# Europeiska unionens L 162/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 162 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången29 maj 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 162

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången29 maj 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 5 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av sealed beam-strålkastare för motorfordon, som avger asymmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda | 1 |
| | * | Föreskrifter nr 128 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av lysdiodljuskällor avsedda för användning i typgodkända lyktenheter på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon | 43 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 5 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av sealed beam-strålkastare för motorfordon, som avger asymmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda

1

*

Föreskrifter nr 128 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av lysdiodljuskällor avsedda för användning i typgodkända lyktenheter på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

43

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 29.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/1

---

Endast Unece-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 5 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av sealed beam-strålkastare för motorfordon, som avger asymmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda

Inbegripet all giltig text till och med:

Ändringsserie 03 – dag för ikraftträdande: 10 juni 2014

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Typgodkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Allmänna specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Märkspänning |
| --- | --- |

7.

| 8. | Belysning |
| --- | --- |

8.

| 9. | Färg |
| --- | --- |

9.

| 10. | Mätning av bländning |
| --- | --- |

10.

| 11. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ändringar av typen av SB-enhet och utökningar av typgodkännande |
| --- | --- |

13.

| 14. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

14.

| 15. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

15.

| 16. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för typgodkännandemyndigheterna |
| --- | --- |

16.

BILAGOR

| Bilaga 1: | SB-enheter för jordbruks- eller skogstraktorer och andra långsamtgående fordon |
| --- | --- |

Bilaga 1:

| Bilaga 2: | Meddelande om beviljat, utökat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en sealed beam-strålkastarenhet (SB-enhet) enligt föreskrifter nr 5 |
| --- | --- |

Bilaga 2:

| Bilaga 3: | Minimikrav för förfaranden för kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

Bilaga 3:

| Bilaga 4: | Exempel på typgodkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

Bilaga 4:

| Bilaga 5: | Provning av stabiliteten med avseende på den fotometriska prestandan hos tända strålkastare |
| --- | --- |

Bilaga 5:

| Bilaga 6: | Krav för strålkastare med lyktglas av plast – provning av lyktglas eller materialprover och av kompletta strålkastare |
| --- | --- |

Bilaga 6:

| Tillägg 1 — | Tidsordning för typgodkännandeprovning |
| --- | --- |

Tillägg 1 —

| Tillägg 2 — | Metod för mätning av ljusspridning och ljusgenomsläpplighet |
| --- | --- |

Tillägg 2 —

| Tillägg 3 — | Metod för blästerprovning |
| --- | --- |

Tillägg 3 —

| Tillägg 4 — | Vidhäftningsprovning med tejp |
| --- | --- |

Tillägg 4 —

| Bilaga 7: | Minimikrav för urvalsförfarande som utförs av inspektör |
| --- | --- |

Bilaga 7:

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE (1)

Dessa föreskrifter ska tillämpas på sealed beam-strålkastare (SB) för fordon i kategori T (2).

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1   Sealed beam-strålkastarenhet (nedan kallad SB-enhet): en strålkastarenhet vars komponenter (ett reflektorsystem, lyktglas och en eller flera elektriska ljuskällor) är delar av en helhet som kapslats in vid tillverkningen och som inte kan plockas isär utan att enheten blir obrukbar.

2.2   lyktglas: strålkastarens (enhetens) yttersta del som avger ljus genom den lysande ytan.

2.3   beläggning: en eller flera produkter som lagts i ett eller flera lager på ytterytan av lyktglaset.

2.4   SB-enheter: anses vara av olika typ om de skiljer sig åt i fråga om en eller flera av nedanstående punkter:

| 2.4.1 | Handelsnamnet eller varumärket. |
| --- | --- |

2.4.1

Handelsnamnet eller varumärket.

| 2.4.2 | Det optiska systemets egenskaper. |
| --- | --- |

2.4.2

Det optiska systemets egenskaper.

| 2.4.3 | Förekomsten av komponenter som kan förändra de optiska effekterna genom reflexion, refraktion, absorption och/eller deformation när strålkastaren är tänd. |
| --- | --- |

2.4.3

Förekomsten av komponenter som kan förändra de optiska effekterna genom reflexion, refraktion, absorption och/eller deformation när strålkastaren är tänd.

| 2.4.4 | Märkspänningen (samma typgodkännandenummer kan beviljas om den enda ändringen rör märkspänningen). |
| --- | --- |

2.4.4

Märkspänningen (samma typgodkännandenummer kan beviljas om den enda ändringen rör märkspänningen).

| 2.4.5 | Märkwattalet. |
| --- | --- |

2.4.5

Märkwattalet.

| 2.4.6 | Formen på glödlampan/glödlamporna. |
| --- | --- |

2.4.6

Formen på glödlampan/glödlamporna.

| 2.4.7 | Typen av ljus som avges (halvljus, helljus eller båda). |
| --- | --- |

2.4.7

Typen av ljus som avges (halvljus, helljus eller båda).

| 2.4.8 | Lämpligheten för höger- eller vänstertrafik eller för båda trafikformerna. |
| --- | --- |

2.4.8

Lämpligheten för höger- eller vänstertrafik eller för båda trafikformerna.

| 2.4.9 | Färgen på det avgivna ljuset. |
| --- | --- |

2.4.9

Färgen på det avgivna ljuset.

| 2.4.10 | De material som lyktglasen och den eventuella beläggningen består av. |
| --- | --- |

2.4.10

De material som lyktglasen och den eventuella beläggningen består av.

2.5   färg på det ljus som anordningen avger: de definitioner av färg på det avgivna ljuset som anges i föreskrifter nr 48 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för typgodkännandet ska tillämpas i de här föreskrifterna.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om typgodkännande ska lämnas in av innehavaren av handelsnamnet eller varumärket eller av innehavarens behöriga ombud. I ansökan ska följande anges:






  3.1.1 | Om SB-enheten är avsedd för både hel- och halvljus eller bara för den ena av dessa. |
| --- | --- | --- |

3.1

Ansökan om typgodkännande ska lämnas in av innehavaren av handelsnamnet eller varumärket eller av innehavarens behöriga ombud. I ansökan ska följande anges:

3.1.1

Om SB-enheten är avsedd för både hel- och halvljus eller bara för den ena av dessa.

| 3.1.2 | I de fall strålkastaren är avsedd för halvljus, om den är konstruerad endast för vänster- eller högertrafik eller för båda trafikformerna. |
| --- | --- |

3.1.2

I de fall strålkastaren är avsedd för halvljus, om den är konstruerad endast för vänster- eller högertrafik eller för båda trafikformerna.

| 3.1.3 | Om, i tillämpliga fall, strålkastaren är utformad för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer och andra långsamtgående fordon (se bilaga I). |
| --- | --- |

3.1.3

Om, i tillämpliga fall, strålkastaren är utformad för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer och andra långsamtgående fordon (se bilaga I).

| 3.2 | Alla ansökningar om typgodkännande ska åtföljas av följande:






  3.2.1 | Ritningar, i tre exemplar, som är tillräckligt detaljerade för att man ska kunna identifiera strålkastartypen och som visar enheten sedd framifrån med avbildning av lyktglasets mönster (om sådant finns) samt dess tvärsnitt. Även glödlamporna och skärmen/skärmarna ska visas på ritningarna i skala 2:1, både sedda framifrån och från sidan, och ritningarna ska visa placeringen av typgodkännandenumret och tilläggssymboler i förhållande till typgodkännandemärkets cirkel. |
| --- | --- | --- |

3.2

Alla ansökningar om typgodkännande ska åtföljas av följande:

3.2.1

Ritningar, i tre exemplar, som är tillräckligt detaljerade för att man ska kunna identifiera strålkastartypen och som visar enheten sedd framifrån med avbildning av lyktglasets mönster (om sådant finns) samt dess tvärsnitt. Även glödlamporna och skärmen/skärmarna ska visas på ritningarna i skala 2:1, både sedda framifrån och från sidan, och ritningarna ska visa placeringen av typgodkännandenumret och tilläggssymboler i förhållande till typgodkännandemärkets cirkel.

| 3.2.2 | En kort teknisk beskrivning. |
| --- | --- |

3.2.2

En kort teknisk beskrivning.

| 3.2.3 | Provexemplar enligt följande:






  3.2.3.1 | För typgodkännande av en SB-enhet som ska avge vitt ljus: fem provexemplar. |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Provexemplar enligt följande:

3.2.3.1

För typgodkännande av en SB-enhet som ska avge vitt ljus: fem provexemplar.

| 3.2.3.2 | För typgodkännande av en SB-enhet som ska avge färgat ljus: ett provexemplar med färgat ljus och fem med vitt ljus som ska skilja sig från den inlämnade typen endast på det viset att lyktglaset eller filtret är ofärgat. |
| --- | --- |

3.2.3.2

För typgodkännande av en SB-enhet som ska avge färgat ljus: ett provexemplar med färgat ljus och fem med vitt ljus som ska skilja sig från den inlämnade typen endast på det viset att lyktglaset eller filtret är ofärgat.

| 3.2.3.3 | När det gäller SB-enheter som skiljer sig åt endast genom att de är konstruerade för att avge färgat ljus i jämförelse med en typ som är konstruerad för att avge vitt ljus och som tidigare uppfyllt kraven i punkterna 6–8, räcker det att lämna in ett provexemplar av typen som ska avge färgat ljus och som då endast behöver genomgå proven i punkt 9. |
| --- | --- |

3.2.3.3

När det gäller SB-enheter som skiljer sig åt endast genom att de är konstruerade för att avge färgat ljus i jämförelse med en typ som är konstruerad för att avge vitt ljus och som tidigare uppfyllt kraven i punkterna 6–8, räcker det att lämna in ett provexemplar av typen som ska avge färgat ljus och som då endast behöver genomgå proven i punkt 9.

| 3.2.4 | För provning av det plastmaterial som lyktglasen är tillverkade av ska ansökan även åtföljas av följande:






  3.2.4.1 | Tretton lyktglas.






  3.2.4.1.1 | Sex av dessa lyktglas får bytas ut mot sex materialprover som är minst 60 × 80 mm, med en plan eller konvex ytteryta och en praktiskt taget plan yta i mitten (med en krökningsradie av minst 300 mm) som är minst 15 × 15 mm. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.4

För provning av det plastmaterial som lyktglasen är tillverkade av ska ansökan även åtföljas av följande:

3.2.4.1

Tretton lyktglas.

3.2.4.1.1

Sex av dessa lyktglas får bytas ut mot sex materialprover som är minst 60 × 80 mm, med en plan eller konvex ytteryta och en praktiskt taget plan yta i mitten (med en krökningsradie av minst 300 mm) som är minst 15 × 15 mm.

| 3.2.4.1.2 | Varje sådant lyktglas eller materialprov ska tillverkas på samma sätt som vid serietillverkning. |
| --- | --- |

3.2.4.1.2

Varje sådant lyktglas eller materialprov ska tillverkas på samma sätt som vid serietillverkning.

| 3.2.4.2 | En reflektor på vilken lyktglasen kan monteras i enlighet med tillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

3.2.4.2

En reflektor på vilken lyktglasen kan monteras i enlighet med tillverkarens anvisningar.

| 3.3 | Om egenskaperna hos materialen i lyktglasen och eventuella beläggningar redan har provats, ska provningsrapporten för dessa material bifogas. |
| --- | --- |

3.3

Om egenskaperna hos materialen i lyktglasen och eventuella beläggningar redan har provats, ska provningsrapporten för dessa material bifogas.

| 3.4 | Innan typgodkännande beviljas ska den behöriga myndigheten förvissa sig om att tillfredsställande åtgärder vidtagits för att säkerställa effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

3.4

Innan typgodkännande beviljas ska den behöriga myndigheten förvissa sig om att tillfredsställande åtgärder vidtagits för att säkerställa effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen.

4.   MÄRKNING (3)

| 4.1 | SB-enheter som lämnats in för typgodkännande ska vara försedda med sökandens handelsnamn eller varumärke. |
| --- | --- |

4.1

SB-enheter som lämnats in för typgodkännande ska vara försedda med sökandens handelsnamn eller varumärke.

| 4.2 | På det främre lyktglaset ska det finnas tillräckligt med utrymme för typgodkännandemärket och de tilläggssymboler som avses i punkt 5; detta utrymme ska vara utmärkt på de ritningar som avses i punkt 3.2.1. |
| --- | --- |

4.2

På det främre lyktglaset ska det finnas tillräckligt med utrymme för typgodkännandemärket och de tilläggssymboler som avses i punkt 5; detta utrymme ska vara utmärkt på de ritningar som avses i punkt 3.2.1.

| 4.3 | Strålkastarna ska, antingen på det främre lyktglaset eller på lykthuset, vara försedda med värdena för märkspänningen och märkwattalet för helljusglödlampan, följt av märkwattalet för halvljusglödlampan, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

4.3

Strålkastarna ska, antingen på det främre lyktglaset eller på lykthuset, vara försedda med värdena för märkspänningen och märkwattalet för helljusglödlampan, följt av märkwattalet för halvljusglödlampan, beroende på vad som är tillämpligt.

| 4.4 | När det gäller SB-enheter som är konstruerade för att uppfylla kraven för både vänster- och högertrafik, ska de två inställningarna på fordonets strålkastarenhet vara märkta med bokstäverna ”R/D” för högertrafik och med bokstäverna ”L/G” för vänstertrafik. |
| --- | --- |

4.4

När det gäller SB-enheter som är konstruerade för att uppfylla kraven för både vänster- och högertrafik, ska de två inställningarna på fordonets strålkastarenhet vara märkta med bokstäverna ”R/D” för högertrafik och med bokstäverna ”L/G” för vänstertrafik.

| 4.5 | Handelsnamnet eller varumärket och de märkningar som föreskrivs i denna punkt 4 ska vara lätt läsbara och outplånliga. |
| --- | --- |

4.5

Handelsnamnet eller varumärket och de märkningar som föreskrivs i denna punkt 4 ska vara lätt läsbara och outplånliga.

5.   TYPGODKÄNNANDE

5.1   Allmänt

5.1.1   Om alla provexemplar av en typ av strålkastare vilka lämnats in enligt punkt 3 uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ska typgodkännande beviljas.

5.1.2   När grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor uppfyller kraven i flera olika föreskrifter, får ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas under förutsättning att alla ingående lyktor följer de bestämmelser som gäller för dem.

5.1.3   Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. En och samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av strålkastare som omfattas av dessa föreskrifter samma nummer, utom i sådana fall då typgodkännandet utökas så att det täcker in ytterligare en anordning som endast avviker genom färgen på det avgivna ljuset.

5.1.4   Ett meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en typ av strålkastare i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

5.1.5   Utöver den märkning som föreskrivs i punkt 4.1 ska ett typgodkännandemärke i enlighet med punkt 5.2 och 5.3 anbringas på de utrymmen som nämns i punkt 4.2 på varje strålkastare som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter.

5.2   Typgodkännandemärkets utformning

Typgodkännandemärket ska bestå av följande:

5.2.1   Ett internationellt typgodkännandemärke som är utformat på följande sätt:

| 5.2.1.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (4). |
| --- | --- |

5.2.1.1

En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (4).

| 5.2.1.2 | Typgodkännandenumret enligt punkt 5.1.3. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Typgodkännandenumret enligt punkt 5.1.3.

5.2.2   Följande tilläggssymbol (eller tilläggssymboler):

| 5.2.2.1 | På SB-strålkastare som endast överensstämmer med vänstertrafikkrav: en horisontell pil som pekar till höger om en betraktare vänd mot strålkastaren, dvs. mot mötande trafik. |
| --- | --- |

5.2.2.1

På SB-strålkastare som endast överensstämmer med vänstertrafikkrav: en horisontell pil som pekar till höger om en betraktare vänd mot strålkastaren, dvs. mot mötande trafik.

| 5.2.2.2 | På SB-strålkastare som är konstruerade för att uppfylla kraven för både vänster- och högertrafik genom en lämplig inställning av strålkastaren: en horisontell pil med spets i båda ändar där spetsarna pekar åt vänster respektive höger. |
| --- | --- |

5.2.2.2

På SB-strålkastare som är konstruerade för att uppfylla kraven för både vänster- och högertrafik genom en lämplig inställning av strålkastaren: en horisontell pil med spets i båda ändar där spetsarna pekar åt vänster respektive höger.

| 5.2.2.3 | På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna endast med avseende på halvljus: bokstäverna ”SC”. |
| --- | --- |

5.2.2.3

På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna endast med avseende på halvljus: bokstäverna ”SC”.

| 5.2.2.4 | På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna endast med avseende på helljus: bokstäverna ”SR”. |
| --- | --- |

5.2.2.4

På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna endast med avseende på helljus: bokstäverna ”SR”.

| 5.2.2.5 | På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna med avseende på både halvljus och helljus: bokstäverna ”SCR”. |
| --- | --- |

5.2.2.5

På strålkastare som uppfyller kraven i de här föreskrifterna med avseende på både halvljus och helljus: bokstäverna ”SCR”.

| 5.2.2.6 | På strålkastare med lyktglas av plast ska bokstavsgruppen ”PL” placeras nära de symboler som föreskrivs i punkt 5.2.2.3– 5.2.2.5. |
| --- | --- |

5.2.2.6

På strålkastare med lyktglas av plast ska bokstavsgruppen ”PL” placeras nära de symboler som föreskrivs i punkt 5.2.2.3– 5.2.2.5.

| 5.2.2.7 | I samtliga fall ska det tillämpliga driftsätt som används vid nästa förfarande enligt punkt 1.1.1.1 i bilaga 5 och de(n) tillåtna spänningen/spänningarna enligt punkt 1.1.1.2 i bilaga 5 anges på typgodkännandeintyget och meddelandeblanketterna som skickas till de länder som är avtalsparter och som tillämpar dessa föreskrifter.
  I motsvarande fall ska märkning ske enligt följande:
  På enheter som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och som är konstruerade så att halvljusglödlampan inte är tänd samtidigt som någon annan ljusfunktion med vilken den kan bilda flerfunktion, ska
  ett snedstreck (/) placeras bakom symbolen för halvljus på typgodkännandemärket. |
| --- | --- |

5.2.2.7

I samtliga fall ska det tillämpliga driftsätt som används vid nästa förfarande enligt punkt 1.1.1.1 i bilaga 5 och de(n) tillåtna spänningen/spänningarna enligt punkt 1.1.1.2 i bilaga 5 anges på typgodkännandeintyget och meddelandeblanketterna som skickas till de länder som är avtalsparter och som tillämpar dessa föreskrifter.

I motsvarande fall ska märkning ske enligt följande:

På enheter som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och som är konstruerade så att halvljusglödlampan inte är tänd samtidigt som någon annan ljusfunktion med vilken den kan bilda flerfunktion, ska

ett snedstreck (/) placeras bakom symbolen för halvljus på typgodkännandemärket.

| 5.2.2.8 | De två siffrorna i typgodkännandenumret (för närvarande 02) ska hänvisa till den ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringar av föreskrifterna som gjorts före den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas, och när så krävs kan den föreskrivna pilen placeras intill ovan nämnda tilläggssymboler. |
| --- | --- |

5.2.2.8

De två siffrorna i typgodkännandenumret (för närvarande 02) ska hänvisa till den ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringar av föreskrifterna som gjorts före den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas, och när så krävs kan den föreskrivna pilen placeras intill ovan nämnda tilläggssymboler.

| 5.2.2.9 | De märkningar och symboler som avses i punkt 5.2.1 och 5.2.2 ska vara lätt läsbara och outplånliga även när strålkastaren är monterad i fordonet. |
| --- | --- |

5.2.2.9

De märkningar och symboler som avses i punkt 5.2.1 och 5.2.2 ska vara lätt läsbara och outplånliga även när strålkastaren är monterad i fordonet.

5.3   Typgodkännandemärkets utformning

5.3.1   Separata lyktor

I figurerna 1–9 i bilaga 4 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärket med ovan nämnda tilläggssymboler kan utformas.

5.3.2   Grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor

| 5.3.2.1 | När grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor har visat sig uppfylla kraven i flera olika föreskrifter, får ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas, bestående av en cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet och ett typgodkännandenummer. Detta typgodkännandemärke får placeras var som helst på grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor om följande krav uppfylls:






  5.3.2.1.1 | Det är synligt efter montering. |
| --- | --- | --- |

5.3.2.1

När grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor har visat sig uppfylla kraven i flera olika föreskrifter, får ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas, bestående av en cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet och ett typgodkännandenummer. Detta typgodkännandemärke får placeras var som helst på grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor om följande krav uppfylls:

5.3.2.1.1

Det är synligt efter montering.

| 5.3.2.1.2 | Ingen del av grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor som avger ljus ska kunna tas bort utan att man samtidigt tar bort typgodkännandemärket. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2

Ingen del av grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor som avger ljus ska kunna tas bort utan att man samtidigt tar bort typgodkännandemärket.

| 5.3.2.2 | Identifieringssymbolen för varje lykta, med angivande av numret på var och en av de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats, ska tillsammans med en hänvisning till motsvarande ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringar av föreskrifterna som gjorts före den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas, och när så krävs den föreskrivna pilen, placeras






  5.3.2.2.1 | antingen på lämplig ljusavgivande yta, |
| --- | --- | --- |

5.3.2.2

Identifieringssymbolen för varje lykta, med angivande av numret på var och en av de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats, ska tillsammans med en hänvisning till motsvarande ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringar av föreskrifterna som gjorts före den tidpunkt då typgodkännandet utfärdas, och när så krävs den föreskrivna pilen, placeras

5.3.2.2.1

antingen på lämplig ljusavgivande yta,

| 5.3.2.2.2 | eller grupperad på ett sådant sätt att varje grupperad eller kombinerad lykta eller flerfunktionslykta lätt kan identifieras (fyra exempel finns i bilaga 4). |
| --- | --- |

5.3.2.2.2

eller grupperad på ett sådant sätt att varje grupperad eller kombinerad lykta eller flerfunktionslykta lätt kan identifieras (fyra exempel finns i bilaga 4).

| 5.3.2.3 | Storleken på komponenterna som ingår i ett enskilt typgodkännandemärke ska inte vara mindre än den minimistorlek som föreskrivs i de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Storleken på komponenterna som ingår i ett enskilt typgodkännandemärke ska inte vara mindre än den minimistorlek som föreskrivs i de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats.

| 5.3.2.4 | Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. En och samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av grupperad eller kombinerad lykta eller flerfunktionslykta som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

5.3.2.4

Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. En och samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av grupperad eller kombinerad lykta eller flerfunktionslykta som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer.

| 5.3.2.5 | I figur 10 i bilaga 4 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärkena för grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor med alla ovannämnda tilläggssymboler kan utformas. |
| --- | --- |

5.3.2.5

I figur 10 i bilaga 4 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärkena för grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor med alla ovannämnda tilläggssymboler kan utformas.

