 | 79 | 80 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Vir: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(75)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2012

2013

2014

OPP

Obseg proizvodnje (v m3)

3

143 729

145 002

146 287

147 767

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

103

103

Proizvodna zmogljivost (v m3)

3

179 561

182 583

184 388

184 738

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

102

102

103

103

103

103

Izkoriščenost zmogljivosti (%)

80

79

79

80

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

99

99

100

100

Vir: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (76) | Proizvodnja se je v obravnavanem obdobju malce povečala, in sicer s 143 729 m3 leta 2012 na 147 767 m3 v OPP, tj. za 3 %. To povečanje je izražalo majhno izboljšanje razmer na trgu lesa okoumé v Uniji, kot je navedeno v uvodni izjavi 62. Kljub temu majhnemu povečanju je bil obseg proizvodnje industrije Unije še vedno manjši od obsega, ugotovljenega v obdobju prvotne preiskave in v OPP prejšnjega pregleda, tj. manjši od 267 591 m3. To je izražalo upad potrošnje na trgu in dejstvo, da proizvodnja poteka večinoma na podlagi naročil. |
| --- | --- |

(76)

Proizvodnja se je v obravnavanem obdobju malce povečala, in sicer s 143 729 m3 leta 2012 na 147 767 m3 v OPP, tj. za 3 %. To povečanje je izražalo majhno izboljšanje razmer na trgu lesa okoumé v Uniji, kot je navedeno v uvodni izjavi 62. Kljub temu majhnemu povečanju je bil obseg proizvodnje industrije Unije še vedno manjši od obsega, ugotovljenega v obdobju prvotne preiskave in v OPP prejšnjega pregleda, tj. manjši od 267 591 m3. To je izražalo upad potrošnje na trgu in dejstvo, da proizvodnja poteka večinoma na podlagi naročil.

3

3

3

| (77) | Proizvodna zmogljivost se je v skladu z obsegom proizvodnje malce povečala, in sicer s približno 179 561 m3 leta 2012 na 184 738 m3 v OPP, tj. za 3 %. Vendar je ta zmogljivost precej manjša, kot je bila pri prejšnjem pregledu, tj. za 68 % manjša od zmogljivosti, ki je bila ugotovljena v OPP prejšnjega pregleda in je znašala 577 205 m3. To je bila posledica zaprtja družb številnih proizvajalcev Unije vezanih lesenih plošč okumé, vključno z največjim proizvajalcem v Uniji, tj. družbo Plysorol, in zmanjšanja proizvodnje še delujočih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(77)

Proizvodna zmogljivost se je v skladu z obsegom proizvodnje malce povečala, in sicer s približno 179 561 m3 leta 2012 na 184 738 m3 v OPP, tj. za 3 %. Vendar je ta zmogljivost precej manjša, kot je bila pri prejšnjem pregledu, tj. za 68 % manjša od zmogljivosti, ki je bila ugotovljena v OPP prejšnjega pregleda in je znašala 577 205 m3. To je bila posledica zaprtja družb številnih proizvajalcev Unije vezanih lesenih plošč okumé, vključno z največjim proizvajalcem v Uniji, tj. družbo Plysorol, in zmanjšanja proizvodnje še delujočih proizvajalcev Unije.

3

3

3

| (78) | Ker je prilagajanje proizvodne zmogljivosti z namenom njene uskladitve z manjšo potrošnjo potekalo večinoma pred obravnavanim obdobjem, je bila stopnja izkoriščenosti zmogljivosti stabilna in višja v primerjavi s stopnjami, ugotovljenimi v OPP pri prejšnjem pregledu (41 %) (11). |
| --- | --- |

(78)

Ker je prilagajanje proizvodne zmogljivosti z namenom njene uskladitve z manjšo potrošnjo potekalo večinoma pred obravnavanim obdobjem, je bila stopnja izkoriščenosti zmogljivosti stabilna in višja v primerjavi s stopnjami, ugotovljenimi v OPP pri prejšnjem pregledu (41 %) (11).

11

4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (79) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg prodaje in tržni delež | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v m3) | 124 033 | 124 193 | 127 829 | 141 446 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 103 | 114 |
| Tržni delež (%) | 68,2 | 70,6 | 72,8 | 74,9 |
| Vir: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(79)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2012

2013

2014

OPP

Obseg prodaje (v m3)

3

124 033

124 193

127 829

141 446

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

103

103

114

114

Tržni delež (%)

68,2

70,6

72,8

74,9

Vir: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (80) | Obseg prodaje se je v obravnavanem obdobju povečal s 124 033 m3 leta 2012 na približno 141 446 m3 v OPP, tj. za 14 %, kar je precej več od 4-odstotnega povečanja potrošnje, opisanega v uvodni izjavi 62. Zato je povečanje obsega prodaje, ob upoštevanju vzporednega zmanjšanja uvoza iz drugih tretjih držav, opisanega v uvodni izjavi 66, prispevalo k povečanju tržnega deleža industrije Unije z 68,2 % leta 2012 na 74,9 % v OPP. Vendar je ta tržni delež še vedno manjši od 80,2-odstotnega tržnega deleža industrije Unije v OPP prejšnjega pregleda. |
| --- | --- |

(80)

Obseg prodaje se je v obravnavanem obdobju povečal s 124 033 m3 leta 2012 na približno 141 446 m3 v OPP, tj. za 14 %, kar je precej več od 4-odstotnega povečanja potrošnje, opisanega v uvodni izjavi 62. Zato je povečanje obsega prodaje, ob upoštevanju vzporednega zmanjšanja uvoza iz drugih tretjih držav, opisanega v uvodni izjavi 66, prispevalo k povečanju tržnega deleža industrije Unije z 68,2 % leta 2012 na 74,9 % v OPP. Vendar je ta tržni delež še vedno manjši od 80,2-odstotnega tržnega deleža industrije Unije v OPP prejšnjega pregleda.

3

3

4.2.3   Rast

| (81) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %, obseg prodaje industrije Unije pa se je povečal za precej več, tj. za 14 %, kar je pomenilo povečanje tržnega deleža za 6,7 odstotne točke. |
| --- | --- |

(81)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %, obseg prodaje industrije Unije pa se je povečal za precej več, tj. za 14 %, kar je pomenilo povečanje tržnega deleža za 6,7 odstotne točke.

4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (82) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 543 | 480 | 470 | 492 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 88 | 87 | 91 |
| Produktivnost (v m3/zaposlenega) | 265 | 302 | 311 | 300 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 114 | 118 | 113 |
| Vir: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(82)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2012

2013

2014

OPP

Število zaposlenih

543

480

470

492

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

88

88

87

87

91

91

Produktivnost (v m3/zaposlenega)

3

265

302

311

300

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

114

114

118

118

113

113

Vir: zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (83) | Zaposlenost v industriji Unije se je v obdobju 2012–2014 na splošno zmanjšala za 13 % in se nato med letom 2014 in OPP malce povečala (za 4 %). Na splošno se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %. Zaradi zaprtja družb in prestrukturiranja je bila stopnja zaposlenosti v obravnavanem obdobju za približno polovico nižja od stopnje, ugotovljene v OPP prejšnjega pregleda (983 oseb). |
| --- | --- |

(83)

Zaposlenost v industriji Unije se je v obdobju 2012–2014 na splošno zmanjšala za 13 % in se nato med letom 2014 in OPP malce povečala (za 4 %). Na splošno se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %. Zaradi zaprtja družb in prestrukturiranja je bila stopnja zaposlenosti v obravnavanem obdobju za približno polovico nižja od stopnje, ugotovljene v OPP prejšnjega pregleda (983 oseb).

| (84) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 76, se je obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju povečal za 3 %. Posledično se je produktivnost, merjena kot letna proizvodnja (v kubičnih metrih) na zaposleno osebo, v obravnavanem obdobju povečala za 13 %. To izraža dejstvo, da se je proizvodnja malce povečala, stopnja zaposlenosti pa znižala. To kaže na večjo učinkovitost in boljše rezultate prestrukturiranja proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(84)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 76, se je obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju povečal za 3 %. Posledično se je produktivnost, merjena kot letna proizvodnja (v kubičnih metrih) na zaposleno osebo, v obravnavanem obdobju povečala za 13 %. To izraža dejstvo, da se je proizvodnja malce povečala, stopnja zaposlenosti pa znižala. To kaže na večjo učinkovitost in boljše rezultate prestrukturiranja proizvajalcev Unije.

4.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (85) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 29, v OPP ni bilo uvoza zadevnega izdelka iz LRK. Zato v tem obdobju ni bilo mogoče ugotoviti dampinga na trgu Unije in ni bilo mogoče oceniti višine stopnje dampinga. Posledično v obravnavanem obdobju tudi ni bilo neposrednega pritiska na cene na trgu Unije. Glede na navedeno so bili veljavni protidampinški ukrepi na splošno učinkoviti. |
| --- | --- |

(85)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 29, v OPP ni bilo uvoza zadevnega izdelka iz LRK. Zato v tem obdobju ni bilo mogoče ugotoviti dampinga na trgu Unije in ni bilo mogoče oceniti višine stopnje dampinga. Posledično v obravnavanem obdobju tudi ni bilo neposrednega pritiska na cene na trgu Unije. Glede na navedeno so bili veljavni protidampinški ukrepi na splošno učinkoviti.

4.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (86) | Povprečne prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 8


  Povprečne prodajne cene in stroški na enoto | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/m3) | 756 | 760 | 771 | 780 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 103 |
| Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/m3) | 783 | 762 | 759 | 778 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 97 | 97 | 99 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(86)

Povprečne prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Povprečne prodajne cene in stroški na enoto

Povprečne prodajne cene in stroški na enoto

2012

2013

2014

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/m3)

3

756

760

771

780

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

103

103

Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/m3)

3

783

762

759

778

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

97

97

97

97

99

99

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (87) | Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto, zaračunana nepovezanim strankam v Uniji, se je v obravnavanem obdobju zvišala za 3 %. Vendar je bila ta cena nižja od cene, ki je bila ugotovljena pri prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom, ko se je s 786 EUR/m3 leta 2006 zvišala na 887 EUR/m3 v OPP in dosegla najvišjo raven leta 2008, tj. 930 EUR/m3 (12). |
| --- | --- |

(87)

Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto, zaračunana nepovezanim strankam v Uniji, se je v obravnavanem obdobju zvišala za 3 %. Vendar je bila ta cena nižja od cene, ki je bila ugotovljena pri prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom, ko se je s 786 EUR/m3 leta 2006 zvišala na 887 EUR/m3 v OPP in dosegla najvišjo raven leta 2008, tj. 930 EUR/m3 (12).

3

3

3

12

| (88) | V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški na enoto malce znižali, in sicer za 1 %. |
| --- | --- |

(88)

V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški na enoto malce znižali, in sicer za 1 %.

| (89) | Komisija je ugotovila, da se industrija Unije prilagaja slabšim razmeram na trgu z zmanjšanjem svoje proizvodne zmogljivosti in stroškov proizvodnje v primerjavi z OPP prejšnjega pregleda. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 77, je to vključevalo zaprtje družb velikih proizvajalcev Unije in zmanjšanje proizvodnje pred obravnavanim obdobjem ter povečanje produktivnosti v obravnavanem obdobju, kot je opisano v uvodni izjavi 84. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je ugotovila, da se industrija Unije prilagaja slabšim razmeram na trgu z zmanjšanjem svoje proizvodne zmogljivosti in stroškov proizvodnje v primerjavi z OPP prejšnjega pregleda. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 77, je to vključevalo zaprtje družb velikih proizvajalcev Unije in zmanjšanje proizvodnje pred obravnavanim obdobjem ter povečanje produktivnosti v obravnavanem obdobju, kot je opisano v uvodni izjavi 84.

4.3.2   Stroški dela

| (90) | Povprečni stroški dela industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 9


  Stroški dela | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 32 266 | 33 259 | 33 516 | 32 638 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 103 | 104 | 101 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(90)

Povprečni stroški dela industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Stroški dela

Stroški dela

2012

2013

2014

OPP

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

32 266

33 259

33 516

32 638

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

103

103

104

104

101

101

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (91) | Med letom 2012 in OPP so bili povprečni stroški dela na zaposlenega pri vzorčenih proizvajalcih Unije stabilni. Ugotovljeno je bilo le majhno zvišanje za 1 %. |
| --- | --- |

(91)

Med letom 2012 in OPP so bili povprečni stroški dela na zaposlenega pri vzorčenih proizvajalcih Unije stabilni. Ugotovljeno je bilo le majhno zvišanje za 1 %.

4.3.3   Zaloge

| (92) | Zaloge industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 10


  Zaloge | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v m3) | 10 172 | 10 780 | 12 060 | 7 661 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 106 | 119 | 75 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje (%) | 9 | 9 | 10 | 7 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 106 | 117 | 73 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(92)

Zaloge industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Zaloge

Zaloge

2012

2013

2014

OPP

Končne zaloge (v m3)

3

10 172

10 780

12 060

7 661

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

106

106

119

119

75

75

Končne zaloge kot delež proizvodnje (%)

9

9

10

7

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

106

106

117

117

73

73

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (93) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, se vezane lesene plošče okoumé običajno izdelujejo po naročilu, zato so zaloge običajno majhne. Vendar so se zaloge v obravnavanem obdobju prejšnjega pregleda povečale in v OPP prejšnjega pregleda dosegle 6 589 m3 zaradi zmanjševanja obsega prodaje. V obravnavanem obdobju sedanjega pregleda so še vedno ostale razmeroma velike in so se zmanjšale šele v sedanjem OPP. Vsekakor pa so bile še vedno večje od zalog, za katere bi se lahko razumno štelo, da izražajo količine blaga, ki so bile prodane, vendar še ne dobavljene. |
| --- | --- |

(93)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, se vezane lesene plošče okoumé običajno izdelujejo po naročilu, zato so zaloge običajno majhne. Vendar so se zaloge v obravnavanem obdobju prejšnjega pregleda povečale in v OPP prejšnjega pregleda dosegle 6 589 m3 zaradi zmanjševanja obsega prodaje. V obravnavanem obdobju sedanjega pregleda so še vedno ostale razmeroma velike in so se zmanjšale šele v sedanjem OPP. Vsekakor pa so bile še vedno večje od zalog, za katere bi se lahko razumno štelo, da izražajo količine blaga, ki so bile prodane, vendar še ne dobavljene.

3

| (94) | Končne zaloge so se v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšale za 25 %. Končne zaloge kot odstotek proizvodnje so se zmanjšale z 9 % leta 2012 na 7 % v OPP, tj. za 2 odstotni točki. |
| --- | --- |

(94)

Končne zaloge so se v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšale za 25 %. Končne zaloge kot odstotek proizvodnje so se zmanjšale z 9 % leta 2012 na 7 % v OPP, tj. za 2 odstotni točki.

4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Preglednica 11

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | – 3,5 | – 0,2 | 1,6 | 0,3 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 195 | 247 | 208 |
| Denarni tok (v EUR) | 2 212 306 | 3 019 172 | 3 020 670 | 1 614 559 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 136 | 137 | 73 |
| Naložbe (v EUR) | 665 967 | 3 052 041 | 9 226 166 | 1 991 786 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 458 | 1 385 | 299 |
| Donosnost naložb (%) | – 8,2 | – 0,4 | 3,9 | 0,7 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 195 | 247 | 208 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

2012

2013

2014

OPP

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

– 3,5

– 0,2

1,6

0,3

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

195

195

247

247

208

208

Denarni tok (v EUR)

2 212 306

3 019 172

3 020 670

1 614 559

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

136

136

137

137

73

73

Naložbe (v EUR)

665 967

3 052 041

9 226 166

1 991 786

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

458

458

1 385

1 385

299

299

Donosnost naložb (%)

– 8,2

– 0,4

3,9

0,7

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

195

195

247

247

208

208

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (95) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. V celotnem obravnavanem obdobju je bila dobičkonosnost industrije Unije zelo majhna. Na začetku obravnavanega obdobja je bila negativna, leta 2014 in v OPP pa je postala le malce pozitivna. Na splošno se je z –3,5 % leta 2012 povečala na 0,3 % v OPP. Ta stopnja je precej nižja od stopnje, ugotovljene pri prejšnjem pregledu, ko se je gibala od 4,3 % do 9,8 %. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 86 do 89, je bila večja dobičkonosnost rezultat majhnega zvišanja prodajnih cen in obsega prodaje ter majhnega znižanja stroškov proizvodnje, ki je bilo prav tako delno rezultat povečanja produktivnosti. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. V celotnem obravnavanem obdobju je bila dobičkonosnost industrije Unije zelo majhna. Na začetku obravnavanega obdobja je bila negativna, leta 2014 in v OPP pa je postala le malce pozitivna. Na splošno se je z –3,5 % leta 2012 povečala na 0,3 % v OPP. Ta stopnja je precej nižja od stopnje, ugotovljene pri prejšnjem pregledu, ko se je gibala od 4,3 % do 9,8 %. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 86 do 89, je bila večja dobičkonosnost rezultat majhnega zvišanja prodajnih cen in obsega prodaje ter majhnega znižanja stroškov proizvodnje, ki je bilo prav tako delno rezultat povečanja produktivnosti.

| (96) | Neto denarni tok je sposobnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Denarni tok se je obdobju 2012–2014 povečal in v OPP zmanjšal, pri čemer je dosegel ravni, ki so bile nižje od ravni leta 2012. V absolutnem smislu je bil denarni tok v obravnavanem obdobju na splošno majhen in precej manjši kot v obravnavanem obdobju prejšnjega pregleda, ko se je gibal od 10,5 milijona EUR do 15,9 milijona EUR. Majhen denarni tok je skladen z majhno dobičkonosnostjo v celotnem obravnavanem obdobju sedanjega pregleda. |
| --- | --- |

(96)

Neto denarni tok je sposobnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Denarni tok se je obdobju 2012–2014 povečal in v OPP zmanjšal, pri čemer je dosegel ravni, ki so bile nižje od ravni leta 2012. V absolutnem smislu je bil denarni tok v obravnavanem obdobju na splošno majhen in precej manjši kot v obravnavanem obdobju prejšnjega pregleda, ko se je gibal od 10,5 milijona EUR do 15,9 milijona EUR. Majhen denarni tok je skladen z majhno dobičkonosnostjo v celotnem obravnavanem obdobju sedanjega pregleda.

| (97) | V povezavi z zmanjševanjem industrije Unije so bile naložbe na začetku obravnavanega obdobja (2012) na zelo nizki ravni in precej pod ravnmi, ugotovljenimi pri prejšnjem pregledu, ter pod ravnjo, ki je potrebna, da se nadomesti amortizirana vrednost osnovnih sredstev. V letih 2013 in 2014 so dosegle ravni, ki so bile primerljive z ravnmi iz prejšnjega pregleda (od 3,6 milijona EUR do 8,1 milijona EUR), vendar so se v OPP sedanje preiskave znova zmanjšale. |
| --- | --- |

(97)

V povezavi z zmanjševanjem industrije Unije so bile naložbe na začetku obravnavanega obdobja (2012) na zelo nizki ravni in precej pod ravnmi, ugotovljenimi pri prejšnjem pregledu, ter pod ravnjo, ki je potrebna, da se nadomesti amortizirana vrednost osnovnih sredstev. V letih 2013 in 2014 so dosegle ravni, ki so bile primerljive z ravnmi iz prejšnjega pregleda (od 3,6 milijona EUR do 8,1 milijona EUR), vendar so se v OPP sedanje preiskave znova zmanjšale.

| (98) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev. Enako kot drugi finančni kazalniki je bila donosnost naložb pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka v letih 2012 in 2013 negativna, leta 2014 in v OPP pa malce pozitivna, kar je izražalo trend dobičkonosnosti. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju na splošno povečala z –8,2 % na 0,7 %. |
| --- | --- |

(98)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev. Enako kot drugi finančni kazalniki je bila donosnost naložb pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka v letih 2012 in 2013 negativna, leta 2014 in v OPP pa malce pozitivna, kar je izražalo trend dobičkonosnosti. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju na splošno povečala z –8,2 % na 0,7 %.

| (99) | Kar zadeva zmožnost zbiranja kapitala, je bilo povečanje notranje ustvarjenih sredstev zaradi majhnih dobičkov industrije Unije in njene šibke zmožnosti ustvarjanja kapitala zelo majhno. Zato se je zmožnost zbiranja kapitala v primerjavi s prejšnjim pregledom zmanjšala. V nekaterih primerih je to vplivalo na zmožnost izvajanja naložb. |
| --- | --- |

(99)

Kar zadeva zmožnost zbiranja kapitala, je bilo povečanje notranje ustvarjenih sredstev zaradi majhnih dobičkov industrije Unije in njene šibke zmožnosti ustvarjanja kapitala zelo majhno. Zato se je zmožnost zbiranja kapitala v primerjavi s prejšnjim pregledom zmanjšala. V nekaterih primerih je to vplivalo na zmožnost izvajanja naložb.

5.   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (100) | Analiza je pokazala, da je bila industrija Unije v ranljivem položaju. Po zmanjšanju potrošnje na trgu Unije po prejšnjem pregledu, kot je opisano v uvodni izjavi 62, se je morala industrija Unije prilagoditi slabšim tržnim razmeram, ki so se izboljšale šele v OPP. Unija se je odzvala s prestrukturiranjem in precejšnjim zmanjšanjem proizvodnje in števila zaposlenih, kar je privedlo do zaprtja številnih družb proizvajalcev Unije, precejšnje izgube delovnih mest ter precejšnjega zmanjšanja proizvodne zmogljivosti in obsega proizvodnje v primerjavi s prejšnjim pregledom. Ta prizadevanja so začela kazati pozitiven učinek proti koncu obravnavanega obdobja sedanjega pregleda, ko so se produktivnost, prodaja, tržni delež in dobičkonosnost industrije Unije znova povečali. Vendar je proces okrevanja industrije Unije počasen in še vedno v zelo zgodnji fazi, saj je bil dobiček, ustvarjen v OPP, zelo majhen v primerjavi z dobičkom, ustvarjenim v obravnavanem obdobju prejšnjega pregleda. |
| --- | --- |

(100)

Analiza je pokazala, da je bila industrija Unije v ranljivem položaju. Po zmanjšanju potrošnje na trgu Unije po prejšnjem pregledu, kot je opisano v uvodni izjavi 62, se je morala industrija Unije prilagoditi slabšim tržnim razmeram, ki so se izboljšale šele v OPP. Unija se je odzvala s prestrukturiranjem in precejšnjim zmanjšanjem proizvodnje in števila zaposlenih, kar je privedlo do zaprtja številnih družb proizvajalcev Unije, precejšnje izgube delovnih mest ter precejšnjega zmanjšanja proizvodne zmogljivosti in obsega proizvodnje v primerjavi s prejšnjim pregledom. Ta prizadevanja so začela kazati pozitiven učinek proti koncu obravnavanega obdobja sedanjega pregleda, ko so se produktivnost, prodaja, tržni delež in dobičkonosnost industrije Unije znova povečali. Vendar je proces okrevanja industrije Unije počasen in še vedno v zelo zgodnji fazi, saj je bil dobiček, ustvarjen v OPP, zelo majhen v primerjavi z dobičkom, ustvarjenim v obravnavanem obdobju prejšnjega pregleda.

F.   VERJETNOST PONOVITVE ALI NADALJEVANJA ŠKODE

VERJETNOST PONOVITVE ALI NADALJEVANJA ŠKODE

| (101) | V prejšnjem pregledu je bilo sklenjeno, da bi iztek ukrepov verjetno pomenil ponovitev škode industriji Unije zaradi dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Kitajske (13). |
| --- | --- |

(101)

V prejšnjem pregledu je bilo sklenjeno, da bi iztek ukrepov verjetno pomenil ponovitev škode industriji Unije zaradi dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Kitajske (13).

13

| (102) | Po prejšnjem pregledu so se razmere na trgu Unije z vezanimi lesenimi ploščami okoumé poslabšale zaradi zmanjšanja potrošnje, kot je opisano v uvodni izjavi 63. Posledično se je okrevanje, ki je bilo ugotovljeno pri prejšnjem pregledu, nato obrnilo v nasprotno smer in v industriji Unije so se zaprle številne družbe. Šele v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja sedanjega pregleda je industrija Unije spet poslovala z dobičkom, ki pa je bil v OPP še vedno zelo majhen in le malce nad točko preloma. |
| --- | --- |

(102)

Po prejšnjem pregledu so se razmere na trgu Unije z vezanimi lesenimi ploščami okoumé poslabšale zaradi zmanjšanja potrošnje, kot je opisano v uvodni izjavi 63. Posledično se je okrevanje, ki je bilo ugotovljeno pri prejšnjem pregledu, nato obrnilo v nasprotno smer in v industriji Unije so se zaprle številne družbe. Šele v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja sedanjega pregleda je industrija Unije spet poslovala z dobičkom, ki pa je bil v OPP še vedno zelo majhen in le malce nad točko preloma.

| (103) | Sedanji pregled je pokazal, da je industrija Unije v ranljivem položaju. Zato bi bila še posebej ranljiva, če bi trg Unije znova obremenil dampinški uvoz iz Kitajske po nizkih cenah. Prav zato je zelo verjetno, da bi se v primeru izteka ukrepov znatna škoda ponovila. Ta ocena je podprta s številnimi elementi. |
| --- | --- |

(103)

Sedanji pregled je pokazal, da je industrija Unije v ranljivem položaju. Zato bi bila še posebej ranljiva, če bi trg Unije znova obremenil dampinški uvoz iz Kitajske po nizkih cenah. Prav zato je zelo verjetno, da bi se v primeru izteka ukrepov znatna škoda ponovila. Ta ocena je podprta s številnimi elementi.

| (104) | Prvič, kot je opisano v uvodnih izjavah 52 in 53, je glede na precejšnje proizvodne zmogljivosti kitajskih proizvajalcev izvoznikov, veliko ocenjeno prosto zmogljivost na Kitajskem in privlačnost trga Unije verjetno, da bi se brez ukrepov uvoz iz Kitajske nadaljeval v velikem obsegu. Kot pokazatelj možnosti kitajskih proizvajalcev izvoznikov, da hitro povečajo svojo proizvodnjo in izvoz vezanih lesenih plošč okoumé, je treba opozoriti, so bili kitajski proizvajalci izvozniki v prvotni preiskavi sposobni povečati izvoz na trg Unije s približno 9 500 m3 na več kot 83 500 m3 v manj kot treh letih (od leta 2001 do sredine leta 2003). |
| --- | --- |

(104)

Prvič, kot je opisano v uvodnih izjavah 52 in 53, je glede na precejšnje proizvodne zmogljivosti kitajskih proizvajalcev izvoznikov, veliko ocenjeno prosto zmogljivost na Kitajskem in privlačnost trga Unije verjetno, da bi se brez ukrepov uvoz iz Kitajske nadaljeval v velikem obsegu. Kot pokazatelj možnosti kitajskih proizvajalcev izvoznikov, da hitro povečajo svojo proizvodnjo in izvoz vezanih lesenih plošč okoumé, je treba opozoriti, so bili kitajski proizvajalci izvozniki v prvotni preiskavi sposobni povečati izvoz na trg Unije s približno 9 500 m3 na več kot 83 500 m3 v manj kot treh letih (od leta 2001 do sredine leta 2003).

3

3

| (105) | Ugotovljenih ni bilo nobenih elementov, ki bi kazali, da je bila uporaba lesa okoumé pri proizvodnji vezanih lesenih plošč zanesljivo nadomeščena z uporabo drugih vrst lesa. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da kitajski proizvajalci pri precejšnjem obsegu proizvodnje vezanih lesenih plošč okoumé, ki so na voljo na Kitajskem, za proizvodnjo vezanih lesenih plošč še vedno uporabljajo les okoumé, kot je navedeno v uvodni izjavi 51. Zaradi veljavnih protidampinških dajatev je uvoz iz Kitajske v obravnavanem obdobju skoraj prenehal, vendar je, kot je bilo potrjeno s preiskavo, v istem obdobju na trgu Unije obstajalo povpraševanje po vezanih lesenih ploščah okoumé. |
| --- | --- |

(105)

Ugotovljenih ni bilo nobenih elementov, ki bi kazali, da je bila uporaba lesa okoumé pri proizvodnji vezanih lesenih plošč zanesljivo nadomeščena z uporabo drugih vrst lesa. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da kitajski proizvajalci pri precejšnjem obsegu proizvodnje vezanih lesenih plošč okoumé, ki so na voljo na Kitajskem, za proizvodnjo vezanih lesenih plošč še vedno uporabljajo les okoumé, kot je navedeno v uvodni izjavi 51. Zaradi veljavnih protidampinških dajatev je uvoz iz Kitajske v obravnavanem obdobju skoraj prenehal, vendar je, kot je bilo potrjeno s preiskavo, v istem obdobju na trgu Unije obstajalo povpraševanje po vezanih lesenih ploščah okoumé.

| (106) | Drugič, glede na to, da v OPP ni bilo uvoza iz Kitajske, je verjetna raven cen, po katerih bi kitajski proizvajalci izvozniki izvažali na trg Unije, temeljila na komercialnih ponudbah za trg Unije in druge tretje države, navedenih v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa in opisanih v uvodni izjavi 45. Na podlagi tega bi se cene gibale od 313 EUR/m3 do 540 EUR/m3. Reprezentativnost teh cen je bila potrjena z ravnjo cen, navedeno v zbirki podatkov iz člena 14(6) po OPP sedanjega pregleda, kot je navedeno v uvodni izjavi 45. |
| --- | --- |

(106)

Drugič, glede na to, da v OPP ni bilo uvoza iz Kitajske, je verjetna raven cen, po katerih bi kitajski proizvajalci izvozniki izvažali na trg Unije, temeljila na komercialnih ponudbah za trg Unije in druge tretje države, navedenih v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa in opisanih v uvodni izjavi 45. Na podlagi tega bi se cene gibale od 313 EUR/m3 do 540 EUR/m3. Reprezentativnost teh cen je bila potrjena z ravnjo cen, navedeno v zbirki podatkov iz člena 14(6) po OPP sedanjega pregleda, kot je navedeno v uvodni izjavi 45.

3

3

| (107) | Na podlagi tega bi cene uvoza iz Kitajske v povprečju nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za več kot 100 %. |
| --- | --- |

(107)

Na podlagi tega bi cene uvoza iz Kitajske v povprečju nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za več kot 100 %.

| (108) | V verjetnem scenariju, da bi se zadevni izdelek znova uvažal iz Kitajske na trg Unije po dampinških cenah, ki bi bile precej nižje od cen industrije Unije, in v precejšnjih količinah, industrija Unije ne bi mogla ohraniti sedanjih ravni cen. To verjetno znižanje cen bi dejansko ogrozilo še vedno šibko okrevanje industrije Unije in slednja bi zelo hitro začela ustvarjati izgube. |
| --- | --- |

(108)

V verjetnem scenariju, da bi se zadevni izdelek znova uvažal iz Kitajske na trg Unije po dampinških cenah, ki bi bile precej nižje od cen industrije Unije, in v precejšnjih količinah, industrija Unije ne bi mogla ohraniti sedanjih ravni cen. To verjetno znižanje cen bi dejansko ogrozilo še vedno šibko okrevanje industrije Unije in slednja bi zelo hitro začela ustvarjati izgube.

| (109) | Poleg tega bi industrija Unije hitro izgubila prodajo in tržni delež na trgu Unije, posledično pa bi se zmanjšala tudi proizvodnja. Zaradi tega bi se stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, ki se je vrnila na sprejemljive ravni šele po obsežnem postopku prestrukturiranja, znova znižala. Ta razvoj bi verjetno privedel do nadaljnjega zapiranja družb proizvajalcev Unije. Dejansko ob upoštevanju še vedno ranljivega položaja industrije Unije ni mogoče izključiti, da bi bil ogrožen sam obstoj te industrije v Uniji. |
| --- | --- |

(109)

Poleg tega bi industrija Unije hitro izgubila prodajo in tržni delež na trgu Unije, posledično pa bi se zmanjšala tudi proizvodnja. Zaradi tega bi se stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, ki se je vrnila na sprejemljive ravni šele po obsežnem postopku prestrukturiranja, znova znižala. Ta razvoj bi verjetno privedel do nadaljnjega zapiranja družb proizvajalcev Unije. Dejansko ob upoštevanju še vedno ranljivega položaja industrije Unije ni mogoče izključiti, da bi bil ogrožen sam obstoj te industrije v Uniji.

| (110) | Na podlagi navedenega se sklene, da v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost hitre ponovitve znatne škode zaradi ponovnega dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Kitajske. |
| --- | --- |

(110)

Na podlagi navedenega se sklene, da v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost hitre ponovitve znatne škode zaradi ponovnega dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Kitajske.

G.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

1.   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (111) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih ukrepov zoper Kitajsko v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(111)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih ukrepov zoper Kitajsko v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

2.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (112) | Z ohranitvijo protidampinških ukrepov na uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske bi se povečala možnost industrije Unije, da doseže razumno dobičkonosnost, saj bi ji pomagala ohranjati cene na razumnih ravneh, ki bi krile stroške proizvodnje. Ukrepi bi kitajskim proizvajalcem izvoznikom preprečili, da močno povečajo svoj obseg izvoza po nizkih dampinških cenah in s tem izrinejo industrijo Unije s trga. Dejansko obstaja velika verjetnost ponovitve škodljivega dampinga v precejšnjem obsegu, ki ga industrija Unije ne bi vzdržala, zlasti ob upoštevanju njenega ranljivega položaja po poslabšanju razmer na trgu. Ukrepi bi industriji Unije omogočili, da okrepi svoje okrevanje ter izboljša svoje gospodarske in finančne kazalnike pri doseganju stabilne in zdrave dobičkonosnosti. Po drugi strani bi bil v primeru izteka ukrepov ogrožen sam obstoj industrije Unije, kar bi privedlo do zaprtja družb in izgube delovnih mest na trgu Unije. |
| --- | --- |

(112)

Z ohranitvijo protidampinških ukrepov na uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske bi se povečala možnost industrije Unije, da doseže razumno dobičkonosnost, saj bi ji pomagala ohranjati cene na razumnih ravneh, ki bi krile stroške proizvodnje. Ukrepi bi kitajskim proizvajalcem izvoznikom preprečili, da močno povečajo svoj obseg izvoza po nizkih dampinških cenah in s tem izrinejo industrijo Unije s trga. Dejansko obstaja velika verjetnost ponovitve škodljivega dampinga v precejšnjem obsegu, ki ga industrija Unije ne bi vzdržala, zlasti ob upoštevanju njenega ranljivega položaja po poslabšanju razmer na trgu. Ukrepi bi industriji Unije omogočili, da okrepi svoje okrevanje ter izboljša svoje gospodarske in finančne kazalnike pri doseganju stabilne in zdrave dobičkonosnosti. Po drugi strani bi bil v primeru izteka ukrepov ogrožen sam obstoj industrije Unije, kar bi privedlo do zaprtja družb in izgube delovnih mest na trgu Unije.

| (113) | V skladu s tem se sklene, da bi bila ohranitev protidampinških ukrepov proti Kitajski nedvomno v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(113)

V skladu s tem se sklene, da bi bila ohranitev protidampinških ukrepov proti Kitajski nedvomno v interesu industrije Unije.

