# Službeni list C 174/7. l

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 174 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 57.7. lipnja 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 174

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 57.7. lipnja 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Odbor regija |
| | 106. plenarno zasjedanje 2. i 3. travnja 2014. |
| 2014/C 174/01 | Rezolucija Odbora regija o Povelji o višerazinskom upravljanju u Europi | 1 |
| 2014/C 174/02 | Rezolucija Odbora regija – Razvoj stanja u Ukrajini | 5 |
| | MIŠLJENJA |
| | Europska komisija |
| | 106. plenarno zasjedanje 2. i 3. travnja 2014. |
| 2014/C 174/03 | Mišljenje Odbora regija – Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014. | 7 |
| 2014/C 174/04 | Mišljenje Odbora regija – Energija financijski dostupna svima | 15 |
| 2014/C 174/05 | Mišljenje Odbora regija – Nove smjernice za državne potpore na području energije | 19 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

106. plenarno zasjedanje 2. i 3. travnja 2014.

2014/C 174/01

Rezolucija Odbora regija o Povelji o višerazinskom upravljanju u Europi

1

2014/C 174/02

Rezolucija Odbora regija – Razvoj stanja u Ukrajini

5

MIŠLJENJA

Europska komisija

106. plenarno zasjedanje 2. i 3. travnja 2014.

2014/C 174/03

Mišljenje Odbora regija – Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.

7

2014/C 174/04

Mišljenje Odbora regija – Energija financijski dostupna svima

15

2014/C 174/05

Mišljenje Odbora regija – Nove smjernice za državne potpore na području energije

19

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJA |
| | 106. plenarno zasjedanje 2. i 3. travnja 2014. |
| 2014/C 174/06 | Mišljenje Odbora regija o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama | 25 |
| 2014/C 174/07 | Mišljenje Odbora regija – Kvalitativni okvir za pripravništvo | 36 |
| 2014/C 174/08 | Mišljenje Odbora regija – Prijedlog direktive o laganim plastičnim vrećicama | 43 |
| 2014/C 174/09 | Mišljenje Odbora regija – Izmjena direktiva u vezi s izuzećem od primjene propisa u pogledu pomoraca | 50 |

III.   Pripremni akti

ODBOR REGIJA

106. plenarno zasjedanje 2. i 3. travnja 2014.

2014/C 174/06

Mišljenje Odbora regija o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama

25

2014/C 174/07

Mišljenje Odbora regija – Kvalitativni okvir za pripravništvo

36

2014/C 174/08

Mišljenje Odbora regija – Prijedlog direktive o laganim plastičnim vrećicama

43

2014/C 174/09

Mišljenje Odbora regija – Izmjena direktiva u vezi s izuzećem od primjene propisa u pogledu pomoraca

50

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

106. plenarno zasjedanje 2. i 3. travnja 2014.

| 7.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 174/1

---

Rezolucija Odbora regija o Povelji o višerazinskom upravljanju u Europi

2014/C 174/01

ODBOR REGIJA

| — | imajući u vidu svoju izjavu o misiji (1) u vezi s promicanjem višerazinskog upravljanja unutar Europske unije i šire; |
| --- | --- |

—

imajući u vidu svoju izjavu o misiji (1) u vezi s promicanjem višerazinskog upravljanja unutar Europske unije i šire;

| — | imajući u vidu svoju Bijelu knjigu o višerazinskom upravljanju, (2) u kojoj se predlaže izrada Povelje o višerazinskom upravljanju kako bi se u temeljne vrijednosti Europske unije uključilo zajedničko i jedinstveno shvaćanje europskog upravljanja; |
| --- | --- |

—

imajući u vidu svoju Bijelu knjigu o višerazinskom upravljanju, (2) u kojoj se predlaže izrada Povelje o višerazinskom upravljanju kako bi se u temeljne vrijednosti Europske unije uključilo zajedničko i jedinstveno shvaćanje europskog upravljanja;

| — | imajući u vidu da su predsjednici država i vlada Europske unije Deklaracijom iz Berlina (3) potvrdili značaj višerazinskog upravljanja za postupak europske integracije; |
| --- | --- |

—

imajući u vidu da su predsjednici država i vlada Europske unije Deklaracijom iz Berlina (3) potvrdili značaj višerazinskog upravljanja za postupak europske integracije;

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je višerazinsko upravljanje ugrađeno kao ključno načelo u provedbu kohezijske politike u vezi s novim zajedničkim odredbama o strukturnim fondovima; (4) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je višerazinsko upravljanje ugrađeno kao ključno načelo u provedbu kohezijske politike u vezi s novim zajedničkim odredbama o strukturnim fondovima; (4)

| — | uzimajući za temelj Europsku povelju o lokalnoj samoupravi (5) te uzimajući u obzir potporu Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti ovom postupku, posebice u vezi s prenošenjem ove Povelje u pravni okvir Vijeća Europe; |
| --- | --- |

—

uzimajući za temelj Europsku povelju o lokalnoj samoupravi (5) te uzimajući u obzir potporu Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti ovom postupku, posebice u vezi s prenošenjem ove Povelje u pravni okvir Vijeća Europe;

| — | budući da će ova Povelja, iako nije pravno obvezujuća, potpisnike obvezati da tumače i promiču načelo višerazinskog upravljanja; |
| --- | --- |

—

budući da će ova Povelja, iako nije pravno obvezujuća, potpisnike obvezati da tumače i promiču načelo višerazinskog upravljanja;

| — | imajući u vidu činjenicu da bi Povelja mogla doprinijeti fiskalnoj konsolidaciji te da stoga aktivnosti i mjere koje iz nje proizađu ne bi trebale rezultirati novim nepotrebnim administrativnim preprekama i troškovima; |
| --- | --- |

—

imajući u vidu činjenicu da bi Povelja mogla doprinijeti fiskalnoj konsolidaciji te da stoga aktivnosti i mjere koje iz nje proizađu ne bi trebale rezultirati novim nepotrebnim administrativnim preprekama i troškovima;

| — | uzimajući u obzir potrebu mobilizacije svih razina upravljanja u cilju povećanja demokratske odgovornosti u Europi i jamčenja učinkovitosti, koherentnosti i komplementarnosti njihovog djelovanja; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir potrebu mobilizacije svih razina upravljanja u cilju povećanja demokratske odgovornosti u Europi i jamčenja učinkovitosti, koherentnosti i komplementarnosti njihovog djelovanja;

| 1. | odobrava nacrt Povelje o višerazinskom upravljanju u Europi; |
| --- | --- |

1.

odobrava nacrt Povelje o višerazinskom upravljanju u Europi;

| 2. | preporučuje svim lokalnim i regionalnim vlastima Europske unije, kao i predstavnicima drugih razina upravljanja (nacionalnih, europskih, međunarodnih) da prihvate načela ove povelje čim započne kampanja za skupljanje potpisa; |
| --- | --- |

2.

preporučuje svim lokalnim i regionalnim vlastima Europske unije, kao i predstavnicima drugih razina upravljanja (nacionalnih, europskih, međunarodnih) da prihvate načela ove povelje čim započne kampanja za skupljanje potpisa;

| 3. | poziva države članice i njihove nacionalne uprave da u skladu s ovom poveljom primjenjuju preporučena načela i mehanizme kako bi u većoj mjeri uvažile legitimnosti i odgovornosti lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice i njihove nacionalne uprave da u skladu s ovom poveljom primjenjuju preporučena načela i mehanizme kako bi u većoj mjeri uvažile legitimnosti i odgovornosti lokalnih i regionalnih vlasti;

| 4. | traži od institucija Europske unije da sustavno primjenjuju načela Povelje tijekom izrade, provedbe i procjene europskih strategija i politika te nanovo preporučuje Europskoj komisiji da poduzme korake kako bi se osigurala veća transparentnost i postupci koji će omogućiti aktivnije sudjelovanje, u skladu s ključnim vrijednostima i načelima ove povelje; (6) |
| --- | --- |

4.

traži od institucija Europske unije da sustavno primjenjuju načela Povelje tijekom izrade, provedbe i procjene europskih strategija i politika te nanovo preporučuje Europskoj komisiji da poduzme korake kako bi se osigurala veća transparentnost i postupci koji će omogućiti aktivnije sudjelovanje, u skladu s ključnim vrijednostima i načelima ove povelje; (6)

| 5. | poziva udruge lokalnih i regionalnih vlasti, kao i njihove mreže te političare koji žele podržati ovaj proces, da izraze svoju podršku; |
| --- | --- |

5.

poziva udruge lokalnih i regionalnih vlasti, kao i njihove mreže te političare koji žele podržati ovaj proces, da izraze svoju podršku;

| 6. | poziva sve uključene strane da ulože napore kako bi se osiguralo da provedba predloženih načela i mehanizama ne dovede do otežavanja postupka donošenja odluka niti do administrativnih i financijskih opterećenja za dotične lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

6.

poziva sve uključene strane da ulože napore kako bi se osiguralo da provedba predloženih načela i mehanizama ne dovede do otežavanja postupka donošenja odluka niti do administrativnih i financijskih opterećenja za dotične lokalne i regionalne vlasti;

| 7. | obvezuje se da će doprinijeti utvrđivanju najboljih praksi u postupku donošenja odluka u Europi, potaknuti umrežavanje lokalnih i regionalnih tijela potpisnika Povelje, kao i aktivno poticati i promicati konkretne projekte višerazinske suradnje; |
| --- | --- |

7.

obvezuje se da će doprinijeti utvrđivanju najboljih praksi u postupku donošenja odluka u Europi, potaknuti umrežavanje lokalnih i regionalnih tijela potpisnika Povelje, kao i aktivno poticati i promicati konkretne projekte višerazinske suradnje;

| 8. | zadužuje svog predsjednika da prenese ovu rezoluciju državama članicama, predsjednicima Europske komisije, Europskog parlamenta i Europskog Vijeća, kao i predsjedniku Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe. |
| --- | --- |

8.

zadužuje svog predsjednika da prenese ovu rezoluciju državama članicama, predsjednicima Europske komisije, Europskog parlamenta i Europskog Vijeća, kao i predsjedniku Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe.

Bruxelles, 3. travnja 2014.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 56/2009 fin.

1

(2)  OR-ova Bijela knjiga o Višerazinskom upravljanju (CdR 89/2009 fin) i OR-ovo mišljenje o Stvaranju europske kulture višerazinskog upravljanja (CdR 273/2011 fin).

2

Višerazinskom upravljanju

Stvaranju europske kulture višerazinskog upravljanja

(3)  Deklaracija povodom pedesetogodišnjice potpisivanja Ugovora iz Rima, Berlin, 25. ožujka, 2007.

3

(4)  Članak 5. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju određenih zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006.

4

(5)  http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/122.htm

5

(6)  Mišljenje OR-a o Stvaranju kulture višerazinskog upravljanja (CdR273/2011 fin)

6

Stvaranju kulture višerazinskog upravljanja

---

PRILOG

PREAMBULA

PREAMBULA

Uzimajući u obzir da su brojne nadležnosti i odgovornosti u Europskoj uniji podijeljene između raznih razina upravljanja, prepoznajemo potrebu za ZAJEDNIČKIM PARTNERSKIM RADOM kako bismo osigurali veću gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u Europi. Nijedna razina ne može sama odgovoriti na izazove s kojima se susrećemo. Možemo riješiti konkretne probleme građana zahvaljujući boljoj SURADNJI i provodeći ZAJEDNIČKE PROJEKTE kako bismo odgovorili na zajedničke izazove koji nas očekuju.

ZAJEDNIČKIM PARTNERSKIM RADOM

SURADNJI

ZAJEDNIČKE PROJEKTE

Zastupamo višerazinsko upravljanje u Europi „koje se temelji na usklađenom djelovanju Unije, država članica i regionalnih i lokalnih vlasti u skladu s načelima supsidijarnosti, proporcionalnosti i partnerstva, putem funkcionalne i institucionalizirane suradnje pri izradi i provođenju politika Europske unije”. U tom nastojanju u potpunosti poštujemo načelo jednake legitimnosti i odgovornosti svih razina upravljanja, u okviru njihovih ovlasti, kao i načelo poštene suradnje.

„koje se temelji na usklađenom djelovanju Unije, država članica i regionalnih i lokalnih vlasti u skladu s načelima supsidijarnosti, proporcionalnosti i partnerstva, putem funkcionalne i institucionalizirane suradnje pri izradi i provođenju politika Europske unije”

Svjesni naše MEĐUOVISNOSTI te u stalnoj potrazi za većom UČINKOVITOŠĆU, vjerujemo da postoje brojne mogućnosti za dodatno jačanje inovativne i učinkovite političke i administrativne suradnje između različitih razina vlasti na temelju njihovih ovlasti i odgovornosti. Cilj ove Povelje koju je izradio Odbor regija Europske unije jest povezati regije i gradove diljem Europe, dajući pritom prednost SUDJELOVANJU SVIH DIONIKA uključujući socijalne čimbenike poput socijalnih partnera, sveučilišta, nevladinih organizacija i skupina koje predstavljaju civilno društvo.

MEĐUOVISNOSTI

UČINKOVITOŠĆU

povezati regije i gradove diljem Europe

SUDJELOVANJU SVIH DIONIKA

U skladu s načelom SUPSIDIJARNOSTI kojim je postupak donošenja odluka stavljen na najučinkovitiju razinu najbližu građanima, pridajemo izrazitu važnost zajedničkom stvaranju političkih rješenja koja odražavaju potrebe građana.

SUPSIDIJARNOSTI

Smatramo da će, upravo zbog naše posvećenosti VRIJEDNOSTIMA, NAČELIMA i POSTUPCIMA na kojima počiva višerazinsko upravljanje, nastati novi oblici DIJALOGA i partnerstva između javnih vlasti unutar Europske unije i šire. Višerazinsko upravljanje potiče otvorenost, sudjelovanje, USKLAĐIVANJE i ZAJEDNIČKA NASTOJANJA da se postignu ciljana rješenja. Također nam omogućuje da, zahvaljujući raznolikosti Europe, što bolje iskoristimo prednosti naših lokalnih područja. Koristeći digitalna rješenja u potpunosti, nastojat ćemo povećati TRANSPARENTNOST i ponuditi kvalitetne javne usluge, lako dostupne građanima koje predstavljamo.

VRIJEDNOSTIMA, NAČELIMA

POSTUPCIMA

DIJALOGA

USKLAĐIVANJE

ZAJEDNIČKA NASTOJANJA

TRANSPARENTNOST

VIŠERAZINSKO UPRAVLJANJE nam pomaže da jedni od drugih učimo, da iskušavamo inovativne politike, DIJELIMO NAJBOLJE PRAKSE i dodatno razvijamo PARTICIPATIVNU DEMOKRACIJU, približavajući Europsku uniju svojim građanima. Uvjereni smo da usvajanje višerazinskog upravljanja pridonosi produbljivanju europske integracije dodatnim jačanjem veza između naših teritorija i savladavanjem administrativnih prepreka koje ometaju provođenje odredbi i politika te geografskih granica koje nas razdvajaju.

VIŠERAZINSKO UPRAVLJANJE

DIJELIMO NAJBOLJE PRAKSE

PARTICIPATIVNU DEMOKRACIJU

NASLOV 1: TEMELJNA NAČELA

NASLOV 1: TEMELJNA NAČELA

Zalažemo se za poštivanje temeljnih postupaka na kojima se zasnivaju prakse višerazinskog upravljanja u Europi, putem sljedećih mjera:

Zalažemo se za poštivanje temeljnih postupaka na kojima se zasnivaju prakse višerazinskog upravljanja u Europi, putem sljedećih mjera:

| 1.1. | razvijanjem TRANSPARENTNOG, OTVORENOG i UKLJUČIVOG postupka donošenja odluka; |
| --- | --- |

1.1.

razvijanjem TRANSPARENTNOG, OTVORENOG i UKLJUČIVOG postupka donošenja odluka;

TRANSPARENTNOG, OTVORENOG i UKLJUČIVOG

| 1.2. | promicanjem SUDJELOVANJA i PARTNERSTVA relevantnih javnih i privatnih zainteresiranih strana tijekom čitavog postupka donošenja odluka, također putem odgovarajućih digitalnih instrumenata te poštujući prava svih institucionalnih partnera; |
| --- | --- |

1.2.

promicanjem SUDJELOVANJA i PARTNERSTVA relevantnih javnih i privatnih zainteresiranih strana tijekom čitavog postupka donošenja odluka, također putem odgovarajućih digitalnih instrumenata te poštujući prava svih institucionalnih partnera;

SUDJELOVANJA

PARTNERSTVA

| 1.3. | jačanjem UČINKOVITOSTI i POLITIČKE KOHERENTNOSTI te promicanjem PRORAČUNSKE SINERGIJE između svih razina upravljanja; |
| --- | --- |

1.3.

jačanjem UČINKOVITOSTI i POLITIČKE KOHERENTNOSTI te promicanjem PRORAČUNSKE SINERGIJE između svih razina upravljanja;

UČINKOVITOSTI i POLITIČKE KOHERENTNOSTI

PRORAČUNSKE SINERGIJE

| 1.4. | poštivanjem načela SUPSIDIJARNOSTI i PROPORCIONALNOSTI u postupku donošenja odluka; |
| --- | --- |

1.4.

poštivanjem načela SUPSIDIJARNOSTI i PROPORCIONALNOSTI u postupku donošenja odluka;

SUPSIDIJARNOSTI

PROPORCIONALNOSTI

| 1.5. | jamčenjem najveće moguće ZAŠTITE TEMELJNIH PRAVA na svim razinama upravljanja. |
| --- | --- |

1.5.

jamčenjem najveće moguće ZAŠTITE TEMELJNIH PRAVA na svim razinama upravljanja.

ZAŠTITE TEMELJNIH PRAVA

NASLOV 2: PROVEDBA I OSTVARENJE

NASLOV 2: PROVEDBA I OSTVARENJE

Obavezujemo se uključiti višerazinsko upravljanje u svakodnevno oblikovanje i ostvarenje politika, također putem inovativnih digitalnih rješenja. U tu svrhu trebamo:

Obavezujemo se uključiti višerazinsko upravljanje u svakodnevno oblikovanje i ostvarenje politika

| 2.1. | PROMICATI SUDJELOVANJE GRAĐANA u političkom ciklusu; |
| --- | --- |

2.1.