5.3.3   Lyktor vars lyktglas används för olika typer av strålkastare och som kan grupperas eller bilda flerfunktionslyktor med andra lyktor

Bestämmelserna i punkt 5.3.2 gäller.

| 5.3.3.1 | När samma lyktglas används kan den senare dessutom ha olika typgodkännandemärken som hör till de olika typerna av strålkastare eller lyktenheter, förutsatt att strålkastarens huvuddel, även om den inte kan tas bort från lyktglaset, också har det utrymme som beskrivs i punkt 4.2 och är försedd med typgodkännandemärken för de faktiska funktionerna.
  Om olika typer av strålkastare ingår i samma lykthus kan de olika typgodkännandemärkena placeras på den senare. |
| --- | --- |

5.3.3.1

När samma lyktglas används kan den senare dessutom ha olika typgodkännandemärken som hör till de olika typerna av strålkastare eller lyktenheter, förutsatt att strålkastarens huvuddel, även om den inte kan tas bort från lyktglaset, också har det utrymme som beskrivs i punkt 4.2 och är försedd med typgodkännandemärken för de faktiska funktionerna.

Om olika typer av strålkastare ingår i samma lykthus kan de olika typgodkännandemärkena placeras på den senare.

| 5.3.3.2 | I figur 11 i bilaga 4 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärken för det ovanstående fallet kan vara utformade. |
| --- | --- |

5.3.3.2

I figur 11 i bilaga 4 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärken för det ovanstående fallet kan vara utformade.

6.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

| 6.1 | Varje provexemplar ska överensstämma med de specifikationer som anges i denna punkt 6 och i punkterna 7 och 8 och, om så krävs, i punkt 9. |
| --- | --- |

6.1

Varje provexemplar ska överensstämma med de specifikationer som anges i denna punkt 6 och i punkterna 7 och 8 och, om så krävs, i punkt 9.

| 6.2 | SB-enheter ska vara konstruerade så att de behåller sina föreskrivna fotometriska egenskaper och förblir funktionsdugliga vid normal användning, trots de vibrationer de kan utsättas för. |
| --- | --- |

6.2

SB-enheter ska vara konstruerade så att de behåller sina föreskrivna fotometriska egenskaper och förblir funktionsdugliga vid normal användning, trots de vibrationer de kan utsättas för.

| 6.2.1 | Strålkastarna ska vara utrustade med en anordning som gör att de kan justeras på fordonen så att de följer gällande regler. En sådan anordning behöver inte finnas på SB-enheten om sådana enheter bara används på fordon på vilka strålkastarinställningen kan justeras på annat sätt. När en SB-enhet som avger helljus och en SB-enhet som avger halvljus är monterade som utbytbara underenheter till en sammansatt enhet ska justeringsanordningen vara konstruerad så att SB-enheterna kan ställas in var för sig. |
| --- | --- |

6.2.1

Strålkastarna ska vara utrustade med en anordning som gör att de kan justeras på fordonen så att de följer gällande regler. En sådan anordning behöver inte finnas på SB-enheten om sådana enheter bara används på fordon på vilka strålkastarinställningen kan justeras på annat sätt. När en SB-enhet som avger helljus och en SB-enhet som avger halvljus är monterade som utbytbara underenheter till en sammansatt enhet ska justeringsanordningen vara konstruerad så att SB-enheterna kan ställas in var för sig.

| 6.2.2 | Dessa bestämmelser ska dock inte gälla strålkastarenheter vars reflektorer inte kan tas isär. För denna typ av enhet gäller kraven i punkt 8 i dessa föreskrifter. Om fler än en ljuskälla används för helljuset ska de kombinerade funktionerna användas när man fastställer belysningens maximivärde (Emax). |
| --- | --- |

6.2.2

Dessa bestämmelser ska dock inte gälla strålkastarenheter vars reflektorer inte kan tas isär. För denna typ av enhet gäller kraven i punkt 8 i dessa föreskrifter. Om fler än en ljuskälla används för helljuset ska de kombinerade funktionerna användas när man fastställer belysningens maximivärde (Emax).

| 6.3 | Anslutningarna ska bara vara elanslutna till den eller de aktuella glödlamporna och ska vara robusta och ordentligt fastsatta i strålkastarenheten. |
| --- | --- |

6.3

Anslutningarna ska bara vara elanslutna till den eller de aktuella glödlamporna och ska vara robusta och ordentligt fastsatta i strålkastarenheten.

| 6.4 | Om strålkastarenheterna är runda ska de ha de fysiska egenskaper och elanslutningar som visas i en av modellerna SB2–SB7 i bilaga 4 och ska ha samma mått som anges i den modellen. |
| --- | --- |

6.4

Om strålkastarenheterna är runda ska de ha de fysiska egenskaper och elanslutningar som visas i en av modellerna SB2–SB7 i bilaga 4 och ska ha samma mått som anges i den modellen.

| 6.5 | SB-enheter som konstruerats för att uppfylla kraven för både vänster- och högertrafik kan anpassas till antingen vänster- eller högertrafik genom en lämplig fabriksinställning vid montering i fordonet eller genom att användaren gör valet av inställning. En sådan inställning från fabrik eller av användaren kan till exempel bestå av enhetens vinkelinställning på fordonet. I samtliga fall får endast två exakta och skilda inställningslägen, ett för högertrafik och ett för vänstertrafik, vara möjliga och konstruktionen ska utesluta oavsiktlig omkoppling av strålkastaren från det ena läget till det andra eller inställning i ett mellanläge. Överensstämmelse med kraven i denna punkt ska kontrolleras visuellt och om det är nödvändigt genom en provmontering. |
| --- | --- |

6.5

SB-enheter som konstruerats för att uppfylla kraven för både vänster- och högertrafik kan anpassas till antingen vänster- eller högertrafik genom en lämplig fabriksinställning vid montering i fordonet eller genom att användaren gör valet av inställning. En sådan inställning från fabrik eller av användaren kan till exempel bestå av enhetens vinkelinställning på fordonet. I samtliga fall får endast två exakta och skilda inställningslägen, ett för högertrafik och ett för vänstertrafik, vara möjliga och konstruktionen ska utesluta oavsiktlig omkoppling av strålkastaren från det ena läget till det andra eller inställning i ett mellanläge. Överensstämmelse med kraven i denna punkt ska kontrolleras visuellt och om det är nödvändigt genom en provmontering.

| 6.6 | Kompletterande provningar ska göras enligt kraven i bilaga 5 med syftet att säkerställa att den fotometriska prestandan inte förändras nämnvärt vid användning. |
| --- | --- |

6.6

Kompletterande provningar ska göras enligt kraven i bilaga 5 med syftet att säkerställa att den fotometriska prestandan inte förändras nämnvärt vid användning.

| 6.7 | Om strålkastaren har ett lyktglas av plast ska provning utföras enligt kraven i bilaga 6. |
| --- | --- |

6.7

Om strålkastaren har ett lyktglas av plast ska provning utföras enligt kraven i bilaga 6.

7.   MÄRKSPÄNNING

| 7.1 | Värdena för märkspänningen är följande: 6, 12 och 24 volt (5). |
| --- | --- |

7.1

Värdena för märkspänningen är följande: 6, 12 och 24 volt (5).

| 7.2 | Den elkonsumtion som uppmäts vid provningen av en strålkastarenhet får inte överstiga den märkeffekt som anges på enheten med mer än det procenttal som anges i tabell 1. Det finns ingen minimigräns angiven för toleransen i fråga om watt, men de minimivärden för belysning som anges i tabell 2 i punkt 8.8 ska uppnås.

  Tabell 1 | Runda enheter med en diameter på 180 mm | Runda enheter med en diameter på 145 mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Märkspänning | 6 | 12 | 6 | 12 |
| Provspänning | 6 | 12 | 6 | 12 |
| | Märkeffekt och tillåten tolerans |
| Dubbla glödlampor (6) | Helljus | 60 + 0 % | 37,5 + 0 % |
| Halvljus | 50 + 0 % | 50 + 0 % |
| Enbart helljusglödlampa | 75 + 0 % | 50 + 0 % |
| Enbart halvljusglödlampa | 50 + 0 % | 50 + 0 % |

7.2

Den elkonsumtion som uppmäts vid provningen av en strålkastarenhet får inte överstiga den märkeffekt som anges på enheten med mer än det procenttal som anges i tabell 1. Det finns ingen minimigräns angiven för toleransen i fråga om watt, men de minimivärden för belysning som anges i tabell 2 i punkt 8.8 ska uppnås.

Tabell 1

Runda enheter med en diameter på 180 mm

Runda enheter med en diameter på 145 mm

Märkspänning

6

12

6

12

Provspänning

6

12

6

12

Märkeffekt och tillåten tolerans

Dubbla glödlampor (6)

Helljus

60 + 0 %

37,5 + 0 %

Halvljus

50 + 0 %

50 + 0 %

Enbart helljusglödlampa

75 + 0 %

50 + 0 %

Enbart halvljusglödlampa

50 + 0 %

50 + 0 %

8.   BELYSNING (7)

| 8.1 | SB-enheter ska vara utformade så att de avger tillräcklig belysning utan att blända vid halvljus, och god belysning vid helljus. |
| --- | --- |

8.1

SB-enheter ska vara utformade så att de avger tillräcklig belysning utan att blända vid halvljus, och god belysning vid helljus.

| 8.2 | Det ljus strålkastaren avger ska kontrolleras på en vertikal skärm som ställs upp 25 m framför strålkastaren vinkelrätt mot dess axel (se bilaga 4, modell SB8a och SB8b). |
| --- | --- |

8.2

Det ljus strålkastaren avger ska kontrolleras på en vertikal skärm som ställs upp 25 m framför strålkastaren vinkelrätt mot dess axel (se bilaga 4, modell SB8a och SB8b).

| 8.3 | Halvljuset ska ge en tillräckligt skarp ljus/mörkergräns för att medge en tillfredsställande inställning med hjälp av denna. Ljus/mörkergränsen ska vara en horisontell linje på motsatt sida av den färdriktning som enheten är avsedd för. På andra sidan bör den vara horisontell eller vara vinklad med högst 15° i förhållande till den horisontella linjen. |
| --- | --- |

8.3

Halvljuset ska ge en tillräckligt skarp ljus/mörkergräns för att medge en tillfredsställande inställning med hjälp av denna. Ljus/mörkergränsen ska vara en horisontell linje på motsatt sida av den färdriktning som enheten är avsedd för. På andra sidan bör den vara horisontell eller vara vinklad med högst 15° i förhållande till den horisontella linjen.

| 8.4 | SB-enheten ska ställas in så att halvljuset uppfyller följande krav:






  8.4.1 | Om strålkastarna är konstruerade för att uppfylla kraven för högertrafik ska ljus/mörkergränsen på vänster halva av skärmen (8) vara horisontell, och om de är konstruerade för att uppfylla kraven för vänstertrafik ska ljus/mörkergränsen på höger halva av skärmen vara horisontell. |
| --- | --- | --- |

8.4

SB-enheten ska ställas in så att halvljuset uppfyller följande krav:

8.4.1

Om strålkastarna är konstruerade för att uppfylla kraven för högertrafik ska ljus/mörkergränsen på vänster halva av skärmen (8) vara horisontell, och om de är konstruerade för att uppfylla kraven för vänstertrafik ska ljus/mörkergränsen på höger halva av skärmen vara horisontell.

| 8.4.2 | Ljus/mörkergränsens horisontella del på skärmen ska ligga 25 cm nedanför det horisontella plan som skär genom strålkastarens brännpunkt (se modell SB8a och SB8b i bilaga 4). |
| --- | --- |

8.4.2

Ljus/mörkergränsens horisontella del på skärmen ska ligga 25 cm nedanför det horisontella plan som skär genom strålkastarens brännpunkt (se modell SB8a och SB8b i bilaga 4).

| 8.4.3 | Skärmen ska vara i det läge som anges i modell SB8a och SB8b i bilaga 4 (9). |
| --- | --- |

8.4.3

Skärmen ska vara i det läge som anges i modell SB8a och SB8b i bilaga 4 (9).

| 8.5 | När strålkastaren är inställd på ovanstående sätt och om ansökan om typgodkännande endast gäller halvljus (10) behöver strålkastaren bara uppfylla kraven i punkt 8.8, men om ansökan gäller både hel- och halvljus ska strålkastaren uppfylla kraven i punkt 8.8 och 8.9. |
| --- | --- |

8.5

När strålkastaren är inställd på ovanstående sätt och om ansökan om typgodkännande endast gäller halvljus (10) behöver strålkastaren bara uppfylla kraven i punkt 8.8, men om ansökan gäller både hel- och halvljus ska strålkastaren uppfylla kraven i punkt 8.8 och 8.9.

| 8.6 | Om en SB-enhet som är inställd på ovanstående sätt inte uppfyller kraven i punkt 8.8 och 8.9 får dess inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel inte flyttas mer än 1° (= 44 cm) i sidled till höger eller vänster (11). För att underlätta inställningen med hjälp av ljus/mörkergränsen får strålkastaren delvis avskärmas så att ljus/mörkergränsen blir skarpare. |
| --- | --- |

8.6

Om en SB-enhet som är inställd på ovanstående sätt inte uppfyller kraven i punkt 8.8 och 8.9 får dess inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel inte flyttas mer än 1° (= 44 cm) i sidled till höger eller vänster (11). För att underlätta inställningen med hjälp av ljus/mörkergränsen får strålkastaren delvis avskärmas så att ljus/mörkergränsen blir skarpare.

| 8.7 | En strålkastare för endast helljus ska vara inställd så att området med bäst belysning centreras på skärningspunkten HV mellan linjerna hh och vv. En sådan strålkastare behöver bara uppfylla kraven i punkt 8.9. |
| --- | --- |

8.7

En strålkastare för endast helljus ska vara inställd så att området med bäst belysning centreras på skärningspunkten HV mellan linjerna hh och vv. En sådan strålkastare behöver bara uppfylla kraven i punkt 8.9.

| 8.8 | Halvljusets belysning av skärmen ska uppfylla följande krav:

  Tabell 2









  Punkt på mätskärmen | Belysning enligt kraven i lx |
| --- | --- | --- |
| SB-enheter för högertrafik | SB-enheter för vänstertrafik | Minst | Högst |
| B 50 L | B 50 R | — | 0,3 |
| 75 R | 75 L | 6 | — |
| 50 R | 50 L | 6 | — |
| 25 L | 25 R | 1,5 | — |
| 25 R | 25 L | 1,5 | — |
| Energipunkt i område III | — | 0,7 |
| Energipunkt i område IV | 2 | — |
| Energipunkt i område I | — | 20 |

8.8

Halvljusets belysning av skärmen ska uppfylla följande krav:

Tabell 2

Punkt på mätskärmen

Belysning enligt kraven i lx

SB-enheter för högertrafik

SB-enheter för vänstertrafik

Minst

Högst

B 50 L

B 50 R

—

0,3

75 R

75 L

6

—

50 R

50 L

6

—

25 L

25 R

1,5

—

25 R

25 L

1,5

—

Energipunkt i område III

—

0,7

Energipunkt i område IV

2

—

Energipunkt i område I

—

20

| 8.8.1 | I områdena I, II, III och IV får det inte finnas någon variation i sidled som kan försämra synbarheten. |
| --- | --- |

8.8.1

I områdena I, II, III och IV får det inte finnas någon variation i sidled som kan försämra synbarheten.

| 8.8.2 | SB-enheter som är konstruerade för att uppfylla kraven för både vänster- och högertrafik ska uppfylla de ovanstående kraven för motsvarande körriktning, något som gäller bägge inställningarna. |
| --- | --- |

8.8.2

SB-enheter som är konstruerade för att uppfylla kraven för både vänster- och högertrafik ska uppfylla de ovanstående kraven för motsvarande körriktning, något som gäller bägge inställningarna.

| 8.9 | För en SB-enhet som är konstruerad för både helljus och halvljus ska belysningen på skärmen för helljuset mätas med samma strålkastarinställning och spänning som för mätningarna i punkt 8.8. |
| --- | --- |

8.9

För en SB-enhet som är konstruerad för både helljus och halvljus ska belysningen på skärmen för helljuset mätas med samma strålkastarinställning och spänning som för mätningarna i punkt 8.8.

| 8.10 | Helljusets belysning av skärmen ska uppfylla följande krav:






  8.10.1 | Skärningspunkten HV mellan linjerna hh och vv ska ligga innanför isoluxlinjen för 90 % av maximal belysning. Maximivärdet ska vara minst 32 lx. |
| --- | --- | --- |

8.10

Helljusets belysning av skärmen ska uppfylla följande krav:

8.10.1

Skärningspunkten HV mellan linjerna hh och vv ska ligga innanför isoluxlinjen för 90 % av maximal belysning. Maximivärdet ska vara minst 32 lx.

| 8.10.2 | Med början från HV-punkten får belysningen längs en horisontell linje åt höger eller vänster inte understiga 16 lx upp till ett avstånd på 1,125 m och inte understiga 4 lx upp till ett avstånd på 2,25 m. |
| --- | --- |

8.10.2

Med början från HV-punkten får belysningen längs en horisontell linje åt höger eller vänster inte understiga 16 lx upp till ett avstånd på 1,125 m och inte understiga 4 lx upp till ett avstånd på 2,25 m.

| 8.11 | De värden för belysning av skärmen som avses i punkt 8.8 och 8.9 ska mätas med hjälp av en ljusmätare vars mätyta ryms i en kvadrat med sidan 65 mm. |
| --- | --- |

8.11

De värden för belysning av skärmen som avses i punkt 8.8 och 8.9 ska mätas med hjälp av en ljusmätare vars mätyta ryms i en kvadrat med sidan 65 mm.

9.   FÄRG

Det avgivna ljuset ska vara vitt.

10.   MÄTNING AV BLÄNDNING

Den bländning som orsakas av SB-enheternas halvljus ska mätas (12).

11.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 11.1 | Strålkastare som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla de krav som anges i punkterna 8 och 9. |
| --- | --- |

11.1

Strålkastare som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla de krav som anges i punkterna 8 och 9.

| 11.2 | Det ska verifieras att kraven i punkt 11.1 uppfylls genom lämpliga produktionskontroller. |
| --- | --- |

11.2

Det ska verifieras att kraven i punkt 11.1 uppfylls genom lämpliga produktionskontroller.

| 11.3 | Innehavaren av typgodkännandet ska i synnerhet






  11.3.1 | se till att det finns förfaranden för effektiv kontroll av produkternas kvalitet, |
| --- | --- | --- |

11.3

Innehavaren av typgodkännandet ska i synnerhet

11.3.1

se till att det finns förfaranden för effektiv kontroll av produkternas kvalitet,

| 11.3.2 | ha tillgång till nödvändig kontrollutrustning för att kontrollera överensstämmelsen för varje godkänd typ, |
| --- | --- |

11.3.2

ha tillgång till nödvändig kontrollutrustning för att kontrollera överensstämmelsen för varje godkänd typ,

| 11.3.3 | se till att provningsdata arkiveras och att handlingarna hålls tillgängliga under en tidsrymd som fastställs i samråd med typgodkännandemyndigheten, |
| --- | --- |

11.3.3

se till att provningsdata arkiveras och att handlingarna hålls tillgängliga under en tidsrymd som fastställs i samråd med typgodkännandemyndigheten,

| 11.3.4 | analysera resultaten från varje provningstyp för att kontrollera och försäkra sig om produktegenskapernas stabilitet, med beaktande av den variation som förekommer i industriell produktion, |
| --- | --- |

11.3.4

analysera resultaten från varje provningstyp för att kontrollera och försäkra sig om produktegenskapernas stabilitet, med beaktande av den variation som förekommer i industriell produktion,

| 11.3.5 | se till att åtminstone de provningar som föreskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter genomförs för varje produkttyp, |
| --- | --- |

11.3.5

se till att åtminstone de provningar som föreskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter genomförs för varje produkttyp,

| 11.3.6 | om något eller några provexemplar uppvisar skillnader i förhållande till den valda provningstypen, se till att detta föranleder ett nytt urvalsförfarande och en ny provning. Alla nödvändiga åtgärder ska vidtas i syfte att återställa överensstämmelsen för den berörda produktionen. |
| --- | --- |

11.3.6

om något eller några provexemplar uppvisar skillnader i förhållande till den valda provningstypen, se till att detta föranleder ett nytt urvalsförfarande och en ny provning. Alla nödvändiga åtgärder ska vidtas i syfte att återställa överensstämmelsen för den berörda produktionen.

| 11.4 | Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som är tillämpliga på varje produktionsenhet. |
| --- | --- |

11.4

Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som är tillämpliga på varje produktionsenhet.

| 11.4.1 | Vid varje inspektion ska provningsrapporter och uppgifter om produktionen visas för inspektören. |
| --- | --- |

11.4.1

Vid varje inspektion ska provningsrapporter och uppgifter om produktionen visas för inspektören.

| 11.4.2 | Inspektören får slumpmässigt ta provexemplar avsedda för provning i tillverkarens laboratorium. Hur många provexemplar som minst ska tas ut får bestämmas på grundval av resultaten av tillverkarens egna kontroller. |
| --- | --- |

11.4.2

Inspektören får slumpmässigt ta provexemplar avsedda för provning i tillverkarens laboratorium. Hur många provexemplar som minst ska tas ut får bestämmas på grundval av resultaten av tillverkarens egna kontroller.

| 11.4.3 | När det framgår att kvalitetsnivån är otillfredsställande, eller när det bedöms vara nödvändigt att verifiera giltigheten av de provningar som utförts enligt punkt 11.4.2 ska inspektören med hjälp av kriterierna i bilaga 7 välja ut de provexemplar som ska tillställas den tekniska tjänst som har utfört typgodkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

11.4.3

När det framgår att kvalitetsnivån är otillfredsställande, eller när det bedöms vara nödvändigt att verifiera giltigheten av de provningar som utförts enligt punkt 11.4.2 ska inspektören med hjälp av kriterierna i bilaga 7 välja ut de provexemplar som ska tillställas den tekniska tjänst som har utfört typgodkännandeprovningarna.

| 11.4.4 | Den behöriga myndigheten får utföra varje provning som föreskrivs i dessa föreskrifter. Provningarna ska utföras på provexemplar som valts ut slumpmässigt utan att det påverkar tillverkarens leveransåtaganden och i enlighet med kriterierna i bilaga 7. |
| --- | --- |

11.4.4

Den behöriga myndigheten får utföra varje provning som föreskrivs i dessa föreskrifter. Provningarna ska utföras på provexemplar som valts ut slumpmässigt utan att det påverkar tillverkarens leveransåtaganden och i enlighet med kriterierna i bilaga 7.

| 11.4.5 | Den behöriga myndigheten ska ha som mål att utföra inspektion vartannat år. Myndigheten avgör dock själv hur ofta inspektion ska ske, beroende på hur effektivt den bedömer att tillverkarens metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse fungerar. Om underkända resultat framkommer under någon av dessa inspektioner ska den behöriga myndigheten se till att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att säkerställa att produktionen så snart som möjligt överensstämmer med kraven igen. |
| --- | --- |

11.4.5

Den behöriga myndigheten ska ha som mål att utföra inspektion vartannat år. Myndigheten avgör dock själv hur ofta inspektion ska ske, beroende på hur effektivt den bedömer att tillverkarens metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse fungerar. Om underkända resultat framkommer under någon av dessa inspektioner ska den behöriga myndigheten se till att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att säkerställa att produktionen så snart som möjligt överensstämmer med kraven igen.

| 11.5 | Strålkastare med synliga defekter ska inte tas med i provningen. |
| --- | --- |

11.5

Strålkastare med synliga defekter ska inte tas med i provningen.

| 11.6 | Det ska inte fästas något avseende vid referensmärkningen. |
| --- | --- |

11.6

Det ska inte fästas något avseende vid referensmärkningen.