3.   Interes uvoznikov

Interes uvoznikov

| (114) | V začetni fazi je bil vzpostavljen stik s približno 36 znanimi morebitnimi uvozniki/uporabniki, ki so bili pozvani, naj pojasnijo svojo dejavnost in izpolnijo obrazec za vzorčenje za nepovezane uvoznike, priložen obvestilu o začetku, če se uporablja. |
| --- | --- |

(114)

V začetni fazi je bil vzpostavljen stik s približno 36 znanimi morebitnimi uvozniki/uporabniki, ki so bili pozvani, naj pojasnijo svojo dejavnost in izpolnijo obrazec za vzorčenje za nepovezane uvoznike, priložen obvestilu o začetku, če se uporablja.

| (115) | Izpolnjen obrazec za vzorčenje je predložilo trinajst uvoznikov. Vsi so navedli, da ne uvažajo vezanih lesenih plošč okoumé iz Kitajske. |
| --- | --- |

(115)

Izpolnjen obrazec za vzorčenje je predložilo trinajst uvoznikov. Vsi so navedli, da ne uvažajo vezanih lesenih plošč okoumé iz Kitajske.

| (116) | Ker ni dokazov, da bi trenutno veljavni protidampinški ukrepi pomembno vplivali na uvoznike, se sklene, da nadaljevanje ukrepov ne bo pomembno vplivalo na uvoznike Unije. |
| --- | --- |

(116)

Ker ni dokazov, da bi trenutno veljavni protidampinški ukrepi pomembno vplivali na uvoznike, se sklene, da nadaljevanje ukrepov ne bo pomembno vplivalo na uvoznike Unije.

| (117) | Glavni uporabniki so v gradbeništvu, na področju industrijske uporabe, kot so na primer končne uporabe na področju prevoza in pomorstva, ter na drugih trgih, kot je pohištveni trg. Te panoge glede na zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa zastopajo približno 80 % potrošnje vezanih lesenih plošč okoumé. Drugi glavni uporabniki so industrijski proizvajalci premičnih izdelkov, kot so cestna, železniška in pomorska prevozna sredstva ter vertikalna prevozna sredstva (dvigala). |
| --- | --- |

(117)

Glavni uporabniki so v gradbeništvu, na področju industrijske uporabe, kot so na primer končne uporabe na področju prevoza in pomorstva, ter na drugih trgih, kot je pohištveni trg. Te panoge glede na zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa zastopajo približno 80 % potrošnje vezanih lesenih plošč okoumé. Drugi glavni uporabniki so industrijski proizvajalci premičnih izdelkov, kot so cestna, železniška in pomorska prevozna sredstva ter vertikalna prevozna sredstva (dvigala).

| (118) | Nobeden od uporabnikov, s katerimi je bil v začetni fazi vzpostavljen stik, ni predložil pripomb. Poleg tega se po objavi obvestila o začetku ni javil noben subjekt. |
| --- | --- |

(118)

Nobeden od uporabnikov, s katerimi je bil v začetni fazi vzpostavljen stik, ni predložil pripomb. Poleg tega se po objavi obvestila o začetku ni javil noben subjekt.

| (119) | Ker ni znano nobeno združenje uporabnikov vezanih lesenih plošč okoumé, je Komisija vzpostavila stik z „Evropsko potrošniško organizacijo“ in jo pozvala, naj izrazi svoja stališča. Prejeta ni bila nobena pripomba. |
| --- | --- |

(119)

Ker ni znano nobeno združenje uporabnikov vezanih lesenih plošč okoumé, je Komisija vzpostavila stik z „Evropsko potrošniško organizacijo“ in jo pozvala, naj izrazi svoja stališča. Prejeta ni bila nobena pripomba.

| (120) | Pripomb ni predložil niti noben uporabnik ali združenje. |
| --- | --- |

(120)

Pripomb ni predložil niti noben uporabnik ali združenje.

| (121) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ohranitev ukrepov ne bi pomembno negativno vplivala na uporabnike v Uniji. |
| --- | --- |

(121)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ohranitev ukrepov ne bi pomembno negativno vplivala na uporabnike v Uniji.

4.   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (122) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni bilo prepričljivih razlogov, da ohranitev ukrepov za uvoz vezanih lesenih plošč okoumé s poreklom iz Kitajske ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni bilo prepričljivih razlogov, da ohranitev ukrepov za uvoz vezanih lesenih plošč okoumé s poreklom iz Kitajske ni v interesu Unije.

H.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (123) | Iz navedenega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz vezanih lesenih plošč okoumé s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 82/2011. |
| --- | --- |

(123)

Iz navedenega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz vezanih lesenih plošč okoumé s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 82/2011.

| (124) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe se v skladu s to uredbo uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvožene zadevne izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(124)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe se v skladu s to uredbo uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvožene zadevne izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (125) | Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinških dajatev (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezani na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(125)

Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinških dajatev (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezani na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.

| (126) | Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinške dajatve. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki ga tak račun ne spremlja, velja protidampinška dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(126)

Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinške dajatve. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki ga tak račun ne spremlja, velja protidampinška dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (127) | Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, precej povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in ob izpolnjenih pogojih se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledično uvedba dajatve na ravni države – |
| --- | --- |

(127)

Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, precej povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in ob izpolnjenih pogojih se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledično uvedba dajatve na ravni države –

| (128) | Odbor, ustanovljen s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni predložil mnenja – |
| --- | --- |

(128)

Odbor, ustanovljen s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni predložil mnenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz vezanih lesenih plošč okoumé, opredeljenih kot vezane lesene plošče, sestavljene samo iz lesenih listov, katerih posamezna debelina ne presega 6 mm, z najmanj enim zunanjim slojem okoumé, ki ni prevlečen s trajno folijo ali drugimi materiali, trenutno uvrščenih v tarifno oznako KN ex 4412 31 10 (oznaka TARIC 4412311010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

| Družba | Stopnja dajatve | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Ljudska republika Kitajska | 9,6 % | A526 |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Ljudska republika Kitajska | 23,5 % | A527 |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Ljudska republika Kitajska | 6,5 % | A528 |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Ljudska republika Kitajska | 17 % | A529 |
| Vse druge družbe | 66,7 % | A999 |

Družba

Stopnja dajatve

Dodatna oznaka TARIC

Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Ljudska republika Kitajska

9,6 %

A526

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Ljudska republika Kitajska

23,5 %

A527

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Ljudska republika Kitajska

6,5 %

A528

Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Ljudska republika Kitajska

17 %

A529

Vse druge družbe

66,7 %

A999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja take račune, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) vezanih lesenih plošč okoumé, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v/na (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. aprila 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1942/2004 z dne 2. novembra 2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasnih dajatev, uvedenih na uvoz vezanega lesa okoumé s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 336, 12.11.2004, str. 4).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 82/2011 z dne 31. januarja 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vezanih lesenih plošč okoumé s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 in zaključku delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 28, 2.2.2011, str. 1).

3

(4)  Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 161, 14.5.2015, str. 8).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL L 343, 22.12.2009, str. 51). Ta uredba je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2016/1036.

5

(6)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz vezanih lesenih plošč okoumé s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 34, 29.1.2016, str. 5).

6

(7)  Okoumé je tropski les, ki raste pretežno v Gabonu in v nekoliko manjši meri v Ekvatorialni Gvineji in Kamerunu.

7

(8)  Oznaka HS 4412 31.

8

(9)  Glej uvodno izjavo 77 Uredbe Komisije (ES) št. 988/2004 z dne 17. maja 2004 o uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz vezanega lesa okoumé s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 181, 18.5.2004, str. 5).

9

(10)  Glej uvodni izjavi 42 in 43 Izvedbene uredbe (EU) št. 82/2011.

10

(*1)  Razen Gabona in Maroka.

*1

(11)  Glej uvodno izjavo 50 Izvedbene uredbe (EU) št. 82/2011.

11

(12)  Glej uvodno izjavo 53 Izvedbene uredbe (EU) št. 82/2011.

12

(13)  Glej uvodne izjave 64 do 72 Izvedbene uredbe (EU) št. 82/2011.

13

---

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/68

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/649

z dne 5. aprila 2017

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začasni ukrepi

Začasni ukrepi

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 7. oktobra 2016 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1778 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz v Unijo nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z „razrezanimi izdelki“ in „ozkimi trakovi“), vroče valjane, brez nadaljnje obdelave, neplatirane, neprevlečene in neprekrite („zadevni izdelek“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 7. oktobra 2016 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1778 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz v Unijo nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z „razrezanimi izdelki“ in „ozkimi trakovi“), vroče valjane, brez nadaljnje obdelave, neplatirane, neprevlečene in neprekrite („zadevni izdelek“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK).

2

| (2) | Preiskava se je začela 13. februarja 2016 (3), potem ko je združenje evropskih jeklarjev („Eurofer“ ali „pritožnik“) 4. januarja 2016 vložilo pritožbo v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Preiskava se je začela 13. februarja 2016 (3), potem ko je združenje evropskih jeklarjev („Eurofer“ ali „pritožnik“) 4. januarja 2016 vložilo pritožbo v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla v Uniji.

3

| (3) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 23 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(3)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 23 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

| (4) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 začasne uredbe, je Komisija začela tudi naslednji preiskavi:






  (a) | 13. maja 2016 (4) protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske; |
| --- | --- | --- |

(4)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 začasne uredbe, je Komisija začela tudi naslednji preiskavi:

(a)

13. maja 2016 (4) protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske;

4

| (b) | 7. julija 2016 (5) protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Brazilije, Irana, Rusije, Srbije in Ukrajine. |
| --- | --- |

(b)

7. julija 2016 (5) protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Brazilije, Irana, Rusije, Srbije in Ukrajine.

5

1.2   Registracija

Registracija

| (5) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 4 začasne uredbe, je pritožnik 5. aprila 2016 vložil zahtevek za registracijo uvoza zadevnega izdelka iz LRK. Dne 2. junija 2016 je posodobil zahtevek s predložitvijo novejših finančnih podatkov, vendar ga je 11. avgusta 2016 umaknil. |
| --- | --- |

(5)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 4 začasne uredbe, je pritožnik 5. aprila 2016 vložil zahtevek za registracijo uvoza zadevnega izdelka iz LRK. Dne 2. junija 2016 je posodobil zahtevek s predložitvijo novejših finančnih podatkov, vendar ga je 11. avgusta 2016 umaknil.

1.3   Nadaljnji postopek

Nadaljnji postopek

| (6) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev (začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča. Zaslišanje je bilo odobreno vsem stranem, ki so to zahtevale. |
| --- | --- |

(6)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev (začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča. Zaslišanje je bilo odobreno vsem stranem, ki so to zahtevale.

| (7) | Kot je podrobno navedeno v uvodni izjavi 135 in v nadaljevanju, so službe Komisije pozvale eno zainteresirano stran, naj zahteva posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih trgovinskih postopkih („pooblaščenec za zaslišanje“) v zvezi z natančnostjo začasnih izračunov in njegovo pravico do dostopa do zaupnih informacij. To zaslišanje je potekalo 7. februarja 2017. |
| --- | --- |

(7)

Kot je podrobno navedeno v uvodni izjavi 135 in v nadaljevanju, so službe Komisije pozvale eno zainteresirano stran, naj zahteva posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih trgovinskih postopkih („pooblaščenec za zaslišanje“) v zvezi z natančnostjo začasnih izračunov in njegovo pravico do dostopa do zaupnih informacij. To zaslišanje je potekalo 7. februarja 2017.

| (8) | Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Vzorčene proizvajalce Unije je pozvala, naj predložijo dodatne podatke, da bi tako dobila celovitejše podatke o stroških proizvodnje Unije (za vrsto izdelka na četrtletje obdobja preiskave). Vsi vzorčeni proizvajalci Unije so predložili zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Vzorčene proizvajalce Unije je pozvala, naj predložijo dodatne podatke, da bi tako dobila celovitejše podatke o stroških proizvodnje Unije (za vrsto izdelka na četrtletje obdobja preiskave). Vsi vzorčeni proizvajalci Unije so predložili zahtevane informacije.

| (9) | Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka v Unijo. Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe glede dokončnega razkritja. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka v Unijo. Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe glede dokončnega razkritja.

| (10) | Pripombe zainteresiranih strani so se proučile in upoštevale, kjer je bilo primerno. |
| --- | --- |

(10)

Pripombe zainteresiranih strani so se proučile in upoštevale, kjer je bilo primerno.

1.4   Zadevni izdelek in podobni izdelek

Zadevni izdelek in podobni izdelek

| (11) | Zadevni izdelek je začasno opredeljen v uvodni izjavi 24 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Zadevni izdelek je začasno opredeljen v uvodni izjavi 24 začasne uredbe.

| (12) | V uvodnih izjavah od 29 do 35 začasne uredbe so predstavljeni zahteva kitajskega proizvajalca izvoznika in uvoznika po izključitvi orodnega jekla in hitroreznega jekla iz obsega izdelka ter razlogi, zaradi katerih je Komisija orodno jeklo in hitrorezno jeklo začasno izključila iz obsega izdelka. |
| --- | --- |

(12)

V uvodnih izjavah od 29 do 35 začasne uredbe so predstavljeni zahteva kitajskega proizvajalca izvoznika in uvoznika po izključitvi orodnega jekla in hitroreznega jekla iz obsega izdelka ter razlogi, zaradi katerih je Komisija orodno jeklo in hitrorezno jeklo začasno izključila iz obsega izdelka.

| (13) | Pritožnik je po dokončnem razkritju ponovil svojo pripombo, da ta zahteva ni utemeljena in da obstaja tveganje izogibanja ukrepom, če bi jo Komisija sprejela. Komisija je pripomnila, da je tveganje izogibanja ukrepom obravnavala že v začasni fazi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 34 začasne uredbe, je ugotovila, da uvoz orodnega jekla in hitroreznega jekla po obsegu zajema približno 1,25 % celotnega kitajskega uvoza v letu 2015 ter da se izdelka uvrščata pod druge specifične oznake KN. Poleg tega ni Komisija po uvedbi začasnih ukrepov prejela nobenih dokazov o spremembi vzorca trgovanja, ki bi pomenila morebitno izogibanje ukrepom. |
| --- | --- |

(13)

Pritožnik je po dokončnem razkritju ponovil svojo pripombo, da ta zahteva ni utemeljena in da obstaja tveganje izogibanja ukrepom, če bi jo Komisija sprejela. Komisija je pripomnila, da je tveganje izogibanja ukrepom obravnavala že v začasni fazi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 34 začasne uredbe, je ugotovila, da uvoz orodnega jekla in hitroreznega jekla po obsegu zajema približno 1,25 % celotnega kitajskega uvoza v letu 2015 ter da se izdelka uvrščata pod druge specifične oznake KN. Poleg tega ni Komisija po uvedbi začasnih ukrepov prejela nobenih dokazov o spremembi vzorca trgovanja, ki bi pomenila morebitno izogibanje ukrepom.

| (14) | Iz razlogov iz uvodnih izjav od 32 do 34 začasne uredbe in ker niso bila predložena nobena nova dejstva ali dokazi, Komisija vztraja pri odločitvi o izključitvi orodnega jekla in hitroreznega jekla iz obsega izdelka. |
| --- | --- |

(14)

Iz razlogov iz uvodnih izjav od 32 do 34 začasne uredbe in ker niso bila predložena nobena nova dejstva ali dokazi, Komisija vztraja pri odločitvi o izključitvi orodnega jekla in hitroreznega jekla iz obsega izdelka.

| (15) | V uvodnih izjavah 36 in 37 začasne uredbe je predstavljena zahteva italijanskega uporabnika, da je treba nekatere druge vrste izdelkov izključiti iz obsega izdelka. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 38 in 39 začasne uredbe, je Komisija te zahtevke začasno zavrnila, vendar navedla, da bo ta zahtevek o izključitvi izdelka dodatno proučila. Po začasnem razkritju je ta italijanski uporabnik znova predložil zahtevek. |
| --- | --- |

(15)

V uvodnih izjavah 36 in 37 začasne uredbe je predstavljena zahteva italijanskega uporabnika, da je treba nekatere druge vrste izdelkov izključiti iz obsega izdelka. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 38 in 39 začasne uredbe, je Komisija te zahtevke začasno zavrnila, vendar navedla, da bo ta zahtevek o izključitvi izdelka dodatno proučila. Po začasnem razkritju je ta italijanski uporabnik znova predložil zahtevek.

| (16) | Komisija je med preveritvenim obiskom na kraju samem v prostorih družbe poskušala razjasniti vprašanja, na katera je opozoril ta uporabnik. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je med preveritvenim obiskom na kraju samem v prostorih družbe poskušala razjasniti vprašanja, na katera je opozoril ta uporabnik.

| (17) | Vendar ni uporabnik med temi razpravami predložil nobenega novega elementa. Zato je Komisija te trditve zavrnila in potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 38 in 39 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Vendar ni uporabnik med temi razpravami predložil nobenega novega elementa. Zato je Komisija te trditve zavrnila in potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 38 in 39 začasne uredbe.

| (18) | Italijanski uporabnik je po dokončnem razkritju ponovil svojo zahtevo, naj se v zvezi z zadevnim izdelkom izključijo vrste jekla IF (jeklo brez intersticijsko raztopljenih elementov), vrste dualnega jekla, vrste mnogoogljičnega jekla in vrste jekla, ki niso zrnato usmerjene. Ta uporabnik se je skliceval na razpravo s preiskovalci Komisije, med katero naj bi uradniki Komisije glede na njegove trditve priznali razliko v kemijskih značilnostih in končnih uporabah med „navadnim“ zadevnim izdelkom in drugimi vrstami zadevnega izdelka visoke kakovosti. Poleg tega se je skliceval še na drugi preiskavi, pri katerih naj bi se Komisija odločila izključiti nekatere vrste izdelka. Prvi primer se je nanašal na preiskavo proti izogibanju v zvezi z nekaterimi aluminijastimi folijami iz Ljudske republike Kitajske, ki je temeljila na domnevni manjši spremembi izdelka. V navedenem primeru je bila določena vrsta aluminijaste folije, ki se uporablja za nadaljnjo predelavo, domnevno izključena iz razširitve na nekoliko spremenjen izdelek (6). Drugi primer se je nanašal na preiskavo nekaterih jekel, odpornih proti koroziji, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (7), v zvezi s katerimi je bil obseg izdelka opredeljen tako, da so bili iz področja uporabe ukrepov izključeni avtomobilski razredi (automotive grades). |
| --- | --- |

(18)

Italijanski uporabnik je po dokončnem razkritju ponovil svojo zahtevo, naj se v zvezi z zadevnim izdelkom izključijo vrste jekla IF (jeklo brez intersticijsko raztopljenih elementov), vrste dualnega jekla, vrste mnogoogljičnega jekla in vrste jekla, ki niso zrnato usmerjene. Ta uporabnik se je skliceval na razpravo s preiskovalci Komisije, med katero naj bi uradniki Komisije glede na njegove trditve priznali razliko v kemijskih značilnostih in končnih uporabah med „navadnim“ zadevnim izdelkom in drugimi vrstami zadevnega izdelka visoke kakovosti. Poleg tega se je skliceval še na drugi preiskavi, pri katerih naj bi se Komisija odločila izključiti nekatere vrste izdelka. Prvi primer se je nanašal na preiskavo proti izogibanju v zvezi z nekaterimi aluminijastimi folijami iz Ljudske republike Kitajske, ki je temeljila na domnevni manjši spremembi izdelka. V navedenem primeru je bila določena vrsta aluminijaste folije, ki se uporablja za nadaljnjo predelavo, domnevno izključena iz razširitve na nekoliko spremenjen izdelek (6). Drugi primer se je nanašal na preiskavo nekaterih jekel, odpornih proti koroziji, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (7), v zvezi s katerimi je bil obseg izdelka opredeljen tako, da so bili iz področja uporabe ukrepov izključeni avtomobilski razredi (automotive grades).

6

7

automotive grades

| (19) | Komisija je ta zahtevek zavrnila. Prvič, namen sestanka v prostorih podjetja je bil izmenjava informacij, da bi se pojasnila nekatera vprašanja, na katera je opozoril uporabnik. Uporabnik ne more imeti legitimnih pričakovanj na podlagi takega neuradnega sestanka. Poleg tega niso preiskovalci Komisije v nasprotju z navedbami uporabnika nikoli priznali razlik med nekaterimi vrstami zadevnega izdelka v smislu kemijskih značilnosti in končnih uporab. Drugič, z vidika kakovosti sedanji opis in oznake KN zadevnega izdelka dejansko vključujejo veliko različnih vrst. Vendar proizvodni postopek zadevnega izdelka, ki ga izvajajo Unija in proizvajalci izvozniki, že vključuje proizvodnjo visokokakovostnih vrst zadevnega izdelka, pri čemer so vrste višje kakovosti proizvedene iz enakega proizvodnega materiala in z isto proizvodno opremo. Zato ta trditev ne zadostuje za izključitev, ki jo zahteva uporabnik. Tretjič, primera preiskav, na katera se sklicuje uporabnik, še vedno potekata, končni sklep pa še ni bil sprejet. Poleg tega se eden od teh primerov (ki zadeva določeno vrsto aluminijaste folije) nanaša na zadevo proti izogibanju, zato je brezpredmeten. Četrtič, pri različnih vrstah zadevnega izdelka, vključno s tako imenovanimi visokokakovostnimi vrstami, razlike med številnimi vrstami zadevnega izdelka ni mogoče določiti na podlagi vizualnega pregleda, zato carinski organi ne bi mogli izvajati izključitve. Petič, izdelkov v veliko primerih ni mogoče razlikovati niti s kemijsko analizo ali mikrostrukturnimi testi, ker se te posebne značilnosti pojavijo šele pozneje med nadaljnjim postopkom hladnega valjanja. Skratka, za te vrste, ki so razmeroma višje kakovosti, tudi v celoti velja opredelitev zadevnega izdelka, za njihovo izključitev iz obsega zadevnega izdelka pa prepričljiv argument ni bil predložen. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je ta zahtevek zavrnila. Prvič, namen sestanka v prostorih podjetja je bil izmenjava informacij, da bi se pojasnila nekatera vprašanja, na katera je opozoril uporabnik. Uporabnik ne more imeti legitimnih pričakovanj na podlagi takega neuradnega sestanka. Poleg tega niso preiskovalci Komisije v nasprotju z navedbami uporabnika nikoli priznali razlik med nekaterimi vrstami zadevnega izdelka v smislu kemijskih značilnosti in končnih uporab. Drugič, z vidika kakovosti sedanji opis in oznake KN zadevnega izdelka dejansko vključujejo veliko različnih vrst. Vendar proizvodni postopek zadevnega izdelka, ki ga izvajajo Unija in proizvajalci izvozniki, že vključuje proizvodnjo visokokakovostnih vrst zadevnega izdelka, pri čemer so vrste višje kakovosti proizvedene iz enakega proizvodnega materiala in z isto proizvodno opremo. Zato ta trditev ne zadostuje za izključitev, ki jo zahteva uporabnik. Tretjič, primera preiskav, na katera se sklicuje uporabnik, še vedno potekata, končni sklep pa še ni bil sprejet. Poleg tega se eden od teh primerov (ki zadeva določeno vrsto aluminijaste folije) nanaša na zadevo proti izogibanju, zato je brezpredmeten. Četrtič, pri različnih vrstah zadevnega izdelka, vključno s tako imenovanimi visokokakovostnimi vrstami, razlike med številnimi vrstami zadevnega izdelka ni mogoče določiti na podlagi vizualnega pregleda, zato carinski organi ne bi mogli izvajati izključitve. Petič, izdelkov v veliko primerih ni mogoče razlikovati niti s kemijsko analizo ali mikrostrukturnimi testi, ker se te posebne značilnosti pojavijo šele pozneje med nadaljnjim postopkom hladnega valjanja. Skratka, za te vrste, ki so razmeroma višje kakovosti, tudi v celoti velja opredelitev zadevnega izdelka, za njihovo izključitev iz obsega zadevnega izdelka pa prepričljiv argument ni bil predložen.

| (20) | Drugih pripomb v zvezi z obsegom izdelka in podobnim izdelkom ni bilo, zato se sklepi iz uvodnih izjav od 24 do 28 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(20)

Drugih pripomb v zvezi z obsegom izdelka in podobnim izdelkom ni bilo, zato se sklepi iz uvodnih izjav od 24 do 28 začasne uredbe potrdijo.

| (21) | Zadevni izdelek je torej opredeljen kot nekateri ploščato valjani izdelki iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z „razrezanimi izdelki“ in „ozkimi trakovi“), vroče valjani, brez nadaljnje obdelave, neplatirani, neprevlečeni in neprekriti ter s poreklom iz LRK.
  Zadevni izdelek ne zajema:






  — | izdelkov iz nerjavnega jekla in zrnato usmerjenih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine, |
| --- | --- | --- |

(21)

Zadevni izdelek je torej opredeljen kot nekateri ploščato valjani izdelki iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z „razrezanimi izdelki“ in „ozkimi trakovi“), vroče valjani, brez nadaljnje obdelave, neplatirani, neprevlečeni in neprekriti ter s poreklom iz LRK.

Zadevni izdelek ne zajema:

—

izdelkov iz nerjavnega jekla in zrnato usmerjenih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine,

| — | izdelkov iz orodnega jekla in hitroreznega jekla, |
| --- | --- |

—

izdelkov iz orodnega jekla in hitroreznega jekla,

| — | izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več, ter |
| --- | --- |

—

izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več, ter

| — | izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline 4,75 mm ali več, toda največ 10 mm, in širine 2 050 mm ali več. |
| --- | --- |

—

izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline 4,75 mm ali več, toda največ 10 mm, in širine 2 050 mm ali več.

Zadevni izdelek se trenutno uvršča pod oznake KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 in 7226 91 99.

2.   DAMPING

DAMPING

2.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (22) | Kitajsko združenje železarjev in jeklarjev (CISA) je po uvedbi začasnih ukrepov in po dokončnem razkritju trdilo, da razlika med škodo in stopnjo dampinga poraja dvome o točnosti metodologije Komisije. Ocenilo je, da je normalna vrednost v primerljivi državi 61 % višja od ciljne cene za industrijo Unije. Po njegovih navedbah so normalne vrednosti, ki jih zagotovi proizvajalec, povezan s pritožnikom, kot velja v tej preiskavi, včasih neobičajno visoke. |
| --- | --- |

(22)

Kitajsko združenje železarjev in jeklarjev (CISA) je po uvedbi začasnih ukrepov in po dokončnem razkritju trdilo, da razlika med škodo in stopnjo dampinga poraja dvome o točnosti metodologije Komisije. Ocenilo je, da je normalna vrednost v primerljivi državi 61 % višja od ciljne cene za industrijo Unije. Po njegovih navedbah so normalne vrednosti, ki jih zagotovi proizvajalec, povezan s pritožnikom, kot velja v tej preiskavi, včasih neobičajno visoke.

| (23) | Poleg tega je združenje CISA trdilo, da bi morala Komisija, če so podatki točni, zaradi take razlike razveljaviti izbiro ZDA kot upravičene primerljive države, prilagoditi podatke ali namesto tega uporabiti podatke EU. |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega je združenje CISA trdilo, da bi morala Komisija, če so podatki točni, zaradi take razlike razveljaviti izbiro ZDA kot upravičene primerljive države, prilagoditi podatke ali namesto tega uporabiti podatke EU.

| (24) | Komisija je v skladu s pravom Unije upravičena do uporabe cen podjetij, povezanih s proizvajalci EU, če je primerljiva država ustrezna. Tako je bilo v zvezi s preiskavama o armaturnih palicah iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti (Južna Afrika) (8) in hladno valjanih ploščatih izdelkih (Kanada) (9), kot je navedlo samo združenje CISA. Obstoj razmerja med proizvajalcem iz primerljive države in proizvajalcem Unije ne razveljavi določitve normalne vrednosti, ki temelji na ustrezno preverjenih podatkih, niti ne vpliva nanjo. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je v skladu s pravom Unije upravičena do uporabe cen podjetij, povezanih s proizvajalci EU, če je primerljiva država ustrezna. Tako je bilo v zvezi s preiskavama o armaturnih palicah iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti (Južna Afrika) (8) in hladno valjanih ploščatih izdelkih (Kanada) (9), kot je navedlo samo združenje CISA. Obstoj razmerja med proizvajalcem iz primerljive države in proizvajalcem Unije ne razveljavi določitve normalne vrednosti, ki temelji na ustrezno preverjenih podatkih, niti ne vpliva nanjo.

8

9

| (25) | Izračuni glede normalne vrednosti so bili izvedeni in potrjeni v skladu z veljavnimi pravnimi predpisi in so točni. |
| --- | --- |

(25)

Izračuni glede normalne vrednosti so bili izvedeni in potrjeni v skladu z veljavnimi pravnimi predpisi in so točni.

| (26) | ZDA so konkurenčen trg z desetimi domačimi proizvajalci in obsežnim uvozom iz več držav. Izvajajo protidampinške in izravnalne ukrepe, ki ameriškim podjetjem omogočajo delovanje v normalnih konkurenčnih razmerah. Zato Komisija ne vidi razloga, zakaj ne bi uporabila cen ZDA. Poleg tega niso bili predloženi dokazi, ki bi utemeljevali prilagoditev. |
| --- | --- |

(26)

ZDA so konkurenčen trg z desetimi domačimi proizvajalci in obsežnim uvozom iz več držav. Izvajajo protidampinške in izravnalne ukrepe, ki ameriškim podjetjem omogočajo delovanje v normalnih konkurenčnih razmerah. Zato Komisija ne vidi razloga, zakaj ne bi uporabila cen ZDA. Poleg tega niso bili predloženi dokazi, ki bi utemeljevali prilagoditev.

| (27) | Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran znova podvomila o izbiri ZDA kot utemeljene primerljive države v obravnavanem primeru, pri čemer je dvomila o zanesljivosti normalne vrednosti v navedeni državi, ki je po njenem mnenju v primerjavi s ceno na trgu Unije veliko previsoka. Ker so bili podatki proizvajalca v primerljivi državi preverjeni in je bila pravilnost teh podatkov potrjena, je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(27)

Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran znova podvomila o izbiri ZDA kot utemeljene primerljive države v obravnavanem primeru, pri čemer je dvomila o zanesljivosti normalne vrednosti v navedeni državi, ki je po njenem mnenju v primerjavi s ceno na trgu Unije veliko previsoka. Ker so bili podatki proizvajalca v primerljivi državi preverjeni in je bila pravilnost teh podatkov potrjena, je bila ta trditev zavrnjena.

| (28) | Kar zadeva predlog za cene, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji, se s členom 2(7) osnovne uredbe dovoljuje uporaba teh cen le, če ni mogoča uporaba cen iz tretje države s tržnim gospodarstvom ali njenega izvoza. Ker je v obravnavanem primeru uporaba cen ZDA (metoda primerljive države) mogoča, je bil ta predlog zavrnjen. |
| --- | --- |

(28)

Kar zadeva predlog za cene, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji, se s členom 2(7) osnovne uredbe dovoljuje uporaba teh cen le, če ni mogoča uporaba cen iz tretje države s tržnim gospodarstvom ali njenega izvoza. Ker je v obravnavanem primeru uporaba cen ZDA (metoda primerljive države) mogoča, je bil ta predlog zavrnjen.

| (29) | Komisija je zato svoje ugotovitve v zvezi z normalno vrednostjo potrdila. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je zato svoje ugotovitve v zvezi z normalno vrednostjo potrdila.

2.2   Izvozne cene

Izvozne cene

| (30) | Komisija je v začasni fazi prilagodila transakcije, pri katerih proizvajalci izvozniki izvažajo zadevni izdelek v Unijo prek povezanih družb, ki prevzamejo vlogo uvoznika. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je v začasni fazi prilagodila transakcije, pri katerih proizvajalci izvozniki izvažajo zadevni izdelek v Unijo prek povezanih družb, ki prevzamejo vlogo uvoznika.

| (31) | Te prilagoditve so bile izvedene ob sklicevanju na dejanski dobiček povezanih uvoznikov. |
| --- | --- |

(31)

Te prilagoditve so bile izvedene ob sklicevanju na dejanski dobiček povezanih uvoznikov.

| (32) | Zaradi odnosa med temi proizvajalci izvozniki in povezanimi trgovci/uvozniki pa je treba dejanski dobiček povezanih uvoznikov šteti za nezanesljiv. Zato bi moral preiskovalni organ v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na razumni osnovi določiti ustrezno stopnjo dobička. Po mnenju Komisije je v tem primeru razumno osnovo predstavljal dobiček nepovezanega uvoznika. |
| --- | --- |

(32)

Zaradi odnosa med temi proizvajalci izvozniki in povezanimi trgovci/uvozniki pa je treba dejanski dobiček povezanih uvoznikov šteti za nezanesljiv. Zato bi moral preiskovalni organ v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na razumni osnovi določiti ustrezno stopnjo dobička. Po mnenju Komisije je v tem primeru razumno osnovo predstavljal dobiček nepovezanega uvoznika.

| (33) | Ker pa ni Komisija med to preiskavo k sodelovanju pritegnila nobenega nepovezanega uvoznika, je uporabila dobiček nepovezanega uvoznika zelo podobnega izdelka. Uporabila je torej dobiček uvoznika hladno valjanih ploščatih jeklenih izdelkov, ki so v številnih vidikih podobni zadevnemu izdelku, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 221 začasne uredbe. Ta dobiček je bil določen pri preiskavi hladno valjanih ploščatih jeklenih izdelkov iz uvodne izjave 24 zgoraj. Izračun izvoznih cen je bil ustrezno prilagojen. |
| --- | --- |

(33)

Ker pa ni Komisija med to preiskavo k sodelovanju pritegnila nobenega nepovezanega uvoznika, je uporabila dobiček nepovezanega uvoznika zelo podobnega izdelka. Uporabila je torej dobiček uvoznika hladno valjanih ploščatih jeklenih izdelkov, ki so v številnih vidikih podobni zadevnemu izdelku, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 221 začasne uredbe. Ta dobiček je bil določen pri preiskavi hladno valjanih ploščatih jeklenih izdelkov iz uvodne izjave 24 zgoraj. Izračun izvoznih cen je bil ustrezno prilagojen.