PROMICATI SUDJELOVANJE GRAĐANA u političkom ciklusu;

PROMICATI SUDJELOVANJE GRAĐANA

| 2.2. | Usko SURAĐIVATI s drugim javnim vlastima, usvajajući pristup koji nadilazi tradicionalne administrativne granice, postupke i prepreke. |
| --- | --- |

2.2.

Usko SURAĐIVATI s drugim javnim vlastima, usvajajući pristup koji nadilazi tradicionalne administrativne granice, postupke i prepreke.

SURAĐIVATI

| 2.3. | POTICATI EUROPSKI SVJETONAZOR unutar naših političkih tijela i administracija; |
| --- | --- |

2.3.

POTICATI EUROPSKI SVJETONAZOR unutar naših političkih tijela i administracija;

POTICATI EUROPSKI SVJETONAZOR

| 2.4. | JAČATI INSTITUCIONALNE KAPACITETE i poticati informiranje o politikama na svim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

2.4.

JAČATI INSTITUCIONALNE KAPACITETE i poticati informiranje o politikama na svim razinama upravljanja;

JAČATI INSTITUCIONALNE KAPACITETE

| 2.5. | STVARATI MREŽE između naših političkih tijela i administracija, od lokalne do europske razine i obrnuto, potičući pritom transnacionalnu suradnju. |
| --- | --- |

2.5.

STVARATI MREŽE između naših političkih tijela i administracija, od lokalne do europske razine i obrnuto, potičući pritom transnacionalnu suradnju.

STVARATI MREŽE

---

| 7.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 174/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 174/5

---

Rezolucija Odbora regija – Razvoj stanja u Ukrajini

2014/C 174/02

ODBOR REGIJA

| 1. | uvažava činjenicu da je budućnost Ukrajine pitanje o kojem trebaju odlučiti svi Ukrajinci. Smjer kojim će u budućnosti krenuti Ukrajina mogu demokratski odabrati samo Ukrajinci, bez pritiska i miješanja stranih država. |
| --- | --- |

1.

uvažava činjenicu da je budućnost Ukrajine pitanje o kojem trebaju odlučiti svi Ukrajinci. Smjer kojim će u budućnosti krenuti Ukrajina mogu demokratski odabrati samo Ukrajinci, bez pritiska i miješanja stranih država.

| 2. | ponovo izražava (1) svoju solidarnost s Ukrajinom i njezinim narodom i naglašava da se trenutna kriza mora riješiti na miran način; |
| --- | --- |

2.

ponovo izražava (1) svoju solidarnost s Ukrajinom i njezinim narodom i naglašava da se trenutna kriza mora riješiti na miran način;

| 3. | osuđuje nezakonito kršenje ukrajinskog suvereniteta i teritorijalnog integriteta od strane Ruske Federacije i smatra „referendum” o priključivanju Ruskoj Federaciji, održan na Krimu 16. ožujka 2014., potpuno nezakonitim i neopravdanim, i jasnim kršenjem ukrajinskog Ustava i međunarodnih ugovora; poziva Rusku Federaciju i Ukrajinu da što prije započnu pregovore kako bi smirile situaciju i ponovo uspostavile prethodno stanje u tom području i osigurale poštovanje svih relevantnih međunarodnih sporazuma u vezi s Krimom; |
| --- | --- |

3.

osuđuje nezakonito kršenje ukrajinskog suvereniteta i teritorijalnog integriteta od strane Ruske Federacije i smatra „referendum” o priključivanju Ruskoj Federaciji, održan na Krimu 16. ožujka 2014., potpuno nezakonitim i neopravdanim, i jasnim kršenjem ukrajinskog Ustava i međunarodnih ugovora; poziva Rusku Federaciju i Ukrajinu da što prije započnu pregovore kako bi smirile situaciju i ponovo uspostavile prethodno stanje u tom području i osigurale poštovanje svih relevantnih međunarodnih sporazuma u vezi s Krimom;

| 4. | poziva Rusku Federaciju da se suzdrži od bilo kakve vrste oružanog, političkog ili gospodarskog zastrašivanja usmjerenog prema integritetu susjednih zemalja i da smanji razinu mobilizacije vojnih snaga na granici s Ukrajinom i u pridnjestrovskom području, kao i na granici s baltičkim državama; izražava zabrinutost zbog najnovijeg razvoja događaja u Moldaviji – osobito u kontekstu izvana pokrenutog referenduma u području Gagauzije – u kojem, na način sličan kao i u Ukrajini, strane snage pokušavaju zaustaviti Moldaviju na njezinom putu prema Europskoj uniji; insistira da Rusija osigura poštovanje prava i vlasništva svih građana Krima, a osobito manjinskog stanovništva koje predstavljaju etnički Ukrajinci i krimski Tatari; |
| --- | --- |

4.

poziva Rusku Federaciju da se suzdrži od bilo kakve vrste oružanog, političkog ili gospodarskog zastrašivanja usmjerenog prema integritetu susjednih zemalja i da smanji razinu mobilizacije vojnih snaga na granici s Ukrajinom i u pridnjestrovskom području, kao i na granici s baltičkim državama; izražava zabrinutost zbog najnovijeg razvoja događaja u Moldaviji – osobito u kontekstu izvana pokrenutog referenduma u području Gagauzije – u kojem, na način sličan kao i u Ukrajini, strane snage pokušavaju zaustaviti Moldaviju na njezinom putu prema Europskoj uniji; insistira da Rusija osigura poštovanje prava i vlasništva svih građana Krima, a osobito manjinskog stanovništva koje predstavljaju etnički Ukrajinci i krimski Tatari;

| 5. | osuđuje neprestano i nepodnošljivo zastrašivanje predstavnika civilnog društva, tiska i medija na Krimu; |
| --- | --- |

5.

osuđuje neprestano i nepodnošljivo zastrašivanje predstavnika civilnog društva, tiska i medija na Krimu;

| 6. | podržava pozive na pokretanje učinkovitih pregovora za mirno rješenje pod pokroviteljstvom Kontaktne skupine OESS-a i podržava slanje punopravne promatračke misije OESS-a na Krim; |
| --- | --- |

6.

podržava pozive na pokretanje učinkovitih pregovora za mirno rješenje pod pokroviteljstvom Kontaktne skupine OESS-a i podržava slanje punopravne promatračke misije OESS-a na Krim;

| 7. | pozdravlja potpisivanje političkih poglavlja Sporazuma o pridruživanju između Ukrajine i Europske unije 21. ožujka 2014.; podržava donošenje brze odluke o privremenom ukidanju carinskih pristojbi na ukrajinsku izvoznu robu u Europsku uniju; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja potpisivanje političkih poglavlja Sporazuma o pridruživanju između Ukrajine i Europske unije 21. ožujka 2014.; podržava donošenje brze odluke o privremenom ukidanju carinskih pristojbi na ukrajinsku izvoznu robu u Europsku uniju;

| 8. | podržava odluku koju je u ožujku donijelo Vijeće Europske unije da se ubrza potpisivanje Sporazuma o pridruživanju s Moldavijom i Gruzijom; naglašava da bi dostupni financijski instrumenti EU-a za Moldaviju trebali brže postići rezultate kako bi podržali Moldaviju na njezinom putu prema Europi. |
| --- | --- |

8.

podržava odluku koju je u ožujku donijelo Vijeće Europske unije da se ubrza potpisivanje Sporazuma o pridruživanju s Moldavijom i Gruzijom; naglašava da bi dostupni financijski instrumenti EU-a za Moldaviju trebali brže postići rezultate kako bi podržali Moldaviju na njezinom putu prema Europi.

| 9. | ponavlja svoj poziv regionalnim i lokalnim vlastima u državama partnerima u sklopu Konferencije regionalnih i lokalnih vlasti za istočno partnerstvo (CORLEAP) da podrže i prihvate europske vrijednosti i perspektive; |
| --- | --- |

9.

ponavlja svoj poziv regionalnim i lokalnim vlastima u državama partnerima u sklopu Konferencije regionalnih i lokalnih vlasti za istočno partnerstvo (CORLEAP) da podrže i prihvate europske vrijednosti i perspektive;

| 10. | izražava snažnu podršku zahtjevu ukrajinskog naroda za demokraciju, slobodu, poštovanje ljudskih prava i vladavinu prava; |
| --- | --- |

10.

izražava snažnu podršku zahtjevu ukrajinskog naroda za demokraciju, slobodu, poštovanje ljudskih prava i vladavinu prava;

| 11. | poziva ukrajinsku vladu da nastavi osiguravati potpuno poštovanje manjina u okviru svojih međunarodnih obaveza i u skladu s Europskom konvencijom o ljudskim pravima, Helsinškim završnim aktom i Europskom poveljom o regionalnim i manjinskim jezicima; |
| --- | --- |

11.

poziva ukrajinsku vladu da nastavi osiguravati potpuno poštovanje manjina u okviru svojih međunarodnih obaveza i u skladu s Europskom konvencijom o ljudskim pravima, Helsinškim završnim aktom i Europskom poveljom o regionalnim i manjinskim jezicima;

| 12. | predlaže da se poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti i poštovanje lokalne samostalnosti po ugledu na Povelju o samoupravi uvedu u prerađeni Ustav koji će se sastaviti nakon predsjedničkih izbora u svibnju 2014.; |
| --- | --- |

12.

predlaže da se poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti i poštovanje lokalne samostalnosti po ugledu na Povelju o samoupravi uvedu u prerađeni Ustav koji će se sastaviti nakon predsjedničkih izbora u svibnju 2014.;

| 13. | poziva ukrajinsku vladu da pokrene sveobuhvatan program upravnih i strukturnih reformi koje će obuhvatiti političke, gospodarske i socijalne promjene, uključujući i održiv postupak decentralizacije i prijenosa odgovornosti i resursa na lokalna i regionalna tijela; |
| --- | --- |

13.

poziva ukrajinsku vladu da pokrene sveobuhvatan program upravnih i strukturnih reformi koje će obuhvatiti političke, gospodarske i socijalne promjene, uključujući i održiv postupak decentralizacije i prijenosa odgovornosti i resursa na lokalna i regionalna tijela;

| 14. | ističe da Krim i Sevastopolj imaju poseban samostalni status u sklopu ukrajinske države; osiguravanje tog posebnog samostalnog statusa mora predstavljati još jednu osnovu za rješavanje trenutne krize; |
| --- | --- |

14.

ističe da Krim i Sevastopolj imaju poseban samostalni status u sklopu ukrajinske države; osiguravanje tog posebnog samostalnog statusa mora predstavljati još jednu osnovu za rješavanje trenutne krize;

| 15. | ponavlja svoju potpunu opredijeljenost da se uključi u opću potporu EU-a regionalnim i lokalnim vlastima kako bi se našla odgovarajuća rješenja krize te kako bi se razmijenile najbolje prakse, znanja i iskustva s ukrajinskim partnerima na području decentralizacije. Obavezuje se na brz razvoj novih veza i šire građanske suradnje s ukrajinskim gradovima i regionalnim tijelima, kao i građanskim organizacijama i društvima koja podržavaju načela lokalne demokracije i odgovornosti; |
| --- | --- |

15.

ponavlja svoju potpunu opredijeljenost da se uključi u opću potporu EU-a regionalnim i lokalnim vlastima kako bi se našla odgovarajuća rješenja krize te kako bi se razmijenile najbolje prakse, znanja i iskustva s ukrajinskim partnerima na području decentralizacije. Obavezuje se na brz razvoj novih veza i šire građanske suradnje s ukrajinskim gradovima i regionalnim tijelima, kao i građanskim organizacijama i društvima koja podržavaju načela lokalne demokracije i odgovornosti;

| 16. | poziva Ukrajinu da osigura da predsjednički izbori 25. svibnja 2014. budu demokratski i transparentni i očekuje raspisivanje prijevremenih parlamentarnih izbora; |
| --- | --- |

16.

poziva Ukrajinu da osigura da predsjednički izbori 25. svibnja 2014. budu demokratski i transparentni i očekuje raspisivanje prijevremenih parlamentarnih izbora;

| 17. | nalaže predsjedniku Odbora regija da ovu rezoluciju dostavi predsjedniku Europskog parlamenta, predsjedniku Europskog vijeća, predsjedniku Europske komisije, grčkom predsjedništvu EU-a i visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. |
| --- | --- |

17.

nalaže predsjedniku Odbora regija da ovu rezoluciju dostavi predsjedniku Europskog parlamenta, predsjedniku Europskog vijeća, predsjedniku Europske komisije, grčkom predsjedništvu EU-a i visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.

Bruxelles, 3. travnja 2014.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Vidi Rezoluciju OR-a o stanju u Ukrajini koja je usvojena 31. siječnja 2014. (COR-2014-00536-00-00-RES-TRA – RESOL-V-010)

1

---

MIŠLJENJA

Europska komisija

106. plenarno zasjedanje 2. i 3. travnja 2014.

| 7.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 174/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 174/7

---

Mišljenje Odbora regija – Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.

2014/C 174/03

| Izvjestitelj | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), gradonačelnik Zarasaija i član Gradskog vijeća |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Komunikacija Komisije – Strategija proširenja i glavni izazovi 2013. – 2014.
  COM(2013) 700 final |

Izvjestitelj

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), gradonačelnik Zarasaija i član Gradskog vijeća

Referentni dokument

Komunikacija Komisije – Strategija proširenja i glavni izazovi 2013. – 2014.

COM(2013) 700 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

Politički kontekst i važnost proširenja za lokalne i regionalne vlasti i Odbor Regija

| 1. | napominje da ovo mišljenje naglašava predanost procesu proširenja te skreće pozornost na ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u pripremi kako EU-a tako i država kandidatkinja, njihovih uprava na različitim razinama i njihovih državljana za proširenje; daje u nastavku ocjenu postignutog napretka te posebne prijedloge za države zapadnog Balkana (Crna Gora, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Albanija, Bosna i Hercegovina i Kosovo (1)), Tursku i Island, kao i naznake o daljnjem razvoju na ovom polju: |
| --- | --- |

1.

napominje da ovo mišljenje naglašava predanost procesu proširenja te skreće pozornost na ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u pripremi kako EU-a tako i država kandidatkinja, njihovih uprava na različitim razinama i njihovih državljana za proširenje; daje u nastavku ocjenu postignutog napretka te posebne prijedloge za države zapadnog Balkana (Crna Gora, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Albanija, Bosna i Hercegovina i Kosovo (1)), Tursku i Island, kao i naznake o daljnjem razvoju na ovom polju:

| 2. | podsjeća da je pokretanje drugog Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA II) predviđeno za 2014. godinu, s proračunom u iznosu od 11,7 milijardi EUR za razdoblje 2014.—2020; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da je pokretanje drugog Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA II) predviđeno za 2014. godinu, s proračunom u iznosu od 11,7 milijardi EUR za razdoblje 2014.—2020;

| 3. | ponavlja važnost poboljšanja gospodarskog upravljanja i konkurentnosti u pretpristupnom procesu (2) radi ispunjavanja gospodarskih pristupnih kriterija, to jest postizanja statusa funkcionirajuće tržišne ekonomije. S tim u vezi, Odbor primjećuje da je važno da države kandidatkinje osiguraju odgovarajuću pripremljenost malih i srednjih poduzeća, posebice onih koja posluju na područjima koja nisu gradska. Važnost ovog problema dodatno potvrđuje činjenica da nijedna država zapadnog Balkana trenutno ne uživa status funkcionirajuće tržišne ekonomije; |
| --- | --- |

3.

ponavlja važnost poboljšanja gospodarskog upravljanja i konkurentnosti u pretpristupnom procesu (2) radi ispunjavanja gospodarskih pristupnih kriterija, to jest postizanja statusa funkcionirajuće tržišne ekonomije. S tim u vezi, Odbor primjećuje da je važno da države kandidatkinje osiguraju odgovarajuću pripremljenost malih i srednjih poduzeća, posebice onih koja posluju na područjima koja nisu gradska. Važnost ovog problema dodatno potvrđuje činjenica da nijedna država zapadnog Balkana trenutno ne uživa status funkcionirajuće tržišne ekonomije;

| 4. | ponavlja važnost promicanja jednakosti muškaraca i žena u državama kandidatkinjama i ističe ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u senzibiliziranju građana o ovom pitanju; |
| --- | --- |

4.

ponavlja važnost promicanja jednakosti muškaraca i žena u državama kandidatkinjama i ističe ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u senzibiliziranju građana o ovom pitanju;

| 5. | sa žaljenjem prima na znanje namjeru islandske vlade za povlačenjem zahtjeva za članstvo i smatra da bi pristupanje Islanda EU-u bilo od uzajamne koristi; |
| --- | --- |

5.

sa žaljenjem prima na znanje namjeru islandske vlade za povlačenjem zahtjeva za članstvo i smatra da bi pristupanje Islanda EU-u bilo od uzajamne koristi;

| 6. | ponavlja poziv Europskoj komisiji da uzme u obzir stanje lokalne i regionalne samouprave u državama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama kao ključan element pri ocjeni napretka u decentralizaciji i kao preduvjet za funkcionirajući sustav višerazinskog upravljanja; |
| --- | --- |

6.

ponavlja poziv Europskoj komisiji da uzme u obzir stanje lokalne i regionalne samouprave u državama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama kao ključan element pri ocjeni napretka u decentralizaciji i kao preduvjet za funkcionirajući sustav višerazinskog upravljanja;

Opće napomene

| 7. | snažno pozdravlja dva nedavno uvedena pristupa procesu proširenja: 1) pristup koji je Vijeće usvojilo 2011. i prema kojem se poglavlja o pravosuđu i temeljnim pravima, o pravdi te o slobodi i sigurnosti obrađuju u ranoj fazi pregovora o pristupanju, čime se jamči da su funkcionirajući pravosudni sustavi i učinkovita borba protiv organiziranog kriminala i korupcije ključni uvjeti za pristupanje te 2) pristup koji je Vijeće usvojilo 2013. i prema kojem se najprije treba pozabaviti gospodarskim temeljima i ispunjavanjem ekonomskih kriterija, ključnim za gospodarski razvoj i za stvaranje povoljne poslovne i ulagačke klime; |
| --- | --- |

7.