12.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 12.1 | Ett typgodkännande som beviljats för en SB-enhet enligt dessa föreskrifter kan återkallas om ovannämnda krav inte uppfylls eller om en enhet med ett typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

12.1

Ett typgodkännande som beviljats för en SB-enhet enligt dessa föreskrifter kan återkallas om ovannämnda krav inte uppfylls eller om en enhet med ett typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen.

| 12.2 | Om en avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

12.2

Om en avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

13.   ÄNDRINGAR AV TYPEN AV SB-ENHET OCH UTÖKNINGAR AV TYPGODKÄNNANDE

| 13.1 | Alla ändringar av typen av SB-enhet ska meddelas den myndighet som godkänt typen av SB-enhet. Myndigheten ska därefter antingen






  13.1.1 | anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att typen av SB-enhet trots dem fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- | --- |

13.1

Alla ändringar av typen av SB-enhet ska meddelas den myndighet som godkänt typen av SB-enhet. Myndigheten ska därefter antingen

13.1.1

anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att typen av SB-enhet trots dem fortfarande uppfyller kraven, eller

| 13.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

13.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| 13.2 | Övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 5.1.4 underrättas om huruvida ansökan om typgodkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts. |
| --- | --- |

13.2

Övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 5.1.4 underrättas om huruvida ansökan om typgodkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.

| 13.3 | Den behöriga myndighet som beviljar utökningen av typgodkännandet ska tilldela varje meddelandeblankett som upprättas för en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

13.3

Den behöriga myndighet som beviljar utökningen av typgodkännandet ska tilldela varje meddelandeblankett som upprättas för en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

14.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en anordning som godkänts enligt dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten om detta. Myndigheten ska då underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

15.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 15.1 | När tolv månader förlöpt sedan dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 03 till de här föreskrifterna ska de avtalsparter som tillämpar dem upphöra att bevilja typgodkännanden enligt de här föreskrifterna. |
| --- | --- |

15.1

När tolv månader förlöpt sedan dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 03 till de här föreskrifterna ska de avtalsparter som tillämpar dem upphöra att bevilja typgodkännanden enligt de här föreskrifterna.

| 15.2 | De avtalsparter som tillämpar de här föreskrifterna får inte vägra att bevilja utökningar av typgodkännande enligt denna eller föregående ändringsserier till de här föreskrifterna. |
| --- | --- |

15.2

De avtalsparter som tillämpar de här föreskrifterna får inte vägra att bevilja utökningar av typgodkännande enligt denna eller föregående ändringsserier till de här föreskrifterna.

| 15.3 | Typgodkännanden som beviljats före dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 03 till de här föreskrifterna och alla utökningar av dessa typgodkännanden, inklusive sådana utökningar enligt en föregående ändringsserie till de här föreskrifterna som beviljats senare, ska förbli obegränsat giltiga. |
| --- | --- |

15.3

Typgodkännanden som beviljats före dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 03 till de här föreskrifterna och alla utökningar av dessa typgodkännanden, inklusive sådana utökningar enligt en föregående ändringsserie till de här föreskrifterna som beviljats senare, ska förbli obegränsat giltiga.

| 15.4 | De avtalsparter som tillämpar de här föreskrifterna ska fortsätta bevilja typgodkännanden av strålkastare på grundval av denna och föregående ändringsserier till de här föreskrifterna, förutsatt att strålkastarna är avsedda som ersättningsdelar för montering på fordon i bruk. |
| --- | --- |

15.4

De avtalsparter som tillämpar de här föreskrifterna ska fortsätta bevilja typgodkännanden av strålkastare på grundval av denna och föregående ändringsserier till de här föreskrifterna, förutsatt att strålkastarna är avsedda som ersättningsdelar för montering på fordon i bruk.

| 15.5 | De avtalsparter som tillämpar de här föreskrifterna ska fortsätta att tillåta montering på fordonstyper eller fordon av strålkastare som godkänts enligt de här föreskrifterna. |
| --- | --- |

15.5

De avtalsparter som tillämpar de här föreskrifterna ska fortsätta att tillåta montering på fordonstyper eller fordon av strålkastare som godkänts enligt de här föreskrifterna.

| 15.6 | De avtalsparter som tillämpar de här föreskrifterna ska fortsätta att tillåta montering eller användning på fordon i bruk av en strålkastare som godkänts enligt de här föreskrifterna i deras lydelse enligt föregående ändringsserier, förutsatt att strålkastaren är avsedd som en ersättningsdel. |
| --- | --- |

15.6

De avtalsparter som tillämpar de här föreskrifterna ska fortsätta att tillåta montering eller användning på fordon i bruk av en strålkastare som godkänts enligt de här föreskrifterna i deras lydelse enligt föregående ändringsserier, förutsatt att strålkastaren är avsedd som en ersättningsdel.

16.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

De parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för de typgodkännandemyndigheter till vilka sådana intyg om beviljat, eller ej beviljat, utökat eller återkallat typgodkännande eller om produktionens slutgiltiga upphörande som utfärdats i andra länder ska sändas.

---

(1)  Inget i dessa föreskrifter får hindra en avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter från att förbjuda att en strålkastare med lyktglas av plast vilken typgodkänts enligt dessa föreskrifter kombineras med en mekanisk strålkastarrengörare (med torkarblad).

(2)  Enligt definitionen i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senast ändrat genom ändring 4).

(3)  I fråga om SB-enheter som konstruerats för att uppfylla kraven för antingen vänster- eller högertrafik, rekommenderas det dessutom att det område på lyktglaset som kan skärmas av för att förhindra bländning av medtrafikanter i ett land där trafikriktningen är motsatt den som SB-enheten konstruerats för ska vara outplånligen märkt på det främre lyktglaset. Denna märkning behövs emellertid inte när området framgår tydligt av utformningen.

(4)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års avtal återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(5)  Frågan om 24 volt ska tas med utreds för närvarande.

(6)  När det gäller SB-enheter med dubbla glödlampor får provexemplaren lämnas in för typgodkännande för båda funktionerna eller för enbart halvljus.

(7)  Alla fotometriska mätningar ska utföras vid den provspänning som anges i punkt 7.

(8)  Mätskärmen ska vara så bred att det går att kontrollera ljus/mörkergränsen på ett område av minst 5° från linjen vv.

(9)  Om brännpunktens axel, i de fall det rör sig om en enhet som är konstruerad för att endast uppfylla halvljuskraven i dessa föreskrifter, avviker kraftigt från belysningens riktning ska ljuset justeras i sidled på det sätt som bäst uppfyller kraven för belysning vid punkterna 75 R och 50 R för högertrafik samt vid punkterna 75 L och 50 L för vänstertrafik.

(10)  En enhet som är konstruerad för att avge halvljus får innehålla ett helljus som inte överensstämmer med specifikationerna.

(11)  Justeringsgränsen på 1° till höger eller vänster påverkar inte inställningen i höjdled, som bara begränsas av villkoren i punkt 8.9.

(12)  Detta krav kommer att utformas som en rekommendation som hjälp för myndigheterna.

---

ANNEX 1

SB UNITS FOR AGRICULTURAL OR FOREST TRACTORS AND OTHER SLOW-MOVING VEHICLES

| 1. | The provisions of this Regulation shall also apply to the approval of special SB units for agricultural or forest tractors and other slow-moving vehicles, such units being intended to provide both a driving beam and a passing beam and having a diameter (1) of less than 160 mm with the following modifications: |
| --- | --- |

1.

The provisions of this Regulation shall also apply to the approval of special SB units for agricultural or forest tractors and other slow-moving vehicles, such units being intended to provide both a driving beam and a passing beam and having a diameter (1) of less than 160 mm with the following modifications:

| 1.1. | The minimum requirements for illumination laid down in paragraph 8.8 of this Regulation shall be reduced in the ratio



  subject to the following absolute lower limits: | 3 lux at either point 75 R or point 75 L; |
| --- | --- | --- |

1.1.

The minimum requirements for illumination laid down in paragraph 8.8 of this Regulation shall be reduced in the ratio

Formula

subject to the following absolute lower limits:

3 lux at either point 75 R or point 75 L;

| | 5 lux at either point 50 R or point 50 L; |
| --- | --- |

5 lux at either point 50 R or point 50 L;

| | 1,5 lux in zone IV; |
| --- | --- |

1,5 lux in zone IV;

| 1.2. | Instead of the symbols provided for in paragraph 5.2.2 of this Regulation, the unit shall be marked with the letters ‘SM’ in an inverted triangle. |
| --- | --- |

1.2.

Instead of the symbols provided for in paragraph 5.2.2 of this Regulation, the unit shall be marked with the letters ‘SM’ in an inverted triangle.

---

(1)  If the projected area of the reflector is not circular, the diameter shall be that of a circle having the same area as the projected area of the apparent useful surface of the reflector.

---

BILAGA 2

MEDDELANDE

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

BILAGA 3

MINIMIKRAV FÖR FÖRFARANDEN FÖR KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   ALLMÄNT

1.1   Kraven för överensstämmelse ska anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt om skillnaderna endast utgörs av oundvikliga tillverkningsvariationer som håller sig inom ramen för kraven i dessa föreskrifter.

1.2   Med avseende på den fotometriska prestandan ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om följande uppnås vid provning av den fotometriska prestandan hos en slumpmässigt utvald strålkastare:

| 1.2.1 | Inget mätvärde avviker ofördelaktigt med mer än 20 % från de värden som fastställs i dessa föreskrifter. För värdena vid punkt B 50 L (eller R) och inom område III får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara







  B 50 L (eller R) | : | 0,2 lx motsvarande 20 %
  0,3 lx motsvarande 30 % |
| --- | --- | --- | --- |
| område III | : | 0,3 lx motsvarande 20 %
  0,45 lx motsvarande 30 % |

1.2.1

Inget mätvärde avviker ofördelaktigt med mer än 20 % från de värden som fastställs i dessa föreskrifter. För värdena vid punkt B 50 L (eller R) och inom område III får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara

B 50 L (eller R)

:

0,2 lx motsvarande 20 %

0,3 lx motsvarande 30 %

område III

:

0,3 lx motsvarande 20 %

0,45 lx motsvarande 30 %

| 1.2.2 | eller






  1.2.2.1 | om de värden som anges i dessa föreskrifter för halvljuset uppfylls vid punkten HV (med en tolerans på + 0,2 lx) och, med den inställningen, vid minst en punkt inom varje område som avgränsas på mätskärmen (på 25 m avstånd) av en cirkel med 15 cm i radie runt punkterna B 50 L (eller R) (1) (med en tolerans på + 0,1 lx), 75 R (eller L), 25 R, 25 L, och inom hela den del av område IV som inte befinner sig mer än 22,5 cm ovanför linjen mellan 25 R och 25 L. |
| --- | --- | --- |

1.2.2

eller

1.2.2.1

om de värden som anges i dessa föreskrifter för halvljuset uppfylls vid punkten HV (med en tolerans på + 0,2 lx) och, med den inställningen, vid minst en punkt inom varje område som avgränsas på mätskärmen (på 25 m avstånd) av en cirkel med 15 cm i radie runt punkterna B 50 L (eller R) (1) (med en tolerans på + 0,1 lx), 75 R (eller L), 25 R, 25 L, och inom hela den del av område IV som inte befinner sig mer än 22,5 cm ovanför linjen mellan 25 R och 25 L.

| 1.2.2.2 | och om HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Emax ska en tolerans på + 20 % för maximivärdena och – 20 % för minimivärdena konstateras för de fotometriska värdena vid någon av de mätpunkter som anges i punkt 8.10 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.2.2

och om HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Emax ska en tolerans på + 20 % för maximivärdena och – 20 % för minimivärdena konstateras för de fotometriska värdena vid någon av de mätpunkter som anges i punkt 8.10 i dessa föreskrifter.

| 1.2.3 | Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven får strålkastarens inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 1° till höger eller vänster (2). |
| --- | --- |

1.2.3

Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven får strålkastarens inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 1° till höger eller vänster (2).

1.3   För kontroll av ljus/mörkergränsens förändring i höjdled vid värmepåverkan ska följande metod tillämpas:

Ett av provexemplaren av en strålkastare ska provas enligt det förfarande som beskrivs i punkt 2.1 i bilaga 5 sedan det tre gånger i följd har genomgått den provningscykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga 5.

Strålkastaren ska anses vara godkänd om Δr är högst 1,5 mrad.

Om detta värde är högre än 1,5 mrad, men högst 2 mrad, ska ett andra exemplar provas, varvid medelvärdet för de uppmätta värdena för båda exemplaren högst får vara 1,5 mrad.

1.4   Färgkoordinaterna ska överensstämma.

2.   MINIMIKRAV FÖR TILLVERKARENS KONTROLL AV ÖVERENSSTÄMMELSE

Innehavaren av typgodkännandemärket ska för varje typ av strålkastare utföra minst följande provningar med lämpliga intervall. Provningarna ska utföras enligt bestämmelserna i dessa föreskrifter.

Om något provexemplar inte uppvisar överensstämmelse med avseende på aktuell provningstyp, ska ytterligare provexemplar tas ut och provas. Tillverkaren ska vidta åtgärder för att garantera överensstämmelse i den berörda produktionen.

2.1   Provningarnas beskaffenhet

Provningar av överensstämmelse enligt dessa föreskrifter ska omfatta de fotometriska egenskaperna och kontrollen av ljus/mörkergränsens förändring i höjdled vid värmepåverkan.

2.2   Provningsmetoder

| 2.2.1 | Provningar ska normalt utföras enligt de metoder som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.1

Provningar ska normalt utföras enligt de metoder som anges i dessa föreskrifter.

| 2.2.2 | Vid varje provning av överensstämmelse som tillverkaren utför får likvärdiga metoder användas efter medgivande från den behöriga myndighet som ansvarar för typgodkännandeprovningar. Tillverkaren har ansvaret för att bevisa att de metoder som tillämpas är likvärdiga med dem som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.2

Vid varje provning av överensstämmelse som tillverkaren utför får likvärdiga metoder användas efter medgivande från den behöriga myndighet som ansvarar för typgodkännandeprovningar. Tillverkaren har ansvaret för att bevisa att de metoder som tillämpas är likvärdiga med dem som anges i dessa föreskrifter.

| 2.2.3 | Tillämpningen av punkt 2.2.1 och 2.2.2 kräver att provutrustningen kalibreras regelbundet så att den korrelerar med mätningar som utförts av en behörig myndighet. |
| --- | --- |

2.2.3

Tillämpningen av punkt 2.2.1 och 2.2.2 kräver att provutrustningen kalibreras regelbundet så att den korrelerar med mätningar som utförts av en behörig myndighet.

| 2.2.4 | Referensmetoderna ska i samtliga fall vara de som anges i dessa föreskrifter, särskilt när det gäller administrativ kontroll och urvalsförfarande. |
| --- | --- |

2.2.4

Referensmetoderna ska i samtliga fall vara de som anges i dessa föreskrifter, särskilt när det gäller administrativ kontroll och urvalsförfarande.

2.3   Urvalsförfarandets beskaffenhet

Provexemplar av strålkastare ska väljas ut slumpmässigt från produktionen av ett enhetligt parti. Ett enhetligt parti innebär en uppsättning strålkastare av samma typ som definierats enligt tillverkarens produktionsmetoder.

Bedömningen ska normalt omfatta serieproduktion från enskilda fabriker. Tillverkaren får dock gruppera uppgifter rörande samma typ från flera fabriker, förutsatt att dessa använder samma kvalitetssystem och kvalitetsstyrning.

2.4   Uppmätta och registrerade fotometriska egenskaper

Provstråklastaren ska genomgå fotometriska mätningar vid de mätpunkter som anges i dessa föreskrifter, varvid avläsningen ska begränsas till punkterna Emax, HV (3), HL och HR (4) för helljus samt till punkterna B 50 L (eller R), HV, 75 R (eller L) och 25 L (eller R) för halvljus (se figur i bilaga 4).

2.5   Acceptanskriterier

Tillverkaren ska utföra en statistisk undersökning av provresultaten och ska tillsammans med behörig myndighet fastställa acceptanskriterier för sina produkter, så att de uppfyller specifikationerna för kontroll av produktöverensstämmelse i punkt 12.1 i dessa föreskrifter.

Acceptanskriterierna ska vara sådana att den lägsta sannolikheten för att klara ett stickprov i enlighet med bilaga 7 (första urvalsförfarandet) är 0,95 med en konfidensnivå på 95 %.

---

(1)  Bokstäver inom parentes avser strålkastare för vänstertrafik.

(2)  En enhet som är konstruerad för att avge halvljus får innehålla ett helljus som inte överensstämmer med specifikationerna.

(3)  Om helljuset bildar flerfunktion med halvljuset ska HV för helljuset utgöras av samma mätpunkt som för halvljuset.

(4)  HL och HR: punkterna vid ”hh” placerade 1,125 m till vänster respektive till höger om punkt HV.

---

BILAGA 4

EXEMPEL PÅ TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

Figur 1

Image

En SB-enhet med ovanstående typgodkännandemärke är typgodkänd i Nederländerna (E4); den uppfyller kraven i dessa föreskrifter, senast ändrade genom ändringsserie 02, med avseende på både helljus och halvljus, och den är endast avsedd för högertrafik.

| OBS: | Typgodkännandenumret och tilläggssymbolerna ska placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller nedanför bokstaven ”E” eller till höger eller vänster om den. Siffrorna i typgodkännandenumret ska sitta på samma sida om bokstaven ”E” och vara vända åt samma håll.
  Tilläggssymbolerna ska placeras mittemot typgodkännandenumret.
  Romerska siffror bör undvikas i typgodkännandenummer eftersom de kan förväxlas med andra symboler. |
| --- | --- |

OBS:

Typgodkännandenumret och tilläggssymbolerna ska placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller nedanför bokstaven ”E” eller till höger eller vänster om den. Siffrorna i typgodkännandenumret ska sitta på samma sida om bokstaven ”E” och vara vända åt samma håll.

Tilläggssymbolerna ska placeras mittemot typgodkännandenumret.

Romerska siffror bör undvikas i typgodkännandenummer eftersom de kan förväxlas med andra symboler.

| Figur 2 | Figur 3a |
| --- | --- |
| | |

Figur 2

Figur 3a

Image

Image

Figur 3b

Image

En SB-enhet som är försedd med ovanstående typgodkännandemärke uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende både på hel- och halvljus och är konstruerad för

| enbart vänstertrafik. | både vänster- och högertrafik genom justering av strålkastaren. |
| --- | --- |
| Figur 4 | Figur 5 |
| | |

enbart vänstertrafik.

både vänster- och högertrafik genom justering av strålkastaren.

Figur 4

Figur 5

Image

Image

En SB-enhet som är försedd med ovanstående typgodkännandemärke är en strålkastare med ett lyktglas av plast som uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende på enbart halvljus och är konstruerad för

| både vänster- och högertrafik. | enbart vänstertrafik. |
| --- | --- |
| Figur 6 | Figur 7 |
| | |

både vänster- och högertrafik.

enbart vänstertrafik.

Figur 6

Figur 7

Image

Image

En SB-enhet som är försedd med ovanstående typgodkännandemärke är en strålkastare med ett lyktglas av plast som uppfyller kraven i dessa föreskrifter

| med avseende enbart på halvljus och endast för vänstertrafik. | med avseende enbart på helljus. |
| --- | --- |
| Figur 8 | Figur 9 |
| | |
| Märkning av en strålkastare som uppfyller kraven i föreskrifter nr 5 |
| Med avseende både på halv- och helljus och konstruerad endast för högertrafik. | Med avseende enbart på halvljus och konstruerad endast för högertrafik. |
| Halvljusglödlampan får inte tändas samtidigt som helljusglödlampan och/eller någon annan lampa med vilken den bildar flerfunktion. |

med avseende enbart på halvljus och endast för vänstertrafik.

med avseende enbart på helljus.

Figur 8

Figur 9

Image

Image

Märkning av en strålkastare som uppfyller kraven i föreskrifter nr 5

Med avseende både på halv- och helljus och konstruerad endast för högertrafik.

Med avseende enbart på halvljus och konstruerad endast för högertrafik.

Halvljusglödlampan får inte tändas samtidigt som helljusglödlampan och/eller någon annan lampa med vilken den bildar flerfunktion.

Figur 10

Exempel på förenklad märkning för grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor.

(De vertikala och horisontella linjerna visar schematiskt formen på ljussignalanordningen. De utgör inte en del av typgodkännandemärket).

Förlaga A

Image

Förlaga B

Image

Förlaga C

Image

Förlaga D

Image

| OBS: | De fyra exemplen ovan motsvarar en belysningsanordning med ett typgodkännandemärke för:
  En främre positionslykta, godkänd i enlighet med ändringsserie 01 till föreskrifter nr 7.
  En strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende på halv- och helljus, som är konstruerad för både vänster- och högertrafik och som är försedd med ett lyktglas av plast.
  Ett främre dimljus, godkänt i enlighet med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 19 och försett med ett lyktglas av plast.
  En främre körriktningsvisare i kategori 1 a, godkänd i enlighet med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 6. |
| --- | --- |

OBS:

De fyra exemplen ovan motsvarar en belysningsanordning med ett typgodkännandemärke för:

En främre positionslykta, godkänd i enlighet med ändringsserie 01 till föreskrifter nr 7.

En strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende på halv- och helljus, som är konstruerad för både vänster- och högertrafik och som är försedd med ett lyktglas av plast.

Ett främre dimljus, godkänt i enlighet med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 19 och försett med ett lyktglas av plast.

En främre körriktningsvisare i kategori 1 a, godkänd i enlighet med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 6.

Figur 11

Lykta som tillsammans med en strålkastare bildar en flerfunktionslykta

Exempel 1

Image

Ovanstående exempel motsvarar märkningen av ett lyktglas av plast som är avsett för användning i olika typer av strålkastare, nämligen

| antingen | en strålkastare med ett halvljus konstruerat för höger- och vänstertrafik och ett helljus typgodkänt i Tyskland (E1) i enlighet med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 5, som tillsammans med en främre körriktningsvisare bildar en flerfunktionslykta som är typgodkänd i enlighet med ändringsserie 01 till föreskrifter nr 7, |
| --- | --- |
| eller | en strålkastare med ett halvljus konstruerat för höger- och vänstertrafik och ett helljus med en maximistyrka på mellan 86 250 och 101 250 cd, som typgodkänts i Tyskland (E1) i enlighet med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 31 och som bildar en flerfunktionslykta tillsammans med samma främre körriktningsvisare som ovan, |
| eller | någon av ovanstående två strålkastare, typgodkänd som enskild lykta. |

antingen

en strålkastare med ett halvljus konstruerat för höger- och vänstertrafik och ett helljus typgodkänt i Tyskland (E1) i enlighet med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 5, som tillsammans med en främre körriktningsvisare bildar en flerfunktionslykta som är typgodkänd i enlighet med ändringsserie 01 till föreskrifter nr 7,

eller

en strålkastare med ett halvljus konstruerat för höger- och vänstertrafik och ett helljus med en maximistyrka på mellan 86 250 och 101 250 cd, som typgodkänts i Tyskland (E1) i enlighet med ändringsserie 02 till föreskrifter nr 31 och som bildar en flerfunktionslykta tillsammans med samma främre körriktningsvisare som ovan,

eller

någon av ovanstående två strålkastare, typgodkänd som enskild lykta.