2.3   Primerjava

Primerjava

| (34) | Proizvajalec izvoznik Jiangsu Shagang Group je trdil, da Komisija ni razkrila vseh prilagoditev, izvedenih v zvezi z izvozno ceno družbe Shagang, pri čemer je navedel eno določeno prilagoditev. Komisija je pojasnila, da je bila pravna podlaga za to prilagoditev člen 2(10)(i) osnovne uredbe, saj se nanaša na pribitek, ki ga je prejela povezana družba, katere funkcije so podobne funkcijam zastopnika, ki dela na podlagi provizije. Družba Shagang je odgovorila, da bi jo bilo treba skupaj z njenimi povezanimi družbami obravnavati kot en sam gospodarski subjekt, zato se ta prilagoditev ne bi smela izvesti. Na zahtevo družbe Shagang je 16. novembra 2016 potekalo zaslišanje med družbo Shagang in službami Komisije, da bi se to vprašanje dodatno obravnavalo. Poleg tega je po dokončnem razkritju 12. januarja 2017 potekalo drugo zaslišanje, da bi se med drugim obravnavala ta prilagoditev. |
| --- | --- |

(34)

Proizvajalec izvoznik Jiangsu Shagang Group je trdil, da Komisija ni razkrila vseh prilagoditev, izvedenih v zvezi z izvozno ceno družbe Shagang, pri čemer je navedel eno določeno prilagoditev. Komisija je pojasnila, da je bila pravna podlaga za to prilagoditev člen 2(10)(i) osnovne uredbe, saj se nanaša na pribitek, ki ga je prejela povezana družba, katere funkcije so podobne funkcijam zastopnika, ki dela na podlagi provizije. Družba Shagang je odgovorila, da bi jo bilo treba skupaj z njenimi povezanimi družbami obravnavati kot en sam gospodarski subjekt, zato se ta prilagoditev ne bi smela izvesti. Na zahtevo družbe Shagang je 16. novembra 2016 potekalo zaslišanje med družbo Shagang in službami Komisije, da bi se to vprašanje dodatno obravnavalo. Poleg tega je po dokončnem razkritju 12. januarja 2017 potekalo drugo zaslišanje, da bi se med drugim obravnavala ta prilagoditev.

| (35) | Družba Shagang je ponovila, da njeni povezani družbi (dva trgovca s sedežem v Hongkongu oziroma Singapurju), kar zadeva izdelke iz jekla, trgujeta le z izdelki družbe Shagang in da dejstvo, da sta povezana trgovca vključena tudi v trgovanje z izdelki (poleg izdelkov iz jekla), ki jih ne proizvaja družba Shagang, ni pomembno za določitev obstoja enega samega gospodarskega subjekta. |
| --- | --- |

(35)

Družba Shagang je ponovila, da njeni povezani družbi (dva trgovca s sedežem v Hongkongu oziroma Singapurju), kar zadeva izdelke iz jekla, trgujeta le z izdelki družbe Shagang in da dejstvo, da sta povezana trgovca vključena tudi v trgovanje z izdelki (poleg izdelkov iz jekla), ki jih ne proizvaja družba Shagang, ni pomembno za določitev obstoja enega samega gospodarskega subjekta.

| (36) | Institucije Unije morajo v skladu z ustaljeno sodno prakso obravnavati vse dejavnike, ki so potrebni za določitev, ali povezani trgovec opravlja funkcije integriranega prodajnega oddelka zadevnega proizvajalca, pri čemer ti dejavniki ne smejo biti omejeni na zadevni izdelek. Institucije Unije so zlasti upravičene do obravnavanja dejavnikov, kot sta prodaja drugih izdelkov, ne zadevnega izdelka, pri povezanem trgovcu in prodaja izdelkov, ki jih ne dobavlja proizvajalec, s katerim je trgovec povezan, pri takem trgovcu. Komisija je v skladu s tem analizirala več dejavnikov in med drugim ugotovila, da: (i) je povezana družba na Kitajskem povezanim trgovcem v tujini zaračunavala dosleden pribitek; (ii) je glavna dejavnost teh trgovcev, ki je predstavljala približno 90 % njihovega prometa, zajemala trgovanje z drugimi izdelki, ne z zadevnim izdelkom, vključno s trgovalnimi dejavnostmi z nepovezanimi strankami; (iii) v nekaterih primerih je bilo ugotovljeno, da so bili pri izvozni prodaji v Unijo plačani pristojbine in stroški; (iv) v obrtnem dovoljenju enega od teh povezanih trgovcev so bile glavne dejavnosti trgovca opisane kot „posredništvo pri veleprodaji za plačilo ali po pogodbi, npr. komisionarji“; (v) na podlagi bilance stanja poslovnega izida je bilo potrjeno, da so se z dobičkom povezanih trgovcev krili vsi zadevni pisarniški izdatki, namesto da bi se ti izdatki krili s finančnimi prispevki matične družbe. Komisija je zato sklenila, da povezani trgovci in družba Shagang ne pomenijo enega samega gospodarskega subjekta. Trditev je bila zato zavrnjena, prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe pa ohranjena. |
| --- | --- |

(36)

Institucije Unije morajo v skladu z ustaljeno sodno prakso obravnavati vse dejavnike, ki so potrebni za določitev, ali povezani trgovec opravlja funkcije integriranega prodajnega oddelka zadevnega proizvajalca, pri čemer ti dejavniki ne smejo biti omejeni na zadevni izdelek. Institucije Unije so zlasti upravičene do obravnavanja dejavnikov, kot sta prodaja drugih izdelkov, ne zadevnega izdelka, pri povezanem trgovcu in prodaja izdelkov, ki jih ne dobavlja proizvajalec, s katerim je trgovec povezan, pri takem trgovcu. Komisija je v skladu s tem analizirala več dejavnikov in med drugim ugotovila, da: (i) je povezana družba na Kitajskem povezanim trgovcem v tujini zaračunavala dosleden pribitek; (ii) je glavna dejavnost teh trgovcev, ki je predstavljala približno 90 % njihovega prometa, zajemala trgovanje z drugimi izdelki, ne z zadevnim izdelkom, vključno s trgovalnimi dejavnostmi z nepovezanimi strankami; (iii) v nekaterih primerih je bilo ugotovljeno, da so bili pri izvozni prodaji v Unijo plačani pristojbine in stroški; (iv) v obrtnem dovoljenju enega od teh povezanih trgovcev so bile glavne dejavnosti trgovca opisane kot „posredništvo pri veleprodaji za plačilo ali po pogodbi, npr. komisionarji“; (v) na podlagi bilance stanja poslovnega izida je bilo potrjeno, da so se z dobičkom povezanih trgovcev krili vsi zadevni pisarniški izdatki, namesto da bi se ti izdatki krili s finančnimi prispevki matične družbe. Komisija je zato sklenila, da povezani trgovci in družba Shagang ne pomenijo enega samega gospodarskega subjekta. Trditev je bila zato zavrnjena, prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe pa ohranjena.

2.4   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (37) | Zaradi popravka pri oblikovanju izvozne cene iz uvodne izjave 33 zgoraj so bile stopnje dampinga dveh skupin družb znova izračunane in so se rahlo zvišale. To zvišanje je vplivalo tudi na stopnjo dampinga vseh drugih sodelujočih in nesodelujočih družb, saj ta stopnja temelji na stopnjah sodelujočih družb. |
| --- | --- |

(37)

Zaradi popravka pri oblikovanju izvozne cene iz uvodne izjave 33 zgoraj so bile stopnje dampinga dveh skupin družb znova izračunane in so se rahlo zvišale. To zvišanje je vplivalo tudi na stopnjo dampinga vseh drugih sodelujočih in nesodelujočih družb, saj ta stopnja temelji na stopnjah sodelujočih družb.

| (38) | Dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

  Tabela 1


  Stopnje dampinga, LRK







  Kitajski proizvajalci izvozniki | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 97,3 % |
| Hesteel Group Co., Ltd. | 95,5 % |
| Skupina Jiangsu Shagang Group | 106,9 % |
| Druge sodelujoče družbe | 100,5 % |
| Vse druge družbe | 106,9 % |

(38)

Dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

Tabela 1

Tabela 1

Stopnje dampinga, LRK

Stopnje dampinga, LRK

Kitajski proizvajalci izvozniki

Dokončna stopnja dampinga

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

97,3 %

Hesteel Group Co., Ltd.

95,5 %

Skupina Jiangsu Shagang Group

106,9 %

Druge sodelujoče družbe

100,5 %

Vse druge družbe

106,9 %

3.   ŠKODA

ŠKODA

3.1   Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

| (39) | Ker pripomb glede opredelitve industrije in proizvodnje Unije ni bilo, so bili sklepi iz uvodnih izjav od 62 do 66 začasne uredbe potrjeni. |
| --- | --- |

(39)

Ker pripomb glede opredelitve industrije in proizvodnje Unije ni bilo, so bili sklepi iz uvodnih izjav od 62 do 66 začasne uredbe potrjeni.

3.2   Poraba Unije

Poraba Unije

| (40) | Ena zainteresirana stran je navedla, da je bila splošna poraba Unije podcenjena, saj se prodaja proizvajalcev Unije povezanim družbam pod pogoji, ki so primerljivi s pogoji na prostem trgu, ni upoštevala v izračunu porabe Unije. |
| --- | --- |

(40)

Ena zainteresirana stran je navedla, da je bila splošna poraba Unije podcenjena, saj se prodaja proizvajalcev Unije povezanim družbam pod pogoji, ki so primerljivi s pogoji na prostem trgu, ni upoštevala v izračunu porabe Unije.

| (41) | Ta trditev je bila zavrnjena. Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 začasne uredbe, je razlikovanje med zaprtim in prostim trgom pomembno za analizo škode, saj izdelki, ki so namenjeni za lastne potrebe, niso izpostavljeni neposredni konkurenci uvoza, transferne cene pa so določene v posameznih skupinah v skladu z različnimi politikami cen. Nasprotno s tem je proizvodnja, ki je namenjena za prosti trg, v neposredni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka, cene pa so proste tržne cene. Drugič, celoten prosti trg vključuje prodajo proizvajalcev Unije nepovezanim strankam in prodajo povezanim družbam, ki ni namenjena za lastne potrebe. S preiskavo je bilo potrjeno, da je ta prodaja, ki ni namenjena za lastne potrebe, pravzaprav prodaja po tržnih cenah in da je lahko povezani kupec svobodno izbral dobavitelja, ne glede na to, ali je bil ta dobavitelj povezan ali ne. Zato poraba Unije (na prostem trgu) ni bila podcenjena. |
| --- | --- |

(41)

Ta trditev je bila zavrnjena. Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 začasne uredbe, je razlikovanje med zaprtim in prostim trgom pomembno za analizo škode, saj izdelki, ki so namenjeni za lastne potrebe, niso izpostavljeni neposredni konkurenci uvoza, transferne cene pa so določene v posameznih skupinah v skladu z različnimi politikami cen. Nasprotno s tem je proizvodnja, ki je namenjena za prosti trg, v neposredni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka, cene pa so proste tržne cene. Drugič, celoten prosti trg vključuje prodajo proizvajalcev Unije nepovezanim strankam in prodajo povezanim družbam, ki ni namenjena za lastne potrebe. S preiskavo je bilo potrjeno, da je ta prodaja, ki ni namenjena za lastne potrebe, pravzaprav prodaja po tržnih cenah in da je lahko povezani kupec svobodno izbral dobavitelja, ne glede na to, ali je bil ta dobavitelj povezan ali ne. Zato poraba Unije (na prostem trgu) ni bila podcenjena.

| (42) | V zvezi s tem je bil v tabelah 2 in 3 začasne uredbe naveden in pojasnjen razvoj porabe Unije na zaprtem in prostem trgu. Z združitvijo teh dveh tabel se je skupna poraba (torej na zaprtem in prostem trgu) v zadevnem obdobju razvijala, kot sledi.

  Tabela 2


  Skupna poraba (zaprti in prosti trg) (v tonah) | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna poraba | 72 181 046 | 74 710 254 | 76 026 649 | 77 427 389 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 107 |
| Vir: izpolnjeni vprašalnik združenja Eurofer in Eurostat. |

(42)

V zvezi s tem je bil v tabelah 2 in 3 začasne uredbe naveden in pojasnjen razvoj porabe Unije na zaprtem in prostem trgu. Z združitvijo teh dveh tabel se je skupna poraba (torej na zaprtem in prostem trgu) v zadevnem obdobju razvijala, kot sledi.

Tabela 2

Tabela 2

Skupna poraba (zaprti in prosti trg) (v tonah)

Skupna poraba (zaprti in prosti trg) (v tonah)

2012

2013

2014

OP

Skupna poraba

72 181 046

74 710 254

76 026 649

77 427 389

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

107

107

Vir: izpolnjeni vprašalnik združenja Eurofer in Eurostat.

Vir:

| (43) | Zgornja tabela kaže, da se je skupna poraba povečala na raven, ki je bila v obdobju preiskave višja kot na začetku obravnavanega obdobja. Gibanje je mogoče pojasniti s povečanjem porabe za lastne potrebe, ki se je povečala veliko bolj, kot se je absolutno povečala poraba na prostem trgu. |
| --- | --- |

(43)

Zgornja tabela kaže, da se je skupna poraba povečala na raven, ki je bila v obdobju preiskave višja kot na začetku obravnavanega obdobja. Gibanje je mogoče pojasniti s povečanjem porabe za lastne potrebe, ki se je povečala veliko bolj, kot se je absolutno povečala poraba na prostem trgu.

| (44) | Zato je Komisija potrdila svoje sklepe o porabi Unije iz uvodnih izjav od 67 do 74 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Zato je Komisija potrdila svoje sklepe o porabi Unije iz uvodnih izjav od 67 do 74 začasne uredbe.

3.3   Uvoz iz zadevne države

Uvoz iz zadevne države

| (45) | Ker pripomb glede obsega, tržnega deleža in cen uvoza iz zadevne države ni bilo, je Komisija tudi v zvezi s temi zadevami potrdila sklepe iz uvodnih izjav od 75 do 82 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Ker pripomb glede obsega, tržnega deleža in cen uvoza iz zadevne države ni bilo, je Komisija tudi v zvezi s temi zadevami potrdila sklepe iz uvodnih izjav od 75 do 82 začasne uredbe.

3.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

3.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (46) | V zvezi s tem delom začasne uredbe ni prispela nobena pripomba. |
| --- | --- |

(46)

V zvezi s tem delom začasne uredbe ni prispela nobena pripomba.

3.4.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

| (47) | Po sprejetju začasnih ukrepov je ena zainteresirana stran trdila, da večina makroekonomskih kazalnikov industrije Unije kaže pozitiven trend, in se ni strinjala z ugotovitvijo Komisije, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(47)

Po sprejetju začasnih ukrepov je ena zainteresirana stran trdila, da večina makroekonomskih kazalnikov industrije Unije kaže pozitiven trend, in se ni strinjala z ugotovitvijo Komisije, da je industrija Unije utrpela znatno škodo.

| (48) | Ta trditev je bila zavrnjena. Prvič, Komisija v začasni uredbi ni navedla, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. Ravno nasprotno, v uvodni izjavi 119 je navedla, da je bila industrija Unije ob koncu obdobja preiskave v slabem položaju, vendar ne tako slabem, da bi v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Drugič, Komisija se je v zvezi s tem, kot je opisano v uvodni izjavi 117 začasne uredbe, sklicevala na dejstvo, da so bili nekateri makroekonomski kazalniki (na primer obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti zaradi povečanja porabe za lastne potrebe in proste porabe) še vedno pozitivni. |
| --- | --- |

(48)

Ta trditev je bila zavrnjena. Prvič, Komisija v začasni uredbi ni navedla, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. Ravno nasprotno, v uvodni izjavi 119 je navedla, da je bila industrija Unije ob koncu obdobja preiskave v slabem položaju, vendar ne tako slabem, da bi v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Drugič, Komisija se je v zvezi s tem, kot je opisano v uvodni izjavi 117 začasne uredbe, sklicevala na dejstvo, da so bili nekateri makroekonomski kazalniki (na primer obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti zaradi povečanja porabe za lastne potrebe in proste porabe) še vedno pozitivni.

| (49) | Zato je Komisija potrdila svoje sklepe o makroekonomskih kazalnikih iz uvodnih izjav od 87 do 103 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Zato je Komisija potrdila svoje sklepe o makroekonomskih kazalnikih iz uvodnih izjav od 87 do 103 začasne uredbe.

3.4.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

| (50) | Ista zainteresirana stran je navedla, da so bili stroški na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju razen leta 2014 ne glede na (velik ali majhen) obseg uvoza iz Kitajske vedno višji od njihovih prodajnih cen. Navedla je tudi, da so vzorčeni proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju večinoma ostali nedobičkonosni. Zato je ta zainteresirana stran od Komisije zahtevala, naj dodatno razišče, zakaj:






  (a) | so vzorčeni proizvajalci jekla iz Unije v obdobju 2012–2013 utrpeli največjo izgubo, ko je bil obseg uvoza iz Kitajske majhen, cene uvoza iz Kitajske pa enake cenam industrije Unije ali celo višje; |
| --- | --- | --- |

(50)

Ista zainteresirana stran je navedla, da so bili stroški na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju razen leta 2014 ne glede na (velik ali majhen) obseg uvoza iz Kitajske vedno višji od njihovih prodajnih cen. Navedla je tudi, da so vzorčeni proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju večinoma ostali nedobičkonosni. Zato je ta zainteresirana stran od Komisije zahtevala, naj dodatno razišče, zakaj:

(a)

so vzorčeni proizvajalci jekla iz Unije v obdobju 2012–2013 utrpeli največjo izgubo, ko je bil obseg uvoza iz Kitajske majhen, cene uvoza iz Kitajske pa enake cenam industrije Unije ali celo višje;

| (b) | so bile v istem obdobju njihove prodajne cene nižje od njihovih stroškov na enoto proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

so bile v istem obdobju njihove prodajne cene nižje od njihovih stroškov na enoto proizvodnje.

| (51) | Komisija se je v zvezi s tem najprej sklicevala na uvodno izjavo 106 začasne uredbe. V njej je navedla, da so na uspešnost industrije Unije v letih 2012 in 2013 negativno vplivale posledice dolžniške krize v euroobmočju ter zmanjšanje povpraševanja po jeklu leta 2012. Industrija Unije je leta 2014 začela počasi okrevati, kar se je nadaljevalo tudi v prvi polovici leta 2015. To začasno izboljšanje položaja industrije EU je bilo rezultat povečanih prizadevanj za ohranitev konkurenčnosti, zlasti s povečanjem produktivnosti delovne sile industrije Unije. Drugič, kot je navedeno v uvodni izjavi 107 začasne uredbe, so bili proizvodni stroški na splošno višji od padajočih prodajnih cen, proizvajalci Unije pa so sledili temu padanju cen in so zlasti leta 2015 svoje prodajne cene močno znižali, da bi omejili izgubo tržnega deleža. Komisija je zato menila, da je te elemente ustrezno preiskala in pojasnila. |
| --- | --- |

(51)

Komisija se je v zvezi s tem najprej sklicevala na uvodno izjavo 106 začasne uredbe. V njej je navedla, da so na uspešnost industrije Unije v letih 2012 in 2013 negativno vplivale posledice dolžniške krize v euroobmočju ter zmanjšanje povpraševanja po jeklu leta 2012. Industrija Unije je leta 2014 začela počasi okrevati, kar se je nadaljevalo tudi v prvi polovici leta 2015. To začasno izboljšanje položaja industrije EU je bilo rezultat povečanih prizadevanj za ohranitev konkurenčnosti, zlasti s povečanjem produktivnosti delovne sile industrije Unije. Drugič, kot je navedeno v uvodni izjavi 107 začasne uredbe, so bili proizvodni stroški na splošno višji od padajočih prodajnih cen, proizvajalci Unije pa so sledili temu padanju cen in so zlasti leta 2015 svoje prodajne cene močno znižali, da bi omejili izgubo tržnega deleža. Komisija je zato menila, da je te elemente ustrezno preiskala in pojasnila.

| (52) | Ista zainteresirana stran je tudi trdila, da je pri izračunu pretekle količine prodaje na podlagi tabel 7 in 14 začasne uredbe ugotovila, da vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo le 31 % skupnega obsega prodaje industrije Unije, medtem ko je v uvodni izjavi 64 začasne uredbe navedeno, da predstavljajo 45 % skupne proizvodnje Unije. Ta zainteresirana stran je navedla, da tako velika razlika vzbuja dvom o reprezentativnosti vzorca in da bi lahko vsaka sprememba vzorca prinesla popolnoma drugačne ugotovitve glede škode. |
| --- | --- |

(52)

Ista zainteresirana stran je tudi trdila, da je pri izračunu pretekle količine prodaje na podlagi tabel 7 in 14 začasne uredbe ugotovila, da vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo le 31 % skupnega obsega prodaje industrije Unije, medtem ko je v uvodni izjavi 64 začasne uredbe navedeno, da predstavljajo 45 % skupne proizvodnje Unije. Ta zainteresirana stran je navedla, da tako velika razlika vzbuja dvom o reprezentativnosti vzorca in da bi lahko vsaka sprememba vzorca prinesla popolnoma drugačne ugotovitve glede škode.

| (53) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 64 začasne uredbe, je bila skupna proizvodnja Unije določena na približno 74,7 milijona ton. Ta številka vključuje prosti in zaprti trg. Nasprotno pa se tabeli 7 in 14 iz začasne uredbe jasno sklicujeta le na prosti trg in torej vključujeta le prodajo na prostem trgu. Ugotovljeno razliko je mogoče pojasniti z dejstvom, da je skupna proizvodnja, ki jo je ta zainteresirana stran uporabila v primerjavi, vključevala prodajo za lastne potrebe, medtem ko bi morala vključevati le prodajo na prostem trgu. Glede na to ni nobenega razloga za dvom o reprezentativnosti izbranega vzorca. |
| --- | --- |

(53)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 64 začasne uredbe, je bila skupna proizvodnja Unije določena na približno 74,7 milijona ton. Ta številka vključuje prosti in zaprti trg. Nasprotno pa se tabeli 7 in 14 iz začasne uredbe jasno sklicujeta le na prosti trg in torej vključujeta le prodajo na prostem trgu. Ugotovljeno razliko je mogoče pojasniti z dejstvom, da je skupna proizvodnja, ki jo je ta zainteresirana stran uporabila v primerjavi, vključevala prodajo za lastne potrebe, medtem ko bi morala vključevati le prodajo na prostem trgu. Glede na to ni nobenega razloga za dvom o reprezentativnosti izbranega vzorca.

| (54) | Ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav od 104 do 116 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(54)

Ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav od 104 do 116 začasne uredbe potrdijo.

3.4.4   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (55) | Komisija je na podlagi analize pripomb, povzetih v uvodnih izjavah od 39 do 54 zgoraj, potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav od 117 do 119 začasne uredbe. Sklenila je, da je bila industrija Unije ob koncu obdobja preiskave v slabem položaju, vendar ne tako slabem, da bi v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je na podlagi analize pripomb, povzetih v uvodnih izjavah od 39 do 54 zgoraj, potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav od 117 do 119 začasne uredbe. Sklenila je, da je bila industrija Unije ob koncu obdobja preiskave v slabem položaju, vendar ne tako slabem, da bi v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

4.   GROŽNJA ŠKODE

GROŽNJA ŠKODE

| (56) | Institucije Unije so v skladu s sodno prakso v nekaterih okoliščinah upravičene, da pri izvajanju protidampinških preiskav, ki so se začele na podlagi domnev o grožnji škode, upoštevajo podatke iz obdobja po preiskavi. V skladu s sodno prakso dejansko velja, da je za določitev, ali obstaja grožnja škode, po naravi stvari potrebna analiza, ki je usmerjena v prihodnost. Poleg tega člen 3(9) osnovne uredbe določa, da mora določitev grožnje znatne škode temeljiti na dejstvih in ne le na obtožbah, domnevah ali oddaljeni možnosti ter da mora biti sprememba okoliščin, ki bi ustvarila razmere, v katerih bi damping povzročil škodo, jasno predvidena in neposredno grozeča. |
| --- | --- |

(56)

Institucije Unije so v skladu s sodno prakso v nekaterih okoliščinah upravičene, da pri izvajanju protidampinških preiskav, ki so se začele na podlagi domnev o grožnji škode, upoštevajo podatke iz obdobja po preiskavi. V skladu s sodno prakso dejansko velja, da je za določitev, ali obstaja grožnja škode, po naravi stvari potrebna analiza, ki je usmerjena v prihodnost. Poleg tega člen 3(9) osnovne uredbe določa, da mora določitev grožnje znatne škode temeljiti na dejstvih in ne le na obtožbah, domnevah ali oddaljeni možnosti ter da mora biti sprememba okoliščin, ki bi ustvarila razmere, v katerih bi damping povzročil škodo, jasno predvidena in neposredno grozeča.

| (57) | Komisija je v skladu s sodno prakso in uvodno izjavo 122 začasne uredbe po uvedbi začasnih ukrepov nadaljevala analizo, ki je usmerjena v prihodnost, tako da je zbrala predvsem podatke iz druge polovice leta 2016 v zvezi z vsemi dejavniki, ki jih je začasno preiskovala, in analizirala, ali bi bilo mogoče s temi dodatnimi podatki potrditi ali razveljaviti ugotovitve, oblikovane na podlagi podatkov iz obdobja preiskave. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je v skladu s sodno prakso in uvodno izjavo 122 začasne uredbe po uvedbi začasnih ukrepov nadaljevala analizo, ki je usmerjena v prihodnost, tako da je zbrala predvsem podatke iz druge polovice leta 2016 v zvezi z vsemi dejavniki, ki jih je začasno preiskovala, in analizirala, ali bi bilo mogoče s temi dodatnimi podatki potrditi ali razveljaviti ugotovitve, oblikovane na podlagi podatkov iz obdobja preiskave.

| (58) | Komisija tudi opozarja, da člen 6(1) osnovne uredbe, ki se enako uporablja za vse preiskave, začete na podlagi domnev o grožnji škode, določa, da morajo reprezentativne ugotovitve temeljiti na obdobju, ki je končano pred začetkom postopkov. Namen tega načela je zagotoviti reprezentativnost in zanesljivost rezultatov preiskave z zagotovitvijo, da ravnanje zadevnih proizvajalcev po začetku protidampinškega postopka ne vpliva na dejavnike, na katerih temelji določitev dampinga in škode, in s tem, da je dokončna dajatev, uvedena na podlagi postopka, primerna za učinkovito odpravo škode, ki jo je povzročil damping. |
| --- | --- |

(58)

Komisija tudi opozarja, da člen 6(1) osnovne uredbe, ki se enako uporablja za vse preiskave, začete na podlagi domnev o grožnji škode, določa, da morajo reprezentativne ugotovitve temeljiti na obdobju, ki je končano pred začetkom postopkov. Namen tega načela je zagotoviti reprezentativnost in zanesljivost rezultatov preiskave z zagotovitvijo, da ravnanje zadevnih proizvajalcev po začetku protidampinškega postopka ne vpliva na dejavnike, na katerih temelji določitev dampinga in škode, in s tem, da je dokončna dajatev, uvedena na podlagi postopka, primerna za učinkovito odpravo škode, ki jo je povzročil damping.

4.1   Precej zvišana stopnja dampinškega uvoza na trgu Unije, ki kaže na verjetnost močno povečanega uvoza

Precej zvišana stopnja dampinškega uvoza na trgu Unije, ki kaže na verjetnost močno povečanega uvoza

4.1.1   Posodobitev podatkov za čas po OP

Posodobitev podatkov za čas po OP

| (59) | Kot je določeno v uvodni izjavi 124 začasne uredbe, se je uvoz iz zadevne države od leta 2012 do obdobja preiskave močno povečal, in sicer z 246 720 ton na 1 519 304 ton. V isti uvodni izjavi je tudi navedeno, da se je obseg kitajskega uvoza dodatno povečal (za 8,5 %) v prvi polovici leta 2016 (773 275 ton) v primerjavi s prvo polovico leta 2015 (712 390 ton). |
| --- | --- |

(59)

Kot je določeno v uvodni izjavi 124 začasne uredbe, se je uvoz iz zadevne države od leta 2012 do obdobja preiskave močno povečal, in sicer z 246 720 ton na 1 519 304 ton. V isti uvodni izjavi je tudi navedeno, da se je obseg kitajskega uvoza dodatno povečal (za 8,5 %) v prvi polovici leta 2016 (773 275 ton) v primerjavi s prvo polovico leta 2015 (712 390 ton).

| (60) | Glede na razpoložljive podatke za dodatno obdobje od julija do septembra 2016 se je dampinški uvoz iz Kitajske, izražen na podlagi mesečnih povprečij, začel zmanjševati v primerjavi z OP (2015) in obdobjem po OP od januarja do junija 2016.

  Tabela 3


  Razvoj obsega kitajskega uvoza (v tonah) | 2014 | OP (2015) | Januar–junij 2016 | Julij–september 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Kitajske | 592 104 | 1 519 304 | 773 275 | 296 267 |
| Povprečni mesečni uvoz iz Kitajske | 49 342 | 126 608 | 128 879 | 98 756 |
| Vir: Eurostat. |

(60)

Glede na razpoložljive podatke za dodatno obdobje od julija do septembra 2016 se je dampinški uvoz iz Kitajske, izražen na podlagi mesečnih povprečij, začel zmanjševati v primerjavi z OP (2015) in obdobjem po OP od januarja do junija 2016.

Tabela 3

Tabela 3

Razvoj obsega kitajskega uvoza (v tonah)

Razvoj obsega kitajskega uvoza (v tonah)

2014

OP (2015)

Januar–junij 2016

Julij–september 2016

Obseg uvoza iz Kitajske

592 104

1 519 304

773 275

296 267

Povprečni mesečni uvoz iz Kitajske

49 342

126 608

128 879

98 756

Vir: Eurostat.

Vir:

.

| (61) | Komisija je torej ugotovila, da se je povečevanje obsega uvoza ustavilo. Vendar je Komisija pri oceni pomembnosti in zanesljivosti teh podatkov za potrditev ali razveljavitev analize grožnje škode ugotovila tudi, da:






  (a) | je povprečni mesečni uvoz iz Kitajske v obdobju julij–september 2016 še vedno dvakrat tolikšen kot povprečni mesečni uvoz leta 2014; |
| --- | --- | --- |

(61)

Komisija je torej ugotovila, da se je povečevanje obsega uvoza ustavilo. Vendar je Komisija pri oceni pomembnosti in zanesljivosti teh podatkov za potrditev ali razveljavitev analize grožnje škode ugotovila tudi, da:

(a)

je povprečni mesečni uvoz iz Kitajske v obdobju julij–september 2016 še vedno dvakrat tolikšen kot povprečni mesečni uvoz leta 2014;

| (b) | je mogoče zmanjšanje povprečnega mesečnega uvoza iz Kitajske od julija do septembra 2016 (v primerjavi z letom 2014) pojasniti z:






  — | odvračilnim učinkom zahtevka za registracijo, ki ga je pritožnik predložil 5. aprila 2016, in posodobljenega zahtevka iz junija 2016 (ki je bil umaknjen šele sredi avgusta 2016), |
| --- | --- | --- |

(b)

je mogoče zmanjšanje povprečnega mesečnega uvoza iz Kitajske od julija do septembra 2016 (v primerjavi z letom 2014) pojasniti z:

—

odvračilnim učinkom zahtevka za registracijo, ki ga je pritožnik predložil 5. aprila 2016, in posodobljenega zahtevka iz junija 2016 (ki je bil umaknjen šele sredi avgusta 2016),

| — | sprejetjem Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1329 z dne 29. julija 2016
   (10), v skladu s katero so se protidampinške dajatve prvič pobrale retroaktivno, in |
| --- | --- |

—

sprejetjem Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1329 z dne 29. julija 2016
   (10), v skladu s katero so se protidampinške dajatve prvič pobrale retroaktivno, in

10

| — | seznanjenostjo z namero Komisije, da bo odločitev o začasnih ukrepih sprejela v osmih mesecih od začetka (namesto v devetih). |
| --- | --- |

—

seznanjenostjo z namero Komisije, da bo odločitev o začasnih ukrepih sprejela v osmih mesecih od začetka (namesto v devetih).

4.1.2   Pripombe zainteresiranih strani po objavi začasne uredbe

Pripombe zainteresiranih strani po objavi začasne uredbe

| (62) | Ena zainteresirana stran je trdila, da je Komisija analizo utemeljila predvsem na sklopu podatkov, ki so bili pridobljeni ob koncu leta 2015 in so bili ob preiskavi stari že več kot devet mesecev, zato niso najbolj zanesljivi za ugotavljanje verjetnosti znatnega povečanja uvoza. Poleg tega je trdila tudi, da bi analiza trendov uvoza za reprezentativno obdobje pokazala zmanjševanje obsega uvoza. Na podlagi tega je ta zainteresirana stran analizo grožnje škode, ki jo je izvedla Komisija, označila kot pomanjkljivo. |
| --- | --- |

(62)

Ena zainteresirana stran je trdila, da je Komisija analizo utemeljila predvsem na sklopu podatkov, ki so bili pridobljeni ob koncu leta 2015 in so bili ob preiskavi stari že več kot devet mesecev, zato niso najbolj zanesljivi za ugotavljanje verjetnosti znatnega povečanja uvoza. Poleg tega je trdila tudi, da bi analiza trendov uvoza za reprezentativno obdobje pokazala zmanjševanje obsega uvoza. Na podlagi tega je ta zainteresirana stran analizo grožnje škode, ki jo je izvedla Komisija, označila kot pomanjkljivo.

| (63) | Prvič, Komisija je opozorila, da je v uvodni izjavi 124 začasne uredbe zagotovila vse takrat razpoložljive podatke za obravnavano obdobje in obdobje po preiskavi. Drugič, Komisija je v uvodni izjavi 60 znova posodobila vse informacije v zvezi z obsegom kitajskega uvoza. Pri navedeni posodobitvi je dejansko opozorila, da se povprečni mesečni kitajski uvoz od julija 2016 zmanjšuje. To zmanjšanje pa je mogoče pojasniti predvsem z razlogi, kakor so navedeni v uvodni izjavi 61. |
| --- | --- |

(63)

Prvič, Komisija je opozorila, da je v uvodni izjavi 124 začasne uredbe zagotovila vse takrat razpoložljive podatke za obravnavano obdobje in obdobje po preiskavi. Drugič, Komisija je v uvodni izjavi 60 znova posodobila vse informacije v zvezi z obsegom kitajskega uvoza. Pri navedeni posodobitvi je dejansko opozorila, da se povprečni mesečni kitajski uvoz od julija 2016 zmanjšuje. To zmanjšanje pa je mogoče pojasniti predvsem z razlogi, kakor so navedeni v uvodni izjavi 61.