snažno pozdravlja dva nedavno uvedena pristupa procesu proširenja: 1) pristup koji je Vijeće usvojilo 2011. i prema kojem se poglavlja o pravosuđu i temeljnim pravima, o pravdi te o slobodi i sigurnosti obrađuju u ranoj fazi pregovora o pristupanju, čime se jamči da su funkcionirajući pravosudni sustavi i učinkovita borba protiv organiziranog kriminala i korupcije ključni uvjeti za pristupanje te 2) pristup koji je Vijeće usvojilo 2013. i prema kojem se najprije treba pozabaviti gospodarskim temeljima i ispunjavanjem ekonomskih kriterija, ključnim za gospodarski razvoj i za stvaranje povoljne poslovne i ulagačke klime;

| 8. | navodi iskustva iz prijašnjih krugova proširenja, koja su pokazala da je državama pristupnicama perspektiva članstva poslužila kao glavni poticaj za provedbu potrebnih političkih i gospodarskih reformi; |
| --- | --- |

8.

navodi iskustva iz prijašnjih krugova proširenja, koja su pokazala da je državama pristupnicama perspektiva članstva poslužila kao glavni poticaj za provedbu potrebnih političkih i gospodarskih reformi;

| 9. | ističe da je proširenje EU-a dvosmjeran proces, što znači ne samo da države pristupnice trebaju biti primjerene pripremljene, već i da Europska unija mora biti dovoljno sposobna integrirati nove države članice te mora pokazati svoju opredijeljenost za pružanje potpore tim državama da svladaju izazove s kojima su suočene; |
| --- | --- |

9.

ističe da je proširenje EU-a dvosmjeran proces, što znači ne samo da države pristupnice trebaju biti primjerene pripremljene, već i da Europska unija mora biti dovoljno sposobna integrirati nove države članice te mora pokazati svoju opredijeljenost za pružanje potpore tim državama da svladaju izazove s kojima su suočene;

| 10. | izražava snažno uvjerenje o potrebi poštovanja načela dobrosusjedskih odnosa među državama članicama EU-a, državama kandidatkinjama i drugim državama, te vjeru u ulogu i važnost razvoja prekogranične i regionalne suradnje među tim državama; |
| --- | --- |

10.

izražava snažno uvjerenje o potrebi poštovanja načela dobrosusjedskih odnosa među državama članicama EU-a, državama kandidatkinjama i drugim državama, te vjeru u ulogu i važnost razvoja prekogranične i regionalne suradnje među tim državama;

| 11. | poziva Europsku komisiju da poduzme sve potrebne mjere da sve države kandidatkinje mogu imati koristi od drugog Instrumenta za pretpristupnu pomoć tijekom priprema za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

11.

poziva Europsku komisiju da poduzme sve potrebne mjere da sve države kandidatkinje mogu imati koristi od drugog Instrumenta za pretpristupnu pomoć tijekom priprema za pristupanje EU-u;

| 12. | konstatira važnost međusobnog povezivanja u području energije i prijevoza za održiv razvoj regija i pozdravlja pažnju koju je Komisija pridala tom pitanju u nedavnoj komunikaciji o strategiji proširenja; |
| --- | --- |

12.

konstatira važnost međusobnog povezivanja u području energije i prijevoza za održiv razvoj regija i pozdravlja pažnju koju je Komisija pridala tom pitanju u nedavnoj komunikaciji o strategiji proširenja;

| 13. | podvlačeći važnost učinkovitih lokalnih i regionalnih razina upravljanja, skreće pozornost na preporuke o jačanju lokalne samouprave u pretpristupnim državama i davanju većeg prioriteta reformi javne uprave; |
| --- | --- |

13.

podvlačeći važnost učinkovitih lokalnih i regionalnih razina upravljanja, skreće pozornost na preporuke o jačanju lokalne samouprave u pretpristupnim državama i davanju većeg prioriteta reformi javne uprave;

| 14. | pozdravlja planove Komisije da aktivno promiče slobodu izražavanja u pretpristupnim državama i primjećuje da lokalni i regionalni mediji obično imaju manje financijskih sredstava i kudikamo su podložniji vanjskim pritiscima te im je, stoga, potrebna veća pomoć i osposobljavanje; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja planove Komisije da aktivno promiče slobodu izražavanja u pretpristupnim državama i primjećuje da lokalni i regionalni mediji obično imaju manje financijskih sredstava i kudikamo su podložniji vanjskim pritiscima te im je, stoga, potrebna veća pomoć i osposobljavanje;

| 15. | primjećuje da uspješnija integracija Roma prvenstveno ovisi o lokalnim vlastima te poziva na pridavanje veće pozornosti sposobnosti lokalnih vlasti u relevantnim pretpristupnim državama da djeluju na ovom polju; |
| --- | --- |

15.

primjećuje da uspješnija integracija Roma prvenstveno ovisi o lokalnim vlastima te poziva na pridavanje veće pozornosti sposobnosti lokalnih vlasti u relevantnim pretpristupnim državama da djeluju na ovom polju;

| 16. | podvlači važnost potpore građana procesu proširenja i ističe ulogu lokalnih i regionalnih vlasti kao i civilnog društva, u uključivanju građana u tu debatu i omogućavanju dvosmjerne komunikacije između institucija država članica i EU-a te građana; |
| --- | --- |

16.

podvlači važnost potpore građana procesu proširenja i ističe ulogu lokalnih i regionalnih vlasti kao i civilnog društva, u uključivanju građana u tu debatu i omogućavanju dvosmjerne komunikacije između institucija država članica i EU-a te građana;

| 17. | smatra da je razvoj makroregionalnih strategija koristan alat za suradnju pri rješavanju zajedničkih izazova više regija, kao i za početak praktične suradnje između trenutnih članica EU-a, država kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja putem kolektivnog napora koji bi omogućio korištenje dostupnih sredstava na učinkovitiji način te za zajedničke projekte; |
| --- | --- |

17.

smatra da je razvoj makroregionalnih strategija koristan alat za suradnju pri rješavanju zajedničkih izazova više regija, kao i za početak praktične suradnje između trenutnih članica EU-a, država kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja putem kolektivnog napora koji bi omogućio korištenje dostupnih sredstava na učinkovitiji način te za zajedničke projekte;

| 18. | poziva partnere, posebice iz država članica EU-a koje graniče s pretpristupnim državama, da iskoriste mogućnosti prekogranične i decentralizirane suradnje kako bi se osigurala intenzivnija i šira suradnja s lokalnim i regionalnim vlastima iz tih država, uzimajući u obzir nove programe Unije za razdoblje 2014. – 2020. i nove financijske instrumente koji ih podržavaju; |
| --- | --- |

18.

poziva partnere, posebice iz država članica EU-a koje graniče s pretpristupnim državama, da iskoriste mogućnosti prekogranične i decentralizirane suradnje kako bi se osigurala intenzivnija i šira suradnja s lokalnim i regionalnim vlastima iz tih država, uzimajući u obzir nove programe Unije za razdoblje 2014. – 2020. i nove financijske instrumente koji ih podržavaju;

| 19. | izražava želju za nastavkom suradnje s Europskom komisijom na programu Instrument za lokalnu upravu (LAF), koji je namijenjen lokalnim i regionalnim vlastima iz država zapadnog Balkana, Turske i Islanda i koji nastoji povećati njihovo razumijevanje onoga za što se EU zalaže, prvenstveno na regionalnoj i lokalnoj razini. Odbor predlaže proširenje dostupnosti programa LAF kako bi se u njega uključile sve zainteresirane države Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

19.

izražava želju za nastavkom suradnje s Europskom komisijom na programu Instrument za lokalnu upravu (LAF), koji je namijenjen lokalnim i regionalnim vlastima iz država zapadnog Balkana, Turske i Islanda i koji nastoji povećati njihovo razumijevanje onoga za što se EU zalaže, prvenstveno na regionalnoj i lokalnoj razini. Odbor predlaže proširenje dostupnosti programa LAF kako bi se u njega uključile sve zainteresirane države Istočnog partnerstva.

| 20. | uzimajući u obzir napore nekih država Istočnog partnerstva da postanu članicama EU-a, smatra da bi Europska komisija o tome trebala zauzeti jasno stajalište; |
| --- | --- |

20.

uzimajući u obzir napore nekih država Istočnog partnerstva da postanu članicama EU-a, smatra da bi Europska komisija o tome trebala zauzeti jasno stajalište;

PREPORUKE ZA POJEDINE ZEMLJE

Države kandidatkinje

Island

| 21. | konstatira činjenicu da Island, budući da ima uspostavljenu i funkcionalnu demokraciju i zrelo tržišno gospodarstvo, u potpunosti ispunjava političke i gospodarske kriterije za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

21.

konstatira činjenicu da Island, budući da ima uspostavljenu i funkcionalnu demokraciju i zrelo tržišno gospodarstvo, u potpunosti ispunjava političke i gospodarske kriterije za članstvo u EU-u;

| 22. | podsjeća da je otvoreno 27 pregovaračkih poglavlja, od kojih je 11 privremeno zatvoreno; |
| --- | --- |

22.

podsjeća da je otvoreno 27 pregovaračkih poglavlja, od kojih je 11 privremeno zatvoreno;

| 23. | primjećuje da je islandska vlada zamrznula pristupni proces i izražava nadu da će se o nastavku pristupnih pregovora odlučiti na nacionalnom referendumu; |
| --- | --- |

23.

primjećuje da je islandska vlada zamrznula pristupni proces i izražava nadu da će se o nastavku pristupnih pregovora odlučiti na nacionalnom referendumu;

| 24. | naglašava potpunu opredijeljenost OR-a za nastavak suradnje s Islandskom udrugom lokalnih vlasti radi pripreme za pristupanje, poglavito pomoću uspostavljenog Zajedničkog savjetodavnog odbora, odluči li Island nastaviti pristupne pregovore; |
| --- | --- |

24.

naglašava potpunu opredijeljenost OR-a za nastavak suradnje s Islandskom udrugom lokalnih vlasti radi pripreme za pristupanje, poglavito pomoću uspostavljenog Zajedničkog savjetodavnog odbora, odluči li Island nastaviti pristupne pregovore;

| 25. | ističe da će nastaviti podupirati izgradnju kapaciteta na lokalnoj razini, primjerice u okviru programa Instrument za lokalnu upravu (LAF); |
| --- | --- |

25.

ističe da će nastaviti podupirati izgradnju kapaciteta na lokalnoj razini, primjerice u okviru programa Instrument za lokalnu upravu (LAF);

Bivša jugoslavenska republika Makedonija

| 26. | primjećujući da je bivša jugoslavenska republika Makedonija prva zemlja koja je potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) s EU-om i da joj je status kandidatkinje dodijeljen već 2005. godine i, uzevši u obzir uspjeh te zemlje u ispunjavanju političkih kriterija za članstvo u EU-u i preporuku Komisije da se otvore pristupni pregovori u roku od pet godina od potpisivanja SSP-a, izražava žaljenje što je Vijeće odgodilo ovu odluku te ga poziva da donese pozitivnu odluku u 2014. godini; |
| --- | --- |

26.

primjećujući da je bivša jugoslavenska republika Makedonija prva zemlja koja je potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) s EU-om i da joj je status kandidatkinje dodijeljen već 2005. godine i, uzevši u obzir uspjeh te zemlje u ispunjavanju političkih kriterija za članstvo u EU-u i preporuku Komisije da se otvore pristupni pregovori u roku od pet godina od potpisivanja SSP-a, izražava žaljenje što je Vijeće odgodilo ovu odluku te ga poziva da donese pozitivnu odluku u 2014. godini;

| 27. | pozdravlja napore bivše jugoslavenske republike Makedonije u poboljšanju sposobnosti da preuzme obveze koje proizlaze iz članstva i naglašava potrebu za daljnjim naporima na područjima vladavine prava (uključujući neovisnost sudstva i antikorupcijske mjere), slobode izražavanja i medija. Naglašava i da je važno održavati dobrosusjedske odnose, uključujući pronalaženje uzajamno prihvatljivog rješenja pitanja imena pod pokroviteljstvom UN-a; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja napore bivše jugoslavenske republike Makedonije u poboljšanju sposobnosti da preuzme obveze koje proizlaze iz članstva i naglašava potrebu za daljnjim naporima na područjima vladavine prava (uključujući neovisnost sudstva i antikorupcijske mjere), slobode izražavanja i medija. Naglašava i da je važno održavati dobrosusjedske odnose, uključujući pronalaženje uzajamno prihvatljivog rješenja pitanja imena pod pokroviteljstvom UN-a;

| 28. | pozdravlja postignuti napredak prema decentralizaciji upravljanja, koja je ključni element Ohridskog okvirnog sporazuma, i poziva na daljnji napredak na području administrativne i financijske decentralizacije, s posebnim naglaskom na potpunu provedbu mjerodavnoga pravnog okvira i osiguranje odgovarajućih sredstava i trajnog savjetovanja između središnjih i lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja postignuti napredak prema decentralizaciji upravljanja, koja je ključni element Ohridskog okvirnog sporazuma, i poziva na daljnji napredak na području administrativne i financijske decentralizacije, s posebnim naglaskom na potpunu provedbu mjerodavnoga pravnog okvira i osiguranje odgovarajućih sredstava i trajnog savjetovanja između središnjih i lokalnih vlasti;

| 29. | naglašava važnost jačanja administrativnih kapaciteta zemlje radi osiguravanja učinkovite uporabe i upravljanja fondovima EU-a. Poziva na pridavanje više pažnje ograničenim nacionalnim sposobnostima za programiranje i apsorpciju sredstava iz fondova IPA u okviru decentraliziranog sustava provođenja i preporučuje jačanje nacionalnih sustava upravljanja i kontrole; |
| --- | --- |

29.

naglašava važnost jačanja administrativnih kapaciteta zemlje radi osiguravanja učinkovite uporabe i upravljanja fondovima EU-a. Poziva na pridavanje više pažnje ograničenim nacionalnim sposobnostima za programiranje i apsorpciju sredstava iz fondova IPA u okviru decentraliziranog sustava provođenja i preporučuje jačanje nacionalnih sustava upravljanja i kontrole;

| 30. | podsjeća da financiranje na općinskoj razini još uvijek nije odgovarajuće iako je to preduvjet za osiguravanje financijske održivosti. Mjere na ovom području mogu uključivati prijenos većeg udjela prihoda od PDV-a i poreza na dohodak na općine; |
| --- | --- |

30.

podsjeća da financiranje na općinskoj razini još uvijek nije odgovarajuće iako je to preduvjet za osiguravanje financijske održivosti. Mjere na ovom području mogu uključivati prijenos većeg udjela prihoda od PDV-a i poreza na dohodak na općine;

| 31. | ponovno spominje važnost usklađivanja regionalnog razvoja i izražava žaljenje što mjerodavni zakoni za regionalni razvoj nisu u potpunosti provedeni i što su tijela odgovorna za regionalni gospodarski razvoj suočena s daljnjim rezovima ionako nedostatnih proračuna; |
| --- | --- |

31.

ponovno spominje važnost usklađivanja regionalnog razvoja i izražava žaljenje što mjerodavni zakoni za regionalni razvoj nisu u potpunosti provedeni i što su tijela odgovorna za regionalni gospodarski razvoj suočena s daljnjim rezovima ionako nedostatnih proračuna;

| 32. | pozdravlja važan posao koji je nacionalna Udruga jedinica lokalne samouprave (ZELS) obavila na uvođenju inicijativa e-uprave u općinsku javnu upravu i poziva da se to iskustvo podijeli s drugima. Potiče središnju vladu da podupre aktivnosti Centra za obuku ZELS-a radi povećanja kapaciteta lokalnih uprava; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja važan posao koji je nacionalna Udruga jedinica lokalne samouprave (ZELS) obavila na uvođenju inicijativa e-uprave u općinsku javnu upravu i poziva da se to iskustvo podijeli s drugima. Potiče središnju vladu da podupre aktivnosti Centra za obuku ZELS-a radi povećanja kapaciteta lokalnih uprava;

Crna Gora

| 33. | pozdravlja postignuća Crne Gore na izgradnji državne uprave i lokalne samouprave od proglašenja nezavisnosti 2006. godine; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja postignuća Crne Gore na izgradnji državne uprave i lokalne samouprave od proglašenja nezavisnosti 2006. godine;

| 34. | primjećuje da je ostvaren napredak u pristupnim pregovorima započetim u lipnju 2012. godine i pozdravlja otvaranje pregovora o 23. poglavlju Pravosuđe i temeljna prava, 24. poglavlju Pravda, sloboda i sigurnost, 20. poglavlju Poduzetništvo i industrijska politika, 6. poglavlju Pravo trgovačkih društava i 5. poglavlju Javna nabava, nakon privremenog zatvaranja dvaju poglavlja (znanost i istraživanje; obrazovanje i kultura). |
| --- | --- |

34.

primjećuje da je ostvaren napredak u pristupnim pregovorima započetim u lipnju 2012. godine i pozdravlja otvaranje pregovora o 23. poglavlju Pravosuđe i temeljna prava, 24. poglavlju Pravda, sloboda i sigurnost, 20. poglavlju Poduzetništvo i industrijska politika, 6. poglavlju Pravo trgovačkih društava i 5. poglavlju Javna nabava, nakon privremenog zatvaranja dvaju poglavlja (znanost i istraživanje; obrazovanje i kultura).

| 35. | pozdravlja činjenicu da je uspostavljano ustrojstvo za pristupne pregovore u koje su uključeni predstavnici civilnog društva i da su učinjeni dodatni napori radi povećanja transparentnosti i sudjelovanja građana u postupku stvaranja politika; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja činjenicu da je uspostavljano ustrojstvo za pristupne pregovore u koje su uključeni predstavnici civilnog društva i da su učinjeni dodatni napori radi povećanja transparentnosti i sudjelovanja građana u postupku stvaranja politika;

| 36. | poziva crnogorsku vladu da nastavi s reformama radi uspostavljanja transparentne, učinkovite i odgovorne uprave i ohrabruje brzu provedbu novog zakona o državnim službenicima i namještenicima na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

36.