Strålkastarens huvudenhet ska vara märkt med det enda giltiga typgodkännandenumret, t.ex.

| | eller | | eller | | eller | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Image

eller

Image

eller

Image

eller

Image

Figur 11

Exempel 2

Image

Ovanstående exempel motsvarar märkningen av ett lyktglas som används i en enhet med två strålkastare som typgodkänts i Tyskland (E1), bestående av en strålkastare som avger halvljus som är avsett både för vänster- och högertrafik, helljus som uppfyller kraven i föreskrifter nr 1 samt en strålkastare som avger helljus som uppfyller kraven i föreskrifter nr 5.

SB2 – SB-enhet, 180 mm (7 tum) i diameter, typ 2 ”double beam” (både hel- och halvljus)

Image

SB3 – SB-enhet, 180 mm (7 tum) i diameter, typ 1 ”single beam” (endast helljus)

Alla måttangivelser i mm

Image

SB4 – SB-enhet, 180 mm (7 tum) i diameter, typ 2 ”single beam” (endast halvljus)

Alla måttangivelser i mm

Image

SB5 – SB-enhet, 145 mm (5,75 tum) i diameter, typ 1 ”single beam” (endast helljus)

Alla måttangivelser i mm

Image

SB2 SB6 – SB-enhet, 145 mm (5,75 tum) i diameter, typ 2 ”double beam” (både hel- och halvljus)

Alla måttangivelser i mm

Image

SB7 – SB-enhet, 145 mm (5,75 tum) i diameter, typ 1 ”single beam” (endast halvljus)

Alla måttangivelser i mm

Image

SB8a och SB8b – Mätskärmar

A.   Strålkastare för högertrafik

(mått i mm)

Image

| h-h: horisontalplan | går igenom strålkastarens fokus |
| --- | --- |
| v-v: vertikalplan |

h-h: horisontalplan

går igenom strålkastarens fokus

v-v: vertikalplan

B.   Strålkastare för vänstertrafik

(mått i mm)

Image

| h-h: horisontalplan | går igenom strålkastarens fokus |
| --- | --- |
| v-v: vertikalplan |

h-h: horisontalplan

går igenom strålkastarens fokus

v-v: vertikalplan

---

BILAGA 5

PROVNING AV STABILITETEN MED AVSEENDE PÅ DEN FOTOMETRISKA PRESTANDAN HOS TÄNDA STRÅLKASTARE

PROVNING AV KOMPLETTA STRÅLKASTARE

När de fotometriska värdena har mätts enligt dessa föreskrifter vid punkterna för Emax när det gäller helljuset samt punkterna HV, 50 R, B 50 L när det gäller halvljuset (eller HV, 50 L, B 50 R för strålkastare konstruerade för vänstertrafik), ska ett exemplar av en komplett strålkastare provas i fråga om stabiliteten med avseende på tända strålkastares fotometriska prestanda. Med ”komplett strålkastare” avses den kompletta strålkastaranordningen inklusive omgivande karosseridelar och lampor som kan påverka värmespridningen.

1.   PROVNING AV STABILITETEN MED AVSEENDE PÅ DEN FOTOMETRISKA PRESTANDAN

Provningarna ska utföras i torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23 °C ± 5 °C, och den kompletta strålkastaren ska vara monterad på en anordning som motsvarar korrekt installationen på fordonet.

1.1   Ren strålkastare

Strålkastaren ska vara tänd under 12 timmar enligt beskrivningen i punkt 1.1.1 och kontrolleras enligt punkt 1.1.2.

1.1.1   Provningsförfarande

Strålkastaren ska vara tänd under angiven tid och enligt följande:

| 1.1.1.1 | a) | I de fall där endast en ljusfunktion (helljus eller halvljus) ska typgodkännas, ska motsvarande glödlampa vara tänd under den föreskrivna tiden (1). |
| --- | --- | --- |

1.1.1.1

a)

I de fall där endast en ljusfunktion (helljus eller halvljus) ska typgodkännas, ska motsvarande glödlampa vara tänd under den föreskrivna tiden (1).

| b) | I de fall där halvljusstrålkastaren bildar flerfunktion med helljusstrålkastaren (SB-enhet med dubbel glödtråd) gäller följande:
  Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med en glödlampa (2) tänd i taget, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och alla angivna ljusfunktioner ska tändas (1) efter varandra i successiv ordning under halva den tid som anges i punkt 1.1.
  I alla andra fall (1)
   (2) ska strålkastaren genomgå följande provningscykel tills den angivna tiden uppnåtts: | 15 min med halvljusglödlampan tänd. |
| --- | --- | --- |

b)

I de fall där halvljusstrålkastaren bildar flerfunktion med helljusstrålkastaren (SB-enhet med dubbel glödtråd) gäller följande:

Om den sökande uppger att strålkastaren ska användas med en glödlampa (2) tänd i taget, ska provningen utföras i enlighet med detta villkor och alla angivna ljusfunktioner ska tändas (1) efter varandra i successiv ordning under halva den tid som anges i punkt 1.1.

I alla andra fall (1)
   (2) ska strålkastaren genomgå följande provningscykel tills den angivna tiden uppnåtts:

15 min med halvljusglödlampan tänd.

| | 5 min med alla glödlampor tända. |
| --- | --- |

5 min med alla glödlampor tända.

| c) | När det gäller grupperade ljusfunktioner ska alla enskilda funktioner vara tända samtidigt under den tid som anges för de enskilda ljusfunktionerna (punkt a); detta omfattar även användningen av ljusfunktioner som bildar flerfunktion tillsammans (punkt b), enligt tillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

c)

När det gäller grupperade ljusfunktioner ska alla enskilda funktioner vara tända samtidigt under den tid som anges för de enskilda ljusfunktionerna (punkt a); detta omfattar även användningen av ljusfunktioner som bildar flerfunktion tillsammans (punkt b), enligt tillverkarens anvisningar.

| 1.1.1.2 | Provspänning
  Spänningen ska vara inställd så att den ger ett wattal som ligger 15 % (26 % för 24 V) högre än den märkeffekt som anges i dessa föreskrifter för den typ av SB-enhet som ska provas. |
| --- | --- |

1.1.1.2

Provspänning

Spänningen ska vara inställd så att den ger ett wattal som ligger 15 % (26 % för 24 V) högre än den märkeffekt som anges i dessa föreskrifter för den typ av SB-enhet som ska provas.

1.1.2   Provningsresultat

1.1.2.1   Visuell kontroll

När strålkastaren har återfått samma temperatur som omgivningen ska lyktglaset och ett eventuellt yttre lyktglas rengöras med en ren, fuktig bomullstrasa. Strålkastaren ska därefter kontrolleras visuellt; ingen förvrängning, deformation, sprickbildning eller färgförändring ska kunna iakttas, vare sig på lyktglaset eller på ett eventuellt yttre lyktglas.

1.1.2.2   Fotometrisk provning

För att uppfylla kraven i dessa föreskrifter ska de föreskrivna fotometriska värdena kontrolleras vid följande punkter:

| | Halvljus: | 50R – B 50 L – HV för strålkastare konstruerade för högertrafik |
| --- | --- | --- |

Halvljus:

50R – B 50 L – HV för strålkastare konstruerade för högertrafik

| | 50R – B 50 L – HV för strålkastare konstruerade för vänstertrafik |
| --- | --- |

50R – B 50 L – HV för strålkastare konstruerade för vänstertrafik

| | Helljus:
  punkten Emax |
| --- | --- |

Helljus:

punkten Emax

En ytterligare inställning får utföras för att ta hänsyn till eventuell deformation av strålkastarfästet på grund av värme (ändring av ljus/mörkergränsens läge behandlas i punkt 2 i denna bilaga).

En avvikelse på 10 % mellan de fotometriska egenskaperna och de värden som uppmätts före provningen är tillåten, inklusive toleranserna för det fotometriska förfarandet.

1.2   Smutsig strålkastare

Efter provning enligt punkt 1.1 ska strålkastaren vara tänd under en timme enligt punkt 1.1.1 sedan den preparerats enligt punkt 1.2.1 och kontrollerats enligt punkt 1.1.2.

1.2.1   Preparering av strålkastaren

1.2.1.1   Provningsblandning

| 1.2.1.1.1 | För strålkastare med yttre lyktglas av glas:
  Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av | 9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm, |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.1

För strålkastare med yttre lyktglas av glas:

Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av

9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm,

| | 1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek av 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek av 0–100 μm,

| | 0,2 viktdelar NaCMC (3), och |
| --- | --- |

0,2 viktdelar NaCMC (3), och

| | lämplig mängd destillerat vatten med en konduktivitet som är ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

lämplig mängd destillerat vatten med en konduktivitet som är ≤ 1 mS/m.

Blandningen får inte vara äldre än 14 dagar.

| 1.2.1.1.2 | För strålkastare med yttre lyktglas av plast:
  Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av | 9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm, |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.2

För strålkastare med yttre lyktglas av plast:

Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på strålkastaren ska bestå av

9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0–100 μm,

| | viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek av 0–100 μm, |
| --- | --- |

viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek av 0–100 μm,

| | 0,2 viktdelar NaCMC (3), |
| --- | --- |

0,2 viktdelar NaCMC (3),

| | 13 viktdelar destillerat vatten med en konduktivitet som är ≤ 1 mS/m, och |
| --- | --- |

13 viktdelar destillerat vatten med en konduktivitet som är ≤ 1 mS/m, och

| | ± 1viktdelar ytaktivt medel (4). |
| --- | --- |

± 1viktdelar ytaktivt medel (4).

Blandningen får inte vara äldre än 14 dagar.

1.2.1.2   Anbringande av provningsblandningen på strålkastaren

Provningsblandningen ska anbringas jämnt över hela den ljusavgivande ytan på strålkastaren och sedan lämnas att torka. Detta förfarande ska upprepas tills belysningsvärdet har minskat till 15–20 % av de värden som uppmätts vid var och en av följande punkter under de förhållanden som beskrivs i punkt 1:

| | Punkten Emax för helljus, fotometrisk fördelning för en strålkastare med hel- och halvljus. |
| --- | --- |

Punkten Emax för helljus, fotometrisk fördelning för en strålkastare med hel- och halvljus.

| | Punkten Emax för helljus, fotometrisk fördelning för en strålkastare med enbart helljus. |
| --- | --- |

Punkten Emax för helljus, fotometrisk fördelning för en strålkastare med enbart helljus.

| | 50 R and 50 V (5) för en strålkastare med enbart halvljus, konstruerad för högertrafik. |
| --- | --- |

50 R and 50 V (5) för en strålkastare med enbart halvljus, konstruerad för högertrafik.

| | 50 L och 50 V (5) för en strålkastare med enbart halvljus, konstruerad för vänstertrafik. |
| --- | --- |

50 L och 50 V (5) för en strålkastare med enbart halvljus, konstruerad för vänstertrafik.

1.2.1.3   Mätutrustning

Mätutrustningen ska vara likvärdig med den som används vid provning för typgodkännande av strålkastare.

2.   PROVNING MED AVSEENDE PÅ LJUS/MÖRKERGRÄNSENS FÖRÄNDRING I HÖJDLED VID VÄRMEPÅVERKAN

Vid denna provning kontrolleras att ljus/mörkergränsens avdrift i höjdled vid värmepåverkan inte överstiger ett bestämt värde för en tänd halvljusstrålkastare.

Sedan strålkastaren provats enligt punkt 1.1 ska den provas enligt punkt 2.1 utan att tas bort från eller återjusteras i provfixturen.

2.1   Provning

Provningen ska utföras i torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23 °C ± 5 °C.

Strålkastaren ska, med hjälp av en serietillverkad SB-enhet som åldrats under minst en timme, vara tänd i halvljusläge utan att strålkastaren tas bort från eller återjusteras i provfixturen. (För denna provning ska spänningen ställas in enligt punkt 1.1.1.2.) Läget för ljus/mörkergränsens horisontella del (mellan vv och den vertikala linje som löper genom punkten B 50 L för högertrafik eller B 50 R för vänstertrafik) ska kontrolleras 3 min (r3) respektive 60 min (r60) efter det att strålkastaren tänts.

Mätningen av ljus/mörkergränsens lägesförändring enligt ovan ska utföras med en metod som ger tillräcklig noggrannhet och reproducerbara resultat.

2.2   Provningsresultat

| 2.2.1 | Resultatet, uttryckt i milliradianer (mrad), ska anses vara godtagbart om det absolutvärde,

  , som registreras för strålkastaren är högst 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1

Formula

| 2.2.2 | Om värdet är högre än 1,0 mrad, men högst 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad), ska emellertid en andra strålkastare provas enligt punkt 2.1, sedan den tre gånger i följd genomgått den provningscykel som beskrivs nedan; syftet med detta är att stabilisera läget för strålkastarens mekaniska delar på ett fäste som motsvarar korrekt installation på fordonet.
  Halvljuset ska vara tänt i en timme (spänningen ska ställas in enligt punkt 1.1.1.2).
  Därefter ska strålkastaren vara släckt en timme.
  Strålkastaren ska anses godkänd om medelvärdet av de absolutvärden, Δ rI, som uppmätts på det första provexemplaret och Δ rII som uppmätts på det andra provexemplaret är högst 1,0 mrad. |
| --- | --- |

2.2.2

Om värdet är högre än 1,0 mrad, men högst 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad), ska emellertid en andra strålkastare provas enligt punkt 2.1, sedan den tre gånger i följd genomgått den provningscykel som beskrivs nedan; syftet med detta är att stabilisera läget för strålkastarens mekaniska delar på ett fäste som motsvarar korrekt installation på fordonet.

Halvljuset ska vara tänt i en timme (spänningen ska ställas in enligt punkt 1.1.1.2).

Därefter ska strålkastaren vara släckt en timme.

Strålkastaren ska anses godkänd om medelvärdet av de absolutvärden, Δ rI, som uppmätts på det första provexemplaret och Δ rII som uppmätts på det andra provexemplaret är högst 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Om den strålkastare som provas är grupperad och/eller bildar flerfunktion med signallampor, ska de senare vara tända under hela provningen. Om det rör sig om en körriktningsvisare ska den vara tänd i blinkande läge, tänd och släckt ungefär lika länge.

(2)  Om två glödlampor skulle tändas samtidigt när helljussignalen används ska detta inte betraktas som en normal användning av bägge glödlamporna samtidigt.

(3)  NaCMC är ett natriumsalt av karboxymetylcellulosa, vanligen benämnt CMC. Det NaCMC som används i smutsblandningen ska ha en substitutionsgrad (DS) på 0,6–0,7 och en viskositet på 200–300 cP för en tvåprocentig lösning vid 20 °C.

(4)  Mängdtoleransen beror på nödvändigheten av att få smuts som på ett riktigt sätt sprids över hela plastlinsen.

(5)  Punkt 50 V befinner sig 375 mm nedanför HV på den vertikala linjen v-v på skärmen på 25 m avstånd.

---

BILAGA 6

KRAV FÖR STRÅLKASTARE MED LYKTGLAS AV PLAST – PROVNING AV LYKTGLAS ELLER MATERIALPROVER OCH AV KOMPLETTA STRÅLKASTARE

1.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

| 1.1 | Provexemplaren som tillhandahålls enligt punkt 3.2.4 i dessa föreskrifter ska överensstämma med specifikationerna i punkt 2.1–2.5. |
| --- | --- |

1.1

Provexemplaren som tillhandahålls enligt punkt 3.2.4 i dessa föreskrifter ska överensstämma med specifikationerna i punkt 2.1–2.5.

| 1.2 | Två av de fem provexemplar av kompletta strålkastare som tillhandahålls enligt punkt 3.2.3 i dessa föreskrifter och som har lyktglas av plast ska överensstämma med specifikationerna i punkt 2.6 med avseende på lyktglasmaterialet. |
| --- | --- |

1.2

Två av de fem provexemplar av kompletta strålkastare som tillhandahålls enligt punkt 3.2.3 i dessa föreskrifter och som har lyktglas av plast ska överensstämma med specifikationerna i punkt 2.6 med avseende på lyktglasmaterialet.

| 1.3 | Provexemplaren av lyktglas i plast eller materialprover ska (i tillämpliga fall), tillsammans med den reflektor som de är avsedda att monteras på, genomgå typgodkännandeprovningar enligt tidsordningen i tabell A i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.3

Provexemplaren av lyktglas i plast eller materialprover ska (i tillämpliga fall), tillsammans med den reflektor som de är avsedda att monteras på, genomgå typgodkännandeprovningar enligt tidsordningen i tabell A i tillägg 1 till denna bilaga.

| 1.4 | Om strålkastartillverkaren kan bevisa att produkten redan klarat de provningar som anges i punkt 2.1–2.5 eller motsvarande provningar i enlighet med andra föreskrifter, behöver dessa provningar inte upprepas; endast de provningar som föreskrivs i tabell B i tillägg 1 är obligatoriska. |
| --- | --- |

1.4

Om strålkastartillverkaren kan bevisa att produkten redan klarat de provningar som anges i punkt 2.1–2.5 eller motsvarande provningar i enlighet med andra föreskrifter, behöver dessa provningar inte upprepas; endast de provningar som föreskrivs i tabell B i tillägg 1 är obligatoriska.

2.   PROVNINGAR

2.1   Beständighet mot temperaturförändringar

2.1.1   Provningar

Tre nya provexemplar (lyktglas) ska genomgå fem provcykler med temperatur- och fuktighetsändringar enligt följande program:

| | 3 timmar vid 40 °C ± 2 °C, med en relativ luftfuktighet på 85–95 %. |
| --- | --- |

3 timmar vid 40 °C ± 2 °C, med en relativ luftfuktighet på 85–95 %.

| | 1 timme vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %. |
| --- | --- |

1 timme vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %.

| | 15 timmar vid – 30 °C ± 2 °C. |
| --- | --- |

15 timmar vid – 30 °C ± 2 °C.

| | 1 timme vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %. |
| --- | --- |

1 timme vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %.

| | 3 timmar vid 80 °C ± 2 °C. |
| --- | --- |

3 timmar vid 80 °C ± 2 °C.

| | 1 timme vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %. |
| --- | --- |

1 timme vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 %.

Före denna provning ska provexemplaren förvaras vid 23 °C ± 5 °C, med en relativ luftfuktighet på 60–75 % i minst 4 tim.

| Obs: | Entimmesperioderna vid 23 °C ± 5 °C ska omfatta övergångsperioderna från en temperatur till en annan, vilka behövs för att undvika värmechockeffekter. |
| --- | --- |

Obs:

Entimmesperioderna vid 23 °C ± 5 °C ska omfatta övergångsperioderna från en temperatur till en annan, vilka behövs för att undvika värmechockeffekter.

2.1.2   Fotometriska mätningar

2.1.2.1   Metod

Fotometriska mätningar ska utföras på provexemplaren före och efter provningen.

Dessa mätningar ska utföras med en standardglödlampa vid följande punkter:

| | B 50 L och 50 R för halvljuset på en halvljusstrålkastare eller på en halv-/helljusstrålkastare (B 50 R och 50 L för strålkastare avsedda för vänstertrafik). |
| --- | --- |

B 50 L och 50 R för halvljuset på en halvljusstrålkastare eller på en halv-/helljusstrålkastare (B 50 R och 50 L för strålkastare avsedda för vänstertrafik).

| | Emax-läget för helljuset på en helljusstrålkastare eller på en halv-/helljusstrålkastare. |
| --- | --- |

Emax-läget för helljuset på en helljusstrålkastare eller på en halv-/helljusstrålkastare.

2.1.2.2   Resultat

Skillnaden mellan de fotometriska mätvärdena för varje exemplar före och efter provningen får inte vara högre än 10 %, inklusive toleranserna för det fotometriska mätförfarandet.

2.2   Beständighet mot atmosfärisk och kemisk påverkan

2.2.1   Beständighet mot atmosfärisk påverkan

Tre nya provexemplar (lyktglas eller materialprover) ska utsättas för strålning från en källa med en spektral energifördelning som liknar den hos ett svart föremål vid en temperatur mellan 5 500 K och 6 000 K. Lämpliga filter ska placeras mellan källan och provexemplaren för att i största möjliga utsträckning minska eventuell strålning med våglängder under 295 nm och över 2 500 nm. Provexemplaren ska utsättas för en energibestrålning av 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 under så lång tid att den totalt mottagna ljusenergin motsvarar 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. I inneslutningen ska temperaturen, mätt på den svarta panel som placerats på samma höjd som provexemplaren, vara 50 °C ± 5 °C. För att man ska få en jämn exponering ska provexemplaren rotera runt strålningskällan med en hastighet av 1–5 1/min.

Provexemplaren ska besprutas med destillerat vatten med en konduktivitet som är lägre än 1 mS/m vid en temperatur av 23 °C ± 5 °C, i enlighet med följande provningscykel:

| Besprutning | : | 5 minuter. |
| --- | --- | --- |
| Torkning | : | 25 minuter. |

Besprutning

:

5 minuter.

Torkning

:

25 minuter.

2.2.2   Beständighet mot kemisk påverkan

Sedan den provning som beskrivs i punkt 2.2.1 och de mätningar som beskrivs i punkt 2.2.3.1 utförts, ska ytterytan på de tre provexemplaren behandlas enligt punkt 2.2.2.2 med den provningsblandning som anges i punkt 2.2.2.1.

2.2.2.1   Provningsblandning

Provningsblandningen ska bestå av 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % etyltetraklorid, 12,5 % trikloretylen och 6 % xylen (volymprocent).

2.2.2.2   Anbringande av provningsblandningen

En bomullstrasa dränks in (enligt ISO 105) tills den är mättad med den lösning som beskrivs i punkt 2.2.2.1, läggs inom 10 sek på provexemplarets ytteryta och pressas mot provexemplarets yta under 10 min med ett tryck av 50 N/cm2, vilket motsvarar en kraft av 100 N anbringad på en provyta som är 14 × 14 mm.

Under denna 10-minutersperiod ska bomullstrasan dränkas in igen, så att sammansättningen av den pålagda vätskan hela tiden är likadan som den föreskrivna provningsblandningen.

Under 10-minutersperioden är det tillåtet att hålla emot det pålagda trycket för att förhindra att det orsakar sprickor.

2.2.2.3   Rengöring

När provningsblandningen anbringats ska provexemplaren lufttorka och sedan tvättas med den lösning som beskrivs i punkt 2.3 (beständighet mot rengöringsmedel) vid 23 °C ± 5 °C.

Därefter ska provexemplaren sköljas noga med destillerat vatten som innehåller högst 0,2 % orenheter vid 23 °C ± 5 °C och sedan torkas av med en mjuk trasa.

2.2.3   Resultat

2.2.3.1   Efter provningen av beständigheten mot atmosfärisk påverkan ska provexemplarens ytteryta vara fri från sprickor, repor, flisbildning och deformation, och den genomsnittliga förändringen med avseende på ljusgenomsläpplighet, Formula, mätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, får vara högst 0,020 (Δ tm ≤ 0,020).