4.1.3   Pripombe zainteresiranih strani po dokončnem razkritju

Pripombe zainteresiranih strani po dokončnem razkritju

| (64) | Kitajsko združenje železarjev in jeklarjev (CISA) je po dokončnem razkritju po eni strani pozdravilo dejstvo, da je Komisija uporabila dodatne podatke iz obdobja po preiskavi, po drugi strani pa trdilo, da je Komisija napačno ocenila razvoj kitajskega uvoza od julija 2016. Ta zainteresirana stran je dejansko navedla, da se obseg kitajskega uvoza od začetka leta 2016 stalno zmanjšuje. Poleg tega je trdila, da je Komisija kršila splošno načelo iz člena 3(9) osnovne uredbe, ko je navedla, da je zadnje zmanjšanje kitajskega uvoza verjetno začasno, saj mora določitev grožnje znatne škode temeljiti na „dejstvih in ne le na obtožbah, domnevah ali oddaljeni možnosti“. Zato je od Komisije zahtevala, naj najnovejše podatke iz obdobja po preiskavi upošteva samo na podlagi dejstev in naj jih ne razlaga z vidika oddaljenih možnosti ali neutemeljenih trditev. Podobne pripombe sta predložila dva druga kitajska proizvajalca izvoznika in italijanski uporabnik. |
| --- | --- |

(64)

Kitajsko združenje železarjev in jeklarjev (CISA) je po dokončnem razkritju po eni strani pozdravilo dejstvo, da je Komisija uporabila dodatne podatke iz obdobja po preiskavi, po drugi strani pa trdilo, da je Komisija napačno ocenila razvoj kitajskega uvoza od julija 2016. Ta zainteresirana stran je dejansko navedla, da se obseg kitajskega uvoza od začetka leta 2016 stalno zmanjšuje. Poleg tega je trdila, da je Komisija kršila splošno načelo iz člena 3(9) osnovne uredbe, ko je navedla, da je zadnje zmanjšanje kitajskega uvoza verjetno začasno, saj mora določitev grožnje znatne škode temeljiti na „dejstvih in ne le na obtožbah, domnevah ali oddaljeni možnosti“. Zato je od Komisije zahtevala, naj najnovejše podatke iz obdobja po preiskavi upošteva samo na podlagi dejstev in naj jih ne razlaga z vidika oddaljenih možnosti ali neutemeljenih trditev. Podobne pripombe sta predložila dva druga kitajska proizvajalca izvoznika in italijanski uporabnik.

| (65) | Komisija se je strinjala, da se je povečevanje obsega uvoza ustavilo, vendar predvsem po juliju 2016. Vendar je opazila tudi, da je absolutna raven še vedno visoka. Čeprav je bil kitajski uvoz v obdobju od januarja do junija 2016 (773 275 ton v šestih mesecih) manjši kot v obdobju od julija do decembra 2015 (806 914 ton v šestih mesecih), je bil povprečni obseg uvoza v obdobju od januarja do junija 2016 še vedno večji kot v obdobju od januarja do junija 2015 (712 390 ton v šestih mesecih) in vseh drugih predhodnih šestmesečnih obdobjih. Poleg tega Komisija trenda obsega uvoza ni analizirala kot ločeni dejavnik, ampak je uporabila celovit pristop. Tehtala in ocenila ni le vseh dejavnikov iz drugega pododstavka člena 3(9) osnovne uredbe, ampak tudi nekatere dodatne dejavnike, kot sta količina naročil in dobičkonosnost (glej oddelke od 4.2 do 4.5. spodaj), da bi svojo celovito oceno oblikovala na trdni dejanski podlagi. |
| --- | --- |

(65)

Komisija se je strinjala, da se je povečevanje obsega uvoza ustavilo, vendar predvsem po juliju 2016. Vendar je opazila tudi, da je absolutna raven še vedno visoka. Čeprav je bil kitajski uvoz v obdobju od januarja do junija 2016 (773 275 ton v šestih mesecih) manjši kot v obdobju od julija do decembra 2015 (806 914 ton v šestih mesecih), je bil povprečni obseg uvoza v obdobju od januarja do junija 2016 še vedno večji kot v obdobju od januarja do junija 2015 (712 390 ton v šestih mesecih) in vseh drugih predhodnih šestmesečnih obdobjih. Poleg tega Komisija trenda obsega uvoza ni analizirala kot ločeni dejavnik, ampak je uporabila celovit pristop. Tehtala in ocenila ni le vseh dejavnikov iz drugega pododstavka člena 3(9) osnovne uredbe, ampak tudi nekatere dodatne dejavnike, kot sta količina naročil in dobičkonosnost (glej oddelke od 4.2 do 4.5. spodaj), da bi svojo celovito oceno oblikovala na trdni dejanski podlagi.

| (66) | V zvezi z razlogom, zakaj se je kitajski izvoz zmanjšal zlasti od druge polovice leta 2016, temeljijo razlage Komisije na treh dejstvih, tj. javnih objavah v sporočilu Komisije o jeklu, zahtevku za registracijo, ki ga je predložil pritožnik v tej zadevi, in sklepu o retroaktivnem pobiranju dajatev za nekatere hladno valjane jeklene izdelke:






  — | na podlagi sporočila Komisije o jeklu z dne 16. marca 2016 (Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi) (11) so bili kitajski proizvajalci izvozniki seznanjeni z namero Komisije, da bo „takoj izkoristila vsak manevrski prostor, da bi še dodatno pospešila sprejemanje začasnih ukrepov“ (z devetih na osem mesecev). Zato so se zaradi začetka te zadeve 13. februarja 2016 zavedali, da bi bili lahko začasni ukrepi uvedeni v začetku oktobra 2016; |
| --- | --- | --- |

(66)

V zvezi z razlogom, zakaj se je kitajski izvoz zmanjšal zlasti od druge polovice leta 2016, temeljijo razlage Komisije na treh dejstvih, tj. javnih objavah v sporočilu Komisije o jeklu, zahtevku za registracijo, ki ga je predložil pritožnik v tej zadevi, in sklepu o retroaktivnem pobiranju dajatev za nekatere hladno valjane jeklene izdelke:

—

na podlagi sporočila Komisije o jeklu z dne 16. marca 2016 (Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi) (11) so bili kitajski proizvajalci izvozniki seznanjeni z namero Komisije, da bo „takoj izkoristila vsak manevrski prostor, da bi še dodatno pospešila sprejemanje začasnih ukrepov“ (z devetih na osem mesecev). Zato so se zaradi začetka te zadeve 13. februarja 2016 zavedali, da bi bili lahko začasni ukrepi uvedeni v začetku oktobra 2016;

11

| — | pritožnik je 5. aprila 2016 vložil zahtevek za registracijo uvoza zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske. S predložitvijo novejših informacij ga je posodobil 2. junija 2016. Tako so dobro obveščeni proizvajalci izvozniki in izvozniki vedeli za tveganje, da bodo morda morali za izvožene podobne izdelke plačati retroaktivne dajatve 90 dni pred morebitno uvedbo začasnih dajatev oktobra 2016, tj. julija 2016, če bodo zadevni izdelek odpošiljali od druge polovice leta 2016; |
| --- | --- |

—

pritožnik je 5. aprila 2016 vložil zahtevek za registracijo uvoza zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske. S predložitvijo novejših informacij ga je posodobil 2. junija 2016. Tako so dobro obveščeni proizvajalci izvozniki in izvozniki vedeli za tveganje, da bodo morda morali za izvožene podobne izdelke plačati retroaktivne dajatve 90 dni pred morebitno uvedbo začasnih dajatev oktobra 2016, tj. julija 2016, če bodo zadevni izdelek odpošiljali od druge polovice leta 2016;

| — | Komisija je 29. julija 2016 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1329, v skladu s katero so se protidampinške dajatve za nekatere hladno valjane jeklene izdelke, tudi za jekleni izdelek, prvič pobrale retroaktivno. Verjetnost tveganja, da se bodo ukrepi v okviru tega postopka začeli uporabljati že v začetku julija 2016, se je tako še povečala zaradi retroaktivnega zbiranja, ki v tem primeru vključuje jekleni izdelek. |
| --- | --- |

—

Komisija je 29. julija 2016 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1329, v skladu s katero so se protidampinške dajatve za nekatere hladno valjane jeklene izdelke, tudi za jekleni izdelek, prvič pobrale retroaktivno. Verjetnost tveganja, da se bodo ukrepi v okviru tega postopka začeli uporabljati že v začetku julija 2016, se je tako še povečala zaradi retroaktivnega zbiranja, ki v tem primeru vključuje jekleni izdelek.

| (67) | Združenje CISA tudi trdi, da so razlage Komisije v zvezi s tem, zakaj se je kitajski uvoz začel zmanjševati od druge polovice leta 2016, „oddaljene možnosti ali neutemeljene trditve“. Kot je navedeno zgoraj, razlage Komisije temeljijo na dejstvih. Komisija ugotavlja, da združenje CISA ni predložilo druge verjetne razlage za zmanjšanje kitajskega izvoza. |
| --- | --- |

(67)

Združenje CISA tudi trdi, da so razlage Komisije v zvezi s tem, zakaj se je kitajski uvoz začel zmanjševati od druge polovice leta 2016, „oddaljene možnosti ali neutemeljene trditve“. Kot je navedeno zgoraj, razlage Komisije temeljijo na dejstvih. Komisija ugotavlja, da združenje CISA ni predložilo druge verjetne razlage za zmanjšanje kitajskega izvoza.

| (68) | Ker ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila svoj sklep, da je zadnje zmanjšanje kitajskega izvoza zaradi posebnih okoliščin, opredeljenih v uvodni izjavi 61, verjetno začasno, kar ne more razveljaviti ugotovitev Komisije v zvezi z obstojem grožnje škode. Če v sklepni fazi ukrepi ne bodo sprejeti, se bo obseg kitajskega uvoza najverjetneje spet povečal, zlasti ob upoštevanju sedanjih presežnih zmogljivosti v LRK in nezadostnih absorpcijskih sposobnosti tretjih držav ali same LRK, kot je pojasnjeno od uvodne izjave 70 naprej. |
| --- | --- |

(68)

Ker ni bilo drugih pripomb, je Komisija potrdila svoj sklep, da je zadnje zmanjšanje kitajskega izvoza zaradi posebnih okoliščin, opredeljenih v uvodni izjavi 61, verjetno začasno, kar ne more razveljaviti ugotovitev Komisije v zvezi z obstojem grožnje škode. Če v sklepni fazi ukrepi ne bodo sprejeti, se bo obseg kitajskega uvoza najverjetneje spet povečal, zlasti ob upoštevanju sedanjih presežnih zmogljivosti v LRK in nezadostnih absorpcijskih sposobnosti tretjih držav ali same LRK, kot je pojasnjeno od uvodne izjave 70 naprej.

4.1.4   Sklep

Sklep

| (69) | Zmanjšanje obsega kitajskega uvoza po juliju 2016 je mogoče pojasniti z odvračilnim učinkom zahtevka za registracijo in seznanjenostjo z namero Komisije, da bo odločitev o začasnih ukrepih sprejela v osmih mesecih od začetka. Poleg tega je absolutna raven obsega kitajskega uvoza po juliju 2016 v primerjavi z letom 2014 ostala zelo visoka. Zato je verjetno, da bo to zmanjšanje obsega uvoza le začasno in da se bo brez sprejetja ukrepov ponovilo navedeno gibanje. Zato to ni spremenilo ocene Komisije, da je ob koncu obdobja preiskave obstajala očitna in neposredna grožnja škode. |
| --- | --- |

(69)

Zmanjšanje obsega kitajskega uvoza po juliju 2016 je mogoče pojasniti z odvračilnim učinkom zahtevka za registracijo in seznanjenostjo z namero Komisije, da bo odločitev o začasnih ukrepih sprejela v osmih mesecih od začetka. Poleg tega je absolutna raven obsega kitajskega uvoza po juliju 2016 v primerjavi z letom 2014 ostala zelo visoka. Zato je verjetno, da bo to zmanjšanje obsega uvoza le začasno in da se bo brez sprejetja ukrepov ponovilo navedeno gibanje. Zato to ni spremenilo ocene Komisije, da je ob koncu obdobja preiskave obstajala očitna in neposredna grožnja škode.

4.2   Zadostne prosto razpoložljive zmogljivosti

Zadostne prosto razpoložljive zmogljivosti

4.2.1   Posodobitev podatkov za čas po OP

Posodobitev podatkov za čas po OP

| (70) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 133 in tabeli iz uvodne izjave 185 začasne uredbe, je bila dejanska proizvodnja zadevnega izdelka v LRK leta 2014 (317,4 milijona ton) približno 5-krat tolikšna kot celotna proizvodnja v Rusiji, Ukrajini, Iranu in Braziliji skupaj (57,4 milijona ton). To kaže na ogromno proizvodno zmogljivost zadevnega izdelka v LRK. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 140 in 139 začasne uredbe, je Komisija poleg tega ugotovila, da absorpcijska sposobnost trga LRK ni zadostna in da ni verjetno, da bi tretje države lahko same absorbirale ogromno količino prosto dostopnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(70)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 133 in tabeli iz uvodne izjave 185 začasne uredbe, je bila dejanska proizvodnja zadevnega izdelka v LRK leta 2014 (317,4 milijona ton) približno 5-krat tolikšna kot celotna proizvodnja v Rusiji, Ukrajini, Iranu in Braziliji skupaj (57,4 milijona ton). To kaže na ogromno proizvodno zmogljivost zadevnega izdelka v LRK. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 140 in 139 začasne uredbe, je Komisija poleg tega ugotovila, da absorpcijska sposobnost trga LRK ni zadostna in da ni verjetno, da bi tretje države lahko same absorbirale ogromno količino prosto dostopnih zmogljivosti.

| (71) | Komisija je po uvedbi začasnih ukrepov posodobila tabelo iz uvodne izjave 185 začasne uredbe na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov, kot sledi:

  Tabela 4


  Dejanska proizvodnja podobnega izdelka v tretjih državah (v tisoč tonah)












  Država | Ocena zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za leto 2015 (12) | Proizvodnja surovega jekla leta 2014 | Proizvodnja surovega jekla leta 2015 (13) | Teoretična presežna zmogljivost leta 2015 (13) | Dejanska proizvodnja HRF leta 2014 | Dejanska proizvodnja HRF leta 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | 90 000 | 71 461 | 70 898 | 19 102 | 26 898 | 27 509 |
| LRK | 1 153 098 | 822 750 | 803 825 | 349 273 | 317 387 | 322 259 |
| Ukrajina | 42 500 | 27 170 | 22 968 | 19 532 | 7 867 | 6 314 |
| Iran | 28 850 | 16 331 | 16 146 | 12 704 | 8 276 | 7 872 |
| Brazilija | 49 220 | 33 897 | 33 256 | 15 964 | 14 229 | 13 388 |

(71)

Komisija je po uvedbi začasnih ukrepov posodobila tabelo iz uvodne izjave 185 začasne uredbe na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov, kot sledi:

Tabela 4

Tabela 4

Dejanska proizvodnja podobnega izdelka v tretjih državah (v tisoč tonah)

Dejanska proizvodnja podobnega izdelka v tretjih državah (v tisoč tonah)

Država

Ocena zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za leto 2015 (12)

12

Proizvodnja surovega jekla leta 2014

Proizvodnja surovega jekla leta 2015 (13)

13

Teoretična presežna zmogljivost leta 2015 (13)

13

Dejanska proizvodnja HRF leta 2014

Dejanska proizvodnja HRF leta 2015

Rusija

90 000

71 461

70 898

19 102

26 898

27 509

LRK

1 153 098

822 750

803 825

349 273

317 387

322 259

Ukrajina

42 500

27 170

22 968

19 532

7 867

6 314

Iran

28 850

16 331

16 146

12 704

8 276

7 872

Brazilija

49 220

33 897

33 256

15 964

14 229

13 388

Navedeni posodobljeni podatki o proizvodnji podobnega izdelka v letu 2015 kažejo, da zadevna država precej presega vse druge velike države izvoznice; iz navedenih posodobljenih podatkov o zmogljivostih za surovo jeklo v letu 2015 je še razvidno, da ima samo LRK tako velike presežne zmogljivosti (skoraj 350 milijonov ton leta 2015 v primerjavi s 317 milijoni ton leta 2014, kot je prikazano v tabeli iz uvodne izjave 185 začasne uredbe).

Zato je Komisija znova poudarila, da je presežna zmogljivost v proizvodnji jekla v LRK pomemben kazalnik obstoja grožnje neposredne škode za industrijo Unije.

| (72) | Poleg tega so bile informacije in napovedi glede kitajske zmogljivosti za surovo jeklo in zadevni izdelek, razpoložljive po juliju 2016, še vedno enako nedosledne:






  (a) | po eni strani je Komisija prejela nepotrjene informacije, da je LRK domnevno začela zmanjševati svojo presežno zmogljivost – v zvezi s tem je delegacija EU v Pekingu sporočila, da je namestnik direktorja kitajskega združenja železarjev in jeklarjev (CISA) izjavil, da bo LRK leta 2016 verjetno zmanjšala presežne zmogljivosti v jeklarstvu za 70 milijonov ton (objava z dne 28. oktobra 2016). Poleg tega sta tudi skupini Baosteel Group in Wuhan Steel Group napovedali, da sta za leto 2016 določeno ciljno zmanjšanje zmogljivosti dosegli že oktobra 2016 (objava z dne 24. oktobra 2016); |
| --- | --- | --- |

(72)

Poleg tega so bile informacije in napovedi glede kitajske zmogljivosti za surovo jeklo in zadevni izdelek, razpoložljive po juliju 2016, še vedno enako nedosledne:

(a)

po eni strani je Komisija prejela nepotrjene informacije, da je LRK domnevno začela zmanjševati svojo presežno zmogljivost – v zvezi s tem je delegacija EU v Pekingu sporočila, da je namestnik direktorja kitajskega združenja železarjev in jeklarjev (CISA) izjavil, da bo LRK leta 2016 verjetno zmanjšala presežne zmogljivosti v jeklarstvu za 70 milijonov ton (objava z dne 28. oktobra 2016). Poleg tega sta tudi skupini Baosteel Group in Wuhan Steel Group napovedali, da sta za leto 2016 določeno ciljno zmanjšanje zmogljivosti dosegli že oktobra 2016 (objava z dne 24. oktobra 2016);

| (b) | po drugi strani se v nedavnih napovedih OECD (14) ocenjuje, da se bo kitajska zmogljivost v letih 2016, 2017 in 2018 še dodatno povečala. Kitajska se je še naprej izogibala sodelovanju v dvostranski platformi med Unijo in LRK za spremljanje presežne zmogljivosti v jeklarstvu. Poleg tega je v trinajstem petletnem načrtu v zvezi z načrtom za prilagoditev in posodobitev jeklarske industrije (2016–2020) predvideno, da bo obseg proizvodnje surovega jekla leta 2020 znašal 750–800 milijonov ton in da se bo proizvodna zmogljivost surovega jekla do leta 2020 zmanjšala za 100–150 milijonov ton. Uspešna jeklarska podjetja tudi spodbuja, naj v čezmorskih državah ustanovijo obrate za proizvodnjo jekla ter centre za predelavo in distribucijo. |
| --- | --- |

(b)

po drugi strani se v nedavnih napovedih OECD (14) ocenjuje, da se bo kitajska zmogljivost v letih 2016, 2017 in 2018 še dodatno povečala. Kitajska se je še naprej izogibala sodelovanju v dvostranski platformi med Unijo in LRK za spremljanje presežne zmogljivosti v jeklarstvu. Poleg tega je v trinajstem petletnem načrtu v zvezi z načrtom za prilagoditev in posodobitev jeklarske industrije (2016–2020) predvideno, da bo obseg proizvodnje surovega jekla leta 2020 znašal 750–800 milijonov ton in da se bo proizvodna zmogljivost surovega jekla do leta 2020 zmanjšala za 100–150 milijonov ton. Uspešna jeklarska podjetja tudi spodbuja, naj v čezmorskih državah ustanovijo obrate za proizvodnjo jekla ter centre za predelavo in distribucijo.

14

Skratka, kitajski organi priznavajo težavo presežnih zmogljivosti v jeklarstvu, ki kljub nekaterim objavam po 30. juniju 2016 v bližnji prihodnosti verjetno ne bo rešena. Kitajska presežna zmogljivost je tako velika, da je v kratko- ali srednjeročnem obdobju dejansko ni mogoče odpraviti.

| (73) | Podatki o absorpcijski sposobnosti LRK, ki so bili dani na voljo po juliju 2016, so omejeni. Kljub temu je Komisija ugotovila, da bo predvideno domače povpraševanje Kitajske po jeklu v naslednjih štirih do petih letih (2015–2020) majhno ali nično, ker so naložbe (na primer v gradbeništvo) počasne, to pa bo bistveno vplivalo na domačo porabo Kitajske na področju končnih jeklenih izdelkov (15). |
| --- | --- |

(73)

Podatki o absorpcijski sposobnosti LRK, ki so bili dani na voljo po juliju 2016, so omejeni. Kljub temu je Komisija ugotovila, da bo predvideno domače povpraševanje Kitajske po jeklu v naslednjih štirih do petih letih (2015–2020) majhno ali nično, ker so naložbe (na primer v gradbeništvo) počasne, to pa bo bistveno vplivalo na domačo porabo Kitajske na področju končnih jeklenih izdelkov (15).

15

| (74) | Iz podatkov o absorpcijski sposobnosti tretjih držav, ki so bili dani na voljo po juliju 2016, je bilo razvidno, da:






  (a) | je po eni strani Malezija januarja 2016 končala preiskavo v zvezi z zaščitnimi ukrepi za vroče valjane kolobarje zoper Kitajsko in nekatere druge države, Turčija pa je aprila 2016 končala protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom vroče valjanih kolobarjev iz Kitajske, Francije, Japonske, Romunije, Rusije, Slovaške in Ukrajine; |
| --- | --- | --- |

(74)

Iz podatkov o absorpcijski sposobnosti tretjih držav, ki so bili dani na voljo po juliju 2016, je bilo razvidno, da:

(a)

je po eni strani Malezija januarja 2016 končala preiskavo v zvezi z zaščitnimi ukrepi za vroče valjane kolobarje zoper Kitajsko in nekatere druge države, Turčija pa je aprila 2016 končala protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom vroče valjanih kolobarjev iz Kitajske, Francije, Japonske, Romunije, Rusije, Slovaške in Ukrajine;

| (b) | po drugi strani je Indija med nedavno preiskavo v zvezi z zaščitnimi ukrepi za vroče valjane ploščate liste in plošče legiranega in nelegiranega jekla uvedla končne stopnje dajatev. Poleg tega je Brazilija začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom vroče valjanih ploščatih izdelkov iz ogljikovega jekla. Nazadnje, turški proizvajalci so vložili nove peticije v zvezi s protidampinškimi in izravnalnimi dajatvami za uvoz vroče valjanih kolobarjev s poreklom tudi iz Kitajske. V zvezi s tem je ena zainteresirana stran po dokončnem razkritju obvestila Komisijo, da so medtem turški organi 21. decembra 2016 začeli novo dampinško preiskavo, ki zajema debelo pločevino in nekatere vrste vroče valjanih ploščatih izdelkov. |
| --- | --- |

(b)

po drugi strani je Indija med nedavno preiskavo v zvezi z zaščitnimi ukrepi za vroče valjane ploščate liste in plošče legiranega in nelegiranega jekla uvedla končne stopnje dajatev. Poleg tega je Brazilija začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom vroče valjanih ploščatih izdelkov iz ogljikovega jekla. Nazadnje, turški proizvajalci so vložili nove peticije v zvezi s protidampinškimi in izravnalnimi dajatvami za uvoz vroče valjanih kolobarjev s poreklom tudi iz Kitajske. V zvezi s tem je ena zainteresirana stran po dokončnem razkritju obvestila Komisijo, da so medtem turški organi 21. decembra 2016 začeli novo dampinško preiskavo, ki zajema debelo pločevino in nekatere vrste vroče valjanih ploščatih izdelkov.

Ob upoštevanju teh posodobljenih informacij tretje države verjetno ne bodo sposobne absorbirati vse večjega kitajskega izvoza, ki je posledica ogromne količine prosto razpoložljivih kitajskih zmogljivosti. Tudi če bi se ohranilo nespremenjeno stanje kitajskega izvoza v druge tretje države, bo trg Unije brez uvedbe ukrepov verjetno še naprej eden od glavnih ciljev kitajskega dampinškega izvoza.

4.2.2   Pripombe zainteresiranih strani po objavi začasne uredbe in dokončnem razkritju

Pripombe zainteresiranih strani po objavi začasne uredbe in dokončnem razkritju

| (75) | Pritožnik se je po objavi začasne uredbe skliceval na dejstvo, da je LRK od leta 2008 napovedala več načrtov za odpravo presežne zmogljivosti v jeklarstvu, vendar nobeden od njih ni bil uspešen. Po dokončnem razkritju je znova poudaril, da so bili tudi prejšnji poskusi Kitajske, da bi omejila domače presežne zmogljivosti v jeklarstvu, neuspešni. Po navedbah te zainteresirane strani kitajska vlada torej verjetno ne bo mogla odpraviti velike presežne zmogljivosti, ki že veliko let vpliva na jeklarstvo in ki jo je vlada že velikokrat poskušala obravnavati, vendar neuspešno. |
| --- | --- |

(75)

Pritožnik se je po objavi začasne uredbe skliceval na dejstvo, da je LRK od leta 2008 napovedala več načrtov za odpravo presežne zmogljivosti v jeklarstvu, vendar nobeden od njih ni bil uspešen. Po dokončnem razkritju je znova poudaril, da so bili tudi prejšnji poskusi Kitajske, da bi omejila domače presežne zmogljivosti v jeklarstvu, neuspešni. Po navedbah te zainteresirane strani kitajska vlada torej verjetno ne bo mogla odpraviti velike presežne zmogljivosti, ki že veliko let vpliva na jeklarstvo in ki jo je vlada že velikokrat poskušala obravnavati, vendar neuspešno.

| (76) | Po drugi strani pa je druga zainteresirana stran po dokončnem razkritju navedla, da je kitajska vlada nedavno naznanila, da je dosegla cilje v zvezi z zmanjšanjem zmogljivosti v jeklarstvu v letu 2016 in da je trdno zavezana nadaljnjemu zmanjševanju zmogljivosti v jeklarstvu. |
| --- | --- |

(76)

Po drugi strani pa je druga zainteresirana stran po dokončnem razkritju navedla, da je kitajska vlada nedavno naznanila, da je dosegla cilje v zvezi z zmanjšanjem zmogljivosti v jeklarstvu v letu 2016 in da je trdno zavezana nadaljnjemu zmanjševanju zmogljivosti v jeklarstvu.

| (77) | Komisija mora v zvezi s trditvijo, da je kitajska vlada vedno znova neuspešno poskušala zmanjšati ogromne presežne zmogljivosti v jeklarstvu, izvesti analizo, ki je usmerjena v prihodnost, v zvezi z grožnjo škode. Zato je izjave pritožnika obravnavala kot nepomembne, saj se nanašajo na preteklost in jih ni mogoče uporabiti za ekstrapoliranje prihodnjega ravnanja kitajske vlade. |
| --- | --- |

(77)

Komisija mora v zvezi s trditvijo, da je kitajska vlada vedno znova neuspešno poskušala zmanjšati ogromne presežne zmogljivosti v jeklarstvu, izvesti analizo, ki je usmerjena v prihodnost, v zvezi z grožnjo škode. Zato je izjave pritožnika obravnavala kot nepomembne, saj se nanašajo na preteklost in jih ni mogoče uporabiti za ekstrapoliranje prihodnjega ravnanja kitajske vlade.

| (78) | V zvezi z nasprotno trditvijo drugih zainteresiranih strani o zmanjšanju kitajske zmogljivosti je Komisija znova poudarila, da so razpoložljive informacije in napovedi o kitajski zmogljivosti glede surovega jekla in zadevnega izdelka nedosledne. Ne da bi se oporekalo resnosti kitajskih zavez glede zmanjšanja njenih zmogljivosti ostaja dejstvo, da je obstoječa presežna zmogljivost Kitajske, kot je prikazana v tabeli 20 začasne uredbe, tako obsežna, da je realno kratko- ali srednjeročno ni mogoče odpraviti. |
| --- | --- |

(78)

V zvezi z nasprotno trditvijo drugih zainteresiranih strani o zmanjšanju kitajske zmogljivosti je Komisija znova poudarila, da so razpoložljive informacije in napovedi o kitajski zmogljivosti glede surovega jekla in zadevnega izdelka nedosledne. Ne da bi se oporekalo resnosti kitajskih zavez glede zmanjšanja njenih zmogljivosti ostaja dejstvo, da je obstoječa presežna zmogljivost Kitajske, kot je prikazana v tabeli 20 začasne uredbe, tako obsežna, da je realno kratko- ali srednjeročno ni mogoče odpraviti.

| (79) | Kar zadeva absorpcijsko sposobnost tretjih držav, se je ena zainteresirana stran sklicevala na dejstvo, da sta Malezija in Turčija končali dve preiskavi o vroče valjanih kolobarjih v zvezi z LRK. Zato je ta zainteresirana stran sklenila, da se je domnevna verjetnost preusmeritve trgovine v Unijo zmanjšala. |
| --- | --- |

(79)

Kar zadeva absorpcijsko sposobnost tretjih držav, se je ena zainteresirana stran sklicevala na dejstvo, da sta Malezija in Turčija končali dve preiskavi o vroče valjanih kolobarjih v zvezi z LRK. Zato je ta zainteresirana stran sklenila, da se je domnevna verjetnost preusmeritve trgovine v Unijo zmanjšala.

| (80) | Te izjave so bile zavrnjene: kot je navedeno v uvodni izjavi 74, bodo druge države verjetno sprejele ukrepe, zaradi česar ni verjetno, da bi začele same absorbirati ogromno kitajsko zmogljivost. |
| --- | --- |

(80)

Te izjave so bile zavrnjene: kot je navedeno v uvodni izjavi 74, bodo druge države verjetno sprejele ukrepe, zaradi česar ni verjetno, da bi začele same absorbirati ogromno kitajsko zmogljivost.

| (81) | Pripomb o absorpcijski sposobnosti LRK ni predložila nobena zainteresirana stran. |
| --- | --- |

(81)

Pripomb o absorpcijski sposobnosti LRK ni predložila nobena zainteresirana stran.

4.2.3   Sklep

Sklep

| (82) | Podatki za čas po OP potrjujejo analizo Komisije v začasni fazi: glede na omejeni napredek pri zmanjševanju ogromne presežne zmogljivosti v letu 2016 bodo brez sprejetja ukrepov znatne količine obstoječe ogromne presežne zmogljivosti jekla, vključno s podobnim izdelkom, verjetno še naprej usmerjene na trg Unije. Sedanje presežne zmogljivosti in nezadostna absorpcijska sposobnost tretjih držav ali same LRK kažejo, da bi se lahko kitajski izvoz v Unijo znatno povečal, če v sklepni fazi ne bodo sprejeti nobeni ukrepi. |
| --- | --- |

(82)

Podatki za čas po OP potrjujejo analizo Komisije v začasni fazi: glede na omejeni napredek pri zmanjševanju ogromne presežne zmogljivosti v letu 2016 bodo brez sprejetja ukrepov znatne količine obstoječe ogromne presežne zmogljivosti jekla, vključno s podobnim izdelkom, verjetno še naprej usmerjene na trg Unije. Sedanje presežne zmogljivosti in nezadostna absorpcijska sposobnost tretjih držav ali same LRK kažejo, da bi se lahko kitajski izvoz v Unijo znatno povečal, če v sklepni fazi ne bodo sprejeti nobeni ukrepi.

4.3   Raven cene uvoza

Raven cene uvoza

4.3.1   Posodobitev podatkov za čas po OP

Posodobitev podatkov za čas po OP

| (83) | V zvezi z ravnjo cene uvoza je v uvodni izjavi 142 začasne uredbe navedeno, da so se povprečne cene uvoza iz zadevne države znižale za 33 %, in sicer s 600 EUR/tono leta 2012 na 404 EUR/tono leta 2015. Poleg tega je v tabeli iz uvodne izjave 145 začasne uredbe prikazano nadaljnje nenehno nižanje kitajskih cen na enoto po preiskavi v obdobju od januarja do junija 2016 ob vstopu na trg Unije. |
| --- | --- |

(83)

V zvezi z ravnjo cene uvoza je v uvodni izjavi 142 začasne uredbe navedeno, da so se povprečne cene uvoza iz zadevne države znižale za 33 %, in sicer s 600 EUR/tono leta 2012 na 404 EUR/tono leta 2015. Poleg tega je v tabeli iz uvodne izjave 145 začasne uredbe prikazano nadaljnje nenehno nižanje kitajskih cen na enoto po preiskavi v obdobju od januarja do junija 2016 ob vstopu na trg Unije.

| (84) | Glede na razpoložljive podatke o ravneh cen uvoza za obdobje od julija do septembra 2016 so se povprečne cene kitajskega uvoza povišale:

  Tabela 5


  Povprečne cene kitajskega uvoza v obdobju po OP | Januar 2016 | Junij 2016 | Julij 2016 | Avgust 2016 | September 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečne cene kitajskega uvoza
  (EUR/tono) | 326 | 308 | 371 | 367 | 370 |
| Vir: Eurostat. |

(84)

Glede na razpoložljive podatke o ravneh cen uvoza za obdobje od julija do septembra 2016 so se povprečne cene kitajskega uvoza povišale:

Tabela 5

Tabela 5

Povprečne cene kitajskega uvoza v obdobju po OP

Povprečne cene kitajskega uvoza v obdobju po OP

Januar 2016

Junij 2016

Julij 2016

Avgust 2016

September 2016

Povprečne cene kitajskega uvoza

(EUR/tono)

326

308

371

367

370

Vir: Eurostat.