poziva crnogorsku vladu da nastavi s reformama radi uspostavljanja transparentne, učinkovite i odgovorne uprave i ohrabruje brzu provedbu novog zakona o državnim službenicima i namještenicima na lokalnoj razini;

| 37. | ukazuje na to da je IPA ključna provjera sposobnosti države kandidatkinje za upravljanje tekućim pretpristupnim fondovima i strukturnim fondovima nakon stjecanja članstva te poziva Crnu Goru da ojača svoje administrativne kapacitete unutar uspostavljenog ustrojstva IPA-e i da poduzme akcije da ga adekvatno pripremi radi povećanja sposobnosti apsorpcije pretpristupnih fondova; |
| --- | --- |

37.

ukazuje na to da je IPA ključna provjera sposobnosti države kandidatkinje za upravljanje tekućim pretpristupnim fondovima i strukturnim fondovima nakon stjecanja članstva te poziva Crnu Goru da ojača svoje administrativne kapacitete unutar uspostavljenog ustrojstva IPA-e i da poduzme akcije da ga adekvatno pripremi radi povećanja sposobnosti apsorpcije pretpristupnih fondova;

| 38. | primjećuje da Crna Gora mora nastaviti raditi na ispunjenju gospodarskih kriterija za članstvo te osigurati da su mala i srednja poduzeća dovoljno pripremljena za pritisak konkurencije nakon stjecanja članstva; |
| --- | --- |

38.

primjećuje da Crna Gora mora nastaviti raditi na ispunjenju gospodarskih kriterija za članstvo te osigurati da su mala i srednja poduzeća dovoljno pripremljena za pritisak konkurencije nakon stjecanja članstva;

Srbija

| 39. | pozdravlja odluku o pokretanju pristupnih pregovora sa Srbijom u siječnju 2014., što je potvrdilo put Srbije prema pristupanju EU-u. Također pozdravlja pokretanje aktualnih priprema za pregovore o članstvu, odnosno početak analitičkog pregleda pravne stečevine (screening) u rujnu 2013. godine nakon stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju 1. rujna; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja odluku o pokretanju pristupnih pregovora sa Srbijom u siječnju 2014., što je potvrdilo put Srbije prema pristupanju EU-u. Također pozdravlja pokretanje aktualnih priprema za pregovore o članstvu, odnosno početak analitičkog pregleda pravne stečevine (screening) u rujnu 2013. godine nakon stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju 1. rujna;

| 40. | naglašava važnost mirnog i sveobuhvatnog rješenja u cilju normalizacije odnosa s Kosovom (1) te pozdravlja napredak u ispunjavanju političkih kriterija iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju postignut tijekom 2013. godine. |
| --- | --- |

40.

naglašava važnost mirnog i sveobuhvatnog rješenja u cilju normalizacije odnosa s Kosovom (1) te pozdravlja napredak u ispunjavanju političkih kriterija iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju postignut tijekom 2013. godine.

| 41. | uzimajući u obzir važnost regionalne razine za održivi razvoj, naglašava važnost deklaracije koju je Skupština Autonomne pokrajine Vojvodine (3) usvojila o zaštiti svojih zakonskih prava te ističe da zakon o vlastitim sredstvima Vojvodine, predviđen odredbama Ustava Republike Srbije, još nije usvojen; |
| --- | --- |

41.

uzimajući u obzir važnost regionalne razine za održivi razvoj, naglašava važnost deklaracije koju je Skupština Autonomne pokrajine Vojvodine (3) usvojila o zaštiti svojih zakonskih prava te ističe da zakon o vlastitim sredstvima Vojvodine, predviđen odredbama Ustava Republike Srbije, još nije usvojen;

| 42. | poziva na nastavak procesa decentralizacije u cilju daljnjeg jačanja ovlasti lokalnih vlasti. Odbor izražava žaljenje zbog ograničenog sudjelovanja Nacionalnog vijeća za decentralizaciju i upornog nedostatka savjetovanja s lokalnim vlastima u postupku donošenja odluka za razvoj zakonodavstva koje ima posljedice na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

42.

poziva na nastavak procesa decentralizacije u cilju daljnjeg jačanja ovlasti lokalnih vlasti. Odbor izražava žaljenje zbog ograničenog sudjelovanja Nacionalnog vijeća za decentralizaciju i upornog nedostatka savjetovanja s lokalnim vlastima u postupku donošenja odluka za razvoj zakonodavstva koje ima posljedice na lokalnoj razini;

| 43. | poziva na hitno rješavanje nesređene situacije statusa Autonomne pokrajine Vojvodine nakon odluke Ustavnog suda Republike Srbije da neke odredbe iz Statuta Autonomne pokrajine Vojvodine nisu u skladu s Ustavom; |
| --- | --- |

43.

poziva na hitno rješavanje nesređene situacije statusa Autonomne pokrajine Vojvodine nakon odluke Ustavnog suda Republike Srbije da neke odredbe iz Statuta Autonomne pokrajine Vojvodine nisu u skladu s Ustavom;

| 44. | ističe da je provođenje postojećeg pravnog okvira za lokalnu vladu još uvijek ograničeno te da se nadležnosti na lokalnoj razini i dalje provode bez odgovarajuće analize kapaciteta i potrebnih sredstava. Pravni okvir za lokalnu samoupravu potrebno je još razjasniti i provesti na odgovarajući način; |
| --- | --- |

44.

ističe da je provođenje postojećeg pravnog okvira za lokalnu vladu još uvijek ograničeno te da se nadležnosti na lokalnoj razini i dalje provode bez odgovarajuće analize kapaciteta i potrebnih sredstava. Pravni okvir za lokalnu samoupravu potrebno je još razjasniti i provesti na odgovarajući način;

| 45. | pozdravlja napredak na području regionalne politike i usklađivanje strukturnih instrumenata te ističe da je na lokalnoj razini i dalje potrebno osigurati odgovarajuću mogućnost provedbe, posebice u obliku stabilnog plana provedbe projekata osnovanog na važnim strategijama; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja napredak na području regionalne politike i usklađivanje strukturnih instrumenata te ističe da je na lokalnoj razini i dalje potrebno osigurati odgovarajuću mogućnost provedbe, posebice u obliku stabilnog plana provedbe projekata osnovanog na važnim strategijama;

| 46. | želi skrenuti pozornost na Komisijin poziv Srbiji da nastavi rad na osnaživanju vladavine prava, borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala te da promiče slobodu medija, suzbijanje diskriminacije i zaštitu manjina; |
| --- | --- |

46.

želi skrenuti pozornost na Komisijin poziv Srbiji da nastavi rad na osnaživanju vladavine prava, borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala te da promiče slobodu medija, suzbijanje diskriminacije i zaštitu manjina;

| 47. | predlaže stvaranje Zajedničkog savjetodavnog odbora sa Srbijom nakon što Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju stupi na snagu; |
| --- | --- |

47.

predlaže stvaranje Zajedničkog savjetodavnog odbora sa Srbijom nakon što Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju stupi na snagu;

Turska

| 48. | smatra da Turska i EU moraju uložiti sve napore kako bi riješile svoj trenutačno napet odnos, tako što će nastaviti pregovore u duhu suradnje, u skladu s nedavnim pozitivnim bilateralnim razvojem događaja. U interesu obiju strana, mogućnost turskog članstva mora biti praćena reformama kojima je cilj učvršćivanje vladavine prava i osiguravanje pluralizma; |
| --- | --- |

48.

smatra da Turska i EU moraju uložiti sve napore kako bi riješile svoj trenutačno napet odnos, tako što će nastaviti pregovore u duhu suradnje, u skladu s nedavnim pozitivnim bilateralnim razvojem događaja. U interesu obiju strana, mogućnost turskog članstva mora biti praćena reformama kojima je cilj učvršćivanje vladavine prava i osiguravanje pluralizma;

| 49. | izražava zadovoljstvo nedavnom reformom koja je uvela jačanje nadležnosti pokrajinskih guvernera, ali poziva da se ova reforma provede na način da doprinese turskoj regionalizaciji i jačanju regionalne demokracije putem demokratskog izbora guvernera; |
| --- | --- |

49.

izražava zadovoljstvo nedavnom reformom koja je uvela jačanje nadležnosti pokrajinskih guvernera, ali poziva da se ova reforma provede na način da doprinese turskoj regionalizaciji i jačanju regionalne demokracije putem demokratskog izbora guvernera;

| 50. | pozdravlja nedavno otvaranje pregovora o 22. poglavlju pod nazivom Regionalna politika i usklađivanje strukturnih instrumenata i Nacionalnu strategiju za regionalni razvoj te se nada da će oni pridonijeti smanjenju regionalnih kao i nejednakosti između urbanih i ruralnih područja. |
| --- | --- |

50.

pozdravlja nedavno otvaranje pregovora o 22. poglavlju pod nazivom Regionalna politika i usklađivanje strukturnih instrumenata i Nacionalnu strategiju za regionalni razvoj te se nada da će oni pridonijeti smanjenju regionalnih kao i nejednakosti između urbanih i ruralnih područja.

| 51. | izražava zabrinutost zbog poteškoća s kojima se neki lokalni izabrani predstavnici susreću u Turskoj pri obavljanju svojih dužnosti predstavnika izbornih jedinica te poziva da ih se poštuje u skladu sa zakonom i u ozračju povjerenja sukladno preporukama Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe; (4) |
| --- | --- |

51.

izražava zabrinutost zbog poteškoća s kojima se neki lokalni izabrani predstavnici susreću u Turskoj pri obavljanju svojih dužnosti predstavnika izbornih jedinica te poziva da ih se poštuje u skladu sa zakonom i u ozračju povjerenja sukladno preporukama Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe; (4)

| 52. | slaže se s Komisijom da su u turskom pravnom sustavu potrebne daljnje promjene kako bi se osigurala zaštita slobode izražavanja i medija, vjerske slobode te slobode okupljanja i udruživanja te time osigurala održivost trenutnih politika usmjerenih na reforme; |
| --- | --- |

52.

slaže se s Komisijom da su u turskom pravnom sustavu potrebne daljnje promjene kako bi se osigurala zaštita slobode izražavanja i medija, vjerske slobode te slobode okupljanja i udruživanja te time osigurala održivost trenutnih politika usmjerenih na reforme;

| 53. | poziva da se uspostave regionalni prizivni sudovi koji su po zakonu trebali početi s radom do lipnja 2007. te da kontinuirana obuka sudaca i tužitelja za regionalne prizivne sudove postane prioritet. Naglašava da su regionalni prizivni sudovi važan korak u rješavanju problema učinkovitosti pravosudnog sustava te smanjenja trenutačnog broja zaostalih predmeta. |
| --- | --- |

53.

poziva da se uspostave regionalni prizivni sudovi koji su po zakonu trebali početi s radom do lipnja 2007. te da kontinuirana obuka sudaca i tužitelja za regionalne prizivne sudove postane prioritet. Naglašava da su regionalni prizivni sudovi važan korak u rješavanju problema učinkovitosti pravosudnog sustava te smanjenja trenutačnog broja zaostalih predmeta.

| 54. | ponovno naglašava svoje nezadovoljstvo zbog turskog neuspjeha da u potpunosti poštuje svoje obaveze iz Dodatnog protokola Sporazuma o pristupanju Turske EU-u te poziva Tursku da u potpunosti počne ispunjavati svoje obaveze uzimajući u obzir da bi daljnje odgađanje iznova moglo utjecati na pristupni proces; |
| --- | --- |

54.

ponovno naglašava svoje nezadovoljstvo zbog turskog neuspjeha da u potpunosti poštuje svoje obaveze iz Dodatnog protokola Sporazuma o pristupanju Turske EU-u te poziva Tursku da u potpunosti počne ispunjavati svoje obaveze uzimajući u obzir da bi daljnje odgađanje iznova moglo utjecati na pristupni proces;

| 55. | također ističe da su dobrosusjedski odnosi ključni element u pripremi pristupanja, pa stoga svaka prijetnja ili djelo usmjereno protiv država članica i njihovih suverenih prava predstavlja ozbiljno kršenje zajedničkih europskih vrijednosti. |
| --- | --- |

55.

također ističe da su dobrosusjedski odnosi ključni element u pripremi pristupanja, pa stoga svaka prijetnja ili djelo usmjereno protiv država članica i njihovih suverenih prava predstavlja ozbiljno kršenje zajedničkih europskih vrijednosti.

| 56. | izražava zabrinutost zbog nedavnog razvoja događaja u Turskoj i naglašava važnost neovisnosti sudstva. Podsjeća da je Turska država kandidatkinja za pristupanje EU-u te da se u tom pogledu obavezala na ispunjavanje političkih kriterija iz Kopenhagena u potpunosti; |
| --- | --- |

56.

izražava zabrinutost zbog nedavnog razvoja događaja u Turskoj i naglašava važnost neovisnosti sudstva. Podsjeća da je Turska država kandidatkinja za pristupanje EU-u te da se u tom pogledu obavezala na ispunjavanje političkih kriterija iz Kopenhagena u potpunosti;

| 57. | primjećuje da postoji zabrinutost da se turska vlada uvijek ne savjetuje u dovoljnoj mjeri s lokalnim vlastima i da ne provodi procjene utjecaja, uključujući u vezi s ključnim zakonodavstvom poput nedavnog Zakona o velegradskim općinama, u kojem je sveobuhvatna rasprava mogla biti pozitivan korak u tom smjeru i uistinu je mogla pomoći u provedbi načela višerazinskog upravljanja; |
| --- | --- |

57.

primjećuje da postoji zabrinutost da se turska vlada uvijek ne savjetuje u dovoljnoj mjeri s lokalnim vlastima i da ne provodi procjene utjecaja, uključujući u vezi s ključnim zakonodavstvom poput nedavnog Zakona o velegradskim općinama, u kojem je sveobuhvatna rasprava mogla biti pozitivan korak u tom smjeru i uistinu je mogla pomoći u provedbi načela višerazinskog upravljanja;

| 58. | pozdravlja nedavni napredak u prebacivanju ovlasti lokalnim vladama, čiji se elementi mogu vidjeti u novom Zakonu o velegradskim općinama koji je proširio opseg općinskih nadležnosti i djelomično odgovorio na kritiku Kongresa Vijeća Europe (5) u vezi sa slabom sposobnošću manjih općina za pružanje javnih usluga. Odbor međutim, izražava žaljenje što nisu provedene preporuke Kongresa o jačanju općina tako što bi im se omogućilo povećanje vlastitih prihoda |
| --- | --- |

58.

pozdravlja nedavni napredak u prebacivanju ovlasti lokalnim vladama, čiji se elementi mogu vidjeti u novom Zakonu o velegradskim općinama koji je proširio opseg općinskih nadležnosti i djelomično odgovorio na kritiku Kongresa Vijeća Europe (5) u vezi sa slabom sposobnošću manjih općina za pružanje javnih usluga. Odbor međutim, izražava žaljenje što nisu provedene preporuke Kongresa o jačanju općina tako što bi im se omogućilo povećanje vlastitih prihoda

| 59. | pozdravlja činjenicu da se o decentralizaciji i prebacivanju ovlasti na lokalnu vladu raspravljalo u kontekstu rada na novom Ustavu, nedavno usvojenom paketu mjera za demokratizaciju i u vezi s kurdskim i drugim manjinskim pravima te naglašava rastuću suglasnost o potrebi da se prebrodi skepticizam Turske oko Europske povelje o lokalnoj samoupravi Vijeća Europe; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja činjenicu da se o decentralizaciji i prebacivanju ovlasti na lokalnu vladu raspravljalo u kontekstu rada na novom Ustavu, nedavno usvojenom paketu mjera za demokratizaciju i u vezi s kurdskim i drugim manjinskim pravima te naglašava rastuću suglasnost o potrebi da se prebrodi skepticizam Turske oko Europske povelje o lokalnoj samoupravi Vijeća Europe;

| 60. | snažno pozdravlja odredbe u paketu mjera za demokratizaciju kojima se decentralizira obrazovni sustav i promiču prava političkih stranaka omogućavanjem da osim turskog koriste i druge dijalekte i jezike; pozdravlja to što će paket omogućiti da se ponovno koriste bivša neturska imena naselja ili imena koja su se pisala neturskim pismom; |
| --- | --- |

60.

snažno pozdravlja odredbe u paketu mjera za demokratizaciju kojima se decentralizira obrazovni sustav i promiču prava političkih stranaka omogućavanjem da osim turskog koriste i druge dijalekte i jezike; pozdravlja to što će paket omogućiti da se ponovno koriste bivša neturska imena naselja ili imena koja su se pisala neturskim pismom;

| 61. | poziva turske vlasti na blisku suradnju s Europskom komisijom kako bi procijenile koji se programi u sklopu IPA-e mogu koristiti za promicanje održivog razvoja na jugoistoku Turske u okviru pregovora o 22. poglavlju; |
| --- | --- |

61.

poziva turske vlasti na blisku suradnju s Europskom komisijom kako bi procijenile koji se programi u sklopu IPA-e mogu koristiti za promicanje održivog razvoja na jugoistoku Turske u okviru pregovora o 22. poglavlju;

| 62. | izražava zabrinutost zbog vrlo niske razine sudjelovanja žena u lokalnoj politici te poziva sve političke stranke da na lokalnim izborima 2014. nominiraju više žena kao svoje kandidate; |
| --- | --- |

62.

izražava zabrinutost zbog vrlo niske razine sudjelovanja žena u lokalnoj politici te poziva sve političke stranke da na lokalnim izborima 2014. nominiraju više žena kao svoje kandidate;

| 63. | pozdravlja jačanje institucija koje sudjeluju u provedbi Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) osposobljavanjem i tehničkom pomoći te preporučuje da se ulože daljnji napori radi povećanja administrativnih kapaciteta lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja jačanje institucija koje sudjeluju u provedbi Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) osposobljavanjem i tehničkom pomoći te preporučuje da se ulože daljnji napori radi povećanja administrativnih kapaciteta lokalnih vlasti;

| 64. | podržava daljnje mjere čiji je cilj povećati transparentnost i podržava daljnju borbu protiv korupcije, pogotovo na općinskoj razini, kao i mjere kojima je cilj povećati transparentnost, odgovornost i sudjelovanje; |
| --- | --- |

64.