2.2.3.2   Efter provningen av beständigheten mot kemisk påverkan får provexemplaren inte ha några spår av kemiska förändringar som kan orsaka någon förändring med avseende på ljusspridningen, vars genomsnittliga förändring Formula, mätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, får vara högst 0,020 (Δ dm ≤ 0,020).

2.3   Beständighet mot rengöringsmedel och kolväten

2.3.1   Beständighet mot rengöringsmedel

Ytterytan på de tre provexemplaren (lyktglas eller materialprover) ska upphettas till 50 °C ± 5 °C och därefter i fem minuter hållas nedsänkt i en blandning som håller en temperatur av 23 °C ± 5 °C och som till 99 % består av destillerat vatten med högst 0,02 % orenheter och en del alkylarylsulfonat.

I slutet av provningen ska provexemplaren torkas vid en temperatur av 50 °C ± 5 °C. Provexemplarens yta ska rengöras med en fuktig trasa.

2.3.2   Beständighet mot kolväten

Ytterytan på de tre provexemplaren ska sedan gnuggas lätt under en minut med en bomullstrasa indränkt i en blandning bestående av 70 % n-heptan och 30 % toluen (volymprocent) och därefter få lufttorka.

2.3.3   Resultat

Sedan ovanstående två provningar genomförts efter varandra får den genomsnittliga förändringen med avseende på ljusgenomsläpplighet Formula, mätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, vara högst 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4   Beständighet mot mekanisk förslitning

2.4.1   Mekanisk förslitningsmetod

Ytterytan på de tre nya provexemplaren (lyktglasen) ska genomgå provning med jämn mekanisk förslitning enligt den metod som beskrivs i tillägg 3 till denna bilaga.

2.4.2   Resultat

Efter denna provning ska förändringarna

| med avseende på ljusgenomsläpplighet | : | |
| --- | --- | --- |
| och med avseende på ljusspridning | : | |

med avseende på ljusgenomsläpplighet

:

Formula

och med avseende på ljusspridning

:

Formula

mätas enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 inom det område som anges i punkt 2.2.4. Medelvärdet för de tre provexemplaren ska vara sådant att

| | Δ tm ≤ 0,100, |
| --- | --- |

Δ tm ≤ 0,100,

| | Δ dm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δ dm ≤ 0,050.

2.5   Provning av vidhäftningsförmågan för beläggningar, om sådana finns

2.5.1   Preparering av provexemplaret

En 20 × 20 mm stor yta av beläggningen på ett lyktglas ska skäras med ett rakblad eller en nål i ett rutmönster där rutorna är cirka 2 × 2 mm. Trycket på bladet eller nålen ska vara så stort att beläggningen åtminstone genomträngs.

2.5.2   Beskrivning av provet

Använd självhäftande tejp med en vidhäftningsförmåga på 2 N (per cm bredd) ± 20 % uppmätt i enlighet med standardvillkoren i tillägg 4 till denna bilaga. Tejpen, som ska vara minst 25 mm bred, ska under minst 5 min pressas mot ytan som preparerats enligt punkt 2.5.1.

Därefter ska tejpens ände påverkas med en kraft så att vidhäftningskraften till aktuell yta balanseras av en kraft som är vinkelrät mot den ytan. I detta skede ska tejpen dras bort med en jämn hastighet av 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Resultat

Ingen väsentlig försämring av den inrutade ytan får ha uppstått. Försämringar vid korsningarna mellan rutorna eller kanterna av snitten ska vara tillåtna om den försämrade ytan inte är större än 15 % av den inrutade ytan.

2.6   Provning av kompletta lyktor med lyktglas av plast

2.6.1   Beständighet mot mekanisk förslitning av lyktglasets yta

2.6.1.1   Provning

Lyktglaset på provexemplar nr 1 ska genomgå den provning som beskrivs i punkt 2.4.1.

2.6.1.2   Resultat

Efter provningen får resultaten av de fotometriska mätningar som utförts på strålkastaren i enlighet med dessa föreskrifter inte överskrida de maximivärden som föreskrivs för punkterna B 50 L och HV med mer än 30 %, men inte heller underskrida de minimivärden som föreskrivs för punkten 75 R med mer än 10 % (för strålkastare avsedda för vänstertrafik är det punkterna B 50 R, HV och 75 L som ska granskas).

2.6.2   Provning av vidhäftningsförmågan för beläggningar, om sådana finns

Lyktglaset på provexemplar nr 2 ska genomgå den provning som beskrivs i punkt 2.5.

3.   KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 3.1 | När det gäller materialet i lyktglasen ska strålkastarna i en serie anses överensstämma med dessa föreskrifter om följande villkor uppfylls:






  3.1.1 | Efter provningen av beständighet mot kemisk påverkan och provningen av beständighet mot rengöringsmedel och kolväten ska provexemplarens ytteryta inte uppvisa sprick- eller flisbildning eller deformation som är synlig för blotta ögat (se punkt 2.2.2, 2.3.1 och 2.3.2). |
| --- | --- | --- |

3.1

När det gäller materialet i lyktglasen ska strålkastarna i en serie anses överensstämma med dessa föreskrifter om följande villkor uppfylls:

3.1.1

Efter provningen av beständighet mot kemisk påverkan och provningen av beständighet mot rengöringsmedel och kolväten ska provexemplarens ytteryta inte uppvisa sprick- eller flisbildning eller deformation som är synlig för blotta ögat (se punkt 2.2.2, 2.3.1 och 2.3.2).

| 3.1.2 | Efter den provning som beskrivs i punkt 2.6.1.1 ska de fotometriska värdena vid de mätpunkter som avses i punkt 2.6.1.2 ligga inom de gränser som föreskrivs för produktionsöverensstämmelse i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.2

Efter den provning som beskrivs i punkt 2.6.1.1 ska de fotometriska värdena vid de mätpunkter som avses i punkt 2.6.1.2 ligga inom de gränser som föreskrivs för produktionsöverensstämmelse i dessa föreskrifter.

| 3.2 | Om provningsresultaten inte uppfyller kraven ska provningarna upprepas med ett annat slumpvis utvalt provexemplar. |
| --- | --- |

3.2

Om provningsresultaten inte uppfyller kraven ska provningarna upprepas med ett annat slumpvis utvalt provexemplar.

Tillägg 1

TIDSORDNING FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING

A.   Provningar av plastmaterial (lyktglas eller materialprover som tillhandahållits enligt punkt 3.2.4 i dessa föreskrifter)

| Provexemplar | Lyktglas eller materialprov | Lyktglas |
| --- | --- | --- |
| Provningar | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1 | Begränsad fotometri (punkt 2.1.2) |

Provexemplar

Lyktglas eller materialprov

Lyktglas

Provningar

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1

Begränsad fotometri (punkt 2.1.2)

X

X

X

| 1.1.1 | Temperaturförändring (punkt 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1

Temperaturförändring (punkt 2.1.1)

X

X

X

| 1.2 | Begränsad fotometri (punkt 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2

Begränsad fotometri (punkt 2.1.2)

X

X

X

| 1.2.1 | Mätning av ljusgenomsläpplighet |
| --- | --- |

1.2.1

Mätning av ljusgenomsläpplighet

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2 | Mätning av ljusspridning |
| --- | --- |

1.2.2

Mätning av ljusspridning

X

X

X

X

X

X

| 1.3 | Atmosfärisk påverkan (punkt 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3

Atmosfärisk påverkan (punkt 2.2.1)

X

X

X

| 1.3.1 | Mätning av ljusgenomsläpplighet |
| --- | --- |

1.3.1

Mätning av ljusgenomsläpplighet

X

X

X

| 1.4 | Kemisk påverkan (punkt 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4

Kemisk påverkan (punkt 2.2.2)

X

X

X

| 1.4.1 | Mätning av ljusspridning |
| --- | --- |

1.4.1

Mätning av ljusspridning

X

X

X

| 1.5 | Rengöringsmedel (punkt 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5

Rengöringsmedel (punkt 2.3.1)

X

X

X

| 1.6 | Kolväten (punkt 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6

Kolväten (punkt 2.3.2)

X

X

X

| 1.6.1 | Mätning av ljusgenomsläpplighet |
| --- | --- |

1.6.1

Mätning av ljusgenomsläpplighet

X

X

X

| 1.7 | Förslitning (punkt 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7

Förslitning (punkt 2.4.1)

X

X

X

| 1.7.1 | Mätning av ljusgenomsläpplighet |
| --- | --- |

1.7.1

Mätning av ljusgenomsläpplighet

X

X

X

| 1.7.2 | Mätning av ljusspridning |
| --- | --- |

1.7.2

Mätning av ljusspridning

X

X

X

| 1.8 | Vidhäftningsförmåga (punkt 2.5) |
| --- | --- |

1.8

Vidhäftningsförmåga (punkt 2.5)

X

B.   Provningar av kompletta lyktor (som lämnats in enligt punkt 3.2.3 i dessa föreskrifter)

| Provningar | Komplett strålkastare |
| --- | --- |
| Provexemplar nr |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Förslitning (punkt 2.6.1.1) |

Provningar

Komplett strålkastare

Provexemplar nr

1

2

2.1

Förslitning (punkt 2.6.1.1)

X

| 2.2 | Fotometri (punkt 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2

Fotometri (punkt 2.6.1.2)

X

| 2.3 | Vidhäftningsförmåga (punkt 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3

Vidhäftningsförmåga (punkt 2.6.2)

X

Tillägg 2

METOD FÖR MÄTNING AV LJUSSPRIDNING OCH LJUSGENOMSLÄPPLIGHET

1.   UTRUSTNING (se figur)

Strålen från en kollimator K med halv avvikelse Formula rd begränsas av en bländare DT med en 6 mm stor öppning mot vilken provstativet står.

En akromatisk samlingslins L2, som är korrigerad mot sfäriska avvikelser, förenar bländaren DT med mottagaren R; diametern på linsen L2 ska vara sådan att den inte skärmar av ljuset som sprids av provexemplaret i en kon med en halv toppvinkel av β/2 = 14°.

En ringformig bländare DD, med vinklarna Formula och Formula placeras i linsen L2:s fokalplan.

Den ogenomskinliga centrala delen av bländaren är nödvändig för att hindra att ljuset kommer direkt från ljuskällan. Det ska vara möjligt att ta bort bländarens centrala del från ljusstrålen på ett sådant sätt att den hamnar i exakt samma läge när den sätts tillbaka.

Avståndet L2 DT och brännvidden F2
   (1) för linsen L2 ska väljas så att bilden från DT helt täcker mottagaren R.

När det ursprungliga infallande ljusflödet anges till 1 000 enheter ska varje avläsnings totala noggrannhet vara större än 1 enhet.

2.   MÄTNINGAR

Följande avläsningar ska göras:

| Avläsning | Med provexemplar | Med mittdelen av DD | Avläst storhet |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nej | nej | Infallande ljusflöde vid första avläsningen |
| T2 | ja
  (före provning) | nej | Ljusflöde som släpps igenom av det nya materialet inom ett fält på 24 °C |
| T3 | ja
  (efter provning) | nej | Ljusflöde som släpps igenom av det provade materialet inom ett fält på 24 °C |
| T4 | ja
  (före provning) | ja | Ljusflöde som släpps igenom av det nya materialet |
| T5 | ja
  (efter provning) | ja | Ljusflöde som släpps igenom av det provade materialet |

Avläsning

Med provexemplar

Med mittdelen av DD

Avläst storhet

T1

nej

nej

Infallande ljusflöde vid första avläsningen

T2

ja

(före provning)

nej

Ljusflöde som släpps igenom av det nya materialet inom ett fält på 24 °C

T3

ja

(efter provning)

nej

Ljusflöde som släpps igenom av det provade materialet inom ett fält på 24 °C

T4

ja

(före provning)

ja

Ljusflöde som släpps igenom av det nya materialet

T5

ja

(efter provning)

ja

Ljusflöde som släpps igenom av det provade materialet

Image

---

(1)  För L2 rekommenderas att en brännvidd av cirka 80 mm används.

Tillägg 3

METOD FÖR BLÄSTERPROVNING

1.   PROVNINGSUTRUSTNING

1.1   Blästerpistolen

Blästerpistolen som används ska vara utrustad med ett munstycke med 1,3 mm diameter som tillåter en hastighet på vätskeflödet av 0,24 ± 0,02 l/min vid ett driftstryck på 6,0 bar – 0, + 0,5 bar.

Under dessa driftsförhållanden ska det sprutmönster som erhålls vara 170 mm ± 50 mm i diameter på den yta som är utsatt för förslitning, på ett avstånd av 380 mm ± 10 mm från munstycket.

1.2   Provningsblandning

Provningsblandningen ska bestå av

kiselsand med hårdheten 7 på Mohr-skalan, med en kornstorlek på 0–0,2 mm och i det närmaste normalfördelad, med en vinkelfaktor av 1,8–2, och

vatten med en hårdhetsgrad som inte är större än 205 g/m3, i en blandning bestående av 25 g sand per liter vatten.

2.   PROVNING

Strålkastarlyktglasets ytteryta ska en eller flera gånger utsättas för blästring enligt ovanstående beskrivning. Blästerstrålen ska vara i det närmaste vinkelrät mot den yta som provas.

Förslitningen ska kontrolleras med hjälp av ett eller flera provexemplar av glas som har placerats som en referens nära de lyktglas som ska provas. Blästringen ska pågå tills provexemplarets eller provexemplarens ljusspridning, mätt med den metod som beskrivs i tillägg 2, förändrats så att

Formula

Flera referensexemplar kan användas för att kontrollera att hela den provade ytan förslitits jämnt.

Tillägg 4

VIDHÄFTNINGSPROVNING MED TEJP

1.   SYFTE

Denna metod gör det möjligt att under normala förhållanden bestämma den linjära vidhäftningskraften för tejp på en glasskiva.

2.   PRINCIP

Mätning av den kraft som behövs för att dra bort en tejp från en glasskiva i vinkeln 90°.

3.   FÖRESKRIVNA ATMOSFÄRISKA FÖRHÅLLANDEN

De omgivande förhållandena ska hålla en temperatur av 23 °C ± 5 °C med en relativ luftfuktighet på 65 ± 15 %.

4.   PROVBITAR

Före provningen ska tejprullen konditioneras under 24 timmar under föreskrivna förhållanden (se punkt 3).

Fem provbitar som alla är 400 mm långa ska provas från varje rulle. Provbitarna ska tas från rullen sedan de tre första varven tagits bort.

5.   FÖRFARANDE

Denna provning ska genomföras under de omgivande förhållanden som anges i punkt 3.

Dra av de fem provbitarna från rullen radiellt med en hastighet av cirka 300 mm/s och applicera dem inom 15 sekunder på följande sätt:

Applicera tejpen på glasskivan successivt med en lätt längsgående gnuggande rörelse med fingret, utan överdrivet tryck, så att inga bubblor lämnas kvar mellan tejpen och glasskivan.

Lämna enheten (glasskiva och tejp) under de föreskrivna omgivande förhållandena i 10 minuter.

Dra loss ca 25 mm av provbiten från skivan i ett plan som är vinkelrätt mot provbitens axelriktning.

Fixera skivan och vik tillbaka tejpens fria del 90°. Lägg på kraft på ett sådant sätt att skiljelinjen mellan tejpen och skivan är vinkelrät mot denna kraft och vinkelrät mot skivan.

Dra loss tejpen med en hastighet av 300 ± 30 mm/s och notera den kraft som behövs.

6.   RESULTAT

De fem värden som fås ska ordnas efter storlek och medianvärdet användas som resultat av mätningen. Detta värde ska uttryckas i N/cm av tejpens bredd.

---

BILAGA 7

MINIMIKRAV FÖR URVALSFÖRFARANDE SOM UTFÖRS AV INSPEKTÖR

1.   ALLMÄNT

| 1.1 | Kraven för överensstämmelse ska anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt enligt kraven i dessa föreskrifter om skillnaderna, om sådana finns, inte är större än de oundvikliga variationerna vid tillverkningen. |
| --- | --- |

1.1

Kraven för överensstämmelse ska anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt enligt kraven i dessa föreskrifter om skillnaderna, om sådana finns, inte är större än de oundvikliga variationerna vid tillverkningen.

| 1.2 | Med avseende på den fotometriska prestandan ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om följande uppnås vid provning av den fotometriska prestandan hos en slumpmässigt utvald strålkastare:






  1.2.1 | Inget mätvärde avviker ofördelaktigt med mer än 20 % från de värden som fastställs i dessa föreskrifter.
  För värdena i punkt B 50 L (eller R) och inom område III får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara







  B 50 L (eller R) | : | 0,2 lx motsvarande 20 %
  0,3 lx motsvarande 30 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| område III | : | 0,3 lx motsvarande 20 %
  0,45 lx motsvarande 30 %, |

1.2

Med avseende på den fotometriska prestandan ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om följande uppnås vid provning av den fotometriska prestandan hos en slumpmässigt utvald strålkastare:

1.2.1

Inget mätvärde avviker ofördelaktigt med mer än 20 % från de värden som fastställs i dessa föreskrifter.

För värdena i punkt B 50 L (eller R) och inom område III får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara

B 50 L (eller R)

:

0,2 lx motsvarande 20 %

0,3 lx motsvarande 30 %

område III

:

0,3 lx motsvarande 20 %

0,45 lx motsvarande 30 %,

| 1.2.2 | eller






  1.2.2.1 | Om de värden som anges i dessa föreskrifter för halvljuset uppfylls vid punkten HV (med en tolerans på 0,2 lx) och, med den inställningen, vid minst en punkt inom varje område som avgränsas på mätskärmen (på 25 m avstånd) av en cirkel med 15 cm i radie runt punkterna B 50 L (eller R) (med en tolerans på 0,1 lx), 75 R (eller L), 25 R, 25 L, och inom hela den del av område IV som inte befinner sig mer än 22,5 cm ovanför linjen mellan 25 R och 25 L. |
| --- | --- | --- |

1.2.2

eller

1.2.2.1

Om de värden som anges i dessa föreskrifter för halvljuset uppfylls vid punkten HV (med en tolerans på 0,2 lx) och, med den inställningen, vid minst en punkt inom varje område som avgränsas på mätskärmen (på 25 m avstånd) av en cirkel med 15 cm i radie runt punkterna B 50 L (eller R) (med en tolerans på 0,1 lx), 75 R (eller L), 25 R, 25 L, och inom hela den del av område IV som inte befinner sig mer än 22,5 cm ovanför linjen mellan 25 R och 25 L.

| 1.2.2.2 | Om HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Emax ska en tolerans på + 20 % för maximivärdena och – 20 % för minimivärdena konstateras för de fotometriska värdena vid någon av de mätpunkter som anges i punkt 8.10 i dessa föreskrifter. Det ska inte fästas något avseende vid referensmärkningen. |
| --- | --- |

1.2.2.2

Om HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Emax ska en tolerans på + 20 % för maximivärdena och – 20 % för minimivärdena konstateras för de fotometriska värdena vid någon av de mätpunkter som anges i punkt 8.10 i dessa föreskrifter. Det ska inte fästas något avseende vid referensmärkningen.

| 1.2.3 | Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven får strålkastarens inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 1° till höger eller vänster (1). |
| --- | --- |

1.2.3

Om resultaten av ovannämnda provningar inte uppfyller kraven får strålkastarens inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 1° till höger eller vänster (1).

| 1.2.4 | Strålkastare med synliga defekter ska inte tas med i provningen. |
| --- | --- |

1.2.4

Strålkastare med synliga defekter ska inte tas med i provningen.

| 1.2.5 | Det ska inte fästas något avseende vid referensmärkningen. |
| --- | --- |

1.2.5

Det ska inte fästas något avseende vid referensmärkningen.

| 1.3 | Färgkoordinaterna ska överensstämma. |
| --- | --- |

1.3

Färgkoordinaterna ska överensstämma.

2.   FÖRSTA URVALSFÖRFARANDET

För det första urvalsförfarandet väljs fyra strålkastare ut slumpmässigt. Första urvalet med två betecknas A och andra urvalet med två betecknas B.

2.1   Överensstämmelsen ifrågasätts inte

| 2.1.1 | Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga får serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser i ofördelaktig riktning:






  2.1.1.1 | Urval A








  A1: | en strålkastare | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | högst | 20 % |
| A2: | båda strålkastarna | mer än | 0 % |
| Men | Högst | 20 % |
| Gå till urval B. | | |

2.1.1

Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga får serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser i ofördelaktig riktning:

2.1.1.1

Urval A

A1:

en strålkastare

0 %

en strålkastare

högst

20 %

A2:

båda strålkastarna

mer än

0 %

Men

Högst

20 %

Gå till urval B.

| 2.1.1.2 | Urval B







  B1: | båda strålkastarna | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Urval B

B1:

båda strålkastarna

0 %

| 2.1.2 | eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval A är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.1.2

eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval A är uppfyllda.

2.2   Överensstämmelsen ifrågasätts

| 2.2.1 | Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:






  2.2.1.1 | Urval A








  A3: | en strålkastare | högst | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 20 % |
| men | högst | 30 % |

2.2.1

Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

2.2.1.1

Urval A

A3:

en strålkastare

högst

20 %

en strålkastare

mer än

20 %

men

högst

30 %

| 2.2.1.2 | Urval B








  B2: | i fall A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 0 % |
| Men | Högst | 20 % |
| en strålkastare | högst | 20 % |
| B3: | i fall A2 | | |
| en strålkastare | | 0 % |
| en strålkastare | mer än | 20 % |
| men | högst | 30 % |

2.2.1.2

Urval B

B2:

i fall A2

en strålkastare

mer än

0 %

Men

Högst

20 %

en strålkastare

högst

20 %

B3:

i fall A2

en strålkastare

0 %

en strålkastare

mer än

20 %

men

högst

30 %

| 2.2.2 | eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval A inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.2.2

eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval A inte är uppfyllda.

2.3   Återkallat typgodkännande

Överensstämmelsen ska ifrågasättas och punkt 10 tillämpas om det vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

| 2.3.1 | Urval A








  A4: | en strålkastare | högst | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 30 % |
| A5: | båda strålkastarna | mer än | 20 % |

2.3.1

Urval A

A4:

en strålkastare

högst

20 %

en strålkastare

mer än

30 %

A5:

båda strålkastarna

mer än

20 %

| 2.3.2 | Urval B








  B4: | i fall A2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 0 % |
| men | högst | 20 % |
| en strålkastare | mer än | 20 % |
| B5: | i fall A2 | | |
| båda strålkastarna | mer än | 20 % |
| B6: | i fall A2 | | |
| en strålkastare | | 0 % |
| en strålkastare | mer än | 30 % |

2.3.2

Urval B

B4:

i fall A2

en strålkastare

mer än

0 %

men

högst

20 %

en strålkastare

mer än

20 %

B5:

i fall A2

båda strålkastarna

mer än

20 %

B6:

i fall A2

en strålkastare

0 %

en strålkastare

mer än

30 %

| 2.3.3 | eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval A och B inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.3.3

eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval A och B inte är uppfyllda.