Vir:

| (85) | Nedavno zvišanje cen kitajskega uvoza je treba umestiti v naslednji kontekst:






  (a) | po 30. juniju 2016 se niso zvišale samo cene kitajskega uvoza, ampak tudi cene uvoza iz drugih glavnih držav izvoznic v Unijo; |
| --- | --- | --- |

(85)

Nedavno zvišanje cen kitajskega uvoza je treba umestiti v naslednji kontekst:

(a)

po 30. juniju 2016 se niso zvišale samo cene kitajskega uvoza, ampak tudi cene uvoza iz drugih glavnih držav izvoznic v Unijo;

| (b) | raven, dosežena v zadnjih treh mesecih (julij–september 2016), je bila še vedno nižja od povprečnih stroškov proizvodnje industrije EU (približno 431 EUR/tono ob koncu obdobja preiskave, kot je prikazano v tabeli 11 uvodne izjave 104 začasne uredbe). Zato je kljub zvišanju ravni cen še vedno prisotno znatno nižanje cen, kar je razlog za nevzdržen položaj industrije EU; |
| --- | --- |

(b)

raven, dosežena v zadnjih treh mesecih (julij–september 2016), je bila še vedno nižja od povprečnih stroškov proizvodnje industrije EU (približno 431 EUR/tono ob koncu obdobja preiskave, kot je prikazano v tabeli 11 uvodne izjave 104 začasne uredbe). Zato je kljub zvišanju ravni cen še vedno prisotno znatno nižanje cen, kar je razlog za nevzdržen položaj industrije EU;

| (c) | eden od pomembnih razlogov za to svetovno višanje cen zadevnega izdelka je višanje cen surovin. Cene koksnega premoga so se oktobra 2016 v primerjavi s cenami v prvi polovici 2016 skoraj podvojile (na približno 200 EUR na tono). Na to so skupaj vplivali skrajšanje obveznega delovnega časa v kitajskih rudnikih premoga in številne motnje v avstralskih rudnikih. V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da sta LRK in Avstralija med vodilnimi državami proizvajalkami koksnega premoga na svetu. Bistveno povišanje cene koksnega premoga je prikazano na diagramu spodaj (16). |
| --- | --- |

(c)

eden od pomembnih razlogov za to svetovno višanje cen zadevnega izdelka je višanje cen surovin. Cene koksnega premoga so se oktobra 2016 v primerjavi s cenami v prvi polovici 2016 skoraj podvojile (na približno 200 EUR na tono). Na to so skupaj vplivali skrajšanje obveznega delovnega časa v kitajskih rudnikih premoga in številne motnje v avstralskih rudnikih. V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da sta LRK in Avstralija med vodilnimi državami proizvajalkami koksnega premoga na svetu. Bistveno povišanje cene koksnega premoga je prikazano na diagramu spodaj (16).

16

Diagram

Diagram

Razvoj cen koksnega premoga

Razvoj cen koksnega premoga

apr. 2014 okt. 2014 apr. 2015 okt. 2015 apr. 2016 okt. 2016

Diagrama dneva: Cene koksnega premoga visoke kakovosti

Koksni premog visoke kakovost, pogodba (USD/t, fob Qld)

Koksni premog visoke kakovosti (USD/t, fob Qld)

Vir: Platts, Bloomberg, analiza stroškov in koristi.

250 USD/t

230 USD/t

210 USD/t

190 USD/t

170 USD/t

150 USD/t

130 USD/t

110 USD/t

90 USD/t

70 USD/t

Zato je mogoče predvidevati, da se bodo cene zadevnega izdelka znova začele zniževati, ko bo postopno izginil učinek teh izjemnih okoliščin v zvezi s koksnim premogom.

4.3.2   Pripombe zainteresiranih strani po objavi začasne uredbe

Pripombe zainteresiranih strani po objavi začasne uredbe

| (86) | Ena zainteresirana stran je navedla, da je analiza Komisije omejena na junij 2016, medtem ko so se cene uvoza zadevnega izdelka po juniju 2016 nenehno zviševale. Komisijo je pozvala, naj upošteva te najnovejše podatke. Tudi druga zainteresirana stran je navedla, da so se začele cene uvoza nedavno zviševati. |
| --- | --- |

(86)

Ena zainteresirana stran je navedla, da je analiza Komisije omejena na junij 2016, medtem ko so se cene uvoza zadevnega izdelka po juniju 2016 nenehno zviševale. Komisijo je pozvala, naj upošteva te najnovejše podatke. Tudi druga zainteresirana stran je navedla, da so se začele cene uvoza nedavno zviševati.

| (87) | Komisija je potrdila, da so se cene kitajskega uvoza v obdobju od julija do septembra 2016 zvišale, kot je prikazano v tabeli iz uvodne izjave 84. Vendar ti zainteresirani strani nista navedli, da so se cene na svetovni ravni zvišale zaradi zvišanja cen surovin, zlasti koksnega premoga, kot je navedeno v uvodni izjavi 85 zgoraj. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je potrdila, da so se cene kitajskega uvoza v obdobju od julija do septembra 2016 zvišale, kot je prikazano v tabeli iz uvodne izjave 84. Vendar ti zainteresirani strani nista navedli, da so se cene na svetovni ravni zvišale zaradi zvišanja cen surovin, zlasti koksnega premoga, kot je navedeno v uvodni izjavi 85 zgoraj.

4.3.3   Pripombe zainteresiranih strani po dokončnem razkritju

Pripombe zainteresiranih strani po dokončnem razkritju

| (88) | Kitajsko združenje železarjev in jeklarjev (CISA) je po dokončnem razkritju znova trdilo, da je Komisija kršila splošno načelo iz člena 3(9) osnovne uredbe, saj mora določitev grožnje znatne škode temeljiti na „dejstvih in ne le na obtožbah, domnevah ali oddaljeni možnosti“. V zvezi s tem se je sklicevalo na „poseben kontekst, ki je sestavljen zgolj iz možnosti“. Drugič, navedlo je, da je izjava Komisije, da je bila povprečna uvozna cena v zadnjem obdobju od julija do septembra 2016 nižja od stroškov proizvodnje industrije Unije na koncu OP, zavajajoča, saj ta primerjava temelji na dveh različnih obdobjih, zato ni ustrezna. Podobne pripombe so predložili italijanski uporabnik in drugi kitajski proizvajalci izvozniki. Eden od teh kitajskih proizvajalcev izvoznikov je navedel, da so se cene uvoza med januarjem in septembrom 2016 znižale za 13,5 %. |
| --- | --- |

(88)

Kitajsko združenje železarjev in jeklarjev (CISA) je po dokončnem razkritju znova trdilo, da je Komisija kršila splošno načelo iz člena 3(9) osnovne uredbe, saj mora določitev grožnje znatne škode temeljiti na „dejstvih in ne le na obtožbah, domnevah ali oddaljeni možnosti“. V zvezi s tem se je sklicevalo na „poseben kontekst, ki je sestavljen zgolj iz možnosti“. Drugič, navedlo je, da je izjava Komisije, da je bila povprečna uvozna cena v zadnjem obdobju od julija do septembra 2016 nižja od stroškov proizvodnje industrije Unije na koncu OP, zavajajoča, saj ta primerjava temelji na dveh različnih obdobjih, zato ni ustrezna. Podobne pripombe so predložili italijanski uporabnik in drugi kitajski proizvajalci izvozniki. Eden od teh kitajskih proizvajalcev izvoznikov je navedel, da so se cene uvoza med januarjem in septembrom 2016 znižale za 13,5 %.

| (89) | Drug kitajski proizvajalec izvoznik je navedel tudi, da trend zviševanja uvoznih cen kaže, da grožnje škode ni, in se je v zvezi s tem skliceval na sodno prakso. |
| --- | --- |

(89)

Drug kitajski proizvajalec izvoznik je navedel tudi, da trend zviševanja uvoznih cen kaže, da grožnje škode ni, in se je v zvezi s tem skliceval na sodno prakso.

| (90) | Prvič, Komisija v zvezi s trditvijo, da je kršila splošno načelo iz člena 3(9) osnovne uredbe, znova poudarja, da je določitev temeljila na dejstvih in ne na obtožbah, domnevah ali oddaljenih možnostih. Upoštevala je dejstva, kot so podatki iz tabele 5, in te podatke razložila, pri čemer je ugotovila zniževanje cen do junija 2016, potem pa njihovo zviševanje, ki je bilo predvsem posledica zvišanja cen surovin, kot je navedeno v uvodni izjavi 85 zgoraj. Drugič, združenje CISA ni predložilo druge verjetne razlage za razvoj kitajskih uvoznih cen. Tretjič, Komisija trenda kitajskih cen ni analizirala kot ločeni dejavnik, ampak je uporabila celovit pristop. Tehtala in ocenila ni le vseh dejavnikov iz drugega pododstavka člena 3(9) osnovne uredbe, ampak tudi dodatne dejavnike, kot sta količina naročil in dobičkonosnost (glej oddelek 4.5), da bi svojo celovito oceno oblikovala na trdni dejanski podlagi. |
| --- | --- |

(90)

Prvič, Komisija v zvezi s trditvijo, da je kršila splošno načelo iz člena 3(9) osnovne uredbe, znova poudarja, da je določitev temeljila na dejstvih in ne na obtožbah, domnevah ali oddaljenih možnostih. Upoštevala je dejstva, kot so podatki iz tabele 5, in te podatke razložila, pri čemer je ugotovila zniževanje cen do junija 2016, potem pa njihovo zviševanje, ki je bilo predvsem posledica zvišanja cen surovin, kot je navedeno v uvodni izjavi 85 zgoraj. Drugič, združenje CISA ni predložilo druge verjetne razlage za razvoj kitajskih uvoznih cen. Tretjič, Komisija trenda kitajskih cen ni analizirala kot ločeni dejavnik, ampak je uporabila celovit pristop. Tehtala in ocenila ni le vseh dejavnikov iz drugega pododstavka člena 3(9) osnovne uredbe, ampak tudi dodatne dejavnike, kot sta količina naročil in dobičkonosnost (glej oddelek 4.5), da bi svojo celovito oceno oblikovala na trdni dejanski podlagi.

| (91) | Kar zadeva trditev, da je Komisija namenoma zavajala zainteresirane strani, ko je primerjala povprečno uvozno ceno v obdobju od julija do septembra 2016 in stroške proizvodnje industrije Unije na koncu OP, je Komisija med obdobjema jasno razlikovala. Poleg tega je treba v zvezi s tem poudariti, da so bili podatki o stroških proizvodnje industrije Unije na koncu OP najnovejši razpoložljivi podatki v tem postopku, ker se podatki o stroških proizvodnje industrije Unije po obdobju OP ne zbirajo. Kakor koli, tudi če bi se hipotetično stroški proizvodnje industrije Unije v zadnjem obdobju zmanjšali, to ne bi spremenilo dejstva, da je raven kitajskih cen septembra 2016 še vedno ustvarjala velik cenovni pritisk na jeklarsko industrijo Unije. |
| --- | --- |

(91)

Kar zadeva trditev, da je Komisija namenoma zavajala zainteresirane strani, ko je primerjala povprečno uvozno ceno v obdobju od julija do septembra 2016 in stroške proizvodnje industrije Unije na koncu OP, je Komisija med obdobjema jasno razlikovala. Poleg tega je treba v zvezi s tem poudariti, da so bili podatki o stroških proizvodnje industrije Unije na koncu OP najnovejši razpoložljivi podatki v tem postopku, ker se podatki o stroških proizvodnje industrije Unije po obdobju OP ne zbirajo. Kakor koli, tudi če bi se hipotetično stroški proizvodnje industrije Unije v zadnjem obdobju zmanjšali, to ne bi spremenilo dejstva, da je raven kitajskih cen septembra 2016 še vedno ustvarjala velik cenovni pritisk na jeklarsko industrijo Unije.

| (92) | Komisija je v zvezi s trditvijo, da ni upoštevala sodne prakse, navedla, da ta trditev ni veljavna, saj je v obravnavanem primeru analizirala razvoj cen surovin v obdobju po preiskavi, kot je prikazano v uvodni izjavi 85. Zato se ta trditev zavrne. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je v zvezi s trditvijo, da ni upoštevala sodne prakse, navedla, da ta trditev ni veljavna, saj je v obravnavanem primeru analizirala razvoj cen surovin v obdobju po preiskavi, kot je prikazano v uvodni izjavi 85. Zato se ta trditev zavrne.

4.3.4   Sklep

Sklep

| (93) | Kljub višanju cen kitajskega uvoza od julija 2016 in ker ni bilo drugih pripomb, podatki o cenah za čas po OP kot celota ne razveljavljajo ugotovitve, da je znižanje kitajskih cen povzročilo grožnjo škode. Nedavno višanje cen kitajskega uvoza od julija 2016 te grožnje škode ni odpravilo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 85, celo ta zvišana raven cen ne more ustaviti znatnega nižanja cen, ki je razlog za nevzdržni položaj industrije EU, če se zvišane kitajske cene primerjajo s stroški proizvodnje proizvajalcev Unije ob koncu obdobja preiskave. Nazadnje, Komisija je sklenila, da je zviševanje uvoznih cen morda le začasno in se bo verjetno prenehalo, ko bodo postopno odpravljeni razlogi za zviševanje cen surovin. Kitajski proizvajalci izvozniki so cene na trgu Unije določali agresivno, zlasti v drugi polovici leta 2015 in prvi polovici leta 2016. Brez sprejetja ukrepov in ob upoštevanju velike obstoječe presežne zmogljivosti Kitajske v jeklarstvu, vključno z zadevnim izdelkom, bi lahko kitajski proizvajalci izvozniki ohranili agresivno cenovno politiko in svoje prodajne cene znižali na minimalne ravni. |
| --- | --- |

(93)

Kljub višanju cen kitajskega uvoza od julija 2016 in ker ni bilo drugih pripomb, podatki o cenah za čas po OP kot celota ne razveljavljajo ugotovitve, da je znižanje kitajskih cen povzročilo grožnjo škode. Nedavno višanje cen kitajskega uvoza od julija 2016 te grožnje škode ni odpravilo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 85, celo ta zvišana raven cen ne more ustaviti znatnega nižanja cen, ki je razlog za nevzdržni položaj industrije EU, če se zvišane kitajske cene primerjajo s stroški proizvodnje proizvajalcev Unije ob koncu obdobja preiskave. Nazadnje, Komisija je sklenila, da je zviševanje uvoznih cen morda le začasno in se bo verjetno prenehalo, ko bodo postopno odpravljeni razlogi za zviševanje cen surovin. Kitajski proizvajalci izvozniki so cene na trgu Unije določali agresivno, zlasti v drugi polovici leta 2015 in prvi polovici leta 2016. Brez sprejetja ukrepov in ob upoštevanju velike obstoječe presežne zmogljivosti Kitajske v jeklarstvu, vključno z zadevnim izdelkom, bi lahko kitajski proizvajalci izvozniki ohranili agresivno cenovno politiko in svoje prodajne cene znižali na minimalne ravni.

4.4   Raven zalog

Raven zalog

4.4.1   Posodobitev podatkov za čas po OP

Posodobitev podatkov za čas po OP

| (94) | Kar zadeva raven zalog, je v uvodni izjavi 147 začasne uredbe navedeno, da Komisija tega dejavnika ni obravnavala kot posebno pomembnega, predvsem ker proizvajalci Unije proizvajajo po naročilu, kar jim omogoča ohranjanje nizke ravni zalog. |
| --- | --- |

(94)

Kar zadeva raven zalog, je v uvodni izjavi 147 začasne uredbe navedeno, da Komisija tega dejavnika ni obravnavala kot posebno pomembnega, predvsem ker proizvajalci Unije proizvajajo po naročilu, kar jim omogoča ohranjanje nizke ravni zalog.

| (95) | V zvezi z zalogami v LRK Komisija kljub zahtevam, predloženim sodelujočim kitajskim proizvajalcem, in lastnim raziskavam spet ni mogla zbrati celovitih podatkov o stanju zalog v obdobju po preiskavi. |
| --- | --- |

(95)

V zvezi z zalogami v LRK Komisija kljub zahtevam, predloženim sodelujočim kitajskim proizvajalcem, in lastnim raziskavam spet ni mogla zbrati celovitih podatkov o stanju zalog v obdobju po preiskavi.

| (96) | Ugotovila pa je, da so se baje zaloge jekla v skladiščih v 40 večjih kitajskih mestih konec oktobra 2016 zmanjšale na 8,89 milijona ton, potem ko so konec septembra 2016 znašale 9,41 milijona ton. Poleg tega so zaloge jekla v 80 večjih kitajskih jeklarnah konec septembra 2016 znašale 13,46 milijona ton (17), konec septembra 2015 pa 16,07 milijona ton. |
| --- | --- |

(96)

Ugotovila pa je, da so se baje zaloge jekla v skladiščih v 40 večjih kitajskih mestih konec oktobra 2016 zmanjšale na 8,89 milijona ton, potem ko so konec septembra 2016 znašale 9,41 milijona ton. Poleg tega so zaloge jekla v 80 večjih kitajskih jeklarnah konec septembra 2016 znašale 13,46 milijona ton (17), konec septembra 2015 pa 16,07 milijona ton.

17

4.4.2   Pripombe zainteresiranih strani po objavi začasne uredbe in dokončnem razkritju

Pripombe zainteresiranih strani po objavi začasne uredbe in dokončnem razkritju

| (97) | Zainteresirane strani niso predložile pripomb v zvezi z ravnjo zalog. |
| --- | --- |

(97)

Zainteresirane strani niso predložile pripomb v zvezi z ravnjo zalog.

4.4.3   Sklep

Sklep

| (98) | Zaloge jekla v LRK so po 30. juniju 2016 ostale na približno enaki ravni, kot je bila navedena v uvodni izjavi 150 začasne uredbe. Zato je Komisija potrdila svojo ugotovitev iz uvodne izjave 151 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(98)

Zaloge jekla v LRK so po 30. juniju 2016 ostale na približno enaki ravni, kot je bila navedena v uvodni izjavi 150 začasne uredbe. Zato je Komisija potrdila svojo ugotovitev iz uvodne izjave 151 začasne uredbe.

4.5   Drugi elementi: dobičkonosnost in količina naročil v Uniji s strani industrije Unije

Drugi elementi: dobičkonosnost in količina naročil v Uniji s strani industrije Unije

4.5.1   Posodobitev podatkov za čas po OP

Posodobitev podatkov za čas po OP

| (99) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 155 začasne uredbe, so se količine zalog razvijale negativno. Poleg tega je preiskava pokazala, da se je dobičkonosnost pritožnikov, ki predstavljajo približno 90 % celotne proizvodnje industrije Unije, še poslabšala.
  Glede na razpoložljive podatke za obdobje od julija 2015 do junija 2016 se je dobičkonosnost še poslabšala, čeprav je bil trend v zvezi s količinami zalog (v primerjavi z letom 2015) bolj pozitiven:

  Tabela 6


  Razvoj dobičkonosnosti in količina naročil pritožnikov











  Opis | 2013 | 2014 | 2015 | April 2015–marec 2016 | Julij 2015– junij 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | – 4,86 % | – 1,28 % | od – 3 % do – 5 % | od – 5 % do – 7 % | od – 7 % do – 9 % |
| Količina naročil | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 | 15 944 183 |
| Vir: Eurofer, preverjeni vsi podatki, razen podatkov v zadnjem stolpcu. |

(99)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 155 začasne uredbe, so se količine zalog razvijale negativno. Poleg tega je preiskava pokazala, da se je dobičkonosnost pritožnikov, ki predstavljajo približno 90 % celotne proizvodnje industrije Unije, še poslabšala.

Glede na razpoložljive podatke za obdobje od julija 2015 do junija 2016 se je dobičkonosnost še poslabšala, čeprav je bil trend v zvezi s količinami zalog (v primerjavi z letom 2015) bolj pozitiven:

Tabela 6

Tabela 6

Razvoj dobičkonosnosti in količina naročil pritožnikov

Razvoj dobičkonosnosti in količina naročil pritožnikov

Opis

2013

2014

2015

April 2015–marec 2016

Julij 2015– junij 2016

Dobičkonosnost

– 4,86 %

– 1,28 %

od – 3 % do – 5 %

od – 5 % do – 7 %

od – 7 % do – 9 %

Količina naročil

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

15 944 183

Vir: Eurofer, preverjeni vsi podatki, razen podatkov v zadnjem stolpcu.

Vir:

4.5.2   Pripombe zainteresiranih strani po dokončnem razkritju

Pripombe zainteresiranih strani po dokončnem razkritju

| (100) | Kitajsko združenje železarjev in jeklarjev (CISA) je po dokončnem razkritju trdilo, da so proizvajalci Unije zaradi povečanja količine naročil po OP prejeli več naročil in da je zato prihodnost industrije Unije pozitivna. |
| --- | --- |

(100)

Kitajsko združenje železarjev in jeklarjev (CISA) je po dokončnem razkritju trdilo, da so proizvajalci Unije zaradi povečanja količine naročil po OP prejeli več naročil in da je zato prihodnost industrije Unije pozitivna.

| (101) | Komisija se je strinjala, da se je količina naročil nekoliko povečala, vendar se je hkrati sklicevala na rekordno izgubo, ki so jo utrpeli pritožniki in ki je tudi izražena v tej tabeli. Tudi če bi proizvajalci Unije v zadnjem obdobju po OP morda lahko okrevali, to okrevanje zato ne bi nadomestilo znatnega povečanja izgub v istem obdobju. |
| --- | --- |

(101)

Komisija se je strinjala, da se je količina naročil nekoliko povečala, vendar se je hkrati sklicevala na rekordno izgubo, ki so jo utrpeli pritožniki in ki je tudi izražena v tej tabeli. Tudi če bi proizvajalci Unije v zadnjem obdobju po OP morda lahko okrevali, to okrevanje zato ne bi nadomestilo znatnega povečanja izgub v istem obdobju.

4.5.3   Sklep

Sklep

| (102) | Ker ni bilo drugih pripomb, je Komisija ugotovila, da se je dobičkonosnost pritožnikov v zadnjem obdobju še poslabšala. Zato ocena o grožnji neizogibne škode ob koncu leta 2015 zdaj ni bila razveljavljena. Dodatno poslabšanje dobičkonosnosti v celotni prvi polovici leta 2016 je pravzaprav potrdilo, da je Komisija ta kazalnik točno ocenila. |
| --- | --- |

(102)

Ker ni bilo drugih pripomb, je Komisija ugotovila, da se je dobičkonosnost pritožnikov v zadnjem obdobju še poslabšala. Zato ocena o grožnji neizogibne škode ob koncu leta 2015 zdaj ni bila razveljavljena. Dodatno poslabšanje dobičkonosnosti v celotni prvi polovici leta 2016 je pravzaprav potrdilo, da je Komisija ta kazalnik točno ocenila.

4.6   Predvidljivost in neizbežnost spremembe okoliščin

Predvidljivost in neizbežnost spremembe okoliščin

| (103) | Člen 3(9) osnovne uredbe določa: „Sprememba okoliščin, ki bi ustvarila razmere, v katerih bi damping povzročil škodo, mora biti jasno predvidena in neposredno grozeča.“ |
| --- | --- |

(103)

Člen 3(9) osnovne uredbe določa: „Sprememba okoliščin, ki bi ustvarila razmere, v katerih bi damping povzročil škodo, mora biti jasno predvidena in neposredno grozeča.“

| (104) | Kot je določeno v uvodni izjavi 157 začasne uredbe, so bili vsi zgoraj navedeni dejavniki analizirani in preverjeni za obdobje preiskave. Natančneje, dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je dosegla nevzdržno raven, ki je v četrtem četrtletju leta 2015, ko je bilo najbolj čutiti kitajski pritisk na cene, znašala – 10 %. |
| --- | --- |

(104)

Kot je določeno v uvodni izjavi 157 začasne uredbe, so bili vsi zgoraj navedeni dejavniki analizirani in preverjeni za obdobje preiskave. Natančneje, dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je dosegla nevzdržno raven, ki je v četrtem četrtletju leta 2015, ko je bilo najbolj čutiti kitajski pritisk na cene, znašala – 10 %.

| (105) | Poleg tega so podatki iz obdobja po preiskavi razkrili, da se je ta negativni trend dobičkonosnosti Unije, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, nadaljeval še v prvi polovici leta 2016. |
| --- | --- |

(105)

Poleg tega so podatki iz obdobja po preiskavi razkrili, da se je ta negativni trend dobičkonosnosti Unije, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, nadaljeval še v prvi polovici leta 2016.

| (106) | Glede na razpoložljive podatke za obdobje od julija do septembra 2016 je položaj neenoten. Medtem ko se je obseg kitajskega uvoza zmanjšal, je bila presežna zmogljivost še vedno grozeča. Kar zadeva zvišanje kitajskih cen v istem zadnjem obdobju, ostaja dejstvo, da je raven kitajskih cen septembra 2016 še vedno ustvarjala velik cenovni pritisk na jeklarsko industrijo Unije, tudi če so se hipotetično stroški proizvodnje industrije Unije v tem obdobju znižali. To pomeni, da je bila grožnja škode po koncu obdobja preiskave neizbežna in predvidljiva. |
| --- | --- |

(106)

Glede na razpoložljive podatke za obdobje od julija do septembra 2016 je položaj neenoten. Medtem ko se je obseg kitajskega uvoza zmanjšal, je bila presežna zmogljivost še vedno grozeča. Kar zadeva zvišanje kitajskih cen v istem zadnjem obdobju, ostaja dejstvo, da je raven kitajskih cen septembra 2016 še vedno ustvarjala velik cenovni pritisk na jeklarsko industrijo Unije, tudi če so se hipotetično stroški proizvodnje industrije Unije v tem obdobju znižali. To pomeni, da je bila grožnja škode po koncu obdobja preiskave neizbežna in predvidljiva.

| (107) | Zato je Komisija potrdila, da ob koncu obdobja preiskave obstajajo jasno predvidljive in neizbežne spremembe okoliščin, ki bodo ustvarile razmere, v katerih bo damping povzročil škodo. |
| --- | --- |

(107)

Zato je Komisija potrdila, da ob koncu obdobja preiskave obstajajo jasno predvidljive in neizbežne spremembe okoliščin, ki bodo ustvarile razmere, v katerih bo damping povzročil škodo.

4.7   Sklepne ugotovitve o grožnji škode

Sklepne ugotovitve o grožnji škode

| (108) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 158 začasne uredbe, so začeli v drugi polovici 2015 skoraj vsi kazalniki škode strmo padati, čeprav je industrija Unije leta 2014 in v prvih dveh četrtletjih leta 2015 okrevala. Preiskava je pokazala, da se ta negativni trend, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, ni spremenil niti v prvi polovici leta 2016. Zato vsi dejavniki, ocenjeni v okviru člena 3(9) osnovne uredbe, zlasti znatno povišana stopnja dumpinškega uvoza v letu 2015 in nadaljnje zniževanje cen, velike presežne zmogljivosti v LRK in negativna gibanja dobičkonosnosti industrije Unije, kažejo v isto smer. |
| --- | --- |

(108)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 158 začasne uredbe, so začeli v drugi polovici 2015 skoraj vsi kazalniki škode strmo padati, čeprav je industrija Unije leta 2014 in v prvih dveh četrtletjih leta 2015 okrevala. Preiskava je pokazala, da se ta negativni trend, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, ni spremenil niti v prvi polovici leta 2016. Zato vsi dejavniki, ocenjeni v okviru člena 3(9) osnovne uredbe, zlasti znatno povišana stopnja dumpinškega uvoza v letu 2015 in nadaljnje zniževanje cen, velike presežne zmogljivosti v LRK in negativna gibanja dobičkonosnosti industrije Unije, kažejo v isto smer.

| (109) | Glede na razpoložljive podatke za obdobje od julija do septembra 2016 je položaj neenoten. Medtem ko se je obseg kitajskega uvoza zmanjšal, je bila presežna zmogljivost še vedno grozeča, cene pa so bile kljub nedavnemu zvišanju še vedno nižje od stroškov proizvodnje industrije Unije. |
| --- | --- |

(109)

Glede na razpoložljive podatke za obdobje od julija do septembra 2016 je položaj neenoten. Medtem ko se je obseg kitajskega uvoza zmanjšal, je bila presežna zmogljivost še vedno grozeča, cene pa so bile kljub nedavnemu zvišanju še vedno nižje od stroškov proizvodnje industrije Unije.

| (110) | Glede na to analizo je Komisija sklenila, da obstaja grožnja jasno predvidljive in neizogibne škode industriji Unije ob koncu obdobja preiskave. Ob upoštevanju razvoja dogodkov po OP, analiziranega zgoraj, ta ocena ni bila razveljavljena. |
| --- | --- |

(110)

Glede na to analizo je Komisija sklenila, da obstaja grožnja jasno predvidljive in neizogibne škode industriji Unije ob koncu obdobja preiskave. Ob upoštevanju razvoja dogodkov po OP, analiziranega zgoraj, ta ocena ni bila razveljavljena.

| (111) | Poleg tega je Komisija zavrnila trditve združenja CISA, predložene po dokončnem razkritju, da njena ocena ni bila v skladu s sodno prakso, pri čemer je navedla dve glavni razliki med svojim pristopom v obravnavanem primeru in pristopom, na podlagi katerega je bila sprejeta Uredba Sveta (ES) št. 926/2009 (18).






  — | Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi 119 začasne uredbe, je bilo ugotovljeno, da je bila industrija Unije v obravnavanem primeru ob koncu obdobja preiskave v slabem položaju, vendar ne tako slabem, da bi v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- | --- |

(111)

Poleg tega je Komisija zavrnila trditve združenja CISA, predložene po dokončnem razkritju, da njena ocena ni bila v skladu s sodno prakso, pri čemer je navedla dve glavni razliki med svojim pristopom v obravnavanem primeru in pristopom, na podlagi katerega je bila sprejeta Uredba Sveta (ES) št. 926/2009 (18).

18

—

Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi 119 začasne uredbe, je bilo ugotovljeno, da je bila industrija Unije v obravnavanem primeru ob koncu obdobja preiskave v slabem položaju, vendar ne tako slabem, da bi v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

| — | Drugič, Komisija je, kolikor je bilo mogoče v obravnavanem primeru, izvedla poglobljeno analizo in oceno podatkov iz obdobja po OP, da bi v skladu s sodno prakso potrdila ali razveljavila svoje ugotovitve. |
| --- | --- |

—

Drugič, Komisija je, kolikor je bilo mogoče v obravnavanem primeru, izvedla poglobljeno analizo in oceno podatkov iz obdobja po OP, da bi v skladu s sodno prakso potrdila ali razveljavila svoje ugotovitve.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (112) | Zainteresirana stran je ponovila, da je imela Rusija v obdobju preiskave največji obseg uvoza v Unijo in da je tržni delež kitajskega uvoza, čeprav se je v celotnem obravnavanem obdobju večal, ostal zelo majhen, in sicer je znašal približno 4 %. Druga zainteresirana stran je po dokončnem razkritju navedla tudi, da sprejetje ugotovitve v zvezi z vzročnostjo onemogoča le 4-odstotni tržni delež kitajskega uvoza. |
| --- | --- |

(112)

Zainteresirana stran je ponovila, da je imela Rusija v obdobju preiskave največji obseg uvoza v Unijo in da je tržni delež kitajskega uvoza, čeprav se je v celotnem obravnavanem obdobju večal, ostal zelo majhen, in sicer je znašal približno 4 %. Druga zainteresirana stran je po dokončnem razkritju navedla tudi, da sprejetje ugotovitve v zvezi z vzročnostjo onemogoča le 4-odstotni tržni delež kitajskega uvoza.

| (113) | Te trditve so bile že obravnavane v uvodnih izjavah od 177 do 188 začasne uredbe. Kar zadeva tržni delež, je v uvodni izjavi 77 začasne uredbe navedeno, da se je skupni tržni delež kitajskega uvoza v Unijo v obravnavanem obdobju povečal za več kot petkrat. |
| --- | --- |

(113)

Te trditve so bile že obravnavane v uvodnih izjavah od 177 do 188 začasne uredbe. Kar zadeva tržni delež, je v uvodni izjavi 77 začasne uredbe navedeno, da se je skupni tržni delež kitajskega uvoza v Unijo v obravnavanem obdobju povečal za več kot petkrat.

| (114) | Po navedbah pritožnika bi bilo primerno sešteti učinke dampinškega uvoza iz Kitajske in dampinškega uvoza iz petih drugih držav, zajetih v preiskavi, ki trenutno poteka. Pritožnik je po dokončnem razkritju znova poudaril to stališče. |
| --- | --- |

(114)

Po navedbah pritožnika bi bilo primerno sešteti učinke dampinškega uvoza iz Kitajske in dampinškega uvoza iz petih drugih držav, zajetih v preiskavi, ki trenutno poteka. Pritožnik je po dokončnem razkritju znova poudaril to stališče.

| (115) | Komisiji se je v tem primeru zdelo nemogoče sešteti dampinški uvoz z združitvijo dveh preiskav. Koncept uvoza, ki je v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe „istočasno predmet protidampinških preiskav“, pomeni uvoz, zajet v isti preiskavi, ali uvoz, zajet v dveh različnih preiskavah, ki potekata istočasno in katerih obdobje preiskave je isto ali se večinoma prekriva. V obravnavanem primeru imata preiskavi različni obdobji preiskave, ki se prekrivata le šest mesecev. |
| --- | --- |

(115)

Komisiji se je v tem primeru zdelo nemogoče sešteti dampinški uvoz z združitvijo dveh preiskav. Koncept uvoza, ki je v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe „istočasno predmet protidampinških preiskav“, pomeni uvoz, zajet v isti preiskavi, ali uvoz, zajet v dveh različnih preiskavah, ki potekata istočasno in katerih obdobje preiskave je isto ali se večinoma prekriva. V obravnavanem primeru imata preiskavi različni obdobji preiskave, ki se prekrivata le šest mesecev.

| (116) | Komisija je na podlagi navedenega potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 197 in 198 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je na podlagi navedenega potrdila svoje sklepe iz uvodnih izjav 197 in 198 začasne uredbe.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (117) | Pripomb v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo, zato je bil sklep iz uvodne izjave 203 začasne uredbe potrjen. |
| --- | --- |

(117)

Pripomb v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo, zato je bil sklep iz uvodne izjave 203 začasne uredbe potrjen.

6.2   Interes uvoznikov

Interes uvoznikov

| (118) | Pripomb v zvezi z interesom uvoznikov ni bilo, zato je Komisija potrdila tudi svoj sklep iz uvodne izjave 204 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(118)

Pripomb v zvezi z interesom uvoznikov ni bilo, zato je Komisija potrdila tudi svoj sklep iz uvodne izjave 204 začasne uredbe.