podržava daljnje mjere čiji je cilj povećati transparentnost i podržava daljnju borbu protiv korupcije, pogotovo na općinskoj razini, kao i mjere kojima je cilj povećati transparentnost, odgovornost i sudjelovanje;

| 65. | poziva Tursku i ostale uključene strane da aktivno podrže trenutne pregovore UN-a kojima je cilj pronalaženje pravednog, sveobuhvatnog i trajnog rješenja za pitanje Cipra te Tursku da sudjeluje u mirovnom postupku tako da povuče svoje vojne snage s Cipra i vrati blokiranu zonu Famagusta njezinim zakonitim stanovnicima u skladu s relevantnim odlukama Vijeća sigurnosti i načelima na kojima je EU osnovan; |
| --- | --- |

65.

poziva Tursku i ostale uključene strane da aktivno podrže trenutne pregovore UN-a kojima je cilj pronalaženje pravednog, sveobuhvatnog i trajnog rješenja za pitanje Cipra te Tursku da sudjeluje u mirovnom postupku tako da povuče svoje vojne snage s Cipra i vrati blokiranu zonu Famagusta njezinim zakonitim stanovnicima u skladu s relevantnim odlukama Vijeća sigurnosti i načelima na kojima je EU osnovan;

| 66. | uzimajući u obzir pregovore koji su u tijeku, naglašava svoj zahtjev da OR-ova radna skupina s Turskom postane Zajednički savjetodavni odbor; |
| --- | --- |

66.

uzimajući u obzir pregovore koji su u tijeku, naglašava svoj zahtjev da OR-ova radna skupina s Turskom postane Zajednički savjetodavni odbor;

Potencijalne države kandidatkinje

| 67. | uzevši u obzir želju potencijalnih zemalja kandidatkinja za napredovanjem prema članstvu i pojačane kontakte lokalnih i regionalnih dionika, raduje se osnivanju Zajedničkih savjetodavnih odbora za svaku potencijalnu zemlju kandidatkinju iz regije zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

67.

uzevši u obzir želju potencijalnih zemalja kandidatkinja za napredovanjem prema članstvu i pojačane kontakte lokalnih i regionalnih dionika, raduje se osnivanju Zajedničkih savjetodavnih odbora za svaku potencijalnu zemlju kandidatkinju iz regije zapadnog Balkana;

Albanija

| 68. | primjećuje napredak prema osiguranju slobodne i poštene konkurencije na nacionalnim (6) i lokalnim izborima (2011.) (7) kao i cjelokupni napredak u smislu ispunjavanja političkih uvjeta koji su potrebni radi početka pregovora o članstvu u EU-u; |
| --- | --- |

68.

primjećuje napredak prema osiguranju slobodne i poštene konkurencije na nacionalnim (6) i lokalnim izborima (2011.) (7) kao i cjelokupni napredak u smislu ispunjavanja političkih uvjeta koji su potrebni radi početka pregovora o članstvu u EU-u;

| 69. | naglašava preporuku Komisije iz listopada 2012. i 2013. godine za dodjelu statusa zemlje kandidatkinje Albaniji koja je provela brojne strukturne reforme i potiče Albaniju na napredak na području reforme javne uprave, neovisnosti pravosuđa, borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala kao i zaštite ljudskih prava; |
| --- | --- |

69.

naglašava preporuku Komisije iz listopada 2012. i 2013. godine za dodjelu statusa zemlje kandidatkinje Albaniji koja je provela brojne strukturne reforme i potiče Albaniju na napredak na području reforme javne uprave, neovisnosti pravosuđa, borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala kao i zaštite ljudskih prava;

| 70. | smatra da je na području regionalne politike i koordinacije strukturnih instrumenata postignut umjeren napredak; S obzirom na akreditaciju za IPA-u, sustavi upravljanja i kontrole moraju se dalje jačati radi smanjenja opasnosti od odgoda i opoziva odobrenih sredstava. Usto se mora povećati sposobnost izrade programa, pogotovo u vezi s pripremom stabilnog plana provedbe projekata kanala; |
| --- | --- |

70.

smatra da je na području regionalne politike i koordinacije strukturnih instrumenata postignut umjeren napredak; S obzirom na akreditaciju za IPA-u, sustavi upravljanja i kontrole moraju se dalje jačati radi smanjenja opasnosti od odgoda i opoziva odobrenih sredstava. Usto se mora povećati sposobnost izrade programa, pogotovo u vezi s pripremom stabilnog plana provedbe projekata kanala;

| 71. | uzima u obzir planove Albanije za smanjivanje broja svojih jedinica lokalne uprave i ponavlja potrebu za uspostavljanjem ravnoteže između upravne učinkovitosti i demokratske legitimnosti kao i pristupačnost ovog procesa za građane; |
| --- | --- |

71.

uzima u obzir planove Albanije za smanjivanje broja svojih jedinica lokalne uprave i ponavlja potrebu za uspostavljanjem ravnoteže između upravne učinkovitosti i demokratske legitimnosti kao i pristupačnost ovog procesa za građane;

| 72. | pozdravlja donošenje Zakona o urbanom planiranju iz travnja 2013. godine kao koraka prema izgradnji učinkovite i suvremene lokalne samouprave i izražava žaljenje što je provedba tog zakona još uvijek vrlo spora; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja donošenje Zakona o urbanom planiranju iz travnja 2013. godine kao koraka prema izgradnji učinkovite i suvremene lokalne samouprave i izražava žaljenje što je provedba tog zakona još uvijek vrlo spora;

| 73. | izražava žaljenje što, unatoč trajnim upravnim poboljšanjima, lokalne vlasti još uvijek imaju iznimno ograničene financijske i administrativne resurse za razvoj infrastrukture i usluga i što su njihovi prihodi pali za 21 %; |
| --- | --- |

73.

izražava žaljenje što, unatoč trajnim upravnim poboljšanjima, lokalne vlasti još uvijek imaju iznimno ograničene financijske i administrativne resurse za razvoj infrastrukture i usluga i što su njihovi prihodi pali za 21 %;

| 74. | isto tako izražava žaljenje što su sustav upravljanja ljudskim resursima i sustav financijske kontrole još uvijek slabi i smatra da to sputava njihovu učinkovitost i ograničava ulogu lokalnih vlasti i njihovih udruga u jačanju koordinacije između lokalne i središnje vlade. Stoga poziva na užu koordinaciju između središnje i lokalne vlade i na jačanje uloge udruga lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

74.

isto tako izražava žaljenje što su sustav upravljanja ljudskim resursima i sustav financijske kontrole još uvijek slabi i smatra da to sputava njihovu učinkovitost i ograničava ulogu lokalnih vlasti i njihovih udruga u jačanju koordinacije između lokalne i središnje vlade. Stoga poziva na užu koordinaciju između središnje i lokalne vlade i na jačanje uloge udruga lokalnih vlasti;

| 75. | ističe ozbiljne nedostatke koji još uvijek postoje u nadzoru korupcije, uključujući na lokalnoj razini, i poziva na imenovanje antikorupcijskog koordinatora koji bi imao snažnan mandat da procijeni sveukupni okvir za suzbijanje korupcije; |
| --- | --- |

75.

ističe ozbiljne nedostatke koji još uvijek postoje u nadzoru korupcije, uključujući na lokalnoj razini, i poziva na imenovanje antikorupcijskog koordinatora koji bi imao snažnan mandat da procijeni sveukupni okvir za suzbijanje korupcije;

| 76. | pozdravlja Nacionalnu strategiju za poboljšanje životnih uvjeta Roma i odgovarajući Nacionalni akcijski plan te naglašava potrebu za provedbom odgovarajućih obveza; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja Nacionalnu strategiju za poboljšanje životnih uvjeta Roma i odgovarajući Nacionalni akcijski plan te naglašava potrebu za provedbom odgovarajućih obveza;

Bosna i Hercegovina

| 77. | izražava žaljenje zbog vrlo ograničenog napretka Bosne i Hercegovine u poboljšanju funkcionalnosti i učinkovitosti svih razina vlade. Odbor izražava zabrinutost što je proces europskih integracija zaustavljen i smatra da je potrebno uložiti velike napore radi ispunjenja uvjeta potrebnih za vjerodostojan zahtjev za članstvom; |
| --- | --- |

77.

izražava žaljenje zbog vrlo ograničenog napretka Bosne i Hercegovine u poboljšanju funkcionalnosti i učinkovitosti svih razina vlade. Odbor izražava zabrinutost što je proces europskih integracija zaustavljen i smatra da je potrebno uložiti velike napore radi ispunjenja uvjeta potrebnih za vjerodostojan zahtjev za članstvom;

| 78. | ističe da vlasti Bosne i Hercegovine nisu napredovale prema uspostavljanju potrebne strukture za decentralizirano upravljanje fondovima EU-a, što ugrožava financijsku pomoć EU-a (IPA) i zbog čega je ove godine Bosna i Hercegovina već izgubila takva sredstva; |
| --- | --- |

78.

ističe da vlasti Bosne i Hercegovine nisu napredovale prema uspostavljanju potrebne strukture za decentralizirano upravljanje fondovima EU-a, što ugrožava financijsku pomoć EU-a (IPA) i zbog čega je ove godine Bosna i Hercegovina već izgubila takva sredstva;

| 79. | ističe da postoji nedostatak jasnoće i transparentnosti kod podjele nadležnosti između entiteta, kantona i općina s relativno niskom razinom financijske samostalnosti na općinskoj razini; |
| --- | --- |

79.

ističe da postoji nedostatak jasnoće i transparentnosti kod podjele nadležnosti između entiteta, kantona i općina s relativno niskom razinom financijske samostalnosti na općinskoj razini;

| 80. | ističe da postojeća politička situacija u Bosni i Hercegovini negativno utječe na sposobnost zemlje da jednoglasno izrazi svoj stav o pitanjima EU-a. Smatra da je važno ojačati ulogu Uprave za europske integracije radi koordinacije pitanja EU-a na svim razinama vlasti ili pomoću sličnog mehanizma. Primjećuje da je Komisija prisiljena odgoditi daljnju raspravu o IPA II zbog nedostatka takvog mehanizma; |
| --- | --- |

80.

ističe da postojeća politička situacija u Bosni i Hercegovini negativno utječe na sposobnost zemlje da jednoglasno izrazi svoj stav o pitanjima EU-a. Smatra da je važno ojačati ulogu Uprave za europske integracije radi koordinacije pitanja EU-a na svim razinama vlasti ili pomoću sličnog mehanizma. Primjećuje da je Komisija prisiljena odgoditi daljnju raspravu o IPA II zbog nedostatka takvog mehanizma;

| 81. | izražava žaljenje što je Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine ostvarila vrlo ograničen napredak u usvajanju zakonodavstva u vezi s EU-om. Političke nesuglasice i dalje negativno utječu na rad Skupštine; |
| --- | --- |

81.

izražava žaljenje što je Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine ostvarila vrlo ograničen napredak u usvajanju zakonodavstva u vezi s EU-om. Političke nesuglasice i dalje negativno utječu na rad Skupštine;

| 82. | potiče da se uzmu u obzir rezultati stručne radne skupine, osnovane uz potporu SAD-a i EU-a, koja je izradila nacrt preporuka za reformu Ustava Federacije s ciljem rješavanja državnih skupih i kompliciranih struktura upravljanja gdje postoji određeno preklapanje nadležnosti između Federacije, kantona i općina; pozdravlja činjenicu da je ta stručna radna skupina temeljila svoje preporuke na općem participativnom procesu savjetovanja na svim razinama vlade, uključujući lokalnu razinu uključenjem općina i gradova Federacije kao i civilnog društva; |
| --- | --- |

82.

potiče da se uzmu u obzir rezultati stručne radne skupine, osnovane uz potporu SAD-a i EU-a, koja je izradila nacrt preporuka za reformu Ustava Federacije s ciljem rješavanja državnih skupih i kompliciranih struktura upravljanja gdje postoji određeno preklapanje nadležnosti između Federacije, kantona i općina; pozdravlja činjenicu da je ta stručna radna skupina temeljila svoje preporuke na općem participativnom procesu savjetovanja na svim razinama vlade, uključujući lokalnu razinu uključenjem općina i gradova Federacije kao i civilnog društva;

| 83. | dodatno naglašava potrebu za jačanjem zaštite ljudskih prava, uključujući provedbu prethodno usvojenih ciljnih strategija; |
| --- | --- |

83.

dodatno naglašava potrebu za jačanjem zaštite ljudskih prava, uključujući provedbu prethodno usvojenih ciljnih strategija;

| 84. | poziva sve entitete Federacije da održavaju konstruktivni politički dijalog između sebe i federalnih vlasti; |
| --- | --- |

84.

poziva sve entitete Federacije da održavaju konstruktivni politički dijalog između sebe i federalnih vlasti;

Kosovo
   (1)

| 85. | pozdravlja odluku Vijeća da započne pregovore o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju s Kosovom; |
| --- | --- |

85.

pozdravlja odluku Vijeća da započne pregovore o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju s Kosovom;

| 86. | pozdravlja odluku Vijeća za regionalnu suradnju (RCC) da izmjeni svoj statut kako bi omogućilo Kosovu da postane punopravni sudionik. Rješenje za sudjelovanje Kosova u RCC-u dobar je temelj na kojem Kosovo može povećati i proširiti svoje sudjelovanje u drugim regionalnim forumima; |
| --- | --- |

86.

pozdravlja odluku Vijeća za regionalnu suradnju (RCC) da izmjeni svoj statut kako bi omogućilo Kosovu da postane punopravni sudionik. Rješenje za sudjelovanje Kosova u RCC-u dobar je temelj na kojem Kosovo može povećati i proširiti svoje sudjelovanje u drugim regionalnim forumima;

| 87. | pohvaljuje aktivno i konstruktivno sudjelovanje Kosova i Srbije u dijalogu uz posredovanje EU-a i primjećuje važnost mirnog i sveobuhvatnog rješavanja sporova između Srbije i Kosova za razvoj cijele regije; |
| --- | --- |

87.

pohvaljuje aktivno i konstruktivno sudjelovanje Kosova i Srbije u dijalogu uz posredovanje EU-a i primjećuje važnost mirnog i sveobuhvatnog rješavanja sporova između Srbije i Kosova za razvoj cijele regije;

| 88. | ističe da, iako su uspostavljene temeljne strukture upravljanja na središnjoj i lokalnoj razini, općinska je razina i dalje slaba i potrebni su joj adekvatno financiranje i administrativni kapaciteti; poziva na daljnje ulaganje napora radi poboljšanja provedbe zakonodavstva, odgovornosti i transparentnosti vlade, uključujući i provedbu na općinskoj razini i poziva da se pruži potpora lokalnim vlastima kako bi nastavile proces decentralizacije; |
| --- | --- |

88.

ističe da, iako su uspostavljene temeljne strukture upravljanja na središnjoj i lokalnoj razini, općinska je razina i dalje slaba i potrebni su joj adekvatno financiranje i administrativni kapaciteti; poziva na daljnje ulaganje napora radi poboljšanja provedbe zakonodavstva, odgovornosti i transparentnosti vlade, uključujući i provedbu na općinskoj razini i poziva da se pruži potpora lokalnim vlastima kako bi nastavile proces decentralizacije;

| 89. | pozdravlja činjenicu da su lokalne vlade poboljšale svoje sposobnosti, uključujući i sposobnost rješavanja povratka i reintegracije izbjeglica i raseljenih osoba, po pitanju transparentnosti upravljanja i informacija o proračunu i po pitanju izvještavanja o općinskom donošenju odluka; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja činjenicu da su lokalne vlade poboljšale svoje sposobnosti, uključujući i sposobnost rješavanja povratka i reintegracije izbjeglica i raseljenih osoba, po pitanju transparentnosti upravljanja i informacija o proračunu i po pitanju izvještavanja o općinskom donošenju odluka;

| 90. | ponovno naglašava važnost transparentne i učinkovite uprave i poziva vladu Kosova da obrati veliku pozornost na preporuke Komisije o potrebi za rješavanjem problema organiziranog kriminala i korupcije kao i za izgradnjom adekvatnog pravosudnog sustava i sustava javne uprave; |
| --- | --- |

90.

ponovno naglašava važnost transparentne i učinkovite uprave i poziva vladu Kosova da obrati veliku pozornost na preporuke Komisije o potrebi za rješavanjem problema organiziranog kriminala i korupcije kao i za izgradnjom adekvatnog pravosudnog sustava i sustava javne uprave;

| 91. | ističe da je suradnja između organizacija civilnog društva i vladinih institucija u Kosovu i dalje uglavnom ad hoc i da je potrebno unaprijediti tu suradnju, pogotovo u vezi s definiranjem i provedbom javnih politika; |
| --- | --- |

91.

ističe da je suradnja između organizacija civilnog društva i vladinih institucija u Kosovu i dalje uglavnom ad hoc i da je potrebno unaprijediti tu suradnju, pogotovo u vezi s definiranjem i provedbom javnih politika;

| 92. | ponavlja potrebu za daljnjim promicanjem vladavine prava koja je temelj procesa stabilizacije i pridruživanja. U tom kontekstu, pozdravlja nastavak Strukturiranog dijaloga o vladavini prava s obzirom na to da se putem njega nastavlja podupirati i voditi Kosovo kroz ovo područje i kroz rasprave o budućnosti EULEX-a, misije EU-a za uspostavu vladavine prava na Kosovu; |
| --- | --- |

92.

ponavlja potrebu za daljnjim promicanjem vladavine prava koja je temelj procesa stabilizacije i pridruživanja. U tom kontekstu, pozdravlja nastavak Strukturiranog dijaloga o vladavini prava s obzirom na to da se putem njega nastavlja podupirati i voditi Kosovo kroz ovo područje i kroz rasprave o budućnosti EULEX-a, misije EU-a za uspostavu vladavine prava na Kosovu;

| 93. | predlaže daljnje pregovore o posebnom statusu lokalne samouprave za regionalnu enklavu oko Mitrovice na sjevernu Kosovu gdje prevladava srpsko stanovništvo. |
| --- | --- |

93.

predlaže daljnje pregovore o posebnom statusu lokalne samouprave za regionalnu enklavu oko Mitrovice na sjevernu Kosovu gdje prevladava srpsko stanovništvo.

Bruxelles, 2. travnja 2014.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Ovaj naziv ne dovodi u pitanje stajališta o statusu te je u skladu s UNSCR-om 1244/99 i Mišljenjem ICJ-a o Deklaraciji o neovisnosti Kosova.

1

(2)  Vidi Komunikaciju Komisije – Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013.—2014. COM(2013) 700 final.