3.   UPPREPAT URVALSFÖRFARANDE

I fallen A3, B2 och B3 är ett upprepat urvalsförfarande nödvändigt, inom två månader efter underrättelsen, med ett tredje urval, C, bestående av två strålkastare och ett fjärde urval, D, bestående av två strålkastare, som väljs ur ett parti som tillverkats efter det att produktionen anpassats.

3.1   Överensstämmelsen ifrågasätts inte

| 3.1.1 | Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga får serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:






  3.1.1.1 | Urval C








  C1: | en strålkastare | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | högst | 20 % |
| C2: | båda strålkastarna | mer än | 0 % |
| men | högst | 20 % |
| | | Gå till urval D. |

3.1.1

Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga får serietillverkade strålkastares överensstämmelse inte ifrågasättas om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

3.1.1.1

Urval C

C1:

en strålkastare

0 %

en strålkastare

högst

20 %

C2:

båda strålkastarna

mer än

0 %

men

högst

20 %

Gå till urval D.

| 3.1.1.2 | Urval D







  D1: | i fall C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| båda strålkastarna | 0 % |

3.1.1.2

Urval D

D1:

i fall C2

båda strålkastarna

0 %

| 3.1.2 | eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval C är uppfyllda. |
| --- | --- |

3.1.2

eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval C är uppfyllda.

3.2   Överensstämmelsen ifrågasätts

| 3.2.1 | Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:






  3.2.1.1 | Urval D








  D2: | i fall C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 0 % |
| men | högst | 20 % |
| en strålkastare | högst | 20 % |

3.2.1

Vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska serietillverkade strålkastares överensstämmelse ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven (anpassning av produktion) om det konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

3.2.1.1

Urval D

D2:

i fall C2

en strålkastare

mer än

0 %

men

högst

20 %

en strålkastare

högst

20 %

| 3.2.1.2 | eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval C inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

3.2.1.2

eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval C inte är uppfyllda.

3.3   Återkallat typgodkännande

Överensstämmelsen ska ifrågasättas och punkt 13 tillämpas om det vid provning med det urvalsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga konstateras att mätvärdena för strålkastarna uppvisar följande avvikelser:

| 3.3.1 | Urval C








  C3: | en strålkastare | högst | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare | mer än | 20 % |
| C4: | båda strålkastarna | mer än | 20 % |

3.3.1

Urval C

C3:

en strålkastare

högst

20 %

en strålkastare

mer än

20 %

C4:

båda strålkastarna

mer än

20 %

| 3.3.2 | Urval D








  D3: | i fall C2 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en strålkastare 0 eller | mer än | 0 % |
| en strålkastare | mer än | 20 % |

3.3.2

Urval D

D3:

i fall C2

en strålkastare 0 eller

mer än

0 %

en strålkastare

mer än

20 %

| 3.3.3 | eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval C och D inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

3.3.3

eller om villkoren i punkt 1.2.2 för urval C och D inte är uppfyllda.

4.   LJUS/MÖRKERGRÄNSENS FÖRÄNDRING I HÖJDLED

För kontroll av ljus/mörkergränsens förändring i höjdled vid värmepåverkan ska följande metod tillämpas:

En av strålkastarna i urval A ska efter urvalsförfarandet i figur 1 i denna bilaga provas enligt förfarandet i punkt 2.1 i bilaga 5,sedan den tre gånger i följd har genomgått den provningscykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga 5.

Strålkastaren ska anses vara godkänd om Δr är högst 1,5 mrad.

Om detta värde är högre än 1,5 mrad, men högst 2 mrad, ska den andra strålkastaren i urval A genomgå provningen, varvid medelvärdet för de absolutvärden som registrerats för båda provexemplaren får vara högst 1,5 mrad.

Om värdet 1,5 mrad för urval A inte uppfyller detta krav ska de två strålkastarna av urval B genomgå samma provningsförfarande och värdet Δr för var och en av dem får inte vara högre än 1,5 mrad.

Figur 1

---

(1)  En enhet som är konstruerad för att avge halvljus får innehålla ett helljus som inte överensstämmer med specifikationerna.

---

| 29.5.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/43

---

Endast Unece-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 128 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av lysdiodljuskällor avsedda för användning i typgodkända lyktenheter på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 2 till den ursprungliga versionen av föreskrifterna – dag för ikraftträdande: 10 juni 2014

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Administrativa bestämmelser |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tekniska krav |
| --- | --- |

3.

| 4. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för typgodkännandemyndigheterna |
| --- | --- |

7.

BILAGOR

| 1. | Datablad för lysdiodljuskällor |
| --- | --- |

1.

| 2. | Meddelande |
| --- | --- |

2.

| 3. | Exempel på typgodkännandemärkets utformning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mätmetod för elektriska och fotometriska egenskaper |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minimikrav för tillverkarens kvalitetskontroll |
| --- | --- |

5.

| 6. | Stickprovs- och överensstämmelsenivåer för tillverkarnas registrering av provningsresultat |
| --- | --- |

6.

| 7. | Minimikrav för typgodkännandemyndighetens stickprov |
| --- | --- |

7.

| 8. | Överensstämmelse som godkänns genom stickprov |
| --- | --- |

8.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller för de lysdiodljuskällor som visas i bilaga 1 och som är avsedda för användning i typgodkända lyktenheter på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon.

2.   ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER

2.1   Definitioner

2.1.1   Definition av kategori

Med kategori avses i dessa föreskrifter olika grundläggande konstruktioner av standardiserade lysdiodljuskällor. Varje kategori har en viss beteckning, t.ex. ”LW1”, ”LY2” eller ”LR2”.

2.1.2   Definition av typ

Med lysdiodljuskällor av olika typer avses lysdiodljuskällor som tillhör samma kategori men som skiljer sig åt i fråga om sådana väsentliga egenskaper som följande:

| 2.1.2.1 | Handelsnamn eller varumärke.
  Lysdiodljuskällor med samma handelsnamn eller varumärke som framställs av olika tillverkare anses vara av olika typ. Lysdiodljuskällor som framställs av samma tillverkare och som bara skiljer sig åt i fråga om handelsnamn eller varumärke kan anses vara av samma typ. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Handelsnamn eller varumärke.

Lysdiodljuskällor med samma handelsnamn eller varumärke som framställs av olika tillverkare anses vara av olika typ. Lysdiodljuskällor som framställs av samma tillverkare och som bara skiljer sig åt i fråga om handelsnamn eller varumärke kan anses vara av samma typ.

| 2.1.2.2 | Lysdiodljuskällornas konstruktion, i den mån dessa skillnader påverkar det optiska resultatet. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Lysdiodljuskällornas konstruktion, i den mån dessa skillnader påverkar det optiska resultatet.

| 2.1.2.3 | Märkspänningen. |
| --- | --- |

2.1.2.3

Märkspänningen.

2.2   Ansökan om typgodkännande

2.2.1   Ansökan om typgodkännande ska lämnas in av innehavaren av handelsnamnet eller varumärket eller av innehavarens behöriga ombud.

2.2.2   Alla ansökningar om typgodkännande ska åtföljas (se även punkt 2.4.2.) av följande:

| 2.2.2.1 | Ritningar, i tre exemplar, som är tillräckligt detaljerade för att man ska kunna identifiera typen. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Ritningar, i tre exemplar, som är tillräckligt detaljerade för att man ska kunna identifiera typen.

| 2.2.2.2 | En kort teknisk beskrivning. |
| --- | --- |

2.2.2.2

En kort teknisk beskrivning.

| 2.2.2.3 | Fem provexemplar för varje färg som ansökan avser. |
| --- | --- |

2.2.2.3

Fem provexemplar för varje färg som ansökan avser.

2.2.3   Om det rör sig om en typ av lysdiodljuskällor som endast till handelsnamnet eller varumärket skiljer sig från en typ som redan godkänts ska det räcka att lämna in följande:

| 2.2.3.1 | En deklaration från tillverkaren att den inlämnade typen






  a) | (förutom till handelsnamn och varumärke) är identisk med |
| --- | --- | --- |

2.2.3.1

En deklaration från tillverkaren att den inlämnade typen

a)

(förutom till handelsnamn och varumärke) är identisk med

| b) | och har framställts av samma tillverkare som en redan godkänd typ, varvid det senare styrks av dess typgodkännandekod. |
| --- | --- |

b)

och har framställts av samma tillverkare som en redan godkänd typ, varvid det senare styrks av dess typgodkännandekod.

| 2.2.3.2 | Två provexemplar som bär det nya handelsnamnet eller varumärket. |
| --- | --- |

2.2.3.2

Två provexemplar som bär det nya handelsnamnet eller varumärket.

2.2.4   Den behöriga myndigheten ska förvissa sig om att en effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen kan garanteras innan den utfärdar typgodkännande.

2.3   Påskrifter

2.3.1   Lysdiodljuskällor som lämnats in för godkännande ska på sockeln vara försedda med följande:

| 2.3.1.1 | Sökandens handelsnamn eller varumärke. |
| --- | --- |

2.3.1.1

Sökandens handelsnamn eller varumärke.

| 2.3.1.2 | Märkspänningen. |
| --- | --- |

2.3.1.2

Märkspänningen.

| 2.3.1.3 | Beteckningen på den berörda kategorin. |
| --- | --- |

2.3.1.3

Beteckningen på den berörda kategorin.

| 2.3.1.4 | Ett utrymme som är tillräckligt stort för att rymma typgodkännandemärket. |
| --- | --- |

2.3.1.4

Ett utrymme som är tillräckligt stort för att rymma typgodkännandemärket.

2.3.2   Det utrymme som avses i punkt 2.3.1.4 ska vara utmärkt på de ritningar som åtföljer ansökan om typgodkännande.

2.3.3   Andra påskrifter än de som omfattas av punkterna 2.3.1 och 2.4.4 får anbringas under förutsättning att de inte påverkar belysningsegenskaperna negativt.

2.4   Typgodkännande

2.4.1   Om alla provexemplar av en typ av lysdiodljuskälla som inlämnas i enlighet med punkt 2.2.2.3 eller 2.2.3.2 uppfyller kraven i dessa föreskrifter ska typgodkännande beviljas.

2.4.2   En typgodkännandekod ska tilldelas varje godkänd typ. Det första tecknet i koden ska hänvisa till de ändringsserier som gällde vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet.

Detta ska åtföljas av en identifikationskod om högst tre tecken. Endast följande arabiska siffror och stora bokstäver får användas:

”0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z”.

En och samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av lysdiodljuskällor samma typgodkännandekod.

2.4.3   Ett meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutligt upphörande av produktionen av en typ av lysdiodljuskälla i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter och en ritning som sökanden lämnat i ett format som inte överskrider A4 (210 x 297 mm) och som minst är i skala 2:1.

2.4.4   På varje lysdiodljuskälla som överensstämmer med en typ som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska det på det utrymme som avses i punkt 2.3.1.4, förutom de märkningar som föreskrivs i punkt 2.3.1, anbringas ett internationellt typgodkännandemärke bestående av:

| 2.4.4.1 | En avskuren cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1). |
| --- | --- |

2.4.4.1

En avskuren cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1).

| 2.4.4.2 | Typgodkännandekoden, som placeras nära den avskurna cirkeln. |
| --- | --- |

2.4.4.2

Typgodkännandekoden, som placeras nära den avskurna cirkeln.

2.4.5   Om sökanden har erhållit samma typgodkännandekod för flera handelsnamn eller varumärken räcker det med en eller flera av dessa för att uppfylla kraven i punkt 2.3.1.1.

2.4.6   De märken och påskrifter som anges under punkt 2.3.1 och 2.4.3 ska vara lätt läsbara och outplånliga.

2.4.7   I bilaga 3 till dessa föreskrifter finns ett exempel på typgodkännandemärkets utformning.

3.   TEKNISKA KRAV

3.1   Definitioner

3.1.1   märkspänning: den spänning (i volt) som lysdiodljuskällan är märkt med.

3.1.2   provningsspänning: den spänning eller det spänningsområde vid lysdiodljuskällornas anslutningar som föreskrivs för provning av lysdiodljuskällornas elektriska och fotometriska egenskaper.

3.1.3   målvärde: en elektrisk eller fotometrisk egenskaps konstruktionsvärde. Detta ska uppnås inom de angivna toleranserna när lysdiodljuskällan tillförs ström med den tillämpliga provningsspänningen.

3.1.4   standardlysdiodljuskälla: särskild lysdiodljuskälla som används vid provning av belysnings- och ljussignaleringsanordningar. Den har reducerade toleranser för såväl måttegenskaper som för elektriska och fotometriska egenskaper enligt det tillämpliga databladet. För standardlysdiodljuskällor anges endast en spänning för varje kategori.

3.1.5   referensaxel: en axel som definieras i förhållande till sockeln och som används som referens för vissa av lysdiodljuskällornas mått.

3.1.6   referensplan: ett plan som definieras i förhållande till sockeln, som är vinkelrätt mot referensaxeln och som används som referens för vissa av lysdiodljuskällornas mått.

3.1.7   ljuscentrum: en punkt på referensaxeln på ett angivet avstånd från referensplanet, som utgör den nominella utgångspunkten för den synliga strålningen.

3.1.8   ljuscentrumlängd: avståndet mellan referensplanet och ljuscentrum.

3.1.9   synaxel i förhållande till lysdiodljuskällan: en axel genom ljuscentrum i en angiven polär- och azimutvinkel, som används för beskrivning av lysdiodljuskällans fotometriska egenskaper.

3.1.10   synlig ljusavgivande yta: yta som omfattar det (synliga) strålningselementet när det betraktas från en viss synvinkel. Den synliga ljusavgivande ytan fastställs i ett plan som omfattar ljuscentrum och som är vinkelrätt mot motsvarande synaxel.

3.1.11   normaliserad ljusstyrka: kvoten mellan ljusstyrkan och ljusflödet från ljuskällan, som används för beskrivning av lysdiodljuskällans strålningsmönster i vinkelled.

3.1.12   kumulativt ljusflöde: ljusflödet från ljuskällan vid drift, inom en strålkon som omfattar den angivna fasta vinkeln och som är centrerad på referensaxeln (2).

3.1.13   lysdiodljuskälla: en ljuskälla där det element som avger den synliga strålningen är en eller flera halvledarövergångar som avger injektionsluminiscens och/eller fluorescens.

3.2   Allmänna specifikationer

| 3.2.1 | Varje inlämnat provexemplar ska uppfylla tillämpliga specifikationer i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.2.1

Varje inlämnat provexemplar ska uppfylla tillämpliga specifikationer i dessa föreskrifter.

| 3.2.2 | Lysdiodljuskällor ska konstrueras så att de är och förblir funktionsdugliga vid normal användning. De får inte heller uppvisa något konstruktions- eller tillverkningsfel. |
| --- | --- |

3.2.2

Lysdiodljuskällor ska konstrueras så att de är och förblir funktionsdugliga vid normal användning. De får inte heller uppvisa något konstruktions- eller tillverkningsfel.

| 3.2.3 | Lysdiodljuskällor får på sina optiska ytor inte uppvisa några märken eller fläckar som skulle kunna försämra deras effektivitet och optiska prestanda. |
| --- | --- |

3.2.3

Lysdiodljuskällor får på sina optiska ytor inte uppvisa några märken eller fläckar som skulle kunna försämra deras effektivitet och optiska prestanda.

| 3.2.4 | Lysdiodljuskällor ska förses med standardsocklar som överensstämmer med databladen för socklar i IEC:s publikation 60061, i enlighet med vad som anges i de enskilda databladen i bilaga 1. |
| --- | --- |

3.2.4

Lysdiodljuskällor ska förses med standardsocklar som överensstämmer med databladen för socklar i IEC:s publikation 60061, i enlighet med vad som anges i de enskilda databladen i bilaga 1.

| 3.2.5 | Sockeln ska vara hållfast och säkert fastsatt på resten av lysdiodljuskällan. |
| --- | --- |

3.2.5

Sockeln ska vara hållfast och säkert fastsatt på resten av lysdiodljuskällan.

| 3.2.6 | För att försäkra sig om att lysdiodljuskällor uppfyller kraven i punkterna 3.2.3–3.2.5 ska man utföra en visuell kontroll och en måttkontroll samt, om så krävs, en provmontering i fästet enligt specifikationerna i IEC:s publikation 60061. |
| --- | --- |

3.2.6

För att försäkra sig om att lysdiodljuskällor uppfyller kraven i punkterna 3.2.3–3.2.5 ska man utföra en visuell kontroll och en måttkontroll samt, om så krävs, en provmontering i fästet enligt specifikationerna i IEC:s publikation 60061.

| 3.2.7 | Halvledarövergångarna ska vara de enda elementen i ljuskällan som genererar och avger ljus, antingen direkt eller via fluorescensbaserad omvandling när ström tillförs. |
| --- | --- |

3.2.7

Halvledarövergångarna ska vara de enda elementen i ljuskällan som genererar och avger ljus, antingen direkt eller via fluorescensbaserad omvandling när ström tillförs.

3.3   Provningar

| 3.3.1 | Lysdiodljuskällor ska först åldras vid tillämplig provspänning under minst 48 timmar. För lysdiodljuskällor med flera funktioner ska varje funktion åldras för sig. |
| --- | --- |

3.3.1

Lysdiodljuskällor ska först åldras vid tillämplig provspänning under minst 48 timmar. För lysdiodljuskällor med flera funktioner ska varje funktion åldras för sig.

| 3.3.2 | Om inte annat anges ska elektriska och fotometriska mätningar utföras vid tillämplig provspänning. |
| --- | --- |

3.3.2

Om inte annat anges ska elektriska och fotometriska mätningar utföras vid tillämplig provspänning.

| 3.3.3 | Elektriska mätningar enligt bilaga 4 ska utföras med instrument från minst klass 0,2 (0,2 % noggrannhet vid fullt skalutslag). |
| --- | --- |

3.3.3

Elektriska mätningar enligt bilaga 4 ska utföras med instrument från minst klass 0,2 (0,2 % noggrannhet vid fullt skalutslag).

3.4   Den synliga ljusavgivande ytans placering och mått

| 3.4.1 | Den synliga ljusavgivande ytans placering och mått ska uppfylla kraven i det tillämpliga databladet i bilaga 1. |
| --- | --- |

3.4.1

Den synliga ljusavgivande ytans placering och mått ska uppfylla kraven i det tillämpliga databladet i bilaga 1.

| 3.4.2 | Mätningen ska göras efter det att lysdiodljuskällan har åldrats enligt punkt 3.3.1. |
| --- | --- |

3.4.2

Mätningen ska göras efter det att lysdiodljuskällan har åldrats enligt punkt 3.3.1.

3.5   Ljusflöde

| 3.5.1 | Vid mätning enligt villkoren i bilaga 4 ska ljusflödet hålla sig inom de gränsvärden som anges i det tillämpliga databladet i bilaga 1. |
| --- | --- |

3.5.1

Vid mätning enligt villkoren i bilaga 4 ska ljusflödet hålla sig inom de gränsvärden som anges i det tillämpliga databladet i bilaga 1.

| 3.5.2 | Mätningen ska göras efter det att lysdiodljuskällan har åldrats enligt punkt 3.3.1. |
| --- | --- |

3.5.2

Mätningen ska göras efter det att lysdiodljuskällan har åldrats enligt punkt 3.3.1.

3.6   Fördelning av den normaliserade ljusstyrkan av det ackumulerade ljusflödet

| 3.6.1 | Vid mätning enligt de provningsvillkor som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter ska den normaliserade ljusstyrkans fördelning och/eller det ackumulerade ljusflödets fördelning ligga inom de gränsvärden som anges i det tillämpliga databladet i bilaga 1. |
| --- | --- |

3.6.1

Vid mätning enligt de provningsvillkor som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter ska den normaliserade ljusstyrkans fördelning och/eller det ackumulerade ljusflödets fördelning ligga inom de gränsvärden som anges i det tillämpliga databladet i bilaga 1.

| 3.6.2 | Mätningen ska göras efter det att lysdiodljuskällan har åldrats enligt punkt 3.3.1. |
| --- | --- |

3.6.2

Mätningen ska göras efter det att lysdiodljuskällan har åldrats enligt punkt 3.3.1.

3.7   Färg

| 3.7.1 | Färgen på det ljus som lysdiodljuskällorna avger ska anges på det tillämpliga databladet. De definitioner av färgen på det avgivna ljuset som anges i föreskrifter nr 48 och de ändringsserier till dessa som är i kraft vid tidpunkten för typgodkännandet ska tillämpas i de här föreskrifterna. |
| --- | --- |

3.7.1

Färgen på det ljus som lysdiodljuskällorna avger ska anges på det tillämpliga databladet. De definitioner av färgen på det avgivna ljuset som anges i föreskrifter nr 48 och de ändringsserier till dessa som är i kraft vid tidpunkten för typgodkännandet ska tillämpas i de här föreskrifterna.

| 3.7.2 | Färgen på det avgivna ljuset ska mätas med den metod som anges i bilaga 4. Varje uppmätt värde ska ligga inom det föreskrivna toleransområdet. |
| --- | --- |

3.7.2

Färgen på det avgivna ljuset ska mätas med den metod som anges i bilaga 4. Varje uppmätt värde ska ligga inom det föreskrivna toleransområdet.

| 3.7.3 | När det gäller lysdiodljuskällor som avger vitt ljus ska minimiandelen rött ljus dessutom vara sådan att



  där






  Ee(λ) (enhet: W) | är instrålningstäthetens spektralfördelning, |
| --- | --- | --- |
| V(λ) (enhet: 1) | är det spektrala ljusutbytet, och |
| λ (enhet: nm) | är våglängden. |

3.7.3

När det gäller lysdiodljuskällor som avger vitt ljus ska minimiandelen rött ljus dessutom vara sådan att

Formula

där

Ee(λ) (enhet: W)

är instrålningstäthetens spektralfördelning,

V(λ) (enhet: 1)

är det spektrala ljusutbytet, och

λ (enhet: nm)

är våglängden.

Detta värde ska beräknas i intervall om en nanometer.

3.8   UV-strålning

Lysdiodljuskällans UV-strålning ska vara av den låga UV-typen, i överensstämmelse med

Formula

där

| S(λ) (enhet: 1) | är den spektrala viktningsfunktionen, och |
| --- | --- |
| km = 683 lm/W | är det högsta värdet för strålningens verkningsgrad. |

S(λ) (enhet: 1)

är den spektrala viktningsfunktionen, och

km = 683 lm/W

är det högsta värdet för strålningens verkningsgrad.

(För definitionerna av de andra symbolerna se punkt 3.7.3. ovan.)

Detta värde ska beräknas i intervall om en nanometer. UV-strålningen ska viktas enligt de värden som anges i tabellen nedan:

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Observera: Värden i enlighet med IRPA:s/INIRC:s riktlinjer om gränsvärden för exponering för ultraviolett strålning. De valda våglängderna (i nanometer) är representativa, medan andra värden bör interpoleras.

3.9   Standardlysdiodljuskällor

Ytterligare krav för standardlysdiodljuskällor (referenslysdiodljuskällor) anges i de tillämpliga databladen i bilaga 1.