6.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (119) | Nekateri uporabniki so po začasnem razkritju trdili, da uvedba protidampinških ukrepov proti zadevni državi ne bi bila v interesu Unije. Trdili so, da bi bili protidampinški ukrepi v nasprotju z interesi uporabnikov, ker bi:






  (a) | imeli protikonkurenčni učinek in |
| --- | --- | --- |

(119)

Nekateri uporabniki so po začasnem razkritju trdili, da uvedba protidampinških ukrepov proti zadevni državi ne bi bila v interesu Unije. Trdili so, da bi bili protidampinški ukrepi v nasprotju z interesi uporabnikov, ker bi:

(a)

imeli protikonkurenčni učinek in

| (b) | bi povzročili večji obseg uvoza izdelkov s konca proizvodne verige, proizvedenih v tretjih državah. |
| --- | --- |

(b)

bi povzročili večji obseg uvoza izdelkov s konca proizvodne verige, proizvedenih v tretjih državah.

| (120) | Trditev o protikonkurenčnem učinku protidampinških ukrepov je bila obravnavana že v uvodnih izjavah od 205 do 212 začasne uredbe. Trditev, da bi protidampinški ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom povzročili večji obseg uvoza izdelkov s konca proizvodne verige, proizvedenih v tretjih državah, ni bila podprta z bistvenimi dodatnimi informacijami. Zato je Komisija ta argument zavrnila. |
| --- | --- |

(120)

Trditev o protikonkurenčnem učinku protidampinških ukrepov je bila obravnavana že v uvodnih izjavah od 205 do 212 začasne uredbe. Trditev, da bi protidampinški ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom povzročili večji obseg uvoza izdelkov s konca proizvodne verige, proizvedenih v tretjih državah, ni bila podprta z bistvenimi dodatnimi informacijami. Zato je Komisija ta argument zavrnila.

| (121) | Italijanski uporabnik, ki je sodeloval med preiskavo, je trdil, da bi bilo treba uvodno izjavo 210 začasne uredbe dopolniti s podatki, ki kažejo na učinek protidampinških ukrepov na njegovo stopnjo dobička. V zvezi s tem je navedel, da bi se njegov dobiček pred obdavčitvijo ob predpostavki, da bi se uvedla 22,6-odstotna protidampinška dajatev, zmanjšal za 2,3 odstotne točke. Na podlagi tega je sklenil, da bi imela uvedba protidampinških ukrepov velik učinek na njegovo dobičkonosnost in očitno na druge manjše nepovezane uporabnike, ki predelujejo zadevni izdelek. Komisija je priznala, da bodo protidampinške dajatve negativno vplivale na dobičkonosnost italijanskega uporabnika. Kljub temu je opozorila tudi, da uporabnik ni izključno odvisen od kitajskega uvoza, ampak je zadevni izdelek v obdobju preiskave kupoval tudi od proizvajalcev Unije in drugih proizvajalcev v tretjih državah. Poleg tega bi dobičkonosnost uporabnika ostala pozitivna, čeprav bi bila nižja. |
| --- | --- |

(121)

Italijanski uporabnik, ki je sodeloval med preiskavo, je trdil, da bi bilo treba uvodno izjavo 210 začasne uredbe dopolniti s podatki, ki kažejo na učinek protidampinških ukrepov na njegovo stopnjo dobička. V zvezi s tem je navedel, da bi se njegov dobiček pred obdavčitvijo ob predpostavki, da bi se uvedla 22,6-odstotna protidampinška dajatev, zmanjšal za 2,3 odstotne točke. Na podlagi tega je sklenil, da bi imela uvedba protidampinških ukrepov velik učinek na njegovo dobičkonosnost in očitno na druge manjše nepovezane uporabnike, ki predelujejo zadevni izdelek. Komisija je priznala, da bodo protidampinške dajatve negativno vplivale na dobičkonosnost italijanskega uporabnika. Kljub temu je opozorila tudi, da uporabnik ni izključno odvisen od kitajskega uvoza, ampak je zadevni izdelek v obdobju preiskave kupoval tudi od proizvajalcev Unije in drugih proizvajalcev v tretjih državah. Poleg tega bi dobičkonosnost uporabnika ostala pozitivna, čeprav bi bila nižja.

| (122) | Pritožnik je po dokončnem razkritju trdil, da so rezultati tega italijanskega uporabnika v smislu rasti in dobička v izrazitem nasprotju z rezultati proizvajalcev Unije, ki imajo zelo velike izgube. Komisija je menila, da ta trditev ne spremeni analize učinka na uporabnike. Interesi proizvajalcev Unije so se dejansko že upoštevali, kot je navedeno v oddelku 6.1. |
| --- | --- |

(122)

Pritožnik je po dokončnem razkritju trdil, da so rezultati tega italijanskega uporabnika v smislu rasti in dobička v izrazitem nasprotju z rezultati proizvajalcev Unije, ki imajo zelo velike izgube. Komisija je menila, da ta trditev ne spremeni analize učinka na uporabnike. Interesi proizvajalcev Unije so se dejansko že upoštevali, kot je navedeno v oddelku 6.1.

| (123) | Nazadnje, Komisija ni mogla oceniti učinka uvedbe ukrepov na druge uporabnike, saj niso sodelovali pri tej preiskavi. |
| --- | --- |

(123)

Nazadnje, Komisija ni mogla oceniti učinka uvedbe ukrepov na druge uporabnike, saj niso sodelovali pri tej preiskavi.

| (124) | Komisija je na podlagi navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, potrdila svoj sklep iz uvodne izjave 213 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(124)

Komisija je na podlagi navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, potrdila svoj sklep iz uvodne izjave 213 začasne uredbe.

6.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (125) | Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z interesom Unije, se sklepi iz uvodnih izjav od 214 do 217 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(125)

Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z interesom Unije, se sklepi iz uvodnih izjav od 214 do 217 začasne uredbe potrdijo.

7.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

7.1   Stopnja odprave škode

Stopnja odprave škode

| (126) | Komisija se je odločila, da bo ciljni dobiček začasno določila na 7 % na podlagi študije OECD, ki vključuje simulacijo, kako bi industrija Unije okrevala po recesiji, ki jo je povzročila gospodarska in finančna kriza leta 2009. Komisija se je po uvedbi začasnih ukrepov in v skladu z uvodno izjavo 224 začasne uredbe poglobila v zadevo, in sicer ne samo zaradi pripomb, prejetih po razkritju, ampak tudi z zahtevo po več informacijah in njihovo analizo v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(126)

Komisija se je odločila, da bo ciljni dobiček začasno določila na 7 % na podlagi študije OECD, ki vključuje simulacijo, kako bi industrija Unije okrevala po recesiji, ki jo je povzročila gospodarska in finančna kriza leta 2009. Komisija se je po uvedbi začasnih ukrepov in v skladu z uvodno izjavo 224 začasne uredbe poglobila v zadevo, in sicer ne samo zaradi pripomb, prejetih po razkritju, ampak tudi z zahtevo po več informacijah in njihovo analizo v zvezi s tem.

| (127) | Po začasnem in dokončnem razkritju je več strani predložilo pripombe glede 7-odstotnega ciljnega dobička. Ena zainteresirana stran je trdila, da je veliko prenizek, druga pa, da je previsok. |
| --- | --- |

(127)

Po začasnem in dokončnem razkritju je več strani predložilo pripombe glede 7-odstotnega ciljnega dobička. Ena zainteresirana stran je trdila, da je veliko prenizek, druga pa, da je previsok.

| (128) | Eurofer je menil, da je 7-odstotni ciljni dobiček veliko prenizek. Prvič, trdil je, da je najprimernejša metoda za določitev stopnje dobička upoštevanje podatkov iz prejšnje preiskave o vroče valjanih ploščatih izdelkih (iz leta 2000) ali upoštevanje dobičkonosnosti, ki jo je jeklarstvo doseglo leta 2008. Če bi se ciljni dobiček določil glede na dobiček, ustvarjen leta 2000, bi znašal 12,9 %, glede na dobiček, ustvarjen leta 2008, pa 14,4 %. Eurofer je navedel, da bi bilo primerno upoštevati dobiček, ustvarjen leta 2000, ker v Uniji od leta 2000 ni bilo tehnoloških in finančnih sprememb. Druga možnost je upoštevanje dobička, ustvarjenega leta 2008, saj je Komisija preverila podatke o dobičkonosnosti za desetletno obdobje, vključno z letom 2008, tj. letom pred začetkom finančne krize. Eurofer je dodal, da ciljni dobiček ne bi smel temeljiti na letih, ko je nanj vplivala gospodarska kriza ali dampinški uvoz iz zadevne države. Drugič, če bi Komisija zavrnila oba pristopa, bi bilo treba po navedbah Eurofera ciljni dobiček, ki temelji na študiji OECD iz leta 2013, prilagoditi glede na dejanske rezultate, ki jih je evropska industrija vroče valjanih ploščatih izdelkov dosegla v OP. Na podlagi tega bi razumna stopnja dobička znašala 10 %. |
| --- | --- |

(128)

Eurofer je menil, da je 7-odstotni ciljni dobiček veliko prenizek. Prvič, trdil je, da je najprimernejša metoda za določitev stopnje dobička upoštevanje podatkov iz prejšnje preiskave o vroče valjanih ploščatih izdelkih (iz leta 2000) ali upoštevanje dobičkonosnosti, ki jo je jeklarstvo doseglo leta 2008. Če bi se ciljni dobiček določil glede na dobiček, ustvarjen leta 2000, bi znašal 12,9 %, glede na dobiček, ustvarjen leta 2008, pa 14,4 %. Eurofer je navedel, da bi bilo primerno upoštevati dobiček, ustvarjen leta 2000, ker v Uniji od leta 2000 ni bilo tehnoloških in finančnih sprememb. Druga možnost je upoštevanje dobička, ustvarjenega leta 2008, saj je Komisija preverila podatke o dobičkonosnosti za desetletno obdobje, vključno z letom 2008, tj. letom pred začetkom finančne krize. Eurofer je dodal, da ciljni dobiček ne bi smel temeljiti na letih, ko je nanj vplivala gospodarska kriza ali dampinški uvoz iz zadevne države. Drugič, če bi Komisija zavrnila oba pristopa, bi bilo treba po navedbah Eurofera ciljni dobiček, ki temelji na študiji OECD iz leta 2013, prilagoditi glede na dejanske rezultate, ki jih je evropska industrija vroče valjanih ploščatih izdelkov dosegla v OP. Na podlagi tega bi razumna stopnja dobička znašala 10 %.

| (129) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 220 začasne uredbe, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da določitev ciljnega dobička na podlagi dobička, ustvarjenega leta 2000, ni razumna izbira. Tudi ob upoštevanju malo verjetne domneve, da – kot trdi Eurofer – v Uniji od leta 2000 ni bilo tehnoloških in finančnih sprememb, se je zaradi večanja števila držav članic v obdobju 2000–2016 od leta 2000 spremenila vsaj velikost trga Unije. Drugič, iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 222 začasne uredbe, določitev ciljnega dobička na podlagi dobička, ustvarjenega leta 2008, prav tako ni razumna izbira, zlasti ker je zaradi grožnje škode pravzaprav potrebna analiza, ki je usmerjena v prihodnost. Nazadnje, zahteva Eurofera, naj se ciljni dobiček s 7 % poveča na 10 % – če ne bi temeljil na letu 2000 ali letu 2008 –, ni bila zadostno utemeljena. |
| --- | --- |

(129)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 220 začasne uredbe, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da določitev ciljnega dobička na podlagi dobička, ustvarjenega leta 2000, ni razumna izbira. Tudi ob upoštevanju malo verjetne domneve, da – kot trdi Eurofer – v Uniji od leta 2000 ni bilo tehnoloških in finančnih sprememb, se je zaradi večanja števila držav članic v obdobju 2000–2016 od leta 2000 spremenila vsaj velikost trga Unije. Drugič, iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 222 začasne uredbe, določitev ciljnega dobička na podlagi dobička, ustvarjenega leta 2008, prav tako ni razumna izbira, zlasti ker je zaradi grožnje škode pravzaprav potrebna analiza, ki je usmerjena v prihodnost. Nazadnje, zahteva Eurofera, naj se ciljni dobiček s 7 % poveča na 10 % – če ne bi temeljil na letu 2000 ali letu 2008 –, ni bila zadostno utemeljena.

| (130) | Kitajski proizvajalec izvoznik Hebei Iron & Steel Group (19) in njegov povezani uvoznik Duferco S.A. sta navedla, da je uporaba 7-odstotnega ciljnega dobička pretirana, neprimerna in netočna iz razlogov, navedenih v nadaljevanju. Prvič, izraža oceno dobička, v zvezi s katero je veliko negotovosti in katere temeljni parametri so se medtem spremenili. Drugič, izraža dobičkonosnost, ki je potrebna za preživetje jeklarske industrije Unije na svetovni ravni, ne pa konkretno proizvajalcev jekla iz Unije, ki proizvajajo zadevni izdelek. Tretjič, ker je Komisija začasno določila, da je bil uvoz leta 2015 dampinški, pa nasprotno v obdobju 2012–2014 ni bilo dampinga, pri čemer se je dobiček, ustvarjen v zadnjenavedenem obdobju, gibal med – 3,3 % (izguba) in 0,4 % (dobiček). Če se po drugi strani predpostavlja, da se je v obdobju 2012–2014 izvajal damping, je zadnje leto, za katero ni dokazov o dampinškem uvozu zadevnega izdelka, leto 2011, v katerem je ustvarjeni dobiček povprečno znašal 3,11 %. Poleg tega je isti kitajski proizvajalec izvoznik po dokončnem razkritju trdil, da je ta pristop očitno kršil sodno prakso Sodišča, ker ni upošteval dampinga. ampak druge dejavnike, in ker je njegov namen predvsem zagotoviti preživetje jeklarske industrije Unije. |
| --- | --- |

(130)

Kitajski proizvajalec izvoznik Hebei Iron & Steel Group (19) in njegov povezani uvoznik Duferco S.A. sta navedla, da je uporaba 7-odstotnega ciljnega dobička pretirana, neprimerna in netočna iz razlogov, navedenih v nadaljevanju. Prvič, izraža oceno dobička, v zvezi s katero je veliko negotovosti in katere temeljni parametri so se medtem spremenili. Drugič, izraža dobičkonosnost, ki je potrebna za preživetje jeklarske industrije Unije na svetovni ravni, ne pa konkretno proizvajalcev jekla iz Unije, ki proizvajajo zadevni izdelek. Tretjič, ker je Komisija začasno določila, da je bil uvoz leta 2015 dampinški, pa nasprotno v obdobju 2012–2014 ni bilo dampinga, pri čemer se je dobiček, ustvarjen v zadnjenavedenem obdobju, gibal med – 3,3 % (izguba) in 0,4 % (dobiček). Če se po drugi strani predpostavlja, da se je v obdobju 2012–2014 izvajal damping, je zadnje leto, za katero ni dokazov o dampinškem uvozu zadevnega izdelka, leto 2011, v katerem je ustvarjeni dobiček povprečno znašal 3,11 %. Poleg tega je isti kitajski proizvajalec izvoznik po dokončnem razkritju trdil, da je ta pristop očitno kršil sodno prakso Sodišča, ker ni upošteval dampinga. ampak druge dejavnike, in ker je njegov namen predvsem zagotoviti preživetje jeklarske industrije Unije.

19

| (131) | Prvič, Komisija meni, da zainteresirana stran ni utemeljila svojih trditev, da so se temeljni parametri študije, uporabljene za določitev 7-odstotnega ciljnega dobička, medtem spremenili. |
| --- | --- |

(131)

Prvič, Komisija meni, da zainteresirana stran ni utemeljila svojih trditev, da so se temeljni parametri študije, uporabljene za določitev 7-odstotnega ciljnega dobička, medtem spremenili.

| (132) | Drugič, zainteresirana stran je tudi trdila, da študija izraža dobičkonosnost, ki je potrebna za preživetje jeklarske industrije Unije na svetovni ravni, ne pa konkretno proizvajalcev jekla iz Unije, ki proizvajajo zadevni izdelek. Ker drugih zanesljivih podatkov v zvezi s tem ni bilo, je Komisija, kot je že navedeno v uvodni izjavi 223 začasne uredbe, te podatke za industrijo jekla kot celoto uporabila tudi pri zadevnem izdelku, saj vroče valjani ploščati izdelki pomenijo velik delež proizvodnje surovega jekla. |
| --- | --- |

(132)

Drugič, zainteresirana stran je tudi trdila, da študija izraža dobičkonosnost, ki je potrebna za preživetje jeklarske industrije Unije na svetovni ravni, ne pa konkretno proizvajalcev jekla iz Unije, ki proizvajajo zadevni izdelek. Ker drugih zanesljivih podatkov v zvezi s tem ni bilo, je Komisija, kot je že navedeno v uvodni izjavi 223 začasne uredbe, te podatke za industrijo jekla kot celoto uporabila tudi pri zadevnem izdelku, saj vroče valjani ploščati izdelki pomenijo velik delež proizvodnje surovega jekla.

| (133) | Tretjič, pripomba, naj se uporabijo podatki o dobičkonosnosti za obdobje 2012–2014 ali za leto 2011, se ne zdi primerna. Ciljni dobiček je cena, na katero bi lahko industrija Unije razumno računala v normalnih konkurenčnih razmerah brez uvoza po dampinških cenah. Kot je navedeno v uvodni izjavi 106 začasne uredbe, se leta 2012, 2013 in 2014 ne morejo obravnavati kot leta v normalnih konkurenčnih razmerah zaradi vpliva posledic dolžniške krize v euroobmočju in zmanjšanja povpraševanja po jeklu leta 2012. Poleg tega, kot je bilo ugotovljeno v zadevi o hladno valjanih izdelkih (20), se zaradi učinka finančne krize leta 2009, ki je še dve leti pozneje vplivala na podatke o dobičkonosnosti, ni mogoče zanesti na podatke iz leta 2011. |
| --- | --- |

(133)

Tretjič, pripomba, naj se uporabijo podatki o dobičkonosnosti za obdobje 2012–2014 ali za leto 2011, se ne zdi primerna. Ciljni dobiček je cena, na katero bi lahko industrija Unije razumno računala v normalnih konkurenčnih razmerah brez uvoza po dampinških cenah. Kot je navedeno v uvodni izjavi 106 začasne uredbe, se leta 2012, 2013 in 2014 ne morejo obravnavati kot leta v normalnih konkurenčnih razmerah zaradi vpliva posledic dolžniške krize v euroobmočju in zmanjšanja povpraševanja po jeklu leta 2012. Poleg tega, kot je bilo ugotovljeno v zadevi o hladno valjanih izdelkih (20), se zaradi učinka finančne krize leta 2009, ki je še dve leti pozneje vplivala na podatke o dobičkonosnosti, ni mogoče zanesti na podatke iz leta 2011.

20

| (134) | Komisija je na podlagi navedenega potrdila, da je bil v tem primeru grožnje škode 7-odstotni ciljni dobiček najprimernejša podlaga. Ta razlaga je v skladu s sodbo Sodišča (21), da je za analizo obstoja grožnje škode zaradi narave stvari potrebna analiza, ki je usmerjena v prihodnost. |
| --- | --- |

(134)

Komisija je na podlagi navedenega potrdila, da je bil v tem primeru grožnje škode 7-odstotni ciljni dobiček najprimernejša podlaga. Ta razlaga je v skladu s sodbo Sodišča (21), da je za analizo obstoja grožnje škode zaradi narave stvari potrebna analiza, ki je usmerjena v prihodnost.

21

7.2   Dokončni ukrepi

Dokončni ukrepi

7.2.1   Dostop do zaupnih podatkov

Dostop do zaupnih podatkov

| (135) | Pravni zastopnik kitajskega proizvajalca izvoznika je navedel, da mu informacije, razkrite v okviru začasnega razkritja, ne dovoljujejo predložitve pripomb o pravilnosti in ustreznosti ugotovitev Komisije v zvezi z izračuni stopenj dampinga, vpliva na cene in stopnje škode, vključno s tem, ali se je pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen upoštevala prodaja vseh vzorčenih proizvajalcev Unije ali le tistih, v zvezi s katerimi je bilo ugotovljeno, da prodajajo ujemajoče se vrste izdelkov kitajskih proizvajalcev izvoznikov. V tem okviru je ta kitajski proizvajalec izvoznik 8. novembra 2016 zahteval pojasnila. Poleg tega je 8. novembra 2016 in po dokončnem razkritju zahteval tudi dostop do nekaterih zaupnih informacij. Predlagal je, naj se dostop do teh zaupnih informacij omogoči le pravnim zastopnikom ali naj se vključi pooblaščenec za zaslišanje. |
| --- | --- |

(135)

Pravni zastopnik kitajskega proizvajalca izvoznika je navedel, da mu informacije, razkrite v okviru začasnega razkritja, ne dovoljujejo predložitve pripomb o pravilnosti in ustreznosti ugotovitev Komisije v zvezi z izračuni stopenj dampinga, vpliva na cene in stopnje škode, vključno s tem, ali se je pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen upoštevala prodaja vseh vzorčenih proizvajalcev Unije ali le tistih, v zvezi s katerimi je bilo ugotovljeno, da prodajajo ujemajoče se vrste izdelkov kitajskih proizvajalcev izvoznikov. V tem okviru je ta kitajski proizvajalec izvoznik 8. novembra 2016 zahteval pojasnila. Poleg tega je 8. novembra 2016 in po dokončnem razkritju zahteval tudi dostop do nekaterih zaupnih informacij. Predlagal je, naj se dostop do teh zaupnih informacij omogoči le pravnim zastopnikom ali naj se vključi pooblaščenec za zaslišanje.

| (136) | Službe Komisije so 8. decembra 2016 odgovorile, da so se pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen upoštevale le ujemajoče se vrste izdelkov, da bi se podatki o prodaji kitajskega proizvajalca izvoznika primerjali s podatki o prodaji proizvajalcev EU. Kakor koli, količina primerljivih izdelkov, ki jih proda industrija Unije, predstavlja 62 % njenega celotnega obsega izvoza. V zvezi s tem je mogoče izdelke, ki jih v Unijo izvozi ta določeni proizvajalec izvoznik, primerjati s primerljivim izdelkom Unije. Poleg tega so službe Komisije pravnega zastopnika zadevne strani obvestile, da ne morejo ugoditi njegovi zahtevi o dostopu do zaupnih informacij, saj mora Komisija varovati zaupnost podatkov drugih zainteresiranih strani. Ker v skladu z veljavno zakonodajo ni drugega načina za varovanje zaupnosti in hkrati za predložitev zahtevanih informacij stranem, so ga službe Komisije pozvale, naj se obrne na pooblaščenca za zaslišanje, da bo ta preveril zaupne informacije. |
| --- | --- |

(136)

Službe Komisije so 8. decembra 2016 odgovorile, da so se pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen upoštevale le ujemajoče se vrste izdelkov, da bi se podatki o prodaji kitajskega proizvajalca izvoznika primerjali s podatki o prodaji proizvajalcev EU. Kakor koli, količina primerljivih izdelkov, ki jih proda industrija Unije, predstavlja 62 % njenega celotnega obsega izvoza. V zvezi s tem je mogoče izdelke, ki jih v Unijo izvozi ta določeni proizvajalec izvoznik, primerjati s primerljivim izdelkom Unije. Poleg tega so službe Komisije pravnega zastopnika zadevne strani obvestile, da ne morejo ugoditi njegovi zahtevi o dostopu do zaupnih informacij, saj mora Komisija varovati zaupnost podatkov drugih zainteresiranih strani. Ker v skladu z veljavno zakonodajo ni drugega načina za varovanje zaupnosti in hkrati za predložitev zahtevanih informacij stranem, so ga službe Komisije pozvale, naj se obrne na pooblaščenca za zaslišanje, da bo ta preveril zaupne informacije.

| (137) | Pritožnik je po dokončnem razkritju v zvezi s tem navedel, da mora Komisija po zakonu varovati zaupne podatke, ki jih predložijo vse zainteresirane strani. Zato se ni želel odpovedati varstvu zaupnih podatkov, ki je zagotovljeno s členom 19 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(137)

Pritožnik je po dokončnem razkritju v zvezi s tem navedel, da mora Komisija po zakonu varovati zaupne podatke, ki jih predložijo vse zainteresirane strani. Zato se ni želel odpovedati varstvu zaupnih podatkov, ki je zagotovljeno s členom 19 osnovne uredbe.

| (138) | V skladu z veljavno zakonodajo Unije, kot se razlaga s sodno prakso, zakonsko ni mogoče zainteresirani strani odobriti dostopa do zaupnih podatkov, ki jih je predložila druga zainteresirana stran, razen če ta stran s tem soglaša ali v primeru pravdnega postopka pred sodišči Unije. Edina druga možnost je nadzorni mehanizem iz člena 15 Sklepa predsednika Komisije z dne 29. februarja 2012 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje (22). Zaslišanje v prisotnosti pooblaščenca za zaslišanje je potekalo 7. februarja 2017, razpravljali pa so o pravnem okviru glede dostopa do zaupnih podatkov. |
| --- | --- |

(138)

V skladu z veljavno zakonodajo Unije, kot se razlaga s sodno prakso, zakonsko ni mogoče zainteresirani strani odobriti dostopa do zaupnih podatkov, ki jih je predložila druga zainteresirana stran, razen če ta stran s tem soglaša ali v primeru pravdnega postopka pred sodišči Unije. Edina druga možnost je nadzorni mehanizem iz člena 15 Sklepa predsednika Komisije z dne 29. februarja 2012 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje (22). Zaslišanje v prisotnosti pooblaščenca za zaslišanje je potekalo 7. februarja 2017, razpravljali pa so o pravnem okviru glede dostopa do zaupnih podatkov.

22

7.2.2   Zahteva za nadaljnja pojasnila po dokončnem razkritju

Zahteva za nadaljnja pojasnila po dokončnem razkritju

| (139) | Po dokončnem razkritju je bil pravni predstavnik istega kitajskega proizvajalca izvoznika prvič zaslišan 12. januarja 2017, da bi se podrobno obravnavala pojasnila, ki jih je ta proizvajalec izvoznik zahteval. Po tem sestanku je v pisni predložitvi z istega dne znova poudaril svojo zahtevo po informacijah o izračunu škode, „da bi razumel naravo in obseg vplivov na cene, ki domnevno obstajajo“. |
| --- | --- |

(139)

Po dokončnem razkritju je bil pravni predstavnik istega kitajskega proizvajalca izvoznika prvič zaslišan 12. januarja 2017, da bi se podrobno obravnavala pojasnila, ki jih je ta proizvajalec izvoznik zahteval. Po tem sestanku je v pisni predložitvi z istega dne znova poudaril svojo zahtevo po informacijah o izračunu škode, „da bi razumel naravo in obseg vplivov na cene, ki domnevno obstajajo“.

| (140) | Službe Komisije so 18. januarja 2017 v ločenem dopisu predložile vsa mogoča pojasnila, ki jih je zahteval pravni predstavnik tega kitajskega proizvajalca izvoznika, pri čemer so upoštevale zakonsko obveznost v zvezi z varovanjem zaupnih podatkov, določeno v osnovni uredbi. Komisija je tudi ugotovila, da se deset vrst zadevnega izdelka, ki jih prodaja ta kitajski proizvajalec izvoznik, in zadevnega izdelka, ki jih prodajajo proizvajalci Unije, 100-odstotno ujema. Poleg tega le eden od desetih vrst izdelka predstavlja približno 75 % skupnega obsega prodaje v Uniji v OP. |
| --- | --- |

(140)

Službe Komisije so 18. januarja 2017 v ločenem dopisu predložile vsa mogoča pojasnila, ki jih je zahteval pravni predstavnik tega kitajskega proizvajalca izvoznika, pri čemer so upoštevale zakonsko obveznost v zvezi z varovanjem zaupnih podatkov, določeno v osnovni uredbi. Komisija je tudi ugotovila, da se deset vrst zadevnega izdelka, ki jih prodaja ta kitajski proizvajalec izvoznik, in zadevnega izdelka, ki jih prodajajo proizvajalci Unije, 100-odstotno ujema. Poleg tega le eden od desetih vrst izdelka predstavlja približno 75 % skupnega obsega prodaje v Uniji v OP.

7.2.3   Vključitev tako imenovane „stopnje uvoznikov“ v izračun stopenj nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen

Vključitev tako imenovane „stopnje uvoznikov“ v izračun stopenj nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen

| (141) | Po začasnem in dokončnem razkritju je eden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov izpodbijal način, kako je Komisija izračunala stopnjo škode. Ta zainteresirana stran je trdila, da je treba kitajske prodajne cene prilagoditi glede na tako imenovano „stopnjo uvoznika“, tj. vključno s carinjenjem, manipulativnimi stroški, financiranjem, prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom (v višini 5 %). Kot taka bi uvoznikova cena franko skladišče vključevala podobne stroškovne elemente kot ustrezna prodajna cena franko tovarna industrije Unije. Zainteresirana stran je tudi trdila, da je Komisija upoštevala običajno ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem (to pomeni brez prilagoditev v zvezi s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom), ki ne zadostuje za izvedbo ustrezne primerjave zadevnih cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije za izračune nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen. Svojo trditev je podprla s sklicevanjem na dve začasni uredbi, ki sta bili sprejeti pred več kot 20 leti. Ta kitajski proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da Komisija ni upoštevala dejstva, da bo na izvozno ceno na ravni meja Unije vplival odnos med izvoznikom in uvoznikom. Tako bi Komisija kot podlago za primerjavo s cenami franko tovarna industrije Unije nazadnje uporabila transferno ceno med povezanimi družbami. |
| --- | --- |

(141)

Po začasnem in dokončnem razkritju je eden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov izpodbijal način, kako je Komisija izračunala stopnjo škode. Ta zainteresirana stran je trdila, da je treba kitajske prodajne cene prilagoditi glede na tako imenovano „stopnjo uvoznika“, tj. vključno s carinjenjem, manipulativnimi stroški, financiranjem, prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom (v višini 5 %). Kot taka bi uvoznikova cena franko skladišče vključevala podobne stroškovne elemente kot ustrezna prodajna cena franko tovarna industrije Unije. Zainteresirana stran je tudi trdila, da je Komisija upoštevala običajno ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem (to pomeni brez prilagoditev v zvezi s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom), ki ne zadostuje za izvedbo ustrezne primerjave zadevnih cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije za izračune nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen. Svojo trditev je podprla s sklicevanjem na dve začasni uredbi, ki sta bili sprejeti pred več kot 20 leti. Ta kitajski proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da Komisija ni upoštevala dejstva, da bo na izvozno ceno na ravni meja Unije vplival odnos med izvoznikom in uvoznikom. Tako bi Komisija kot podlago za primerjavo s cenami franko tovarna industrije Unije nazadnje uporabila transferno ceno med povezanimi družbami.

| (142) | Komisija je to trditev zavrnila iz naslednjega razloga: namen izračuna stopnje škode je ugotoviti, ali bi uvedba nižje stopnje dajatve (od tiste, ki temelji na stopnji dampinga) na izvozno ceno dampinškega uvoza zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroči dampinški uvoz. Ta ocena bi morala temeljiti na izvozni ceni na ravni meja Unije, tj. ravni, ki se šteje za primerljivo s ceno franko tovarna industrije Unije. Metodologija, ki jo je Komisija uporabila pri primerjavi podatkov kitajskih proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije za izračune nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen, nasprotno zagotavlja enako obravnavo proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije. Komisija je menila, da na določitev ustrezne uvozne cene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen ne bi smelo vplivati to, ali je izvoz namenjen povezanim ali neodvisnim gospodarskim subjektom v Uniji. V ta namen so cene, ki se upoštevajo, cene, po katerih se zadevni izdelek prodaja v Unijo, in ne cene, po katerih proizvajalci uvozniki v Uniji nato preprodajo uvoženi izdelek. Komisija se sklicuje tudi na uvodno izjavo 144 te uredbe. Zato je Komisija menila, da je uporabljeni pristop pravilen. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je to trditev zavrnila iz naslednjega razloga: namen izračuna stopnje škode je ugotoviti, ali bi uvedba nižje stopnje dajatve (od tiste, ki temelji na stopnji dampinga) na izvozno ceno dampinškega uvoza zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroči dampinški uvoz. Ta ocena bi morala temeljiti na izvozni ceni na ravni meja Unije, tj. ravni, ki se šteje za primerljivo s ceno franko tovarna industrije Unije. Metodologija, ki jo je Komisija uporabila pri primerjavi podatkov kitajskih proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije za izračune nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen, nasprotno zagotavlja enako obravnavo proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije. Komisija je menila, da na določitev ustrezne uvozne cene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen ne bi smelo vplivati to, ali je izvoz namenjen povezanim ali neodvisnim gospodarskim subjektom v Uniji. V ta namen so cene, ki se upoštevajo, cene, po katerih se zadevni izdelek prodaja v Unijo, in ne cene, po katerih proizvajalci uvozniki v Uniji nato preprodajo uvoženi izdelek. Komisija se sklicuje tudi na uvodno izjavo 144 te uredbe. Zato je Komisija menila, da je uporabljeni pristop pravilen.