2

(3)  Deklaracija Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine o zaštiti ustavnih i zakonskih prava Autonomne pokrajine Vojvodine od 21. svibnja 2013.

3

(4)  Preporuka 301. (2011.) Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe, Demokracija na lokalnoj i regionalnoj razini u Turskoj, Strasbourg, od 22.–24. ožujka 2011.

4

(5)  Idem.

5

(6)  Izbori su održani u lipnju 2013. godine. Vidi izvješće Europskog Parlamenta o napretku Albanije izvjestitelja Nikole Vuljanića (GUE/NGL), sjednica Odbora za vanjske poslove, 25. 11. 2013.

6

(7)  Vidi izvješće promatračke misije OESS-a i Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe od 8. 5. 2011., http://www.osce.org/odihr/77446

7

---

| 7.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 174/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 174/15

---

Mišljenje Odbora regija – Energija financijski dostupna svima

2014/C 174/04

| Izvjestitelj | Christian Illedits, zastupnik u Gradišćanskoj pokrajinskoj skupštini (PES/AT) |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Pismo grčkog Predsjedništva Vijeća od 4. studenog 2013. |

Izvjestitelj

Christian Illedits, zastupnik u Gradišćanskoj pokrajinskoj skupštini (PES/AT)

Referentni dokument

Pismo grčkog Predsjedništva Vijeća od 4. studenog 2013.

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

| 1. | konstatira da energetsko siromaštvo već sada pogađa velik dio europskog stanovništva te naglašava nužnost mjera kojima će se u kratkom, srednjem i dugom roku obuzdati i smanjiti energetsko siromaštvo budući da ono izravno utječe na javno zdravlje i kvalitetu života građana; |
| --- | --- |

1.

konstatira da energetsko siromaštvo već sada pogađa velik dio europskog stanovništva te naglašava nužnost mjera kojima će se u kratkom, srednjem i dugom roku obuzdati i smanjiti energetsko siromaštvo budući da ono izravno utječe na javno zdravlje i kvalitetu života građana;

| 2. | ukazuje na sve veći jaz između rasta cijena energije i rasta osobnih dohodaka i naglašava da to izaziva opasnost od neprestanog širenja energetskog siromaštva u svim državama EU-a; |
| --- | --- |

2.

ukazuje na sve veći jaz između rasta cijena energije i rasta osobnih dohodaka i naglašava da to izaziva opasnost od neprestanog širenja energetskog siromaštva u svim državama EU-a;

| 3. | stoga zahtijeva uvođenje mjera usmjerenih na kratkoročne (npr. pomoć na licu mjesta u krajnjoj nuždi), srednjoročne i dugoročne ciljeve, primjerice mjera za energetsku učinkovitost, za uštedu energije, za prelazak na održive energetske sustave, za lokalnu proizvodnju obnovljive energije i za optimizaciju potreba u vezi s prijevozom; |
| --- | --- |

3.

stoga zahtijeva uvođenje mjera usmjerenih na kratkoročne (npr. pomoć na licu mjesta u krajnjoj nuždi), srednjoročne i dugoročne ciljeve, primjerice mjera za energetsku učinkovitost, za uštedu energije, za prelazak na održive energetske sustave, za lokalnu proizvodnju obnovljive energije i za optimizaciju potreba u vezi s prijevozom;

| 4. | konstatira da se u raspravama na razini EU-a pojam energetskog siromaštva ograničava na uži pojam „pomanjkanja novca za grijanje”, iako je energetsko siromaštvo sveobuhvatniji pojam, jer energetske potrebe povezane s komunikacijom, mobilnošću i higijenom, koje su nužne za socijalno sudjelovanje, moraju ostati dostupne. Sve veći računi uz istodobno smanjenje dohodaka opterećuje obitelji i kućanstva koji zbog toga nisu u stanju dovoljno grijati stanove, odnosno moraju se zadužiti ili pribjeći manje kvalitetnim energentima koji su često štetni za zdravlje ili okoliš; to također ograničava njihovu mobilnost; |
| --- | --- |

4.

konstatira da se u raspravama na razini EU-a pojam energetskog siromaštva ograničava na uži pojam „pomanjkanja novca za grijanje”, iako je energetsko siromaštvo sveobuhvatniji pojam, jer energetske potrebe povezane s komunikacijom, mobilnošću i higijenom, koje su nužne za socijalno sudjelovanje, moraju ostati dostupne. Sve veći računi uz istodobno smanjenje dohodaka opterećuje obitelji i kućanstva koji zbog toga nisu u stanju dovoljno grijati stanove, odnosno moraju se zadužiti ili pribjeći manje kvalitetnim energentima koji su često štetni za zdravlje ili okoliš; to također ograničava njihovu mobilnost;

| 5. | mišljenja je da bi se energetsko siromaštvo ponajprije trebalo smatrati vidom općeg siromaštva te da bi taj problem u prvom redu trebao biti predmet nacionalnih i europskih politika na području zapošljavanja, socijalnih pitanja, tržišnog natjecanja, regionalnog razvoja i kohezije kao i da bi se trebale predvidjeti odgovarajuće mjere u dogovoru s EU-om. Međutim, budući da EU na području energetike dijeli nadležnosti s državama članicama te usvaja mjere koje obuhvaćaju i druga područja politika (unutarnje tržište, klimatske promjene itd.), a koje utječu na cijene energije i pristup energiji, mnogo argumenata govori u prilog tome da se pitanje energetskog siromaštva obrađuje upravo u okviru energetske politike. |
| --- | --- |

5.

mišljenja je da bi se energetsko siromaštvo ponajprije trebalo smatrati vidom općeg siromaštva te da bi taj problem u prvom redu trebao biti predmet nacionalnih i europskih politika na području zapošljavanja, socijalnih pitanja, tržišnog natjecanja, regionalnog razvoja i kohezije kao i da bi se trebale predvidjeti odgovarajuće mjere u dogovoru s EU-om. Međutim, budući da EU na području energetike dijeli nadležnosti s državama članicama te usvaja mjere koje obuhvaćaju i druga područja politika (unutarnje tržište, klimatske promjene itd.), a koje utječu na cijene energije i pristup energiji, mnogo argumenata govori u prilog tome da se pitanje energetskog siromaštva obrađuje upravo u okviru energetske politike.

Kako bi se osigurala opskrba financijski dostupnom energijom, EU najprije mora osigurati da ponuda na tržištu energije bude dovoljna, da se izbjegne stvaranje i zlouporaba monopolizacije te da metode promicanja energetske tranzicije budu isplative; OR naglašava da je moguće uskladiti učinkovite politike EU-a na području energetike i zaštite okoliša s odlučnom industrijskom politikom i međunarodnom konkurentnošću europskih poduzeća;

| 6. | stoga smatra da je definiranje „energetskog siromaštva” na europskoj razini nužno kako bi se promicalo priznavanje problema na političkoj razini s jedne strane te, s druge strane, omogućilo da mjere za borbu protiv te pojave dobiju pravnu sigurnost; takva bi definicija trebala biti fleksibilna s obzirom na različite okolnosti u državama članicama i njihovim regijama, kako bi odgovarala različitim sustavima opskrbe energijom, razinama dohotka i socijalnim strukturama različitih dijelova EU-a; |
| --- | --- |

6.

stoga smatra da je definiranje „energetskog siromaštva” na europskoj razini nužno kako bi se promicalo priznavanje problema na političkoj razini s jedne strane te, s druge strane, omogućilo da mjere za borbu protiv te pojave dobiju pravnu sigurnost; takva bi definicija trebala biti fleksibilna s obzirom na različite okolnosti u državama članicama i njihovim regijama, kako bi odgovarala različitim sustavima opskrbe energijom, razinama dohotka i socijalnim strukturama različitih dijelova EU-a;

| 7. | imajući to u vidu, kao polazište za raspravu predlaže uvođenje kvantitativne definicije energetskog siromaštva utemeljene na zajedničkom europskom kriteriju gornje granice udjela dohotka koji kućanstva izdvajaju za energiju; drugi kriteriji koje bi se moglo uključiti u tu definiciju su, na primjer, pravo na pristup odgovarajućoj opskrbi energijom ili mjerilo za određivanje primjerenog stanovanja. |
| --- | --- |

7.

imajući to u vidu, kao polazište za raspravu predlaže uvođenje kvantitativne definicije energetskog siromaštva utemeljene na zajedničkom europskom kriteriju gornje granice udjela dohotka koji kućanstva izdvajaju za energiju; drugi kriteriji koje bi se moglo uključiti u tu definiciju su, na primjer, pravo na pristup odgovarajućoj opskrbi energijom ili mjerilo za određivanje primjerenog stanovanja.

| 8. | konstatira da se Europska komisija – unatoč pritisku Europskog parlamenta, Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i drugih dionika – dosad nije dovoljno bavila velikim političkim izazovom energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

8.

konstatira da se Europska komisija – unatoč pritisku Europskog parlamenta, Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i drugih dionika – dosad nije dovoljno bavila velikim političkim izazovom energetskog siromaštva;

| 9. | ističe da su neposredni uzroci rizika od energetskog siromaštva, s jedne strane, niski dohodak i nedovoljna socijalna zaštita (posebice u novim državama članicama) te da je, s druge strane, taj rizik izazvan mjerama štednje (između ostalog, u državama članicama u južnoj Europi). Jedan je od posrednih uzroka rizika od povećanja energetskog siromaštva i to što cijene energije u prosjeku rastu više od dohotka kućanstava pa je sve više ljudi pogođeno energetskim siromaštvom. |
| --- | --- |

9.

ističe da su neposredni uzroci rizika od energetskog siromaštva, s jedne strane, niski dohodak i nedovoljna socijalna zaštita (posebice u novim državama članicama) te da je, s druge strane, taj rizik izazvan mjerama štednje (između ostalog, u državama članicama u južnoj Europi). Jedan je od posrednih uzroka rizika od povećanja energetskog siromaštva i to što cijene energije u prosjeku rastu više od dohotka kućanstava pa je sve više ljudi pogođeno energetskim siromaštvom.

| 10. | stoga zahtijeva da EU smjesta usvoji mjere kojima bi se najugroženijim regionalnim gospodarstvima, ponajprije u regijama obuhvaćenima ciljem konvergencije, pomoglo da rješavaju probleme izazvane velikim porastom cijena energije i istodobnim slabim rastom, stagnacijom ili čak padom dohotka brojnih skupina stanovništva; |
| --- | --- |

10.

stoga zahtijeva da EU smjesta usvoji mjere kojima bi se najugroženijim regionalnim gospodarstvima, ponajprije u regijama obuhvaćenima ciljem konvergencije, pomoglo da rješavaju probleme izazvane velikim porastom cijena energije i istodobnim slabim rastom, stagnacijom ili čak padom dohotka brojnih skupina stanovništva;

| 11. | u tome kontekstu poziva na dovršenje uspostave unutarnjeg tržišta EU-a čiji bi cilj bila sigurna i održiva opskrba energijom uz zadržavanje cijena na najmanjoj mogućoj razini; potrebno je više ulaganja u distribucijske mreže, infrastrukturu za prijenos, međusobnu povezanost i razvoj pametnih mreža; |
| --- | --- |

11.

u tome kontekstu poziva na dovršenje uspostave unutarnjeg tržišta EU-a čiji bi cilj bila sigurna i održiva opskrba energijom uz zadržavanje cijena na najmanjoj mogućoj razini; potrebno je više ulaganja u distribucijske mreže, infrastrukturu za prijenos, međusobnu povezanost i razvoj pametnih mreža;

| 12. | konstatira da se u tom kontekstu dobivanje i plasiranje energije iz obnovljivih izvora mora razvijati na najjeftiniji mogući način. U slučaju da postoje obvezne kvote za energiju iz obnovljivih izvora, opskrbljivači energijom trebali bi sami odlučivati na koji će način ulagati sredstva u energiju vjetra ili sunca te energiju dobivenu iz biomase ili drugih izvora. Komunalna poduzeća za opskrbu moraju imati pravo po vlastitom nahođenju odabirati najjeftinija rješenja za čistu energiju. Još jedan dobar način za stavljanje potreba potrošača u žarište interesa osnivanje je zadruga ili sličnih organizacija za proizvodnju obnovljive energije ili povećanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

12.

konstatira da se u tom kontekstu dobivanje i plasiranje energije iz obnovljivih izvora mora razvijati na najjeftiniji mogući način. U slučaju da postoje obvezne kvote za energiju iz obnovljivih izvora, opskrbljivači energijom trebali bi sami odlučivati na koji će način ulagati sredstva u energiju vjetra ili sunca te energiju dobivenu iz biomase ili drugih izvora. Komunalna poduzeća za opskrbu moraju imati pravo po vlastitom nahođenju odabirati najjeftinija rješenja za čistu energiju. Još jedan dobar način za stavljanje potreba potrošača u žarište interesa osnivanje je zadruga ili sličnih organizacija za proizvodnju obnovljive energije ili povećanje energetske učinkovitosti;

| 13. | smatra da se poticaji iz strukturnih fondova EU-a na području energetske politike ubuduće moraju usmjeravati na projekte čiji su ciljevi smanjenje upotrebe fosilnih i nuklearnih goriva, omogućavanje prelaska na alternativne izvore energije i eliminiranje energetskog siromaštva te poziva Europsku komisiju da te ciljeve ima u vidu pri izradi relevantnih programa; |
| --- | --- |

13.

smatra da se poticaji iz strukturnih fondova EU-a na području energetske politike ubuduće moraju usmjeravati na projekte čiji su ciljevi smanjenje upotrebe fosilnih i nuklearnih goriva, omogućavanje prelaska na alternativne izvore energije i eliminiranje energetskog siromaštva te poziva Europsku komisiju da te ciljeve ima u vidu pri izradi relevantnih programa;

| 14. | stoga se zalaže za politiku koja će poboljšanjem energetske učinkovitosti i većim usmjeravanjem opskrbe energijom na lokalne izvore pridonijeti smanjenju troškova energije; |
| --- | --- |

14.

stoga se zalaže za politiku koja će poboljšanjem energetske učinkovitosti i većim usmjeravanjem opskrbe energijom na lokalne izvore pridonijeti smanjenju troškova energije;

| 15. | Pri raspodjeli sredstava iz strukturnih fondova trebalo bi voditi računa ne samo o kućanstvima, već i o najugroženijim skupinama potrošača; |
| --- | --- |

15.

Pri raspodjeli sredstava iz strukturnih fondova trebalo bi voditi računa ne samo o kućanstvima, već i o najugroženijim skupinama potrošača;

Trebamo se zajedničkim snagama suočiti s klimatskim i socijalnim izazovima, umjesto da i dalje subvencioniramo fosilne energente.

| 16. | ukazuje na to da pristupačna cijena energije postaje sve važnija politička tema diljem svijeta, bez obzira na posljedice po klimu. To što u razvoj proizvodnje obnovljive energije treba ulagati financijska sredstva na prvi pogled je u opreci s potražnjom financijski dostupne energije; |
| --- | --- |

16.

ukazuje na to da pristupačna cijena energije postaje sve važnija politička tema diljem svijeta, bez obzira na posljedice po klimu. To što u razvoj proizvodnje obnovljive energije treba ulagati financijska sredstva na prvi pogled je u opreci s potražnjom financijski dostupne energije;

| 17. | skreće, međutim, pozornost na to da društvena i ekološka cijena fosilnih goriva i nuklearne energije (uključujući i nepredviđene troškove) uvelike nadilazi sve ostale troškove povezane s energijom. Ti se troškovi, međutim, uglavnom ne odražavaju na tržište i cijene. |
| --- | --- |

17.

skreće, međutim, pozornost na to da društvena i ekološka cijena fosilnih goriva i nuklearne energije (uključujući i nepredviđene troškove) uvelike nadilazi sve ostale troškove povezane s energijom. Ti se troškovi, međutim, uglavnom ne odražavaju na tržište i cijene.

| 18. | ukazuje na to da europski i nacionalni kreatori politika i dalje posvećuju premalo pažnje brojnim prednostima inteligentnih distribucijskih sustava koji kombiniraju energiju iz raznih obnovljivih izvora, upravljanju potražnjom te ulaganju u energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

18.

ukazuje na to da europski i nacionalni kreatori politika i dalje posvećuju premalo pažnje brojnim prednostima inteligentnih distribucijskih sustava koji kombiniraju energiju iz raznih obnovljivih izvora, upravljanju potražnjom te ulaganju u energetsku učinkovitost;

| 19. | naglašava da nema opravdanja za to da se osobe pogođene energetskim siromaštvom izmanipuliraju protiv drugih potrošača energije. Između podrške obnovljivim izvorima energije i borbe protiv energetskog siromaštva nema nepremostivih razlika, nego se, naprotiv, te dvije vrste mjera međusobno nadopunjuju; |
| --- | --- |

19.

naglašava da nema opravdanja za to da se osobe pogođene energetskim siromaštvom izmanipuliraju protiv drugih potrošača energije. Između podrške obnovljivim izvorima energije i borbe protiv energetskog siromaštva nema nepremostivih razlika, nego se, naprotiv, te dvije vrste mjera međusobno nadopunjuju;

| 20. | uzima u obzir razmatranja Europske komisije o pitanjima koja utječu na cijene energije u EU-u te konstatira da su za problem nepristupačne cijene energije krivi brojni čimbenici. U svakom slučaju, dokazano je da se ulaganjem u energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju na lokalnoj i regionalnoj razini mogu stvoriti nova radna mjesta te da se, bar srednjoročno, može smanjiti energetsko siromaštvo; |
| --- | --- |

20.

uzima u obzir razmatranja Europske komisije o pitanjima koja utječu na cijene energije u EU-u te konstatira da su za problem nepristupačne cijene energije krivi brojni čimbenici. U svakom slučaju, dokazano je da se ulaganjem u energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju na lokalnoj i regionalnoj razini mogu stvoriti nova radna mjesta te da se, bar srednjoročno, može smanjiti energetsko siromaštvo;

Posljedice energetskog siromaštva

| 21. | sa zabrinutošću primjećuje da je u razdoblju između 2005. i 2011. cijena struje za kućanstva i industriju u EU-u porasla u prosjeku za 29%. Cijena struje u SAD-u porasla je u istom razdoblju za samo 5%, a u Japanu još i manje, za samo 1%; treba napomenuti da se cijena barela nafte na međunarodnim tržištima u istom razdoblju udvostručila, a između 2001. i 2011. učetverostručila. |
| --- | --- |

21.

sa zabrinutošću primjećuje da je u razdoblju između 2005. i 2011. cijena struje za kućanstva i industriju u EU-u porasla u prosjeku za 29%. Cijena struje u SAD-u porasla je u istom razdoblju za samo 5%, a u Japanu još i manje, za samo 1%; treba napomenuti da se cijena barela nafte na međunarodnim tržištima u istom razdoblju udvostručila, a između 2001. i 2011. učetverostručila.

| 22. | želio bi naglasiti da su energetskim siromaštvom posebno pogođene nove države članice i južnoeuropske zemlje u kojima vlada kriza. Budući da je jaz između rasta osobnih dohodaka i rasta cijena energije sve dublji, a siromaštvo općenito gledajući sve veće te budući da na početku nije bilo mjera za povećanje energetske učinkovitosti dotrajalih stambenih prostora i energetske infrastrukture, problem energetskog siromaštva u međuvremenu je zahvatio široke dijelove stanovništva; |
| --- | --- |

22.