4.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 4.1 | Lysdiodljuskällor som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkade så att de överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla påskriftskraven och de tekniska kraven i punkt 3 samt i bilagorna 1, 4 och 5 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1

Lysdiodljuskällor som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkade så att de överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla påskriftskraven och de tekniska kraven i punkt 3 samt i bilagorna 1, 4 och 5 till dessa föreskrifter.

| 4.2 | Det ska verifieras att kraven i punkt 4.1 uppfylls genom lämpliga produktionskontroller. |
| --- | --- |

4.2

Det ska verifieras att kraven i punkt 4.1 uppfylls genom lämpliga produktionskontroller.

| 4.3 | Innehavaren av typgodkännandet ska i synnerhet






  4.3.1 | se till att det finns förfaranden för effektiv kontroll av produkternas kvalitet, |
| --- | --- | --- |

4.3

Innehavaren av typgodkännandet ska i synnerhet

4.3.1

se till att det finns förfaranden för effektiv kontroll av produkternas kvalitet,

| 4.3.2 | ha tillgång till den kontrollutrustning som krävs för att överensstämmelsen ska kunna kontrolleras för varje godkänd typ, |
| --- | --- |

4.3.2

ha tillgång till den kontrollutrustning som krävs för att överensstämmelsen ska kunna kontrolleras för varje godkänd typ,

| 4.3.3 | se till att provningsdata arkiveras och att handlingarna hålls tillgängliga under en tidsrymd som fastställs i samråd med typgodkännandemyndigheten, |
| --- | --- |

4.3.3

se till att provningsdata arkiveras och att handlingarna hålls tillgängliga under en tidsrymd som fastställs i samråd med typgodkännandemyndigheten,

| 4.3.4 | analysera resultaten från varje provningstyp med tillämpning av kriterierna i bilaga 6, för att kontrollera och försäkra sig om produktegenskapernas stabilitet, med beaktande av den variation som förekommer i industriell produktion, |
| --- | --- |

4.3.4

analysera resultaten från varje provningstyp med tillämpning av kriterierna i bilaga 6, för att kontrollera och försäkra sig om produktegenskapernas stabilitet, med beaktande av den variation som förekommer i industriell produktion,

| 4.3.5 | se till att åtminstone de provningar som föreskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter genomförs för varje typ av lysdiodljuskälla, |
| --- | --- |

4.3.5

se till att åtminstone de provningar som föreskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter genomförs för varje typ av lysdiodljuskälla,

| 4.3.6 | om något eller några provexemplar uppvisar skillnader i förhållande till den valda provningstypen, se till att detta föranleder ett nytt urval och en ny provning. Alla åtgärder som krävs för att återställa den berörda produktionens överensstämmelse ska vidtas. |
| --- | --- |

4.3.6

om något eller några provexemplar uppvisar skillnader i förhållande till den valda provningstypen, se till att detta föranleder ett nytt urval och en ny provning. Alla åtgärder som krävs för att återställa den berörda produktionens överensstämmelse ska vidtas.

| 4.4 | Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som är tillämpliga på varje produktionsenhet. |
| --- | --- |

4.4

Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som är tillämpliga på varje produktionsenhet.

| 4.4.1 | Vid varje inspektion ska provningsrapporterna och dokumentationen av produktionsövervakningen framläggas för den besökande inspektören. |
| --- | --- |

4.4.1

Vid varje inspektion ska provningsrapporterna och dokumentationen av produktionsövervakningen framläggas för den besökande inspektören.

| 4.4.2 | Inspektören får slumpmässigt ta ut provexemplar som ska provas i tillverkarens laboratorium. Minsta antal provexemplar som ska tas ut får fastställas på grundval av resultaten från tillverkarens egna kontroller. |
| --- | --- |

4.4.2

Inspektören får slumpmässigt ta ut provexemplar som ska provas i tillverkarens laboratorium. Minsta antal provexemplar som ska tas ut får fastställas på grundval av resultaten från tillverkarens egna kontroller.

| 4.4.3 | När kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller när det verkar nödvändigt att verifiera giltigheten av de provningar som utförts enligt punkt 4.4.2, ska inspektören välja ut provexemplar som ska sändas till den tekniska tjänst som utfört typgodkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

4.4.3

När kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller när det verkar nödvändigt att verifiera giltigheten av de provningar som utförts enligt punkt 4.4.2, ska inspektören välja ut provexemplar som ska sändas till den tekniska tjänst som utfört typgodkännandeprovningarna.

| 4.4.4 | Den behöriga myndigheten får utföra alla prov som föreskrivs i dessa föreskrifter. Om den behöriga myndigheten beslutar att ta stickprov ska kriterierna i bilagorna 7 och 8 till dessa föreskrifter tillämpas. |
| --- | --- |

4.4.4

Den behöriga myndigheten får utföra alla prov som föreskrivs i dessa föreskrifter. Om den behöriga myndigheten beslutar att ta stickprov ska kriterierna i bilagorna 7 och 8 till dessa föreskrifter tillämpas.

| 4.4.5 | Det normala intervallet för inspektioner som bemyndigas av den behöriga myndigheten ska vara en inspektion vartannat år. Om resultaten vid en inspektion är otillfredsställande, ska den behöriga myndigheten se till att alla åtgärder som krävs för att återställa den berörda produktionens överensstämmelse vidtas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

4.4.5

Det normala intervallet för inspektioner som bemyndigas av den behöriga myndigheten ska vara en inspektion vartannat år. Om resultaten vid en inspektion är otillfredsställande, ska den behöriga myndigheten se till att alla åtgärder som krävs för att återställa den berörda produktionens överensstämmelse vidtas så snart som möjligt.

5.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 5.1 | Ett typgodkännande som med avseende på en lysdiodljuskälla beviljas i enlighet med dessa föreskrifter får återkallas om de krav som ställs inte uppfylls eller om en lysdiodljuskälla som är försedd med ett typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

5.1

Ett typgodkännande som med avseende på en lysdiodljuskälla beviljas i enlighet med dessa föreskrifter får återkallas om de krav som ställs inte uppfylls eller om en lysdiodljuskälla som är försedd med ett typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen.

| 5.2 | Om en part i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast underrätta övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2

Om en part i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast underrätta övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

6.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en typ av lysdiodljuskällor som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten om detta. Myndigheten ska då underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

7.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

De parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för de typgodkännandemyndigheter till vilka sådana intyg om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen som utfärdats i andra länder ska sändas.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2.

(2)  På grundval av CIE/IEC vocabulary IEV 845-09-31.

---

BILAGA 1

DATABLAD
   (1)
  FÖR LYSDIODLJUSKÄLLOR

Förteckning över kategorier av lysdiodljuskällor och motsvarande databladsnummer:

| Kategori | | Datablad nr |
| --- | --- | --- |
| LR1 | | LR1/1–5 |
| LW2 | | LW2/1–5 |

Kategori

Datablad nr

LR1

LR1/1–5

LW2

LW2/1–5

Förteckning över datablad för lysdiodljuskällor och deras ordningsföljd i denna bilaga:

Datablad nr

LR1/1–5

LW2/1–5

Kategori LR1 – Datablad LR1/1

Ritningarna ska endast illustrera lysdiodljuskällans grundmått (i mm)

Figur 1

Översiktsritning

Image

Figur 2

Detaljritning av anslutningsdon

Image

Kategori LR1 – Datablad LR1/2

Tabell 1

Väsentliga elektriska och fotometriska egenskaper

| Mått i mm | Toleranser |
| --- | --- |
| Lysdiodljuskällor från den vanliga produktionen | Standardlysdiodljuskälla |
| e (2) | 24,0 | 0,2 | 0,1 |
| Sockel PGJ21t-1 enligt IEC-publikation 60061 (datablad 7004-165-1) |
| Elektriska och fotometriska egenskaper (3) |
| Märkvärden | | Bifunktion | Huvudfunktion | Bifunktion | Huvudfunktion |
| Volt | 12 | 12 |
| Mål värden (4) | Watt (vid 13,5 V DC) | Högst 0,75 | 3,5 max.
  1,4 min. | 0,75 max. | 3,5 max.
  1,4 min. |
| Ljusflöde (i lm vid 13,5 V DC) | | | 3,5 ± 10 % | 47 ± 10 % |
| Ljusflöde (i lm vid 10–16 V DC) | 3,5 ± 20 % | 47 ± 20 % | | |

Mått i mm

Toleranser

Lysdiodljuskällor från den vanliga produktionen

Standardlysdiodljuskälla

e (2)

24,0

0,2

0,1

Sockel PGJ21t-1 enligt IEC-publikation 60061 (datablad 7004-165-1)

Elektriska och fotometriska egenskaper (3)

Märkvärden

Bifunktion

Huvudfunktion

Bifunktion

Huvudfunktion

Volt

12

12

Mål värden (4)

Watt (vid 13,5 V DC)

Högst 0,75

3,5 max.

1,4 min.

0,75 max.

3,5 max.

1,4 min.

Ljusflöde (i lm vid 13,5 V DC)

3,5 ± 10 %

47 ± 10 %

Ljusflöde (i lm vid 10–16 V DC)

3,5 ± 20 %

47 ± 20 %

Feltillstånd

Om lysdiodljuskällan inte fungerar (inget ljus avges) ska den maximala strömförbrukningen vara mindre än 20 mA (med öppen strömkrets) vid drift inom ingångsspänningsområdet i huvudfunktionsmodus.

Krav för projektion på skärmen

Syftet med följande provning är att fastställa kraven på lysdiodljuskällans synliga ljusavgivande yta och avgöra om den ljusavgivande ytan är korrekt placerad i förhållande till referensaxeln och referensplanet, i syfte att kontrollera att kraven uppfylls.

Den ljusavgivande ytans läge kontrolleras med hjälp av rutsystemet i figur 3, som visar projektionerna sett i riktningen γ = 90° i planen C90 och C180 (C, γ som definieras i figur 4). Minst 95 % av det avgivna ljusflödet i synriktningen ska komma från det trapetsformade område som avgränsas av d1, d2 och c. Mindre än 70 % av ljusflödet ska avges från den rektangulära zon som definieras av d3 och c.

Kategori LR1 – Datablad LR1/3

Figur 3

Rutdefinition av den ljusavgivande ytan

Image

Tabell 2

Måtten för rutsystemet i figur 3

| Mått i mm | f | c | d1 | d2 | d3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lysdiodljuskällor från den vanliga produktionen | E + 0,2 | 3,6 | 21,0 | 15,0 | 7,0 |
| Standardlysdiodljuskällor | E + 0,1 | 3,4 | 21,0 | 15,0 | 7,0 |

Mått i mm

f

c

d1

d2

d3

Lysdiodljuskällor från den vanliga produktionen

E + 0,2

3,6

21,0

15,0

7,0

Standardlysdiodljuskällor

E + 0,1

3,4

21,0

15,0

7,0

Fördelning av den normaliserade ljusstyrkan

Syftet med följande provning är att fastställa fördelningen av ljuskällans normaliserade ljusstyrka på ett godtyckligt plan som omfattar referensaxeln. Skärningspunkten mellan referensaxeln och boxens övre kant används som utgångspunkt för koordinatsystemet.

Ljuskällan monteras på en flat platta med anpassade monteringsflänsar. Plattan monteras på goniometern med en hållare, så att ljuskällans referensaxel befinner sig i linje med en av goniometerns roterande axlar. Motsvarande mätuppställning visas i figur 4.

Kategori LR1 – Datablad LR1/4

Ritningarna ska endast illustrera den grundläggande uppställningen för mätning av lysdiodljuskällan

Figur 4

Uppställning för mätning av ljusstyrkans fördelning

Image

Data om ljusstyrkan registreras för huvudfunktionen med en standardfotogoniometer. Mätavståndet bör väljas på lämpligt vis, så att man försäkrar sig om att detektorn befinner sig i ljusfördelningens mest avlägsna fält.

Mätningarna ska utföras i 3 C-planer som omfattar ljuskällans referensaxel. 3 C-planerna ska ligga inom C30 och C330 så att man undviker skuggorna från anslutningsdonen, och de ska befinna sig minst 30° från varandra. Provningspunkterna för varje plan för de olika polärvinklarna γ anges i tabell 3.

Efter mätningen ska data normaliseras till 1 000 lm enligt punkt 3.1.11 med hjälp av ljusflödet från den individuella ljuskälla som ska provas. Data ska ligga inom det toleransområde som definieras i tabell 3.

C-planer: se CIE-publikation 70-1987, ”The measurement of absolute intensity distributions”.

Kategori LR1 – Datablad LR1/5

Tabell 3

Värden vid provningspunkterna för normaliserad ljusstyrka för huvudfunktion med avseende på ljuskällor från den vanliga produktionen respektive standardljuskällor

| | Lysdiodljuskälla från den vanliga produktionen | Standardlysdiodljuskälla |
| --- | --- | --- |
| γ | Minimiljusstyrka i cd/1 000 lm | Maximiljusstyrka i cd/1 000 lm | Minimiljusstyrka i cd/1 000 lm | Maximiljusstyrka i cd/1 000 lm |
| 0° | 0 | 30 | 0 | 20 |
| 15° | 0 | 30 | 0 | 20 |
| 30° | 0 | 70 | 0 | 40 |
| 45° | 20 | 100 | 20 | 60 |
| 60° | 35 | 120 | 35 | 80 |
| 75° | 50 | 140 | 50 | 100 |
| 90° | 70 | 160 | 70 | 120 |
| 105° | 90 | 180 | 90 | 140 |
| 120° | 110 | 200 | 110 | 160 |
| 135° | 110 | 200 | 110 | 160 |
| 150° | 90 | 180 | 90 | 140 |

Lysdiodljuskälla från den vanliga produktionen

Standardlysdiodljuskälla

γ

Minimiljusstyrka i cd/1 000 lm

Maximiljusstyrka i cd/1 000 lm

Minimiljusstyrka i cd/1 000 lm

Maximiljusstyrka i cd/1 000 lm

0°

0

30

0

20

15°

0

30

0

20

30°

0

70

0

40

45°

20

100

20

60

60°

35

120

35

80

75°

50

140

50

100

90°

70

160

70

120

105°

90

180

90

140

120°

110

200

110

160

135°

110

200

110

160

150°

90

180

90

140

Fördelningen av ljusstyrkan enligt beskrivningen i tabell 3 ska i stort sett vara enhetlig, dvs. mellan två angränsande rutnätspunkter ska kravet för den relativa ljusstyrkan genom linjär interpolation beräknas med hjälp av de två närliggande rutnätspunkterna.

Kategori LW2 – Datablad LW2/1

Ritningarna ska endast illustrera lysdiodljuskällans grundmått (i mm)

Figur 1

Översiktsritning – sedd framifrån och i sidled

Image

Figur 2

Detaljritning av anslutningsdon

Image

Tabell 1

Väsentliga elektriska och fotometriska egenskaper

| Mått i mm | Toleranser |
| --- | --- |
| Lysdiodljuskällor från den vanliga produktionen | Standardlysdiodljuskällor |
| e | 26,4 | 0,2 | 0,1 |
| [Sockel PGJY50] enligt IEC-publikation 60061 (datablad 7004-[....]-1) |
| Elektriska och fotometriska egenskaper (5) |
| Märkvärden | | Bifunktion | Huvudfunktion | Bifunktion | Huvudfunktion |
| Volt | 12 | 12 |
| Mål Värden (6)
   (7) | Watt (vid 13,5 V DC) | 1 max. | 12 max.
  4 min. | 1 max. | 12 max.
  4 min. |
| Ljusflöde (i lm vid 13,5 V DC) | | | 50 ± 10 % | 725 ± 10 % |
| Ljusflöde (i lm vid 10–16 V DC) | 50 ± 15 % | 725 ± 15 % | | |
| Motsvarande grundtemperatur Tb i °C | 30 ± 2 | 55 ± 2 | 30 ± 0,5 | 55 ± 0,5 |

Mått i mm

Toleranser

Lysdiodljuskällor från den vanliga produktionen

Standardlysdiodljuskällor

e

26,4

0,2

0,1

[Sockel PGJY50] enligt IEC-publikation 60061 (datablad 7004-[....]-1)

Elektriska och fotometriska egenskaper (5)

Märkvärden

Bifunktion

Huvudfunktion

Bifunktion

Huvudfunktion

Volt

12

12

Mål Värden (6)
   (7)

Watt (vid 13,5 V DC)

1 max.

12 max.

4 min.

1 max.

12 max.

4 min.

Ljusflöde (i lm vid 13,5 V DC)

50 ± 10 %

725 ± 10 %

Ljusflöde (i lm vid 10–16 V DC)

50 ± 15 %

725 ± 15 %

Motsvarande grundtemperatur Tb i °C

30 ± 2

55 ± 2

30 ± 0,5

55 ± 0,5

Kategori LW2 – Datablad LW2/2

Krav för projektion på skärmen

Syftet med följande provning är att fastställa om lysdiodljuskällans ljusavgivande yta befinner sig i rätt läge i förhållande till referensaxeln och referensplanet.

Överensstämmelsen med avseende på läge och mått enligt tabell 2 kontrolleras med hjälp av rutsystemet i figur 3. Den vänstra ritningen visar projektionen när den betraktas längs med referensaxeln med en acceptansvinkel på ± 40°; den högra ritningen visar referensplanets och referensaxelns läge.

Storleken ska fastställas med lämplig metod.

Figur 3

Avgränsning i rutan av den ljusavgivande ytan

Image

Tabell 2

Mått för den ljusavgivande ytan i figur 3

| Mått i mm | e | a | b | c |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lysdiodljuskällor från den vanliga produktionen | 26,4 ± 0,2 | 14,5 + 0/ -2,5 | 10,1 + 0/ -1,5 | Ø 50,00 + 0,10/ -0 |
| Standardlysdiodljuskällor | 26,4 ± 0,1 | 14,5 + 0/ -2,5 | 10,1 + 0/ -1,5 | Ø 50,05 + 0,05/ -0 |

Mått i mm

e

a

b

c

Lysdiodljuskällor från den vanliga produktionen

26,4 ± 0,2

14,5 + 0/ -2,5

10,1 + 0/ -1,5

Ø 50,00 + 0,10/ -0

Standardlysdiodljuskällor

26,4 ± 0,1

14,5 + 0/ -2,5

10,1 + 0/ -1,5

Ø 50,05 + 0,05/ -0

Kategori LW2 – Datablad LW2/3

Fördelning av det kumulativa ljusflödet

Mätuppställning

Syftet med denna provning är att fastställa det kumulativa ljusflödet inom fastställda rymdvinklar för fördelningen av ljusstyrkan.

Goniofotometrar av typ I eller II enligt CIE-publikation 70–1987 vilka kan vrida ljuskällan omkring två axlar som är vinkelräta mot det avgivna ljusets axel kan användas. Skärningspunkten mellan referensaxeln och det parallella planet till referensplanet i avståndet e används som utgångspunkt för koordinatsystemet.

Figur 4

Uppställning för mätning av fördelningen av ljusstyrkan med hjälp av en typ I-fotogoniometer

Image

Ljuskällan monteras på en flat platta med anpassade monteringsflänsar. Plattan monteras på goniometern med en hållare, så att ljuskällans referensaxel befinner sig i linje med goniometerns mätaxel. Motsvarande mätuppställning visas i figur 4.

Kategori LW2 – Datablad LW2/4

Fördelning av det kumulativa ljusflödet

Mätnings- och beräkningsförfaranden

Data ska registreras för den angivna grundtemperaturen Tb från tabell 1 på det ställe som visas i figur 5.

Data för ljusstyrkans fördelning ska registreras inom en rymdvinkel på -40° < α < +40° och -40° < β < +40°. Mätavståndet ska väljas på lämpligt vis, så att man försäkrar sig om att detektorn befinner sig i ljusfördelningens mest avlägsna fält. Det krävs en vinkelstegstorlek på 1° eller mindre.

Efter mätningen ska fördelningen av det kumulativa ljusflödet beräknas på grundval av registrerade data för olika rymdvinklar som anges i tabell 3 enligt CIE-publikation 84–1989, punkt 4.3. Fördelningen ska därefter normaliseras i förhållande till det totala ljusflöde som fastställts för -40° < α < +40° och -40° < β < +40. Data ska ligga inom det toleransområde som definieras i tabell 3.

För att en symmetrisk fördelning ska säkerställas inom varje rymdvinkel i tabell 3, ska ljusflödet bestämmas var för sig för alla fyra kvadranter och ljusflödesvärdena får inte avvika med mer än 15 %.

Tabell 3

Värden för det normaliserade kumulativa ljusflödet både för den vanliga produktionen och för standardlyktor

| Vinkel α, β | Minsta normaliserade flöde i % | Största normaliserade flöde i % |
| --- | --- | --- |
| – 5° < α, β < +5° | 8 | 14 |
| – 10° < α, β < +10° | 31 | 37 |
| – 15° < α, β < +15° | 54 | 59 |
| – 20° < α, β < +20° | 75 | 81 |
| – 25° < α, β < +25° | 91 | 95 |
| – 30° < α, β < +30° | 97 | 100 |
| – 35° < α, β < +35° | 98 | 100 |
| – 40° < α, β < +40° | 100 (per definition) |

Vinkel α, β

Minsta normaliserade flöde i %

Största normaliserade flöde i %

– 5° < α, β < +5°

8

14

– 10° < α, β < +10°

31

37

– 15° < α, β < +15°

54

59

– 20° < α, β < +20°

75

81

– 25° < α, β < +25°

91

95

– 30° < α, β < +30°

97

100

– 35° < α, β < +35°

98

100

– 40° < α, β < +40°

100 (per definition)

Fördelningen av det kumulativa ljusflödet för bifunktionen kan kontrolleras genom mätning av förhållandet mellan huvudfunktion och bifunktion under en fast vinkel och multiplikation av denna faktor med ljusflödet för huvudfunktionen.

Vid tvivel om huruvida fördelningen av kumulativt ljusflöde för huvud- respektive bifunktion skiljer sig från varandra ska det förfarande som beskrivs ovan för huvudfunktionen upprepas för bifunktionen.

Geometri för termisk gränsyta

Den termiska gränsytan LW2 befinner sig i referensplanet (skuggat område i figur 5) och beskrivs närmare i IEC-publikation 60061, enligt tabell 1 i datablad LW2/1. Den ska vara fastsatt på en lämplig värmesänka eller på ett lämpligt värmeregleringssystem.

Ljusflödet i tabell 1 ska uppnås när grundtemperaturen Tb, mätt på det ställe som visas i figur 5, har stabiliserats.

Kategori LW2 – Datablad LW2/5

Figur 5

Sett bakifrån: termisk kontaktyta och läge för Tb-punkten på den vertikala symmetriaxeln, på ett avstånd f från mitten

Image

| Mått i mm |
| --- |
| c | 50,0 |
| d | 34,5 |
| f | 13,0 |
| g | 10,0 |

Mått i mm

c

50,0

d

34,5

f

13,0

g

10,0

Feltillstånd

Om lysdiodljuskällan inte fungerar (inget ljus avges) ska den maximala strömförbrukningen vara mindre än 20 mA (med öppen strömkrets) vid drift inom ingångsspänningsområdet i huvudfunktionsmodus.