7.2.4   Zanašanje po analogiji na člen 2(9) osnovne uredbe

Zanašanje po analogiji na člen 2(9) osnovne uredbe

| (143) | Pritožnik je navedel, da bi morala Komisija pri določanju izvoznih cen za prodajo prek povezanih uvoznikov v okviru izračuna stopnje škode uporabiti člen 2(9) osnovne uredbe. Ta zainteresirana stran je tudi navedla, da v nasprotju z zadevo v zvezi s hladno valjanimi izdelki začasno razkritje ni izrecno potrdilo, da je bila uporabljena ta metodologija. |
| --- | --- |

(143)

Pritožnik je navedel, da bi morala Komisija pri določanju izvoznih cen za prodajo prek povezanih uvoznikov v okviru izračuna stopnje škode uporabiti člen 2(9) osnovne uredbe. Ta zainteresirana stran je tudi navedla, da v nasprotju z zadevo v zvezi s hladno valjanimi izdelki začasno razkritje ni izrecno potrdilo, da je bila uporabljena ta metodologija.

| (144) | Komisija je potrdila, da je namen izračuna stopnje škode ugotoviti, ali bi uvedba nižje stopnje dajatve (od tiste, ki temelji na stopnji dampinga) na izvozno ceno dampinškega uvoza zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroči dampinški uvoz. Ta ocena bi morala temeljiti na izvozni ceni na ravni meja Unije, tj. ravni, ki se šteje za primerljivo s ceno franko tovarna industrije Unije. Pri izvozu prek povezanih uvoznikov je izvozna cena konstruirana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki, ustrezno prilagojene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Ker je izvozna cena nujen element za izračun stopnje škode in ker je ta določba osnovne uredbe edina določba, ki zagotavlja navodila o oblikovanju izvozne cene, je njena uporaba po analogiji utemeljena. |
| --- | --- |

(144)

Komisija je potrdila, da je namen izračuna stopnje škode ugotoviti, ali bi uvedba nižje stopnje dajatve (od tiste, ki temelji na stopnji dampinga) na izvozno ceno dampinškega uvoza zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroči dampinški uvoz. Ta ocena bi morala temeljiti na izvozni ceni na ravni meja Unije, tj. ravni, ki se šteje za primerljivo s ceno franko tovarna industrije Unije. Pri izvozu prek povezanih uvoznikov je izvozna cena konstruirana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki, ustrezno prilagojene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Ker je izvozna cena nujen element za izračun stopnje škode in ker je ta določba osnovne uredbe edina določba, ki zagotavlja navodila o oblikovanju izvozne cene, je njena uporaba po analogiji utemeljena.

| (145) | Združenje CISA je po dokončnem razkritju izrazilo presenečenje, da je Komisija po analogiji uporabila člen 2(9) osnovne uredbe. Trdilo je, da ta uporaba pomeni kršitev samega člena 2(9) osnovne uredbe in da jo razveljavlja očitna napaka pri presoji. Trdilo je tudi, da je vsaj en vzorčeni kitajski proizvajalec izvoznik izvažal prek povezanih uvoznikov in da bo zato njegova dokončna stopnja dajatve precenjena. |
| --- | --- |

(145)

Združenje CISA je po dokončnem razkritju izrazilo presenečenje, da je Komisija po analogiji uporabila člen 2(9) osnovne uredbe. Trdilo je, da ta uporaba pomeni kršitev samega člena 2(9) osnovne uredbe in da jo razveljavlja očitna napaka pri presoji. Trdilo je tudi, da je vsaj en vzorčeni kitajski proizvajalec izvoznik izvažal prek povezanih uvoznikov in da bo zato njegova dokončna stopnja dajatve precenjena.

| (146) | Prvič, Komisija je znova poudarila, da je člen 2(9) osnovne uredbe edina določba osnovne uredbe, ki zagotavlja navodila o oblikovanju izvozne cene. Zato je njegova uporaba utemeljena v okviru izračuna stopnje škode. Drugič, v nasprotju s trditvami je praksa Komisije v zadnjih primerih, da se v okviru izračuna stopnje škode po analogiji dosledno (23) uporablja člen 2(9) osnovne uredbe. Tretjič, namen izračunov škode ni izmeriti stopnje škode, ki jo povezani uvozniki povzročajo proizvajalcem Unije, temveč ugotoviti, ali ima zaradi nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen proizvajalcev Unije tak učinek izvoz, ki ga opravijo kitajski proizvajalci izvozniki. V ta namen so cene, ki se upoštevajo, cene, po katerih se zadevni izdelek prodaja v Unijo, in ne cene, po katerih proizvajalci uvozniki v Uniji nato preprodajo uvoženi izdelek. Skratka, Komisija je potrdila, da je pri določitvi izvoznih cen za prodajo prek povezanih uvoznikov uporabila to metodologijo. |
| --- | --- |

(146)

Prvič, Komisija je znova poudarila, da je člen 2(9) osnovne uredbe edina določba osnovne uredbe, ki zagotavlja navodila o oblikovanju izvozne cene. Zato je njegova uporaba utemeljena v okviru izračuna stopnje škode. Drugič, v nasprotju s trditvami je praksa Komisije v zadnjih primerih, da se v okviru izračuna stopnje škode po analogiji dosledno (23) uporablja člen 2(9) osnovne uredbe. Tretjič, namen izračunov škode ni izmeriti stopnje škode, ki jo povezani uvozniki povzročajo proizvajalcem Unije, temveč ugotoviti, ali ima zaradi nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen proizvajalcev Unije tak učinek izvoz, ki ga opravijo kitajski proizvajalci izvozniki. V ta namen so cene, ki se upoštevajo, cene, po katerih se zadevni izdelek prodaja v Unijo, in ne cene, po katerih proizvajalci uvozniki v Uniji nato preprodajo uvoženi izdelek. Skratka, Komisija je potrdila, da je pri določitvi izvoznih cen za prodajo prek povezanih uvoznikov uporabila to metodologijo.

23

7.2.5   Obdobje, ki ga je treba uporabiti za izračun stopnje škode v primeru grožnje škode

Obdobje, ki ga je treba uporabiti za izračun stopnje škode v primeru grožnje škode

| (147) | Pritožnik je kritiziral dejstvo, da je Komisija začasno uporabila standardni pristop k znatni škodi, ko je za celotno OP (tj. leto 2015) upoštevala povprečno stopnjo škode. Trdil je, da to ni pravilen pristop, saj mora stopnja grožnje škode izražati grožnjo, ko pa se grožnja pozneje med OP uresniči, mora stopnja škode izražati dejanski učinek grožnje. Da bi Komisija uspešno odpravila učinek grožnje škode, bi morala proučiti tiste dele OP, v katerih se je grožnja škode začela uresničevati. V zvezi s tem se je pritožnik skliceval na dejstvo, da je začela grožnja škode vplivati na jeklarsko industrijo Unije v drugi polovici leta 2015. Zato bi bilo treba v izračun stopenj nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen vključiti le drugo polovico leta 2015. Pritožnik je tudi navedel, da je namen primerov grožnje škode Komisiji omogočiti učinkovito in preventivno ukrepanje, preden grožnja škode povzroči škodo. Če Komisija ne bi bila pripravljena spremeniti metode izračuna stopnje (grožnje) škode, bi morala industrija počakati dlje, in sicer bi morala znatna škoda trajati celo leto, da bi se dobila realna stopnja škode, preden bi lahko zahtevala zaščito pred dampinškim uvozom. Tako ravnanje bi negativno vplivalo na delovna mesta in industrijske dejavnosti na trgu Unije ter tudi ogrozilo cilje pritožb v zvezi z grožnjo škode. |
| --- | --- |

(147)

Pritožnik je kritiziral dejstvo, da je Komisija začasno uporabila standardni pristop k znatni škodi, ko je za celotno OP (tj. leto 2015) upoštevala povprečno stopnjo škode. Trdil je, da to ni pravilen pristop, saj mora stopnja grožnje škode izražati grožnjo, ko pa se grožnja pozneje med OP uresniči, mora stopnja škode izražati dejanski učinek grožnje. Da bi Komisija uspešno odpravila učinek grožnje škode, bi morala proučiti tiste dele OP, v katerih se je grožnja škode začela uresničevati. V zvezi s tem se je pritožnik skliceval na dejstvo, da je začela grožnja škode vplivati na jeklarsko industrijo Unije v drugi polovici leta 2015. Zato bi bilo treba v izračun stopenj nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen vključiti le drugo polovico leta 2015. Pritožnik je tudi navedel, da je namen primerov grožnje škode Komisiji omogočiti učinkovito in preventivno ukrepanje, preden grožnja škode povzroči škodo. Če Komisija ne bi bila pripravljena spremeniti metode izračuna stopnje (grožnje) škode, bi morala industrija počakati dlje, in sicer bi morala znatna škoda trajati celo leto, da bi se dobila realna stopnja škode, preden bi lahko zahtevala zaščito pred dampinškim uvozom. Tako ravnanje bi negativno vplivalo na delovna mesta in industrijske dejavnosti na trgu Unije ter tudi ogrozilo cilje pritožb v zvezi z grožnjo škode.

| (148) | Komisija je po podrobni analizi trditev pritožnika spomnila na svoj začasni sklep, da ob koncu obdobja preiskave obstajajo jasno predvidljive in neizbežne spremembe okoliščin, ki bodo ustvarile razmere, v katerih bo damping povzročil škodo. V zvezi s tem se je med drugim sklicevala na uvodne izjave 157, 159 in 198 začasne uredbe, v katerih je navedeno: „Čeprav je industrija Unije leta 2014 in v prvih dveh četrtletjih leta 2015 okrevala, so začeli v drugi polovici 2015 skoraj vsi kazalniki škode strmo padati. Preiskava je pokazala, da se ta negativni trend, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, ni preobrnil niti v prvi polovici leta 2016.“ V uvodni izjavi 163 začasne uredbe je tudi navedeno: „Glede na časovno sovpadanje med, na eni strani, vse večjo stopnjo dampinškega uvoza po vedno nižjih cenah, in po drugi strani, izgubo tržnega deleža industrije Unije ter padca cen, ki je povzročil nadaljnje izgube zlasti od druge polovice leta 2015 naprej, je Komisija zaključila, da je dampinški uvoz negativno vplival na položaj industrije Unije.“ |
| --- | --- |

(148)

Komisija je po podrobni analizi trditev pritožnika spomnila na svoj začasni sklep, da ob koncu obdobja preiskave obstajajo jasno predvidljive in neizbežne spremembe okoliščin, ki bodo ustvarile razmere, v katerih bo damping povzročil škodo. V zvezi s tem se je med drugim sklicevala na uvodne izjave 157, 159 in 198 začasne uredbe, v katerih je navedeno: „Čeprav je industrija Unije leta 2014 in v prvih dveh četrtletjih leta 2015 okrevala, so začeli v drugi polovici 2015 skoraj vsi kazalniki škode strmo padati. Preiskava je pokazala, da se ta negativni trend, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, ni preobrnil niti v prvi polovici leta 2016.“ V uvodni izjavi 163 začasne uredbe je tudi navedeno: „Glede na časovno sovpadanje med, na eni strani, vse večjo stopnjo dampinškega uvoza po vedno nižjih cenah, in po drugi strani, izgubo tržnega deleža industrije Unije ter padca cen, ki je povzročil nadaljnje izgube zlasti od druge polovice leta 2015 naprej, je Komisija zaključila, da je dampinški uvoz negativno vplival na položaj industrije Unije.“

| (149) | Drugič, kar zadeva glavno stvar, je Komisija ugotovila, kot je navedeno v uvodni izjavi 157 začasne uredbe, da se je negativni trend začel v drugi polovici leta 2015 ter ob koncu obdobja preiskave vodil k jasno predvidljivim in neizbežnim spremembam okoliščin, ki bodo ustvarile razmere, v katerih bo damping povzročil škodo, če ukrepi ne bodo sprejeti. To je v skladu z navedbo Komisije v uvodni izjavi 113 začasne uredbe, da so „proizvajalci Unije [...] delno okrevali leta 2014 in v prvi polovici leta 2015“. Zato druga polovica leta 2015 bolje izraža dejanski učinek grožnje škode na industrijo Unije, ki bi ga bilo treba odpraviti. |
| --- | --- |

(149)

Drugič, kar zadeva glavno stvar, je Komisija ugotovila, kot je navedeno v uvodni izjavi 157 začasne uredbe, da se je negativni trend začel v drugi polovici leta 2015 ter ob koncu obdobja preiskave vodil k jasno predvidljivim in neizbežnim spremembam okoliščin, ki bodo ustvarile razmere, v katerih bo damping povzročil škodo, če ukrepi ne bodo sprejeti. To je v skladu z navedbo Komisije v uvodni izjavi 113 začasne uredbe, da so „proizvajalci Unije [...] delno okrevali leta 2014 in v prvi polovici leta 2015“. Zato druga polovica leta 2015 bolje izraža dejanski učinek grožnje škode na industrijo Unije, ki bi ga bilo treba odpraviti.

| (150) | Tretjič, Sodišče je razsodilo, da je analiza podatkov za obdobje po preiskavi zlasti primerna v preiskavi za določitev, ali obstaja grožnja škode, za kar je po naravi stvari potrebna analiza, ki je usmerjena v prihodnost. Po mnenju Komisije se zdi druga polovica leta 2015 ustreznejša za izpolnitev te zahteve, saj je bližje prihodnjemu razvoju dogodkov kot celotno OP. |
| --- | --- |

(150)

Tretjič, Sodišče je razsodilo, da je analiza podatkov za obdobje po preiskavi zlasti primerna v preiskavi za določitev, ali obstaja grožnja škode, za kar je po naravi stvari potrebna analiza, ki je usmerjena v prihodnost. Po mnenju Komisije se zdi druga polovica leta 2015 ustreznejša za izpolnitev te zahteve, saj je bližje prihodnjemu razvoju dogodkov kot celotno OP.

| (151) | Četrtič, izračun na podlagi celotnega obdobja preiskave, ne glede na morebitne znake negativnih trendov, bi ogrozil cilj primera grožnje škode, ki je učinkovito in preventivno ukrepanje, preden grožnja škode povzroči škodo. |
| --- | --- |

(151)

Četrtič, izračun na podlagi celotnega obdobja preiskave, ne glede na morebitne znake negativnih trendov, bi ogrozil cilj primera grožnje škode, ki je učinkovito in preventivno ukrepanje, preden grožnja škode povzroči škodo.

| (152) | Na podlagi vseh navedenih razlogov je Komisija sprejela stališče, da bi moralo obdobje za izračun stopenj škode v tem določenem primeru temeljiti na drugi polovici leta 2015 in ne na celotnem obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(152)

Na podlagi vseh navedenih razlogov je Komisija sprejela stališče, da bi moralo obdobje za izračun stopenj škode v tem določenem primeru temeljiti na drugi polovici leta 2015 in ne na celotnem obdobju preiskave.

| (153) | Zato je Komisija zahtevala dodatne podatke sodelujočih proizvajalcev. Prejela je dodatne četrtletne podatke za OP o stroških proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije na vrsto izdelka in je nato te podatke preverila. Preverjanje se je nanašalo zgolj na dodatne predložene podatke, ki se prej niso zahtevali, s čimer je Komisija zagotovila, da so bili podatki, na katerih je nazadnje utemeljila svoje ugotovitve, zanesljivi. |
| --- | --- |

(153)

Zato je Komisija zahtevala dodatne podatke sodelujočih proizvajalcev. Prejela je dodatne četrtletne podatke za OP o stroških proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije na vrsto izdelka in je nato te podatke preverila. Preverjanje se je nanašalo zgolj na dodatne predložene podatke, ki se prej niso zahtevali, s čimer je Komisija zagotovila, da so bili podatki, na katerih je nazadnje utemeljila svoje ugotovitve, zanesljivi.

| (154) | Glede na to, da se je raven sodelovanja štela za visoko, je bila dokončna stopnja škode za LRK, ki se uporablja za nevzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, izračunana kot povprečje treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov/skupin družb. Dokončna stopnja škode za LRK, ki se uporablja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, je bila določena na ravni najvišje stopnje treh sodelujočih družb/skupin družb. |
| --- | --- |

(154)

Glede na to, da se je raven sodelovanja štela za visoko, je bila dokončna stopnja škode za LRK, ki se uporablja za nevzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, izračunana kot povprečje treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov/skupin družb. Dokončna stopnja škode za LRK, ki se uporablja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, je bila določena na ravni najvišje stopnje treh sodelujočih družb/skupin družb.

| (155) | Združenje CISA je po dokončnem razkritju navedlo, da se je kot podlaga za izračun ciljne cene na enoto industrije Unije uporabilo celotno OP, medtem ko se je za izračun prodajne cene na enoto v prostem prometu v Uniji za kitajske proizvajalce izvoznike, ki pripadajo skupini Shagang, uporabilo le šest mesecev OP. Zato je od Komisije zahtevalo, naj obe vrednosti znova izračuna na podlagi razpoložljivih podatkov za isto obdobje. |
| --- | --- |

(155)

Združenje CISA je po dokončnem razkritju navedlo, da se je kot podlaga za izračun ciljne cene na enoto industrije Unije uporabilo celotno OP, medtem ko se je za izračun prodajne cene na enoto v prostem prometu v Uniji za kitajske proizvajalce izvoznike, ki pripadajo skupini Shagang, uporabilo le šest mesecev OP. Zato je od Komisije zahtevalo, naj obe vrednosti znova izračuna na podlagi razpoložljivih podatkov za isto obdobje.

| (156) | Po analizi je bilo ugotovljeno, da je navedba združenja pravilna. Zato je Komisija znova izračunala ciljno ceno na enoto industrije Unije za kitajske proizvajalce izvoznike, ki pripadajo skupini Shagang, pri čemer je uporabila podatke o stroških proizvodnje za isto obdobje (drugo polovico leta 2015), kot se je uporabilo za izračun prodajne cene na enoto v prostem prometu v Uniji za vse kitajske proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(156)

Po analizi je bilo ugotovljeno, da je navedba združenja pravilna. Zato je Komisija znova izračunala ciljno ceno na enoto industrije Unije za kitajske proizvajalce izvoznike, ki pripadajo skupini Shagang, pri čemer je uporabila podatke o stroških proizvodnje za isto obdobje (drugo polovico leta 2015), kot se je uporabilo za izračun prodajne cene na enoto v prostem prometu v Uniji za vse kitajske proizvajalce izvoznike.

| (157) | Na podlagi revidiranega izračuna je bilo ugotovljeno, da so se stopnje škode za družbe, ki pripadajo skupini Shagang, znižale s 36,6 % na 35,9 % |
| --- | --- |

(157)

Na podlagi revidiranega izračuna je bilo ugotovljeno, da so se stopnje škode za družbe, ki pripadajo skupini Shagang, znižale s 36,6 % na 35,9 %

| (158) | Poleg tega je Komisija pregledala prvotne izračune stopenj škode za dva druga kitajska proizvajalca izvoznika. Ocenjeno je bilo, da je prvotni izračun za skupino Hebei pravilen, pregled prvotnega izračuna za družbo Bengang Steel Plates Co. Ltd. pa je pokazal, da vsebuje naslednje očitne napake:






  — | ugotovljeno je bilo, da je bila ena vrsta izdelka zmotno izključena iz prvotnega izračuna. Zato je bila ta vrsta izdelka vključena v revidirani izračun, saj so jo prodajali proizvajalci Unije in družba Bengang Steel Plates Co., Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(158)

Poleg tega je Komisija pregledala prvotne izračune stopenj škode za dva druga kitajska proizvajalca izvoznika. Ocenjeno je bilo, da je prvotni izračun za skupino Hebei pravilen, pregled prvotnega izračuna za družbo Bengang Steel Plates Co. Ltd. pa je pokazal, da vsebuje naslednje očitne napake:

—

ugotovljeno je bilo, da je bila ena vrsta izdelka zmotno izključena iz prvotnega izračuna. Zato je bila ta vrsta izdelka vključena v revidirani izračun, saj so jo prodajali proizvajalci Unije in družba Bengang Steel Plates Co., Ltd.;

| — | nekatere vrednosti iz podatkov o industriji Unije so v izračunu vključevale napačne povezave. |
| --- | --- |

—

nekatere vrednosti iz podatkov o industriji Unije so v izračunu vključevale napačne povezave.

Zaradi zgoraj navedenih učinkov se je stopnja škode za tega kitajskega proizvajalca izvoznika povišala na 28,1 % (namesto 25,5 %).

| (159) | Revidirani izračun ciljne cene na enoto industrije Unije je bil 16. januarja 2017 sporočen skupini Shagang in družbi Bengang Steel Plates Co., Ltd. Ker se je v primerjavi z dokončnim razkritjem Komisije z dne 22. decembra 2016 spremenila le ciljna cena industrije Unije, sta bili obe zainteresirani strani pozvani, naj pripombe v zvezi s temi omejenimi dodatnimi razkritji predložita do 18. januarja 2017. Do navedenega datuma ni bila prejeta nobena pripomba. |
| --- | --- |

(159)

Revidirani izračun ciljne cene na enoto industrije Unije je bil 16. januarja 2017 sporočen skupini Shagang in družbi Bengang Steel Plates Co., Ltd. Ker se je v primerjavi z dokončnim razkritjem Komisije z dne 22. decembra 2016 spremenila le ciljna cena industrije Unije, sta bili obe zainteresirani strani pozvani, naj pripombe v zvezi s temi omejenimi dodatnimi razkritji predložita do 18. januarja 2017. Do navedenega datuma ni bila prejeta nobena pripomba.

| (160) | En kitajski proizvajalec izvoznik je po dokončnem razkritju navedel tudi, da ga niso prepričali navedeni razlogi, da bi bil prikaz učinka škode ustreznejši, če bi se uporabili le podatki za drugo polovico leta 2015. Poleg tega je trdil, da bi bila zaradi selektivne uporabe obdobja za namen izračuna stopnje škode primerjava stopenj dampinga in škode za namen pravila nižje dajatve nesmiselna in izkrivljajoča ter bi privedla do višjih stopenj kot v primeru uporabe celotnega leta 2015. Zato je od Komisije zahteval, naj za izračun stopnje škode uporabi 12 mesecev, tj. podobno obdobje kot za izračun stopenj dampinga. Podobne pripombe je predložil italijanski uporabnik, ki je dodal, da selektivna uporaba informacij, ki se nanašajo na del OP, ne omogoča objektivne ocene stopnje odprave škode v obravnavanem primeru. |
| --- | --- |

(160)

En kitajski proizvajalec izvoznik je po dokončnem razkritju navedel tudi, da ga niso prepričali navedeni razlogi, da bi bil prikaz učinka škode ustreznejši, če bi se uporabili le podatki za drugo polovico leta 2015. Poleg tega je trdil, da bi bila zaradi selektivne uporabe obdobja za namen izračuna stopnje škode primerjava stopenj dampinga in škode za namen pravila nižje dajatve nesmiselna in izkrivljajoča ter bi privedla do višjih stopenj kot v primeru uporabe celotnega leta 2015. Zato je od Komisije zahteval, naj za izračun stopnje škode uporabi 12 mesecev, tj. podobno obdobje kot za izračun stopenj dampinga. Podobne pripombe je predložil italijanski uporabnik, ki je dodal, da selektivna uporaba informacij, ki se nanašajo na del OP, ne omogoča objektivne ocene stopnje odprave škode v obravnavanem primeru.

| (161) | Podobno je bilo mnenje združenja CISA in dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so trdili, da uporaba šestmesečnega obdobja pomeni kršitev pravne varnosti in legitimnih pričakovanj. Medtem ko je drugi kitajski proizvajalec izvoznik v zvezi s tem trdil predvsem, da podatkov, ki so omejeni zgolj na šestmesečno obdobje, ni mogoče obravnavati kot pozitiven dokaz v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, se je združenje CISA sklicevalo na točko 5.1 obvestila o začetku postopka, ki določa, da „preiskava dampinga in škode zajema obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 in sodno prakso“. |
| --- | --- |

(161)

Podobno je bilo mnenje združenja CISA in dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so trdili, da uporaba šestmesečnega obdobja pomeni kršitev pravne varnosti in legitimnih pričakovanj. Medtem ko je drugi kitajski proizvajalec izvoznik v zvezi s tem trdil predvsem, da podatkov, ki so omejeni zgolj na šestmesečno obdobje, ni mogoče obravnavati kot pozitiven dokaz v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, se je združenje CISA sklicevalo na točko 5.1 obvestila o začetku postopka, ki določa, da „preiskava dampinga in škode zajema obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 in sodno prakso“.

| (162) | Poleg tega je en kitajski proizvajalec izvoznik navedel tudi, da ustaljena praksa Komisije ne vključuje uporabe podatkov, ki se nanašajo le na del obdobja preiskave, in da metodologija, uporabljena v tem primeru, ni v skladu s priporočilom protidampinškega odbora STO, da „mora obdobje zbiranja podatkov [...] vključevati celotno obdobje zbiranja podatkov za preiskavo dampinga“. |
| --- | --- |

(162)

Poleg tega je en kitajski proizvajalec izvoznik navedel tudi, da ustaljena praksa Komisije ne vključuje uporabe podatkov, ki se nanašajo le na del obdobja preiskave, in da metodologija, uporabljena v tem primeru, ni v skladu s priporočilom protidampinškega odbora STO, da „mora obdobje zbiranja podatkov [...] vključevati celotno obdobje zbiranja podatkov za preiskavo dampinga“.

| (163) | Komisija je vse te argumente zavrnila iz naslednjih razlogov. Prvič, damping in škoda sta določena na podlagi obdobja preiskave in obravnavanega obdobja, ki sta opredeljena v skladu z zadevnimi določbami osnovne uredbe in navedena v obvestilu o začetku postopka. Po drugi strani v osnovni uredbi ni določena posebna metoda za izračun stopnje škode, na kateri temelji uporaba pravila nižje dajatve. Drugič, osnovna uredba ne vključuje niti posebnih meril za opredelitev obdobja, v katerem se ocenijo parametri za izračun stopnje škode. Komisija je v obravnavanem primeru menila, da izbrano obdobje izraža specifičnost primera in je primerno z vidika analize, ki je usmerjena v prihodnost. Poleg tega je Komisija za izračun stopnje škode uporabila isto šestmesečno obdobje kot za primerjavo izvozne in ciljne cene, da bi zagotovila objektivno oceno. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je vse te argumente zavrnila iz naslednjih razlogov. Prvič, damping in škoda sta določena na podlagi obdobja preiskave in obravnavanega obdobja, ki sta opredeljena v skladu z zadevnimi določbami osnovne uredbe in navedena v obvestilu o začetku postopka. Po drugi strani v osnovni uredbi ni določena posebna metoda za izračun stopnje škode, na kateri temelji uporaba pravila nižje dajatve. Drugič, osnovna uredba ne vključuje niti posebnih meril za opredelitev obdobja, v katerem se ocenijo parametri za izračun stopnje škode. Komisija je v obravnavanem primeru menila, da izbrano obdobje izraža specifičnost primera in je primerno z vidika analize, ki je usmerjena v prihodnost. Poleg tega je Komisija za izračun stopnje škode uporabila isto šestmesečno obdobje kot za primerjavo izvozne in ciljne cene, da bi zagotovila objektivno oceno.

| (164) | Ob upoštevanju razlogov iz uvodnih izjav od 135 do 163 zgoraj in ker ni bilo drugih pripomb, so bile dokončne stopnje škode znova izračunane na podlagi podatkov za drugo polovico leta 2015. Te dokončne stopnje, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so navedene v nadaljevanju. Prikazane so tudi dokončne stopnje dajatev.

  Tabela 7


  Dokončne stopnje in stopnje dajatev









  Kitajski proizvajalci izvozniki | Dokončna stopnja dampinga | Dokončna stopnja škode | Dokončna stopnja dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 97,3 % | 28,1 % | 28,1 % |
| Hesteel Group Co., Ltd. | 95,5 % | 18,1 % | 18,1 % |
| Skupina Jiangsu Shagang Group | 106,9 % | 35,9 % | 35,9 % |
| Druge sodelujoče družbe | 100,5 % | 27,3 % | 27,3 % |
| Vse druge družbe | 106,9 % | 35,9 % | 35,9 % |

(164)

Ob upoštevanju razlogov iz uvodnih izjav od 135 do 163 zgoraj in ker ni bilo drugih pripomb, so bile dokončne stopnje škode znova izračunane na podlagi podatkov za drugo polovico leta 2015. Te dokončne stopnje, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so navedene v nadaljevanju. Prikazane so tudi dokončne stopnje dajatev.

Tabela 7

Tabela 7

Dokončne stopnje in stopnje dajatev

Dokončne stopnje in stopnje dajatev

Kitajski proizvajalci izvozniki

Dokončna stopnja dampinga

Dokončna stopnja škode

Dokončna stopnja dajatve

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

97,3 %

28,1 %

28,1 %

Hesteel Group Co., Ltd.

95,5 %

18,1 %

18,1 %

Skupina Jiangsu Shagang Group

106,9 %

35,9 %

35,9 %

Druge sodelujoče družbe

100,5 %

27,3 %

27,3 %

Vse druge družbe

106,9 %

35,9 %

35,9 %

| (165) | Na podlagi pripomb proizvajalca izvoznika po dokončnem razkritju so bile zgoraj navedene stopnje škode zaokrožene navzdol, kjer je bilo to primerno, na najbližjo desetino. |
| --- | --- |

(165)

Na podlagi pripomb proizvajalca izvoznika po dokončnem razkritju so bile zgoraj navedene stopnje škode zaokrožene navzdol, kjer je bilo to primerno, na najbližjo desetino.

| (166) | Stopnje protidampinških dajatev, določene za posamezne družbe v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne bi smele uporabljati, zanj pa bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(166)

Stopnje protidampinških dajatev, določene za posamezne družbe v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne bi smele uporabljati, zanj pa bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (167) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (na primer zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (*1), vključno z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(167)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (na primer zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (*1), vključno z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.

*1

| (168) | Skupina „Hebei Iron & Steel Group Co., Ltd“ je med preiskavo spremenila ime v „Hesteel Group Co., Ltd.“. Nekatere njene povezane družbe so prav tako spremenile ime. Komisija je priznala te spremembe imen in ustrezno prilagodila člen 1(2). |
| --- | --- |

(168)

Skupina „Hebei Iron & Steel Group Co., Ltd“ je med preiskavo spremenila ime v „Hesteel Group Co., Ltd.“. Nekatere njene povezane družbe so prav tako spremenile ime. Komisija je priznala te spremembe imen in ustrezno prilagodila člen 1(2).

| (169) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe protidampinških ukrepov. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja stopnja dajatve, ki se uporablja za vse druge družbe. |
| --- | --- |

(169)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe protidampinških ukrepov. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja stopnja dajatve, ki se uporablja za vse druge družbe.

7.3   Sprostitev začasnih dajatev

Sprostitev začasnih dajatev

| (170) | Ena zainteresirana stran je po dokončnem razkritju trdila, da Komisija ne more dokončno pobirati začasnih dajatev v skladu s členom 10(2)osnovne uredbe, razen če se dokaže, da bi brez začasnih ukrepov nastala znatna škoda še pred sprejetjem dokončnih ukrepov. |
| --- | --- |

(170)

Ena zainteresirana stran je po dokončnem razkritju trdila, da Komisija ne more dokončno pobirati začasnih dajatev v skladu s členom 10(2)osnovne uredbe, razen če se dokaže, da bi brez začasnih ukrepov nastala znatna škoda še pred sprejetjem dokončnih ukrepov.

| (171) | Komisija ob upoštevanju ugotovitev v okviru obravnavanega primera meni, da bi bilo treba v skladu s členom 10(2) osnovne uredbe sprostiti vse zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo. |
| --- | --- |

(171)

Komisija ob upoštevanju ugotovitev v okviru obravnavanega primera meni, da bi bilo treba v skladu s členom 10(2) osnovne uredbe sprostiti vse zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo.

| (172) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(172)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih ploščato valjanih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z „razrezanimi izdelki“ in „ozkimi trakovi“), vroče valjane, brez nadaljnje obdelave, neplatirane, neprevlečene in neprekrite s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

Zadevni izdelek ne zajema:

| — | izdelkov iz nerjavnega jekla in zrnato usmerjenih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine, |
| --- | --- |

—

izdelkov iz nerjavnega jekla in zrnato usmerjenih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine,

| — | izdelkov iz orodnega jekla in hitroreznega jekla, |
| --- | --- |

—

izdelkov iz orodnega jekla in hitroreznega jekla,

| — | izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več, ter |
| --- | --- |

—

izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več, ter

| — | izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline 4,75 mm ali več, toda največ 10 mm, in širine 2 050 mm ali več. |
| --- | --- |

—

izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline 4,75 mm ali več, toda največ 10 mm, in širine 2 050 mm ali več.

Zadevni izdelek se trenutno uvršča pod oznake KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (oznaka TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (oznaka TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (oznaka TARIC 7226191090), 7226 91 91 in 7226 91 99.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo naslednje družbe, je:

| Država | Družba | Dokončna stopnja dajatve | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 28,1 % | C157 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 18,1 % | C158 |
| Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch (24) | 18,1 % | C159 |
| Hesteel Co., Ltd. Chengde Branch (25) | 18,1 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 35,9 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 35,9 % | C162 |
| Druge sodelujoče družbe iz Priloge I | 27,3 % | Glej prilogo. |
| Vse druge družbe | 35,9 % | C999 |

Država

Družba

Dokončna stopnja dajatve

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

28,1 %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

18,1 %

C158

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch (24)

18,1 %

C159

Hesteel Co., Ltd. Chengde Branch (25)

18,1 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

35,9 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

35,9 %

C162

Druge sodelujoče družbe iz Priloge I

27,3 %

Glej prilogo.

Vse druge družbe

35,9 %

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj protidampinške dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja take račune, ter njegovim imenom in funkcijo, pri čemer je navedeno: „Podpisani potrjujem, da je (količina) vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

5.   Kadar novi proizvajalec izvoznik v Ljudski republiki Kitajski Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:

| (1) | v obdobju od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“) v Unijo ni izvažal izdelka iz odstavka 1, |
| --- | --- |

(1)

v obdobju od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“) v Unijo ni izvažal izdelka iz odstavka 1,

| (2) | ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, uvedeni s to uredbo, |
| --- | --- |

(2)

ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, uvedeni s to uredbo,

| (3) | je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo, |
| --- | --- |

(3)

je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo,

se odstavek 2 lahko spremeni tako, da se na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja individualna stopnja dajatev, ki ne presega tehtane povprečne stopnje dajatve v višini 27,3 %, doda nov proizvajalec izvoznik.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/181 (26), se dokončno sprostijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. aprila 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1778 z dne 6. oktobra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 272, 7.10.2016, str. 33).

2

(3)  
  UL C 58, 13.2.2016, str. 9.

3

(4)  Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 172, 13.5.2016, str. 29).

4

(5)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Brazilije, Irana, Rusije, Srbije in Ukrajine (UL C 246/8, 7.7.2016, str. 7).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/865 z dne 31. maja 2016 o začetku preiskave glede morebitnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2384 na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, z uvozom nekoliko spremenjenih nekaterih aluminijastih folij iz Ljudske republike Kitajske, in o uvedbi registracije takega uvoza (UL L 144, 1.6.2016, str. 35).

6

(7)  Postopki v zvezi z izvajanjem skupne trgovinske politike, Evropska komisija, Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz nekaterih jekel, odpornih proti koroziji, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 459, 9.12.2016, str. 17).

7

(8)  
  UL L 23, 29.1.2016, str. 16.

8

(9)  
  UL L 210, 4.8.2016, str. 1.

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1329 z dne 29. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na registrirani uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije (UL L 210, 4.8.2016, str. 27).

10

(11)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki, Bruselj, 16. marec 2016. COM(2016) 155 final, Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi.