želio bi naglasiti da su energetskim siromaštvom posebno pogođene nove države članice i južnoeuropske zemlje u kojima vlada kriza. Budući da je jaz između rasta osobnih dohodaka i rasta cijena energije sve dublji, a siromaštvo općenito gledajući sve veće te budući da na početku nije bilo mjera za povećanje energetske učinkovitosti dotrajalih stambenih prostora i energetske infrastrukture, problem energetskog siromaštva u međuvremenu je zahvatio široke dijelove stanovništva;

| 23. | s tim u vezi naglašava da je energetskim siromaštvom pogođeno između 50 i 125 milijuna ljudi u Europi. Više od 30% stanovništva Bugarske, Portugala, Litve, Rumunjske, Cipra, Latvije i Malte nije u stanju adekvatno zagrijavati stambeni prostor i mora plaćati nesrazmjerno visoke račune za energiju. U međuvremenu se s istim problemima suočava i 20% stanovnika Grčke, Poljske, Italije, Mađarske i Španjolske. Zbog snažnog porasta cijene energije (u odnosu na rast dohodaka) energetsko siromaštvo moglo bi pogoditi i druge dijelove stanovništva, i to u svim državama EU-a. |
| --- | --- |

23.

s tim u vezi naglašava da je energetskim siromaštvom pogođeno između 50 i 125 milijuna ljudi u Europi. Više od 30% stanovništva Bugarske, Portugala, Litve, Rumunjske, Cipra, Latvije i Malte nije u stanju adekvatno zagrijavati stambeni prostor i mora plaćati nesrazmjerno visoke račune za energiju. U međuvremenu se s istim problemima suočava i 20% stanovnika Grčke, Poljske, Italije, Mađarske i Španjolske. Zbog snažnog porasta cijene energije (u odnosu na rast dohodaka) energetsko siromaštvo moglo bi pogoditi i druge dijelove stanovništva, i to u svim državama EU-a.

| 24. | stoga se slaže da je energetsko siromaštvo pokazatelj materijalne prikraćenosti, mjerljive anketama o primanjima, socijalnoj uključenosti i životnim uvjetima te, primjerice, uz pomoć pitanja „Možete li si priuštiti grijanje stana prema vlastitim potrebama?” (Eurostat, 2012.) i „Možete li podmiriti troškove prijevoza?”; |
| --- | --- |

24.

stoga se slaže da je energetsko siromaštvo pokazatelj materijalne prikraćenosti, mjerljive anketama o primanjima, socijalnoj uključenosti i životnim uvjetima te, primjerice, uz pomoć pitanja „Možete li si priuštiti grijanje stana prema vlastitim potrebama?” (Eurostat, 2012.) i „Možete li podmiriti troškove prijevoza?”;

| 25. | stoga pozdravlja to što se u uredbama br. 2009/72/EZ i 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, koje sadrže zajedničke propise o unutarnjem tržištu električne energije odnosno zemnog plina, države članice pored ostalog pozivaju da definiraju pojam „ugroženih potrošača”. Radi provedbe optimalne procjene stanja energetskog siromaštva u Europi, Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) predložio je uvođenje zajedničke europske definicije energetskog siromaštva i usklađivanje postojećeg stanja na polju statistike; |
| --- | --- |

25.

stoga pozdravlja to što se u uredbama br. 2009/72/EZ i 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, koje sadrže zajedničke propise o unutarnjem tržištu električne energije odnosno zemnog plina, države članice pored ostalog pozivaju da definiraju pojam „ugroženih potrošača”. Radi provedbe optimalne procjene stanja energetskog siromaštva u Europi, Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) predložio je uvođenje zajedničke europske definicije energetskog siromaštva i usklađivanje postojećeg stanja na polju statistike;

| 26. | slaže se i s konstatacijom da bi se broj kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom mogao povećati te preporučuje da se države članice potaknu na ispunjavanje dužnosti definiranja pojma „ugroženih potrošača”; |
| --- | --- |

26.

slaže se i s konstatacijom da bi se broj kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom mogao povećati te preporučuje da se države članice potaknu na ispunjavanje dužnosti definiranja pojma „ugroženih potrošača”;

Uključenost lokalnih i regionalnih vlasti

| 27. | podsjeća da je zadaća lokalnih i regionalnih vlasti i ta da stanovnicima nude nepristrane savjete o opcijama za povećanje energetske učinkovitosti kuća i stanova. Ta mjera potiče stvaranje novih radnih mjesta u sektorima povezanima s građevinarstvom time što preusmjerava njihove aktivnosti prema povećanju energetske učinkovitosti postojećeg stambenog prostora, što smanjuje stopu energetskog siromaštva i emisije CO2 te potiče tehničke inovacije; |
| --- | --- |

27.

podsjeća da je zadaća lokalnih i regionalnih vlasti i ta da stanovnicima nude nepristrane savjete o opcijama za povećanje energetske učinkovitosti kuća i stanova. Ta mjera potiče stvaranje novih radnih mjesta u sektorima povezanima s građevinarstvom time što preusmjerava njihove aktivnosti prema povećanju energetske učinkovitosti postojećeg stambenog prostora, što smanjuje stopu energetskog siromaštva i emisije CO2 te potiče tehničke inovacije;

| 28. | s obzirom na velike socijalne i zemljopisne razlike u vezi s energetskim siromaštvom u EU-u, svjestan je i toga da je konkretne mjere najbolje poduzimati na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

28.

s obzirom na velike socijalne i zemljopisne razlike u vezi s energetskim siromaštvom u EU-u, svjestan je i toga da je konkretne mjere najbolje poduzimati na lokalnoj razini.

| 29. | ukazuje na to da provedba analiza opasnosti od energetskog siromaštva na regionalnoj razini, u usporedbi sa sličnim analizama na nacionalnoj razini, daje kudikamo informativniju sliku socijalne neravnopravnosti u Europi. Mjereno standardom kupovne moći (SKM), kod kojeg se u obzir uzimaju različite razine cijena, Bugari, primjerice, za 100 kWh struje plaćaju prosječno 17,07 jedinica SKM-a, a Britanci 15,37. Jaz između juga i sjevera te između istoka i zapada postojao je u Europskoj uniji još i prije krize koja je izbila 2005., ali otad se dodatno produbio; |
| --- | --- |

29.

ukazuje na to da provedba analiza opasnosti od energetskog siromaštva na regionalnoj razini, u usporedbi sa sličnim analizama na nacionalnoj razini, daje kudikamo informativniju sliku socijalne neravnopravnosti u Europi. Mjereno standardom kupovne moći (SKM), kod kojeg se u obzir uzimaju različite razine cijena, Bugari, primjerice, za 100 kWh struje plaćaju prosječno 17,07 jedinica SKM-a, a Britanci 15,37. Jaz između juga i sjevera te između istoka i zapada postojao je u Europskoj uniji još i prije krize koja je izbila 2005., ali otad se dodatno produbio;

| 30. | stoga naglašava da je od presudne važnosti pomoći građanima da povećaju energetsku učinkovitost kuća i stanova, i to ne samo u svrhu borbe protiv siromaštva općenito, već i u svrhu borbe protiv klimatskih promjena. Pored toga, kućanstva s energetski učinkovitijim kućama i stanovima bila bi bolje pripremljena za budući rast cijena energije; |
| --- | --- |

30.

stoga naglašava da je od presudne važnosti pomoći građanima da povećaju energetsku učinkovitost kuća i stanova, i to ne samo u svrhu borbe protiv siromaštva općenito, već i u svrhu borbe protiv klimatskih promjena. Pored toga, kućanstva s energetski učinkovitijim kućama i stanovima bila bi bolje pripremljena za budući rast cijena energije;

| 31. | smatra kako je nužno promicati lokalne i regionalne kampanje podizanja svijesti uz odgovarajuću potporu europskih institucija, kako bi se građane potaklo na stvaranje navika koje će pridonijeti uštedi energije; |
| --- | --- |

31.

smatra kako je nužno promicati lokalne i regionalne kampanje podizanja svijesti uz odgovarajuću potporu europskih institucija, kako bi se građane potaklo na stvaranje navika koje će pridonijeti uštedi energije;

| 32. | skreće pozornost na posljedice cijene energije potrebne za prijevoz, što je jedan od čimbenika energetskog siromaštva i zbog čega bi trebalo osmisliti dugoročnu regionalnu politiku usmjerenu na smanjenje potrebe za prijevozom i na uvođenje, gdje je moguće, energetski što učinkovitijih vidova prijevoza; |
| --- | --- |

32.

skreće pozornost na posljedice cijene energije potrebne za prijevoz, što je jedan od čimbenika energetskog siromaštva i zbog čega bi trebalo osmisliti dugoročnu regionalnu politiku usmjerenu na smanjenje potrebe za prijevozom i na uvođenje, gdje je moguće, energetski što učinkovitijih vidova prijevoza;

Posvećivanje više pozornosti perspektivi potrošača pri provedbi energetske politike

| 33. | stoga zahtijeva da se EU zauzme za to da sve tržišno usmjerene inicijative, kod kojih postoji opasnost od iskorištavanja ugroženih potrošača energije, svakako budu popraćene socijalno-političkim mjerama na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, kojima bi se postiglo da porezi, trošarine i pristojbe duž čitavog proizvodnog lanca od proizvođača do potrošača energije – a time i cijene energije – budu što niže; |
| --- | --- |

33.

stoga zahtijeva da se EU zauzme za to da sve tržišno usmjerene inicijative, kod kojih postoji opasnost od iskorištavanja ugroženih potrošača energije, svakako budu popraćene socijalno-političkim mjerama na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, kojima bi se postiglo da porezi, trošarine i pristojbe duž čitavog proizvodnog lanca od proizvođača do potrošača energije – a time i cijene energije – budu što niže;

| 34. | također smatra da potrošače ne bi trebalo opterećivati cijenama prenapuhanim zbog, primjerice, dodatne pristojbe za obnovljivu energiju, pogotovo imajući u vidu da se mreže često uopće ne napajaju obnovljivom energijom. Osim toga, potrošači ne bi smjeli biti prisiljeni da nadoknađuju profit koji sektori s velikom potrošnjom energije gube, između ostalog, i zbog toga što moraju smanjiti proizvodnju energije zbog zaštite mrežne infrastrukture; |
| --- | --- |

34.

također smatra da potrošače ne bi trebalo opterećivati cijenama prenapuhanim zbog, primjerice, dodatne pristojbe za obnovljivu energiju, pogotovo imajući u vidu da se mreže često uopće ne napajaju obnovljivom energijom. Osim toga, potrošači ne bi smjeli biti prisiljeni da nadoknađuju profit koji sektori s velikom potrošnjom energije gube, između ostalog, i zbog toga što moraju smanjiti proizvodnju energije zbog zaštite mrežne infrastrukture;

Zahtjev da se ugroženim potrošačima ne prekine opskrba energijom trebao bi ići ruku pod ruku sa sljedećim mjerama:

| 35. | stoga predlaže provedbu programa za povećanje energetske učinkovitosti zgrada u kojima žive ugroženi potrošači, kako bi se na održiv način smanjio teret troškova za energiju (npr. izradom financijskog plana modernizacije sustava grijanja na daljinu i svih elemenata koji proizvode ili prerađuju bilo koji oblik toplinske energije, odnosno boljom izolacijom objekata). Ti bi programi trebali biti popraćeni potporama za sustave koji proizvode energiju uglavnom za vlastite potrebe (termalni solarni uređaji za grijanje vode, fotonaponski moduli za proizvodnju struje). Time bi se osiguralo ne samo smanjenje potrebe za energijom, već i proizvodnja obnovljive energije, koja smanjuje ovisnost o većinom uvezenim fosilnim energentima; |
| --- | --- |

35.

stoga predlaže provedbu programa za povećanje energetske učinkovitosti zgrada u kojima žive ugroženi potrošači, kako bi se na održiv način smanjio teret troškova za energiju (npr. izradom financijskog plana modernizacije sustava grijanja na daljinu i svih elemenata koji proizvode ili prerađuju bilo koji oblik toplinske energije, odnosno boljom izolacijom objekata). Ti bi programi trebali biti popraćeni potporama za sustave koji proizvode energiju uglavnom za vlastite potrebe (termalni solarni uređaji za grijanje vode, fotonaponski moduli za proizvodnju struje). Time bi se osiguralo ne samo smanjenje potrebe za energijom, već i proizvodnja obnovljive energije, koja smanjuje ovisnost o većinom uvezenim fosilnim energentima;

| 36. | zalaže se za brzu provedbu programa energetskog savjetovanja i programa podupiranja mjera energetske učinkovitosti (promjene ponašanja, primjene energetski učinkovitih uređaja ili izolacije prozora i vrata) koje su relativno jeftine, a vrlo su korisne, te za provedbu posebnog programa potpore usmjerenog na kućanstva pogođena energetskim siromaštvom; |
| --- | --- |

36.

zalaže se za brzu provedbu programa energetskog savjetovanja i programa podupiranja mjera energetske učinkovitosti (promjene ponašanja, primjene energetski učinkovitih uređaja ili izolacije prozora i vrata) koje su relativno jeftine, a vrlo su korisne, te za provedbu posebnog programa potpore usmjerenog na kućanstva pogođena energetskim siromaštvom;

| 37. | naglašava kako je cilj osigurati da domaća obnovljiva energija proizvedena privatno, kolektivno odnosno lokalno bude jeftinija i pristupačnija od uvezene energije. Potreban je opći pravni okvir kako bi se lokalnom stanovništvu osigurala korist od proizvodnje energije koju su pokrenuli i kojom upravljaju sami stanovnici; |
| --- | --- |

37.

naglašava kako je cilj osigurati da domaća obnovljiva energija proizvedena privatno, kolektivno odnosno lokalno bude jeftinija i pristupačnija od uvezene energije. Potreban je opći pravni okvir kako bi se lokalnom stanovništvu osigurala korist od proizvodnje energije koju su pokrenuli i kojom upravljaju sami stanovnici;

| 38. | zahtijeva socijalnu potporu za kućanstva pogođena energetskim siromaštvom (ona koja za struju i grijanje izdvajaju više od 10% dohotka). To bi trebalo kombinirati sa subvencijama za povećanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

38.

zahtijeva socijalnu potporu za kućanstva pogođena energetskim siromaštvom (ona koja za struju i grijanje izdvajaju više od 10% dohotka). To bi trebalo kombinirati sa subvencijama za povećanje energetske učinkovitosti;

| 39. | pored toga, zahtijeva provedbu daljnjih pomoćnih mjera, primjerice uvođenje „tarifa za osnovne troškove života” (eng. lifeline-tariffs), kod kojih se energija za najosnovnije potrebe obračunava po niskoj cijeni, bez zakidanja siromašnijih kućanstava s niskom potrošnjom energije; |
| --- | --- |

39.

pored toga, zahtijeva provedbu daljnjih pomoćnih mjera, primjerice uvođenje „tarifa za osnovne troškove života” (eng. lifeline-tariffs), kod kojih se energija za najosnovnije potrebe obračunava po niskoj cijeni, bez zakidanja siromašnijih kućanstava s niskom potrošnjom energije;

| 40. | zalaže se za ograničenje rasta cijena energije radi borbe protiv energetskog siromaštva te kako bi se cijene energije za grijanje održavale ispod razine cijena fosilnih energenata, što bi pridonijelo bržem prelasku s grijanja na plin, lož-ulje i ugljen na grijanje energijom iz regionalnih obnovljivih izvora – dakle energijom dobivenom kogeneracijom, odnosno energijom iz lokalnih pogona na biomasu ili iz visokoučinkovitih toplinskih pumpi; |
| --- | --- |

40.

zalaže se za ograničenje rasta cijena energije radi borbe protiv energetskog siromaštva te kako bi se cijene energije za grijanje održavale ispod razine cijena fosilnih energenata, što bi pridonijelo bržem prelasku s grijanja na plin, lož-ulje i ugljen na grijanje energijom iz regionalnih obnovljivih izvora – dakle energijom dobivenom kogeneracijom, odnosno energijom iz lokalnih pogona na biomasu ili iz visokoučinkovitih toplinskih pumpi;

| 41. | smatra da bi države članice trebale uvesti porezne olakšice ili izuzeće od plaćanja poreza na energiju za osobe s niskim primanjima, po uzoru na porezne olakšice u vezi sa zapošljavanjem; |
| --- | --- |

41.

smatra da bi države članice trebale uvesti porezne olakšice ili izuzeće od plaćanja poreza na energiju za osobe s niskim primanjima, po uzoru na porezne olakšice u vezi sa zapošljavanjem;

Bruxelles, 2. travnja 2014.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 7.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 174/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 174/19

---

Mišljenje Odbora regija – Nove smjernice za državne potpore na području energije

2014/C 174/05

| Izvjestitelj | G. Gusty GRAAS, član Izvršnog vijeća općine Bettembourg (LU/ADLE) |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Samoinicijativno mišljenje |