---

(1)  I tabellerna över elektriska och fotometriska egenskaper används följande enheter:

| | Spänning anges i V. |
| --- | --- |

Spänning anges i V.

| | Effekt anges i W. |
| --- | --- |

Effekt anges i W.

| | Ljusflöde anges i lm. |
| --- | --- |

Ljusflöde anges i lm.

| | Normaliserad ljusstyrka anges i cd/1 000 lm. |
| --- | --- |

Normaliserad ljusstyrka anges i cd/1 000 lm.

| | Normaliserat kumulativt ljusflöde anges i %. |
| --- | --- |

Normaliserat kumulativt ljusflöde anges i %.

(2)  Ljusavgivande yta: kontrolleras med hjälp av rutsystemet i figur 3.

(3)  Det avgivna ljuset ska vara rött.

(4)  Kontinuerligt tänd i 30 min vid 23 ± 2,5 °C.

(5)  Det avgivna ljuset ska vara vitt.

(6)  Kontinuerligt tänd i 30 min vid grundtemperaturen Tb, stabiliserad enligt anvisningarna ovan.

(7)  Ljusflödet från den ljusavgivande ytan bestäms inom en rymdvinkel på – 40° < α < + 40° och – 40° < β < +40°, antingen med hjälp av integralmetoder eller det förfarande som beskrivs på databladen LW2/3 och LW2/4.

---

BILAGA 2

MEDDELANDE

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

---

BILAGA 3

EXEMPEL PÅ TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING

(Se punkt 2.4.4.)

Anordningen som är försedd med ovanstående typgodkännandemärke är en lysdiodljuskälla som är typgodkänd i Förenade kungariket (E11) med typgodkännandekod 0A01. Det första tecknet i typgodkännandekoden visar att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 128 (1) i deras ursprungliga lydelse.

---

(1)  Kräver inte någon ändring av typgodkännandenumret.

---

BILAGA 4

MÄTMETOD FÖR ELEKTRISKA OCH FOTOMETRISKA EGENSKAPER

Ljuskällor av alla kategorier med integrerad värmesänka ska mätas vid en omgivningstemperatur av 23 ± 2 °C i vindstilla luft. Vid dessa mätningar ska det minsta friavstånd som anges i databladen bibehållas.

Ljuskällor av alla kategorier med definition av en temperatur Tb ska mätas genom att man stabiliserar Tb-punkten vid en specifik temperatur som fastställs i kategorins datablad.

1.   Ljusflöde

| 1.1 | En ljusflödesmätning med hjälp av en integrationsmetod ska företas






  a) | i fråga om integrerad värmesänka, efter 1 minuts drift och efter 30 minuters drift,
  eller |
| --- | --- | --- |

1.1

En ljusflödesmätning med hjälp av en integrationsmetod ska företas

a)

i fråga om integrerad värmesänka, efter 1 minuts drift och efter 30 minuters drift,

eller

| b) | efter stabilisering av temperaturen vid Tb-punkten. |
| --- | --- |

b)

efter stabilisering av temperaturen vid Tb-punkten.

| 1.2 | Värdena för ljusflödet, mätt efter






  a) | 30 minuter, eller |
| --- | --- | --- |

1.2

Värdena för ljusflödet, mätt efter

a)

30 minuter, eller

| b) | stabilisering av temperaturen Tb, |
| --- | --- |

b)

stabilisering av temperaturen Tb,

ska uppfylla minimi- och maximikraven.

I fall a ska detta värde ligga på mellan 100 % och 80 % av mätvärdena efter 1 minut.

| 1.3 | Mätningarna ska genomföras vid den tillämpliga provningsspänningen och vid minimi- och maximivärdena i det tillämpliga spänningsområdet. Följande avvikelse i ljusflödet vid toleransintervallets gränser får inte överskridas om den inte anges närmare i databladet.







  Märkspänning | Minimispänning | Maximispänning |
| --- | --- | --- | --- |
| 6 | 6,0 | 7,0 |
| 12 | 12,0 | 14,0 |
| 24 | 24,0 | 28,0 |
| Motsvarande tolerans för ljusflödet (1) | ± 30 % | ± 15 % |

1.3

Mätningarna ska genomföras vid den tillämpliga provningsspänningen och vid minimi- och maximivärdena i det tillämpliga spänningsområdet. Följande avvikelse i ljusflödet vid toleransintervallets gränser får inte överskridas om den inte anges närmare i databladet.

Märkspänning

Minimispänning

Maximispänning

6

6,0

7,0

12

12,0

14,0

24

24,0

28,0

Motsvarande tolerans för ljusflödet (1)

± 30 %

± 15 %

2.   Normaliserad ljusstyrka/kumulativt ljusflöde

| 2.1 | Mätningarna av ljusstyrkan ska inledas efter






  a) | 30 minuters stabiliseringstid, eller |
| --- | --- | --- |

2.1

Mätningarna av ljusstyrkan ska inledas efter

a)

30 minuters stabiliseringstid, eller

| b) | stabilisering av temperaturen Tb vid det värde som anges i det tillämpliga databladet. |
| --- | --- |

b)

stabilisering av temperaturen Tb vid det värde som anges i det tillämpliga databladet.

| 2.2 | Mätningarna ska utföras vid den tillämpliga provningsspänningen. |
| --- | --- |

2.2

Mätningarna ska utföras vid den tillämpliga provningsspänningen.

| 2.3 | Den normaliserade ljusstyrkan för ett provexemplar ska beräknas genom att fördelningen av ljusstyrkan (uppmätt enligt punkt 2.1 i denna bilaga) divideras med det ljusflöde som fastställts efter 30 minuter enligt punkt 1.2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.3

Den normaliserade ljusstyrkan för ett provexemplar ska beräknas genom att fördelningen av ljusstyrkan (uppmätt enligt punkt 2.1 i denna bilaga) divideras med det ljusflöde som fastställts efter 30 minuter enligt punkt 1.2 i denna bilaga.

| 2.4 | Det kumulativa ljusflödet för ett provexemplar ska beräknas enligt CIE-publikation 84–1989 avsnitt 4.3 genom att man integrerar ljusstyrkan i en strålkon som omsluter en rymdvinkel. |
| --- | --- |

2.4

Det kumulativa ljusflödet för ett provexemplar ska beräknas enligt CIE-publikation 84–1989 avsnitt 4.3 genom att man integrerar ljusstyrkan i en strålkon som omsluter en rymdvinkel.

3.   Färg

Färgen på det avgivna ljuset, mätt under samma förhållanden som i punkt 1.1 i denna bilaga, ska i båda fallen hålla sig inom de föreskrivna färggränserna.

4.   Effektförbrukning

| 4.1 | En mätning av effektförbrukningen ska göras under samma förhållanden som i punkt 1.1 i denna bilaga, med tillämpning av kraven i punkt 3.3.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1

En mätning av effektförbrukningen ska göras under samma förhållanden som i punkt 1.1 i denna bilaga, med tillämpning av kraven i punkt 3.3.3 i dessa föreskrifter.

| 4.2 | Mätningar av effektförbrukningen ska utföras vid den tillämpliga provningsspänningen. |
| --- | --- |

4.2

Mätningar av effektförbrukningen ska utföras vid den tillämpliga provningsspänningen.

| 4.3 | Mätvärdena ska uppfylla minimi- och maximikraven i det tillämpliga databladet. |
| --- | --- |

4.3

Mätvärdena ska uppfylla minimi- och maximikraven i det tillämpliga databladet.

---

(1)  Den maximala avvikelsen för ljusflödet vid toleransgränserna ska beräknas genom att man använder det uppmätta ljusflödet vid provningsspänningen som en referens. Mellan provningsspänningens och spänningsområdets gränsvärden ska ljusflödets beteende vara i stort sett enhetligt.

---

BILAGA 5

MINIMIKRAV FÖR TILLVERKARENS KVALITETSKONTROLL

1.   Allmänt

Kraven på överensstämmelse ska anses uppfyllda i fotometriskt, geometriskt, visuellt och elektriskt hänseende om de angivna toleranserna för producerade lysdiodljuskällor i det tillämpliga databladet i bilaga 1 och det tillämpliga databladet för sockeln är uppfyllda.

2.   Minimikrav för tillverkarens kontroll av överensstämmelse

För varje typ av lysdiodljuskällor ska tillverkaren eller innehavaren av typgodkännandemärket utföra provningar i enlighet med dessa föreskrifter med lämpliga mellanrum.

2.1   Provningarnas beskaffenhet

Provningar av överensstämmelsen med dessa specifikationer ska omfatta lampornas fotometriska, geometriska och optiska egenskaper.

2.2   Provningsmetoder

| 2.2.1 | Provningar ska normalt utföras enligt de metoder som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.1

Provningar ska normalt utföras enligt de metoder som anges i dessa föreskrifter.

| 2.2.2 | Tillämpningen av punkt 2.2.1 i denna bilaga kräver att provutrustningen kalibreras regelbundet så att den korrelerar med mätningar som utförts av en behörig myndighet. |
| --- | --- |

2.2.2

Tillämpningen av punkt 2.2.1 i denna bilaga kräver att provutrustningen kalibreras regelbundet så att den korrelerar med mätningar som utförts av en behörig myndighet.

2.3   Urvalets beskaffenhet

Provexemplar av lysdiodljuskällor ska väljas ut slumpmässigt från produktionen av ett enhetligt parti. Med ett enhetligt parti avses en uppsättning lysdiodljuskällor av samma typ som definierats enligt tillverkarens produktionsmetoder.

2.4   Kontrollerade och registrerade egenskaper

Lysdiodljuskällorna ska kontrolleras och provningsresultaten registreras enligt den egenskapsgruppering som förtecknas i tabell 1 i bilaga 6.

2.5   Acceptanskriterier

Tillverkaren eller innehavaren av typgodkännandet ska utföra en statistisk undersökning av provningsresultaten i syfte att uppfylla de specifikationer för kontroll av produktionsöverensstämmelsen som fastställs i punkt 4.1 i dessa föreskrifter.

Överensstämmelsen ska bekräftas om nivån för godtagbar bristande överensstämmelse per egenskapsgrupp som anges i tabell 1 i bilaga 6 inte överskrids. Detta innebär att det antal lysdiodljuskällor som uppvisar bristande överensstämmelse med avseende på kravet för någon egenskapsgrupp för någon typ av lysdiodljuskälla håller sig inom de gränser som anges i de tillämpliga tabellerna 2, 3 eller 4 i bilaga 6.

Observera: Varje enskilt krav med avseende på en lysdiodljuskälla ska betraktas som en egenskap.

---

BILAGA 6

STICKPROVS- OCH ÖVERENSSTÄMMELSENIVÅER FÖR TILLVERKARNAS REGISTRERING AV PROVNINGSRESULTAT

Tabell 1

Egenskaper

| Egenskapsgrupp | Gruppering (1) av uppgifter om provningar per lykttyp | Minsta antal stickprover per grupp (1) under 12-månader | Godtagbar andel bristande överensstämmelse per egenskapsgrupp
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Märkning, läsbarhet och varaktighet | Alla typer med samma yttermått | 315 | 1 |
| Lyktans yttre mått (förutom sockel/underdel) | Alla typer i samma kategori | 200 | 1 |
| Mått på socklar och underdelar | Alla typer i samma kategori | 200 | 6,5 |
| Mått för den ljusavgivande ytan och de inre elementen (2) | Alla lyktor av en typ | 200 | 6,5 |
| Första avläsning, effekt, färg och ljusflöde (2) | Alla lyktor av en typ | 200 | 1 |
| Fördelning av normaliserad ljusstyrka eller kumulativt ljusflöde | Alla lyktor av en typ | 20 | 6,5 |

Egenskapsgrupp

Gruppering (1) av uppgifter om provningar per lykttyp

Minsta antal stickprover per grupp (1) under 12-månader

Godtagbar andel bristande överensstämmelse per egenskapsgrupp

(%)

Märkning, läsbarhet och varaktighet

Alla typer med samma yttermått

315

1

Lyktans yttre mått (förutom sockel/underdel)

Alla typer i samma kategori

200

1

Mått på socklar och underdelar

Alla typer i samma kategori

200

6,5

Mått för den ljusavgivande ytan och de inre elementen (2)

Alla lyktor av en typ

200

6,5

Första avläsning, effekt, färg och ljusflöde (2)

Alla lyktor av en typ

200

1

Fördelning av normaliserad ljusstyrka eller kumulativt ljusflöde

Alla lyktor av en typ

20

6,5

I tabell 2 anges gränser för godkänt på grundval av olika antal provningsresultat för varje egenskapsgrupp, uttryckt som största antal provningsresultat som uppvisar bristande överensstämmelse. Gränserna grundar sig på en godtagbar nivå motsvarande 1 % bristande överensstämmelse, om man antar att sannolikheten för godkännande är minst 0,95.

Tabell 2

| Antal provningsresultat för varje egenskap | Gräns för godkänt |
| --- | --- |
| 20 | 0 |
| 21 - 50 | 1 |
| 51 - 80 | 2 |
| 81 - 125 | 3 |
| 126 - 200 | 5 |
| 201 - 260 | 6 |
| 261 - 315 | 7 |
| 316 - 370 | 8 |
| 371 - 435 | 9 |
| 436 - 500 | 10 |
| 501 - 570 | 11 |
| 571 - 645 | 12 |
| 646 - 720 | 13 |
| 721 - 800 | 14 |
| 801 - 860 | 15 |
| 861 - 920 | 16 |
| 921 - 990 | 17 |
| 991 – 1 060 | 18 |
| 1 061 – 1 125 | 19 |
| 1 126 – 1 190 | 20 |
| 1 191 – 1 249 | 21 |

Antal provningsresultat för varje egenskap

Gräns för godkänt

20

0

21 - 50

1

51 - 80

2

81 - 125

3

126 - 200

5

201 - 260

6

261 - 315

7

316 - 370

8

371 - 435

9

436 - 500

10

501 - 570

11

571 - 645

12

646 - 720

13

721 - 800

14

801 - 860

15

861 - 920

16

921 - 990

17

991 – 1 060

18

1 061 – 1 125

19

1 126 – 1 190

20

1 191 – 1 249

21

I tabell 3 anges gränser för godkänt på grundval av olika antal provningsresultat för varje egenskapsgrupp, uttryckt som största antal provningsresultat som uppvisar bristande överensstämmelse. Gränserna grundar sig på en godtagbar nivå motsvarande 6,5 % bristande överensstämmelse, om man antar att sannolikheten för godkännande är minst 0,95.

Tabell 3

| Antal provade lyktor | Gräns för godkänt |
| --- | --- |
| 20 | 3 |
| 21 – 32 | 5 |
| 33 – 50 | 7 |
| 51 – 80 | 10 |
| 81 – 125 | 14 |
| 126 – 200 | 21 |
| 201 - 213 | 22 |
| 214 - 227 | 23 |
| 228 - 240 | 24 |
| 241 - 254 | 25 |
| 255 - 268 | 26 |
| 269 - 281 | 27 |
| 282 - 295 | 28 |
| 296 - 308 | 29 |
| 309 - 322 | 30 |
| 323 - 336 | 31 |
| 337 - 349 | 32 |
| 350 - 363 | 33 |
| 364 - 376 | 34 |
| 377 - 390 | 35 |
| 391 - 404 | 36 |
| 405 - 417 | 37 |
| 418 - 431 | 38 |
| 432 - 444 | 39 |
| 445 - 458 | 40 |
| 459 - 472 | 41 |
| 473 - 485 | 42 |
| 486 - 499 | 43 |
| 500 - 512 | 44 |
| 513 - 526 | 45 |
| 527 - 540 | 46 |
| 541 - 553 | 47 |
| 554 - 567 | 48 |
| 568 - 580 | 49 |
| 581 - 594 | 50 |
| 595 - 608 | 51 |
| 609 - 621 | 52 |
| 622 - 635 | 53 |
| 636 - 648 | 54 |
| 649 - 662 | 55 |
| 663 - 676 | 56 |
| 677 - 689 | 57 |
| 690 - 703 | 58 |
| 704 - 716 | 59 |
| 717 - 730 | 60 |
| 731 - 744 | 61 |
| 745 - 757 | 62 |
| 758 - 771 | 63 |
| 772 - 784 | 64 |
| 785 - 798 | 65 |
| 799 - 812 | 66 |
| 813 - 825 | 67 |
| 826 - 839 | 68 |
| 840 - 852 | 69 |
| 853 - 866 | 70 |
| 867 - 880 | 71 |
| 881 - 893 | 72 |
| 894 - 907 | 73 |
| 908 - 920 | 74 |
| 921 - 934 | 75 |
| 935 - 948 | 76 |
| 949 - 961 | 77 |
| 962 - 975 | 78 |
| 976 - 988 | 79 |
| 989 - 1 002 | 80 |
| 1 003 – 1 016 | 81 |
| 1 017 - 1 029 | 82 |
| 1 030 - 1 043 | 83 |
| 1 044 - 1 056 | 84 |
| 1 057 - 1 070 | 85 |
| 1 071 - 1 084 | 86 |
| 1 085 - 1 097 | 87 |
| 1 098 - 1 111 | 88 |
| 1 112 - 1 124 | 89 |
| 1 125 - 1 138 | 90 |
| 1 139 - 1 152 | 91 |
| 1 153 - 1 165 | 92 |
| 1 166 - 1 179 | 93 |
| 1 180 - 1 192 | 94 |
| 1 193 - 1 206 | 95 |
| 1 207 - 1 220 | 96 |
| 1 221 - 1 233 | 97 |
| 1 234 - 1 249 | 98 |
| | |

Antal provade lyktor

Gräns för godkänt

20

3

21 – 32

5

33 – 50

7

51 – 80

10

81 – 125

14

126 – 200

21

201 - 213

22

214 - 227

23

228 - 240

24

241 - 254

25

255 - 268

26

269 - 281

27

282 - 295

28

296 - 308

29

309 - 322

30

323 - 336

31

337 - 349

32

350 - 363

33

364 - 376

34

377 - 390

35

391 - 404

36

405 - 417

37

418 - 431

38

432 - 444

39

445 - 458

40

459 - 472

41

473 - 485

42

486 - 499

43

500 - 512

44

513 - 526

45

527 - 540

46

541 - 553

47

554 - 567

48

568 - 580

49

581 - 594

50

595 - 608

51

609 - 621

52

622 - 635

53

636 - 648

54

649 - 662

55

663 - 676

56

677 - 689

57

690 - 703

58

704 - 716

59

717 - 730

60

731 - 744

61

745 - 757

62

758 - 771

63

772 - 784

64

785 - 798

65

799 - 812

66

813 - 825

67

826 - 839

68

840 - 852

69

853 - 866

70

867 - 880

71

881 - 893

72

894 - 907

73

908 - 920

74

921 - 934

75

935 - 948

76

949 - 961

77

962 - 975

78

976 - 988

79

989 - 1 002

80

1 003 – 1 016

81

1 017 - 1 029

82

1 030 - 1 043

83

1 044 - 1 056

84

1 057 - 1 070

85

1 071 - 1 084

86

1 085 - 1 097

87

1 098 - 1 111

88

1 112 - 1 124

89

1 125 - 1 138

90

1 139 - 1 152

91

1 153 - 1 165

92

1 166 - 1 179

93

1 180 - 1 192

94

1 193 - 1 206

95

1 207 - 1 220

96

1 221 - 1 233

97

1 234 - 1 249

98

I tabell 4 anges gränser för godkänt på grundval av olika antal provningsresultat för varje egenskapsgrupp, uttryckt som andel av resultaten, om man antar att sannolikheten för godkännande är minst 0,95.

Tabell 4

| Antal provningsresultat för varje egenskap | Gräns för godkänt uttryckt som andel av resultaten
  Godtagbar nivå 1 % bristande överensstämmelse | Gräns för godkänt uttryckt som andel av resultaten
  Godtagbar nivå 6,5 % bristande överensstämmelse |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Antal provningsresultat för varje egenskap

Gräns för godkänt uttryckt som andel av resultaten

Godtagbar nivå 1 % bristande överensstämmelse

Gräns för godkänt uttryckt som andel av resultaten

Godtagbar nivå 6,5 % bristande överensstämmelse

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(1)  Bedömningen ska normalt omfatta serieproduktion av lysdiodljuskällor från enskilda fabriker. Tillverkaren får dock gruppera uppgifter rörande samma typ från flera fabriker, förutsatt att dessa använder samma kvalitetssystem och kvalitetsstyrning.

(2)  Om en lysdiodljuskälla har mer än en ljusavgivande funktion ska egenskapsgruppen (mått, effekt, färg och ljusflöde) tillämpas på varje element för sig.

---

BILAGA 7

MINIMIKRAV FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETENS STICKPROV

1.   Allmänt

Kraven på överensstämmelse ska anses uppfyllda i fotometriskt, geometriskt, visuellt och elektriskt hänseende om de angivna toleranserna för producerade lysdiodljuskällor i det tillämpliga databladet i bilaga 1 och det tillämpliga databladet för sockeln är uppfyllda.

2.   Serieproducerade lysdiodljuskällors överensstämmelse ska inte ifrågasättas om resultaten uppfyller kraven i bilaga 8 till dessa föreskrifter.

3.   Överensstämmelsen ska ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att produktionen uppfyller kraven om det konstateras att resultaten inte uppfyller kraven i bilaga 8 till dessa föreskrifter.

4.   Om punkt 3 i denna bilaga tillämpas ska ett ytterligare stickprov om 250 lysdiodljuskällor, slumpvis utvalt bland nyligen producerade enheter, tas ut inom två månader.

---

BILAGA 8

ÖVERENSSTÄMMELSE SOM GODKÄNNS GENOM STICKPROV

Om överensstämmelsen godkänns eller inte ska avgöras enligt värdena i tabell 1. För varje grupp av egenskaper ska lysdiodljuskällorna antingen godkännas eller avvisas enligt värdena i tabell 1 (*)

Tabell 1

| | 1 %
   (1) | 6,5 % (1) |
| --- | --- | --- |
| Godkänn | Avvisa | Godkänn | Avvisa |
| Första stickprovets storlek: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Om antalet enheter som uppvisar bristande överensstämmelse är större än 2 (11) och mindre än 5 (16) ska ytterligare ett stickprov om 125 tas och de 250 ska bedömas' | 6 | 7 | 26 | 27 |
| (*) | Det upplägg som föreslås är utformat för bedömning av lysdiodljuskällors överensstämmelse där nivån för bristande överensstämmelse ligger på 1 % respektive 6,5 % och bygger på planen för dubbel provtagning vid normal inspektion i IEC:s publikation 60410: Sampling Plans and Procedures for Inspection by Attributes. |

1 %
   (1)

6,5 % (1)

Godkänn

Avvisa

Godkänn

Avvisa

Första stickprovets storlek: 125

2

5

11

16

Om antalet enheter som uppvisar bristande överensstämmelse är större än 2 (11) och mindre än 5 (16) ska ytterligare ett stickprov om 125 tas och de 250 ska bedömas'

6

7

26

27

(*)

Det upplägg som föreslås är utformat för bedömning av lysdiodljuskällors överensstämmelse där nivån för bristande överensstämmelse ligger på 1 % respektive 6,5 % och bygger på planen för dubbel provtagning vid normal inspektion i IEC:s publikation 60410: Sampling Plans and Procedures for Inspection by Attributes.

---

(1)  Lysdiodljuskällor ska inspekteras och provningsresultaten registreras enligt den gruppering av egenskaper som förtecknas i tabell 1 i bilaga 6.

---