11

(12)  
  Vir podatkov o zmogljivosti: OECD (OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5. september 2016 Direktorat za znanost, tehnologijo in inovacije, Posodobljeni podatki o proizvodni zmogljivosti v jeklarstvu in predlagani okvir za okrepitev spremljanja zmogljivosti (Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity), Priloga, str. 7 in naslednje).

12

Vir podatkov o zmogljivosti:

OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5. september 2016 Direktorat za znanost, tehnologijo in inovacije, Posodobljeni podatki o proizvodni zmogljivosti v jeklarstvu in predlagani okvir za okrepitev spremljanja zmogljivosti (Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity), Priloga, str. 7 in naslednje)

(13)  
  Vir podatkov o proizvodnji: Svetovno jeklarsko združenje, Steel Statistical Yearbook 2015 (Svetovno jeklarsko združenje (World Steel Association), Steel Statistical Yearbook 2016, tabela 1 na straneh 1 in 2 ter tabela 13 na strani 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html).

13

Vir podatkov o proizvodnji:

(14)  Poročilo Odbora OECD za jeklo z dne 8. in 9. septembra 2016 z naslovom Posodobljeni podatki o proizvodni zmogljivosti v jeklarstvu in predlagani okvir za okrepitev dejavnosti spremljanja zmogljivosti (Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity).

14

Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity

(15)  Richard Lu, 15. julij 2016, Negativna stran scenarija kitajskega povpraševanja po jeklu: umazane podrobnosti (The downside Chinese steel demand scenario: gory details), http://www.crugroup.com/about-cru/cruinsight/The_downside_Chinese_steel_demand_scenario_gory_details.

15

The downside Chinese steel demand scenario: gory details

(16)  http://www.businessinsider.com.au/is-it-a-bird-a-plane-no-its-the-coking-coal-price-2016-10,

16

https://www.bloomberg.com/news/articles/2016-09-23/goldman-says-higher-coking-coal-prices-are-here-to-stay.

(17)  Povzetek mesečne posodobitve združenja Worldsteel o kitajski jeklarski industriji, oktober 2016.

17

(18)  Uredba Sveta (ES) št. 926/2009 z dne 24. septembra 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 262, 6.10.2009, str. 19).

18

(19)  Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 168 spodaj, je skupina „Hebei Iron & Steel Group“ med preiskavo spremenila ime v „Hesteel Group Co., Ltd.“. Povezane družbe te skupine so prav tako spremenila imena. Komisija je priznala te spremembe imen in ustrezno prilagodila člen 1(2).

19

(20)  
  UL L 210, 4.8.2016, str. 1.

20

(21)  Sodba Sodišča z dne 7. aprila 2016 v zadevi C-186/14, uvodna izjava 72, s katero je bila potrjena sodba Splošnega sodišča z dne 29. januarja 2014 v zadevi T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd proti Svetu Evropske unije, uvodna izjava 71.

21

(22)  
  UL L 107, 19.4.2012, str. 5.

22

(23)  Tako se je mogoče sklicevati na naslednja primera:

23

| — | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 217/2013 z dne 11. marca 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 69, 13.3.2013, str. 11), |
| --- | --- |

—

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 217/2013 z dne 11. marca 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih aluminijastih folij v zvitkih s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 69, 13.3.2013, str. 11),

| — | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1953 z dne 29. oktobra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Japonske, Republike Koreje, Ruske federacije in Združenih držav Amerike (UL L 284, 30.10.2015, str. 109). |
| --- | --- |

—

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1953 z dne 29. oktobra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih zrnato usmerjenih ploščato valjanih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Japonske, Republike Koreje, Ruske federacije in Združenih držav Amerike (UL L 284, 30.10.2015, str. 109).

(*1)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

*1

(24)  Prej „Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch“.

24

(25)  Prej „Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch“.

25

(26)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/181 z dne 10. februarja 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije (UL L 37, 12.2.2016, str. 1).

26

---

PRILOGA

| Država | Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | Angang Steel Company Limited | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C151 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | C147 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | C163 |
| Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | C166 |
| Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | C167 |
| Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd. | C168 |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | C156 |

Država

Ime

Dodatna oznaka TARIC

Ljudska republika Kitajska

Angang Steel Company Limited

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C151

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

C147

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

C163

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

C166

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

C167

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

C168

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

C156

---

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/97 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/97

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/650

z dne 5. aprila 2017

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. aprila 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | EG | 350,6 |
| MA | 112,2 |
| SN | 284,4 |
| TN | 214,0 |
| TR | 112,4 |
| ZZ | 214,7 |
| 0707 00 05 | TR | 155,6 |
| ZZ | 155,6 |
| 0709 93 10 | MA | 53,1 |
| TR | 148,4 |
| ZZ | 100,8 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 54,9 |
| IL | 78,6 |
| MA | 48,3 |
| TN | 55,5 |
| TR | 75,1 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | TR | 74,4 |
| ZZ | 74,4 |
| 0808 10 80 | BR | 110,7 |
| CL | 108,0 |
| CN | 161,4 |
| US | 133,8 |
| ZA | 111,7 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 121,6 |
| CL | 154,7 |
| CN | 90,2 |
| ZA | 127,9 |
| ZZ | 123,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

EG

350,6

MA

112,2

SN

284,4

TN

214,0

TR

112,4

ZZ

214,7

0707 00 05

TR

155,6

ZZ

155,6

0709 93 10

MA

53,1

TR

148,4

ZZ

100,8

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

54,9

IL

78,6

MA

48,3

TN

55,5

TR

75,1

ZZ

62,5

0805 50 10

TR

74,4

ZZ

74,4

0808 10 80

BR

110,7

CL

108,0

CN

161,4

US

133,8

ZA

111,7

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

121,6

CL

154,7

CN

90,2

ZA

127,9

ZZ

123,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/99 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/99

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/651

z dne 3. aprila 2017

o imenovanju člana Odbora regij na predlog Kraljevine Nizozemske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga nizozemske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

| (2) | Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bila predlagana Annemiek JETTEN (Mayor of Sluis), se je sprostilo mesto člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bila predlagana Annemiek JETTEN (Mayor of Sluis), se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za članico Odbora regij imenuje:

| — | Annemiek JETTEN, Mayor of the municipality of Vlaardingen (sprememba mandata). |
| --- | --- |

—

Annemiek JETTEN, Mayor of the municipality of Vlaardingen (sprememba mandata).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 3. aprila 2017

Za Svet

Predsednik

R. GALDES

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

3

---

| 6.4.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 92/100 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 92/100

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/652

z dne 29. marca 2017

o predlagani državljanski pobudi z naslovom „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“ (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2200)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Komisije C(2013) 5969 z dne 13. septembra 2013 je bila zavrnjena prijava predlagane državljanske pobude z naslovom „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“ (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe). Splošno sodišče Evropske unije je v sodbi z dne 3. februarja 2017 (zadeva T-646/13) navedeni sklep razveljavilo z obrazložitvijo, da je Komisija s tem, da ni navedla, niti kateri ukrepi od tistih, ki so navedeni v prilogi k predlogu EDP, ne spadajo v njeno pristojnost niti razlogov v utemeljitev tega sklepa, kršila obveznost obrazložitve. Da bi sprejeli ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Splošnega sodišča, je treba sprejeti nov sklep Komisije o zahtevku za prijavo predlagane državljanske pobude. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Komisije C(2013) 5969 z dne 13. septembra 2013 je bila zavrnjena prijava predlagane državljanske pobude z naslovom „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“ (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe). Splošno sodišče Evropske unije je v sodbi z dne 3. februarja 2017 (zadeva T-646/13) navedeni sklep razveljavilo z obrazložitvijo, da je Komisija s tem, da ni navedla, niti kateri ukrepi od tistih, ki so navedeni v prilogi k predlogu EDP, ne spadajo v njeno pristojnost niti razlogov v utemeljitev tega sklepa, kršila obveznost obrazložitve. Da bi sprejeli ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Splošnega sodišča, je treba sprejeti nov sklep Komisije o zahtevku za prijavo predlagane državljanske pobude.

| (2) | Predmet predlagane državljanske pobude z naslovom „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“ se nanaša na poziv EU k izboljšanju varstva oseb, ki pripadajo narodnostnim in jezikovnim manjšinam, ter h krepitvi kulturne in jezikovne raznolikosti v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Predmet predlagane državljanske pobude z naslovom „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“ se nanaša na poziv EU k izboljšanju varstva oseb, ki pripadajo narodnostnim in jezikovnim manjšinam, ter h krepitvi kulturne in jezikovne raznolikosti v Uniji.

| (3) | Cilji predlagane državljanske pobude se nanašajo na poziv EU, naj sprejme vrsto pravnih aktov za izboljšanje varstva oseb, ki pripadajo narodnostnim in jezikovnim manjšinam, ter h krepitvi kulturne in jezikovne raznolikosti v Uniji. Zajemajo naj ukrepe politike na področju regionalnih in manjšinskih jezikov, izobraževanja in kulture, regionalne politike, udeležbe, enakosti, avdiovizualnih in drugih medijskih vsebin ter tudi regionalne (državne) podpore. |
| --- | --- |

(3)

Cilji predlagane državljanske pobude se nanašajo na poziv EU, naj sprejme vrsto pravnih aktov za izboljšanje varstva oseb, ki pripadajo narodnostnim in jezikovnim manjšinam, ter h krepitvi kulturne in jezikovne raznolikosti v Uniji. Zajemajo naj ukrepe politike na področju regionalnih in manjšinskih jezikov, izobraževanja in kulture, regionalne politike, udeležbe, enakosti, avdiovizualnih in drugih medijskih vsebin ter tudi regionalne (državne) podpore.

| (4) | Priloga k predlagani državljanski pobudi posebej omenja enajst pravnih aktov Unije, pri katerih je dejanski cilj državljanske pobude, da Komisija pripravi predloge, in sicer za:






  (a) | priporočilo Sveta o varstvu in spodbujanju kulturne in jezikovne raznolikosti v Uniji na podlagi druge alinee člena 167(5) PDEU in druge alinee člena 165(4) PDEU; |
| --- | --- | --- |

(4)

Priloga k predlagani državljanski pobudi posebej omenja enajst pravnih aktov Unije, pri katerih je dejanski cilj državljanske pobude, da Komisija pripravi predloge, in sicer za:

(a)

priporočilo Sveta o varstvu in spodbujanju kulturne in jezikovne raznolikosti v Uniji na podlagi druge alinee člena 167(5) PDEU in druge alinee člena 165(4) PDEU;

| (b) | sklep ali uredbo Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi prve alinee člena 167(5) PDEU in prve alinee člena 165(4) PDEU za prilagoditev programov financiranja za olajšanje dostopa do njih za majhne regionalne in manjšinske jezike; |
| --- | --- |

(b)

sklep ali uredbo Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi prve alinee člena 167(5) PDEU in prve alinee člena 165(4) PDEU za prilagoditev programov financiranja za olajšanje dostopa do njih za majhne regionalne in manjšinske jezike;

| (c) | sklep ali uredbo Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi prve alinee člena 167(5) PDEU in prve alinee člena 165(4) PDEU za ustanovitev centra za jezikovno raznolikost, ki bo krepil zavedanje o pomembnosti regionalnih in manjšinskih jezikov in spodbujal raznolikost na vseh ravneh ter ga bo pretežno financirala Unija; |
| --- | --- |

(c)

sklep ali uredbo Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi prve alinee člena 167(5) PDEU in prve alinee člena 165(4) PDEU za ustanovitev centra za jezikovno raznolikost, ki bo krepil zavedanje o pomembnosti regionalnih in manjšinskih jezikov in spodbujal raznolikost na vseh ravneh ter ga bo pretežno financirala Unija;

| (d) | uredbo Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi členov 177 in 178 PDEU za prilagoditev skupnih določb o regionalnih skladih EU, tako da bosta varstvo manjšin ter spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti zajeta v njih kot tematska cilja; |
| --- | --- |

(d)

uredbo Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi členov 177 in 178 PDEU za prilagoditev skupnih določb o regionalnih skladih EU, tako da bosta varstvo manjšin ter spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti zajeta v njih kot tematska cilja;

| (e) | uredbo Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi členov 173(3) in 182(1) PDEU za spremembo uredbe o programu „Obzorje 2020“, da bi se izboljšale raziskave o dodani vrednosti, ki jo narodnostne manjšine ter kulturna in jezikovna raznolikost lahko prispevajo k socialnemu in gospodarskemu razvoju v regijah EU; |
| --- | --- |

(e)

uredbo Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi členov 173(3) in 182(1) PDEU za spremembo uredbe o programu „Obzorje 2020“, da bi se izboljšale raziskave o dodani vrednosti, ki jo narodnostne manjšine ter kulturna in jezikovna raznolikost lahko prispevajo k socialnemu in gospodarskemu razvoju v regijah EU;

| (f) | direktivo, uredbo ali sklep Sveta na podlagi členov 20(2) in 25 PDEU, da bi se v EU okrepil položaj državljanov, ki pripadajo narodnostnim manjšinam, s ciljem zagotavljati, da se njihove legitimne skrbi upoštevajo pri volitvah poslancev Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

(f)

direktivo, uredbo ali sklep Sveta na podlagi členov 20(2) in 25 PDEU, da bi se v EU okrepil položaj državljanov, ki pripadajo narodnostnim manjšinam, s ciljem zagotavljati, da se njihove legitimne skrbi upoštevajo pri volitvah poslancev Evropskega parlamenta;

| (g) | učinkovite ukrepe za odpravljanje diskriminacije in spodbujanje enakega obravnavanja, med drugim za narodnostne manjšine, zlasti s pregledom obstoječih direktiv Sveta o enakem obravnavanju, na podlagi člena 19(1) PDEU; |
| --- | --- |

(g)

učinkovite ukrepe za odpravljanje diskriminacije in spodbujanje enakega obravnavanja, med drugim za narodnostne manjšine, zlasti s pregledom obstoječih direktiv Sveta o enakem obravnavanju, na podlagi člena 19(1) PDEU;

| (h) | spremembo zakonodaje EU, da se zagotovi približno enako obravnavanje oseb brez državljanstva in državljanov Unije, na podlagi člena 79(2) PDEU; |
| --- | --- |

(h)

spremembo zakonodaje EU, da se zagotovi približno enako obravnavanje oseb brez državljanstva in državljanov Unije, na podlagi člena 79(2) PDEU;

| (i) | uredbo Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi člena 118 PDEU, da se uvede enotna avtorska pravica, ki bi omogočila, da se celotna EU na področju avtorskih pravic obravnava kot notranji trg; |
| --- | --- |

(i)

uredbo Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi člena 118 PDEU, da se uvede enotna avtorska pravica, ki bi omogočila, da se celotna EU na področju avtorskih pravic obravnava kot notranji trg;

| (j) | spremembo Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2), da se zagotovi svobodno opravljanje storitev in sprejemanje avdiovizualnih vsebin v regijah, kjer prebivajo narodnostne manjšine, na podlagi členov 53(1) in 63 PDEU; |
| --- | --- |

(j)

spremembo Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2), da se zagotovi svobodno opravljanje storitev in sprejemanje avdiovizualnih vsebin v regijah, kjer prebivajo narodnostne manjšine, na podlagi členov 53(1) in 63 PDEU;

| (k) | uredbo ali sklep Sveta, da se določi skupinsko izvzetje projektov, s katerimi se spodbuja narodnostne manjšine in njihovo kulturo, na podlagi členov 109, 108(4) ali 107(3)(e) PDEU. |
| --- | --- |

(k)

uredbo ali sklep Sveta, da se določi skupinsko izvzetje projektov, s katerimi se spodbuja narodnostne manjšine in njihovo kulturo, na podlagi členov 109, 108(4) ali 107(3)(e) PDEU.

| (5) | Za izvajanje Pogodb se lahko sprejmejo pravni akti Unije:






  — | na področju izboljševanja poznavanja in razširjanja kulture in zgodovine evropskih narodov, ohranjanja in varstva kulturne dediščine evropskega pomena; nekomercialne kulturne izmenjave, umetniškega in književnega ustvarjanja, tudi na avdio-vizualnem področju; |
| --- | --- | --- |

(5)

Za izvajanje Pogodb se lahko sprejmejo pravni akti Unije:

—

na področju izboljševanja poznavanja in razširjanja kulture in zgodovine evropskih narodov, ohranjanja in varstva kulturne dediščine evropskega pomena; nekomercialne kulturne izmenjave, umetniškega in književnega ustvarjanja, tudi na avdio-vizualnem področju;

| — | na področju razvoja evropske razsežnosti v izobraževanju, med drugim s poučevanjem in razširjanjem jezikov držav članic; |
| --- | --- |

—

na področju razvoja evropske razsežnosti v izobraževanju, med drugim s poučevanjem in razširjanjem jezikov držav članic;

| — | pri opredelitvi nalog, prednostnih ciljev in organizacije strukturnih skladov, pod pogojem, da bodo ukrepi, ki se bodo financirali, vodili h krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji; |
| --- | --- |

—

pri opredelitvi nalog, prednostnih ciljev in organizacije strukturnih skladov, pod pogojem, da bodo ukrepi, ki se bodo financirali, vodili h krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji;

| — | o posebnih ukrepih v podporo ukrepanju držav članic za doseganje ciljev pospeševanja prilagajanja industrije strukturnim spremembam, spodbujanja okolja, ki je naklonjeno pobudam in razvoju podjetij v celotni Uniji, zlasti malih in srednjih podjetij, spodbujanja okolja, ki je naklonjeno sodelovanju med podjetji, in pospeševanja boljšega izkoriščanja industrijskega potenciala politik na področju inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja; |
| --- | --- |

—

o posebnih ukrepih v podporo ukrepanju držav članic za doseganje ciljev pospeševanja prilagajanja industrije strukturnim spremembam, spodbujanja okolja, ki je naklonjeno pobudam in razvoju podjetij v celotni Uniji, zlasti malih in srednjih podjetij, spodbujanja okolja, ki je naklonjeno sodelovanju med podjetji, in pospeševanja boljšega izkoriščanja industrijskega potenciala politik na področju inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja;

| — | na področju raziskav in tehnološkega razvoja v obliki večletnega okvirnega programa za opredelitev znanstvenih in tehnoloških ciljev, ki naj se dosežejo z dejavnostmi Unije, ter za določitev ustreznih prednostnih nalog, s splošnim orisom takih dejavnosti ter določitvijo najvišjega skupnega zneska in podrobnih pravil za finančno udeležbo Unije v okvirnem programu in zadevnih deležev za vsako opredeljeno dejavnost; |
| --- | --- |

—

na področju raziskav in tehnološkega razvoja v obliki večletnega okvirnega programa za opredelitev znanstvenih in tehnoloških ciljev, ki naj se dosežejo z dejavnostmi Unije, ter za določitev ustreznih prednostnih nalog, s splošnim orisom takih dejavnosti ter določitvijo najvišjega skupnega zneska in podrobnih pravil za finančno udeležbo Unije v okvirnem programu in zadevnih deležev za vsako opredeljeno dejavnost;

| — | na področju pravic državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici, vključno s pogoji, ki urejajo svobodo gibanja in prebivanja v drugih državah članicah EU; |
| --- | --- |

—

na področju pravic državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici, vključno s pogoji, ki urejajo svobodo gibanja in prebivanja v drugih državah članicah EU;

| — | za uvedbo evropskih pravic intelektualne lastnine, da se zagotovi enotno varstvo pravic intelektualne lastnine v vsej Uniji, in za vzpostavitev centralizirane ureditve na ravni Unije za potrjevanje, usklajevanje in nadzor; |
| --- | --- |

—

za uvedbo evropskih pravic intelektualne lastnine, da se zagotovi enotno varstvo pravic intelektualne lastnine v vsej Uniji, in za vzpostavitev centralizirane ureditve na ravni Unije za potrjevanje, usklajevanje in nadzor;

| — | za uskladitev določb zakonov ali drugih predpisov v državah članicah, ki se nanašajo na začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti samozaposlenih oseb; |
| --- | --- |

—

za uskladitev določb zakonov ali drugih predpisov v državah članicah, ki se nanašajo na začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti samozaposlenih oseb;

| — | za določitev vrst pomoči, ki jih dodelijo države in so izvzete iz postopka iz člena 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

—

za določitev vrst pomoči, ki jih dodelijo države in so izvzete iz postopka iz člena 108(2) PDEU.

| (6) | Iz teh razlogov predlagana državljanska pobuda, kolikor so njen cilj predlogi Komisije za pravne akte Unije za izvajanje Pogodb, kot je opredeljeno v točkah (a) do (e) in (h) do (k) uvodne izjave 4, ne sodi očitno zunaj okvira pristojnosti Komisije za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za izvajanje Pogodb, v skladu s členom 4(2)(b) Uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Iz teh razlogov predlagana državljanska pobuda, kolikor so njen cilj predlogi Komisije za pravne akte Unije za izvajanje Pogodb, kot je opredeljeno v točkah (a) do (e) in (h) do (k) uvodne izjave 4, ne sodi očitno zunaj okvira pristojnosti Komisije za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za izvajanje Pogodb, v skladu s členom 4(2)(b) Uredbe.

| (7) | Pravnega akta Unije za izvajanje Pogodb ni mogoče sprejeti z namenom, da se v EU okrepi položaj državljanov, ki pripadajo narodnostni manjšini, s ciljem zagotoviti, da se njihove legitimne skrbi upoštevajo na volitvah poslancev v Evropski parlament. Člen 20(2) PDEU določa pravice državljanov Unije. Te pravice vključujejo pravico voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament v državi članici, kjer prebivajo, pod enakimi pogoji kot državljani te države. Člen 25 PDEU določa, da lahko na podlagi poročila Komisije Svet po posebnem zakonodajnem postopku in po odobritvi Evropskega parlamenta soglasno sprejme določbe za dopolnitev pravic iz člena 20(2) PDEU. Vendar morajo biti pravice, dopolnjene s takšnimi določbami, usmerjene v druge države članice, kot je država članica, katere državljanstvo ima zadevni državljan Unije, ali v institucije Unije. Toda pravni akt, predviden s predlagano državljansko pobudo „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“, ne vsebuje nobenih podobnih pogojev. Torej bi ustvaril tudi pravice, ki bi bile izvršljive zoper državo članico, katere državljanstvo ima zadevni državljan Unije. Zato člena 25 in 20(2) PDEU ne moreta biti pravna podlaga za sprejetje pravnega akta Unije za izvajanje Pogodb z namenom, da se v EU okrepi položaj državljanov, ki pripadajo narodnostni manjšini, s ciljem zagotoviti, da se njihove legitimne skrbi upoštevajo pri volitvah poslancev v Evropski parlament. Če bi se pravni akt, predviden s predlagano državljansko pobudo „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“ v bistvu nanašal na določbe, potrebne za volitve poslancev v Evropski parlament s splošnim in neposrednim glasovanjem, je navedena institucija tudi tista, ki v skladu s členom 223 PDEU pripravi predlog določb po enotnem postopku v vseh državah članicah ali v skladu z načeli, ki so skupna vsem državam članicam. Komisija torej na podlagi Pogodb ni pooblaščena za predložitev predloga za takšen pravni akt. |
| --- | --- |

(7)

Pravnega akta Unije za izvajanje Pogodb ni mogoče sprejeti z namenom, da se v EU okrepi položaj državljanov, ki pripadajo narodnostni manjšini, s ciljem zagotoviti, da se njihove legitimne skrbi upoštevajo na volitvah poslancev v Evropski parlament. Člen 20(2) PDEU določa pravice državljanov Unije. Te pravice vključujejo pravico voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament v državi članici, kjer prebivajo, pod enakimi pogoji kot državljani te države. Člen 25 PDEU določa, da lahko na podlagi poročila Komisije Svet po posebnem zakonodajnem postopku in po odobritvi Evropskega parlamenta soglasno sprejme določbe za dopolnitev pravic iz člena 20(2) PDEU. Vendar morajo biti pravice, dopolnjene s takšnimi določbami, usmerjene v druge države članice, kot je država članica, katere državljanstvo ima zadevni državljan Unije, ali v institucije Unije. Toda pravni akt, predviden s predlagano državljansko pobudo „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“, ne vsebuje nobenih podobnih pogojev. Torej bi ustvaril tudi pravice, ki bi bile izvršljive zoper državo članico, katere državljanstvo ima zadevni državljan Unije. Zato člena 25 in 20(2) PDEU ne moreta biti pravna podlaga za sprejetje pravnega akta Unije za izvajanje Pogodb z namenom, da se v EU okrepi položaj državljanov, ki pripadajo narodnostni manjšini, s ciljem zagotoviti, da se njihove legitimne skrbi upoštevajo pri volitvah poslancev v Evropski parlament. Če bi se pravni akt, predviden s predlagano državljansko pobudo „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“ v bistvu nanašal na določbe, potrebne za volitve poslancev v Evropski parlament s splošnim in neposrednim glasovanjem, je navedena institucija tudi tista, ki v skladu s členom 223 PDEU pripravi predlog določb po enotnem postopku v vseh državah članicah ali v skladu z načeli, ki so skupna vsem državam članicam. Komisija torej na podlagi Pogodb ni pooblaščena za predložitev predloga za takšen pravni akt.

| (8) | Prav tako ne more biti sprejet pravni akt Unije za izvajanje Pogodb, kar zadeva učinkovite ukrepe za obravnavo diskriminacije in spodbujanje enake obravnave, vključno za narodnostne manjšine, zlasti z revizijo obstoječih direktiv Sveta na temo enake obravnave. Medtem ko so institucije Unije, ne glede na svoje področje delovanja, zavezane spoštovanju kulturne in jezikovne raznolikosti v skladu s členom 3(3) PEU in preprečevanju diskriminacije na podlagi „pripadnosti narodnostni manjšini“ v skladu s členom 21(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, nobena izmed teh določb ni pravna podlaga za kakršno koli ukrepanje s strani institucij. Člen 19 PDEU določa, da lahko Svet brez poseganja v druge določbe Pogodb in v mejah pristojnosti Unije po Pogodbah po posebnem zakonodajnem postopku in po odobritvi Evropskega parlamenta soglasno sprejme ustrezne ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Vendar ta izčrpen seznam podlag za diskriminacijo ne vključuje pripadnosti narodnostni manjšini. Zato člen 19 PDEU ne more biti pravna podlaga za sprejetje pravnega akta Unije za izvajanje predlogov Pogodb za učinkovite ukrepe za obravnavo diskriminacije in spodbujanje enake obravnave, vključno za narodnostne manjšine. |
| --- | --- |

(8)

Prav tako ne more biti sprejet pravni akt Unije za izvajanje Pogodb, kar zadeva učinkovite ukrepe za obravnavo diskriminacije in spodbujanje enake obravnave, vključno za narodnostne manjšine, zlasti z revizijo obstoječih direktiv Sveta na temo enake obravnave. Medtem ko so institucije Unije, ne glede na svoje področje delovanja, zavezane spoštovanju kulturne in jezikovne raznolikosti v skladu s členom 3(3) PEU in preprečevanju diskriminacije na podlagi „pripadnosti narodnostni manjšini“ v skladu s členom 21(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, nobena izmed teh določb ni pravna podlaga za kakršno koli ukrepanje s strani institucij. Člen 19 PDEU določa, da lahko Svet brez poseganja v druge določbe Pogodb in v mejah pristojnosti Unije po Pogodbah po posebnem zakonodajnem postopku in po odobritvi Evropskega parlamenta soglasno sprejme ustrezne ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Vendar ta izčrpen seznam podlag za diskriminacijo ne vključuje pripadnosti narodnostni manjšini. Zato člen 19 PDEU ne more biti pravna podlaga za sprejetje pravnega akta Unije za izvajanje predlogov Pogodb za učinkovite ukrepe za obravnavo diskriminacije in spodbujanje enake obravnave, vključno za narodnostne manjšine.

| (9) | Iz teh razlogov predlagana državljanska pobuda, kolikor so njen cilj predlogi Komisije za pravne akte Unije za izvajanje Pogodb, kot je opredeljeno v točkah (f) in (g) uvodne izjave 4, sodi očitno zunaj okvira pristojnosti Komisije za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za izvajanje Pogodb v skladu s členom 4(2)(b) Uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Iz teh razlogov predlagana državljanska pobuda, kolikor so njen cilj predlogi Komisije za pravne akte Unije za izvajanje Pogodb, kot je opredeljeno v točkah (f) in (g) uvodne izjave 4, sodi očitno zunaj okvira pristojnosti Komisije za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za izvajanje Pogodb v skladu s členom 4(2)(b) Uredbe.

| (10) | Pogodba o Evropski uniji (PEU) krepi državljanstvo Unije in dodatno izboljšuje demokratično delovanje Unije, tako da med drugim določa, da ima vsak državljan Unije pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije v obliki evropske državljanske pobude. |
| --- | --- |

(10)

Pogodba o Evropski uniji (PEU) krepi državljanstvo Unije in dodatno izboljšuje demokratično delovanje Unije, tako da med drugim določa, da ima vsak državljan Unije pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije v obliki evropske državljanske pobude.

| (11) | V ta namen bi morali biti postopki in pogoji, potrebni za državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude, da bi spodbujali sodelovanje državljanov in naredili Unijo dostopnejšo. |
| --- | --- |

(11)

V ta namen bi morali biti postopki in pogoji, potrebni za državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude, da bi spodbujali sodelovanje državljanov in naredili Unijo dostopnejšo.

| (12) | Predlagano državljansko pobudo z naslovom „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“ bi bilo zato treba prijaviti. Izjave o podpori tej predlagani državljanski pobudi bi bilo treba zbrati, kolikor se ta pobuda nanaša na predlog Komisije za pravne akte Unije za izvajanje Pogodb, kot je omenjeno v točkah (a) do (e) in (h) do (k) uvodne izjave 4. |
| --- | --- |

(12)

Predlagano državljansko pobudo z naslovom „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“ bi bilo zato treba prijaviti. Izjave o podpori tej predlagani državljanski pobudi bi bilo treba zbrati, kolikor se ta pobuda nanaša na predlog Komisije za pravne akte Unije za izvajanje Pogodb, kot je omenjeno v točkah (a) do (e) in (h) do (k) uvodne izjave 4.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Predlagana državljanska pobuda z naslovom „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“ se prijavi.

2.   Izjave o podpori tej državljanski pobudi se lahko zbirajo ob razumevanju, da se ta pobuda nanaša na predloge Komisije za:

| — | priporočilo Sveta o varstvu in spodbujanju kulturne in jezikovne raznolikosti v Uniji; |
| --- | --- |

—

priporočilo Sveta o varstvu in spodbujanju kulturne in jezikovne raznolikosti v Uniji;

| — | sklep ali uredbo Evropskega parlamenta in Sveta za prilagoditev programov financiranja za olajšanje dostopa do njih za majhne regionalne in manjšinske jezike; |
| --- | --- |

—

sklep ali uredbo Evropskega parlamenta in Sveta za prilagoditev programov financiranja za olajšanje dostopa do njih za majhne regionalne in manjšinske jezike;

| — | sklep ali uredbo Evropskega parlamenta in Sveta za ustanovitev centra za jezikovno raznolikost, ki bo krepil zavedanje o pomembnosti regionalnih in manjšinskih jezikov in spodbujal raznolikost na vseh ravneh ter ga bo pretežno financirala Unija; |
| --- | --- |

—

sklep ali uredbo Evropskega parlamenta in Sveta za ustanovitev centra za jezikovno raznolikost, ki bo krepil zavedanje o pomembnosti regionalnih in manjšinskih jezikov in spodbujal raznolikost na vseh ravneh ter ga bo pretežno financirala Unija;

| — | uredbo o prilagoditvi splošnih pravil, ki veljajo za naloge, prednostne cilje in organizacijo strukturnih skladov, na način, ki upošteva varstvo manjšin in spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti, pod pogojem, da bodo ukrepi, ki se bodo financirali, vodili h krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji; |
| --- | --- |

—

uredbo o prilagoditvi splošnih pravil, ki veljajo za naloge, prednostne cilje in organizacijo strukturnih skladov, na način, ki upošteva varstvo manjšin in spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti, pod pogojem, da bodo ukrepi, ki se bodo financirali, vodili h krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji;

| — | uredbo Evropskega parlamenta in Sveta za spremembo uredbe o programu „Obzorje 2020“, da bi se izboljšale raziskave o dodani vrednosti, ki jo narodnostne manjšine ter kulturna in jezikovna raznolikost lahko prispevajo k socialnemu in gospodarskemu razvoju v regijah EU; |
| --- | --- |

—

uredbo Evropskega parlamenta in Sveta za spremembo uredbe o programu „Obzorje 2020“, da bi se izboljšale raziskave o dodani vrednosti, ki jo narodnostne manjšine ter kulturna in jezikovna raznolikost lahko prispevajo k socialnemu in gospodarskemu razvoju v regijah EU;

| — | spremembo zakonodaje EU, da se zagotovi približno enako obravnavanje oseb brez državljanstva in državljanov Unije; |
| --- | --- |

—

spremembo zakonodaje EU, da se zagotovi približno enako obravnavanje oseb brez državljanstva in državljanov Unije;

| — | uredbo Evropskega parlamenta in Sveta, da se uvede enotna avtorska pravica, ki bi omogočila, da se celotna EU na področju avtorskih pravic obravnava kot notranji trg; |
| --- | --- |

—

uredbo Evropskega parlamenta in Sveta, da se uvede enotna avtorska pravica, ki bi omogočila, da se celotna EU na področju avtorskih pravic obravnava kot notranji trg;

| — | spremembo Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta, da se zagotovi svobodno opravljanje storitev in sprejemanje avdiovizualnih vsebin v regijah, kjer prebivajo narodnostne manjšine; |
| --- | --- |

—

spremembo Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta, da se zagotovi svobodno opravljanje storitev in sprejemanje avdiovizualnih vsebin v regijah, kjer prebivajo narodnostne manjšine;

| — | uredbo ali sklep Sveta, da se določi skupinsko izvzetje projektov, s katerimi se spodbuja narodnostne manjšine in njihovo kulturo, iz postopka iz člena 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

—

uredbo ali sklep Sveta, da se določi skupinsko izvzetje projektov, s katerimi se spodbuja narodnostne manjšine in njihovo kulturo, iz postopka iz člena 108(2) PDEU.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 3. aprila 2017.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na organizatorje (člane državljanskega odbora) predlagane državljanske pobude „Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope“, ki jih zastopata Hans Heinrich HANSEN in Hunor KELEMEN v vlogi kontaktnih oseb.

V Bruslju, 29. marca 2017

Za Komisijo

Frans TIMMERMANS

Prvi podpredsednik

---

(1)  
  UL L 65, 11.3.2011, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).

2

---