Izvjestitelj

G. Gusty GRAAS, član Izvršnog vijeća općine Bettembourg (LU/ADLE)

Referentni dokument

Samoinicijativno mišljenje

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

Opće napomene glede europskog energetskog okvira

| 1. | ističe da će, prema predviđanjima Međunarodne agencije za energiju, potrošnja energije na svjetskoj razini do 2035. godine porasti za jednu trećinu, prvenstveno zbog porasta potražnje novoindustrijaliziranih zemalja; |
| --- | --- |

1.

ističe da će, prema predviđanjima Međunarodne agencije za energiju, potrošnja energije na svjetskoj razini do 2035. godine porasti za jednu trećinu, prvenstveno zbog porasta potražnje novoindustrijaliziranih zemalja;

| 2. | naglašava da tržište energije prolazi kroz veliku promjenu jer novi proizvođači prirodnog plina ulaze na tržište a proizvodnja energije iz obnovljivih izvora znatno raste u mnogim državama članicama. Smjernice za dodjelu državnih potpora treba stoga prilagoditi, kako bi države članice od 2014. godine imale jasna pravila koja uređuju politiku potpora na području energije. Ova jasnoća važna je kako bi ulagači mogli realizirati svoje projekte; |
| --- | --- |

2.

naglašava da tržište energije prolazi kroz veliku promjenu jer novi proizvođači prirodnog plina ulaze na tržište a proizvodnja energije iz obnovljivih izvora znatno raste u mnogim državama članicama. Smjernice za dodjelu državnih potpora treba stoga prilagoditi, kako bi države članice od 2014. godine imale jasna pravila koja uređuju politiku potpora na području energije. Ova jasnoća važna je kako bi ulagači mogli realizirati svoje projekte;

| 3. | ističe činjenicu da se u Europskoj uniji ciljevi koje je Komisija u Okviru za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju do 2030. g. predložila, moraju uskladiti s različitim resursima i s ponekad različitim interesima država članica; |
| --- | --- |

3.

ističe činjenicu da se u Europskoj uniji ciljevi koje je Komisija u Okviru za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju do 2030. g. predložila, moraju uskladiti s različitim resursima i s ponekad različitim interesima država članica;

| 4. | ističe da konkurencija i postojanje slobodnog tržišta energije nisu sami sebi svrha, nego sredstva za postizanje viših ciljeva Europske unije određenih u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

4.

ističe da konkurencija i postojanje slobodnog tržišta energije nisu sami sebi svrha, nego sredstva za postizanje viših ciljeva Europske unije određenih u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji;

| 5. | imajući u vidu zaključke nezavisnog odvjetnika od 28. siječnja 2014. u vezi s predmetom C-573/12 Ålands Vindkraft, predlaže da Europska komisija odgodi objavljivanje svojih novih smjernica do presude Suda EU-a. Nezavisni odvjetnik predlaže Sudu da poništi članak 3. stavak 3. iz Direktive 2009/28 koji – u okviru nacionalnog sustava proizvodnje struje iz obnovljivih izvora energije – dopušta izdavanje potvrda za struju zelenim proizvođačima struje koji postoje u dotičnoj državi članici. Poništenje tog članka ponovo bi otvorilo pitanje organizacije sustava potpore razvoju obnovljive energije u velikom broju država članica te bi vjerojatno učinilo nevažećim smjernice ako budu objavljene prije presude Suda, čime bi se stvorila pravna nesigurnost. |
| --- | --- |

5.

imajući u vidu zaključke nezavisnog odvjetnika od 28. siječnja 2014. u vezi s predmetom C-573/12 Ålands Vindkraft, predlaže da Europska komisija odgodi objavljivanje svojih novih smjernica do presude Suda EU-a. Nezavisni odvjetnik predlaže Sudu da poništi članak 3. stavak 3. iz Direktive 2009/28 koji – u okviru nacionalnog sustava proizvodnje struje iz obnovljivih izvora energije – dopušta izdavanje potvrda za struju zelenim proizvođačima struje koji postoje u dotičnoj državi članici. Poništenje tog članka ponovo bi otvorilo pitanje organizacije sustava potpore razvoju obnovljive energije u velikom broju država članica te bi vjerojatno učinilo nevažećim smjernice ako budu objavljene prije presude Suda, čime bi se stvorila pravna nesigurnost.

| 6. | potvrđuje ciljeve EU-a u pogledu klimatske i energetske politike koji su utvrđeni u Direktivi o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora 2009/28/EZ. Države članice i lokalne i regionalne vlasti osmislile su prakse i mjere za ispunjavanje ovih normi klimatske i energetske politike do 2020. g. Nove smjernice za državne potpore na području zaštite okoliša i energije ne smiju stajati na putu ovim čvrsto utvrđenim ciljevima i regulatornim instrumentima te mjerama za postizanje ovih ciljeva; |
| --- | --- |

6.

potvrđuje ciljeve EU-a u pogledu klimatske i energetske politike koji su utvrđeni u Direktivi o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora 2009/28/EZ. Države članice i lokalne i regionalne vlasti osmislile su prakse i mjere za ispunjavanje ovih normi klimatske i energetske politike do 2020. g. Nove smjernice za državne potpore na području zaštite okoliša i energije ne smiju stajati na putu ovim čvrsto utvrđenim ciljevima i regulatornim instrumentima te mjerama za postizanje ovih ciljeva;

| 7. | ističe u tom sklopu potrebu postizanja ravnoteže između raznolikosti energetskih izvora i potpornih mehanizama za obnovljivu energiju s jedne strane, i zajedničkih pravila EU-a za izbjegavanje poremećaja na tržištu s druge; zabrinut je stoga da bi prijedlozi Europske komisije u savjetodavnom dokumentu mogli previše ograničiti mogućnosti razlikovanja, posebice kada je riječ o mogućnosti podupiranja održive proizvodnje energije iz obnovljivih izvora |
| --- | --- |

7.

ističe u tom sklopu potrebu postizanja ravnoteže između raznolikosti energetskih izvora i potpornih mehanizama za obnovljivu energiju s jedne strane, i zajedničkih pravila EU-a za izbjegavanje poremećaja na tržištu s druge; zabrinut je stoga da bi prijedlozi Europske komisije u savjetodavnom dokumentu mogli previše ograničiti mogućnosti razlikovanja, posebice kada je riječ o mogućnosti podupiranja održive proizvodnje energije iz obnovljivih izvora

Napomene o kretanju postojećih europskih politika na području energije

| 8. | prima na znanje savjetodavni dokument o novom nacrtu smjernica o državnim potporama na području okoliša i energije za razdoblje od 2014.–2020. iz prosinca 2013.; žali zbog činjenice da je dotični dokument izdan samo na jednom službenom jeziku EU-a, a da je krajnji rok za odgovor na savjetovanje praktično skraćen na šest tjedana, umjesto uobičajenih osam; plaši se da će zbog takvih uvjeta odgovori vjerojatno biti manje reprezentativni; |
| --- | --- |

8.

prima na znanje savjetodavni dokument o novom nacrtu smjernica o državnim potporama na području okoliša i energije za razdoblje od 2014.–2020. iz prosinca 2013.; žali zbog činjenice da je dotični dokument izdan samo na jednom službenom jeziku EU-a, a da je krajnji rok za odgovor na savjetovanje praktično skraćen na šest tjedana, umjesto uobičajenih osam; plaši se da će zbog takvih uvjeta odgovori vjerojatno biti manje reprezentativni;

| 9. | žali što Komisijin savjetodavni dokument uopće ne spominje Europsku povelju o pravima potrošača energije; |
| --- | --- |

9.

žali što Komisijin savjetodavni dokument uopće ne spominje Europsku povelju o pravima potrošača energije;

| 10. | naglašava da je na razini EU-a potrebno usvojiti cjelovit pristup politikama na području okoliša i energije; |
| --- | --- |

10.

naglašava da je na razini EU-a potrebno usvojiti cjelovit pristup politikama na području okoliša i energije;

| 11. | smatra da se klimatske promjene i energetska politika ne mogu razmatrati odvojeno niti se s njima može postupati odvojeno; |
| --- | --- |

11.

smatra da se klimatske promjene i energetska politika ne mogu razmatrati odvojeno niti se s njima može postupati odvojeno;

| 12. | naglašava da je Direktivom 2003/87/EZ od 13. listopada 2003. uspostavljen sustav EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama (ETS) kako bi se „na gospodarski učinkovit i djelotvoran način poticalo smanjenje emisija stakleničkih plinova”. Treća faza (za razdoblje od 2013.–2020.) treba dodatno razviti sustav u cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova za 20% do 2020. godine (u odnosu na 1990.); OR, međutim, napominje da pretjeran broj dodijeljenih emisijskih kvota smanjuje učinkovitost ovog mehanizma; |
| --- | --- |

12.

naglašava da je Direktivom 2003/87/EZ od 13. listopada 2003. uspostavljen sustav EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama (ETS) kako bi se „na gospodarski učinkovit i djelotvoran način poticalo smanjenje emisija stakleničkih plinova”. Treća faza (za razdoblje od 2013.–2020.) treba dodatno razviti sustav u cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova za 20% do 2020. godine (u odnosu na 1990.); OR, međutim, napominje da pretjeran broj dodijeljenih emisijskih kvota smanjuje učinkovitost ovog mehanizma;

| 13. | nada se da će smjernice o državnim potporama na području energije također uzeti u obzir ciljeve postavljene za 2030. i namjeru da se postigne većinski udio obnovljive energije do 2050.; |
| --- | --- |

13.

nada se da će smjernice o državnim potporama na području energije također uzeti u obzir ciljeve postavljene za 2030. i namjeru da se postigne većinski udio obnovljive energije do 2050.;

| 14. | uvjeren je da su borba protiv klimatskih promjena, dobitak na energetskoj učinkovitosti, poticanje proizvodnje obnovljivih izvora energije te smanjenje negativnog učinka na okoliš sami po sebi ciljevi od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

14.

uvjeren je da su borba protiv klimatskih promjena, dobitak na energetskoj učinkovitosti, poticanje proizvodnje obnovljivih izvora energije te smanjenje negativnog učinka na okoliš sami po sebi ciljevi od zajedničkog interesa;

| 15. | mišljenja je da razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih izvora nudi stvarne mogućnosti za poticanje zelenog rasta i stvaranje stabilnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

15.

mišljenja je da razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih izvora nudi stvarne mogućnosti za poticanje zelenog rasta i stvaranje stabilnih radnih mjesta;

| 16. | izražava zadovoljstvo što europski strukturni i investicijski fondovi sve više pažnje pridaju energiji, klimi i ekološkim ciljevima; |
| --- | --- |

16.

izražava zadovoljstvo što europski strukturni i investicijski fondovi sve više pažnje pridaju energiji, klimi i ekološkim ciljevima;

| 17. | podsjeća na to da Europska komisija želi da se 20% europskih fondova za regionalni razvoj u razvijenim regijama i 6% u manje razvijenim regijama uloži u energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije; |
| --- | --- |

17.

podsjeća na to da Europska komisija želi da se 20% europskih fondova za regionalni razvoj u razvijenim regijama i 6% u manje razvijenim regijama uloži u energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije;

| 18. | podržava nastojanja EU-a na međunarodnoj razini da zadrži vodstvo u borbi protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

18.

podržava nastojanja EU-a na međunarodnoj razini da zadrži vodstvo u borbi protiv klimatskih promjena;

Napomene o prikladnosti državnih potpora u okviru politika na području energije

| 19. | odobrava načelo po kojem su državne potpore opravdane u slučaju da samo tržište nije u mogućnosti znatno poboljšati zaštitu okoliša; dijeli mišljenje Komisije da državne potpore mogu biti odgovarajući instrument za postizanje ambicioznih ciljeva za smanjenje emisije CO2; |
| --- | --- |

19.

odobrava načelo po kojem su državne potpore opravdane u slučaju da samo tržište nije u mogućnosti znatno poboljšati zaštitu okoliša; dijeli mišljenje Komisije da državne potpore mogu biti odgovarajući instrument za postizanje ambicioznih ciljeva za smanjenje emisije CO2;

| 20. | s obzirom da visoki trošak proizvodnje nekih vrsta obnovljive energije ne dopušta poduzećima da zaračunavaju konkurentne cijene na tržištu, smatra da su u tim slučajevima državne potpore opravdane, ako se može očekivati da će se korištena tehnologija i tržište moći u potpunosti razviti; ipak, trebalo bi ih po mogućnosti uskladiti na razini Europske unije i među državama članicama, te u obzir uzeti posebnosti različitih regija; |
| --- | --- |

20.

s obzirom da visoki trošak proizvodnje nekih vrsta obnovljive energije ne dopušta poduzećima da zaračunavaju konkurentne cijene na tržištu, smatra da su u tim slučajevima državne potpore opravdane, ako se može očekivati da će se korištena tehnologija i tržište moći u potpunosti razviti; ipak, trebalo bi ih po mogućnosti uskladiti na razini Europske unije i među državama članicama, te u obzir uzeti posebnosti različitih regija;

| 21. | u načelu podržava Komisiju u njezinim nastojanjima da u dodjelu potpora uključi više tržišnih mehanizama i preporučuje da se za to iskoriste lokalne i regionalne agencije za energiju. |
| --- | --- |

21.

u načelu podržava Komisiju u njezinim nastojanjima da u dodjelu potpora uključi više tržišnih mehanizama i preporučuje da se za to iskoriste lokalne i regionalne agencije za energiju.

| 22. | smatra da državne potpore na području energije treba razmotriti i u smislu gospodarskih i socijalnih posljedica koje imaju na regionalnoj i lokalnoj razini. Pozitivne i negativne, kratkoročne, srednjoročne ili dugoročne vanjske čimbenike treba u što većoj mjeri uključiti u stvarni trošak energije, kako bi se smanjilo narušavanje tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

22.

smatra da državne potpore na području energije treba razmotriti i u smislu gospodarskih i socijalnih posljedica koje imaju na regionalnoj i lokalnoj razini. Pozitivne i negativne, kratkoročne, srednjoročne ili dugoročne vanjske čimbenike treba u što većoj mjeri uključiti u stvarni trošak energije, kako bi se smanjilo narušavanje tržišnog natjecanja;

| 23. | podsjeća da u cilju osiguravanja inovativnih sposobnosti na području visoke tehnologije Europska unija mora omogućiti uvođenje sustava u kojem se razne tehnologije natječu na tržištu energije. |
| --- | --- |

23.

podsjeća da u cilju osiguravanja inovativnih sposobnosti na području visoke tehnologije Europska unija mora omogućiti uvođenje sustava u kojem se razne tehnologije natječu na tržištu energije.

| 24. | smatra da dodjela državnih potpora mora biti transparentna kako bi države članice, Komisija, gospodarski subjekti, lokalne i regionalne vlasti i javnost imali pristup neophodnim informacijama; |
| --- | --- |

24.

smatra da dodjela državnih potpora mora biti transparentna kako bi države članice, Komisija, gospodarski subjekti, lokalne i regionalne vlasti i javnost imali pristup neophodnim informacijama;

Praktični prijedlozi: opći smjer europskih politika na području energije

| 25. | ističe da potpore za fosilna goriva treba u kratkom roku ukinuti jer dovode do narušavanja tržišnog natjecanja i do znatnih ekoloških troškova; |
| --- | --- |

25.

ističe da potpore za fosilna goriva treba u kratkom roku ukinuti jer dovode do narušavanja tržišnog natjecanja i do znatnih ekoloških troškova;

| 26. | imajući na umu da je iskorištavanje plina i nafte iz škriljevca metodom hidrauličnog lomljenja kontroverzna tehnika, ali da će je neke države tijekom ove godine početi komercijalno razvijati, smatra da se rasprave o državnim potporama na ovoj razini ne mogu izbjeći; |
| --- | --- |

26.

imajući na umu da je iskorištavanje plina i nafte iz škriljevca metodom hidrauličnog lomljenja kontroverzna tehnika, ali da će je neke države tijekom ove godine početi komercijalno razvijati, smatra da se rasprave o državnim potporama na ovoj razini ne mogu izbjeći;

| 27. | mišljenja je da smjernice za državne potpore na području energije ne bi trebale uključivati posebne odredbe koje omogućuju državne potpore za nuklearnu energiju; istovremeno tržišna načela treba primjenjivati i na nuklearnu tehnologiju; |
| --- | --- |

27.

mišljenja je da smjernice za državne potpore na području energije ne bi trebale uključivati posebne odredbe koje omogućuju državne potpore za nuklearnu energiju; istovremeno tržišna načela treba primjenjivati i na nuklearnu tehnologiju;

| 28. | želi istaknuti da svi izvori obnovljive energije kao što su energija vjetra, sunčeva energija, geotermalna energija, hidroenergija, biomasa, plinovi s odlagališta, plinovi iz postrojenja za preradu otpadnih voda i biološki plinovi zahtijevaju posebnu pažnju. Proizvodnja biogoriva se može podržati dok god ono zadovoljava kriterije ekološke održivosti na način na koji je to navedeno u odredbama EU-a. |
| --- | --- |

28.

želi istaknuti da svi izvori obnovljive energije kao što su energija vjetra, sunčeva energija, geotermalna energija, hidroenergija, biomasa, plinovi s odlagališta, plinovi iz postrojenja za preradu otpadnih voda i biološki plinovi zahtijevaju posebnu pažnju. Proizvodnja biogoriva se može podržati dok god ono zadovoljava kriterije ekološke održivosti na način na koji je to navedeno u odredbama EU-a.

| 29. | naglašava da električna struja proizvedena u hidroelektranama može pridonijeti pohrani energije i uravnoteženju mreže, i može se podržati, pod uvjetom da je zajamčeno da su odgovarajući kriteriji održivosti ispunjeni; |
| --- | --- |

29.

naglašava da električna struja proizvedena u hidroelektranama može pridonijeti pohrani energije i uravnoteženju mreže, i može se podržati, pod uvjetom da je zajamčeno da su odgovarajući kriteriji održivosti ispunjeni;

| 30. | pita se je li posebno spominjanje tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika (CCS) sukladno načelu tehnološke neutralnosti koje Komisija drugdje zagovara; |
| --- | --- |

30.

pita se je li posebno spominjanje tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika (CCS) sukladno načelu tehnološke neutralnosti koje Komisija drugdje zagovara;

| 31. | smatra da bi EU trebao postaviti zajednički pravni okvir za racionalniju uporabu energije i potporu za energiju iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

31.

smatra da bi EU trebao postaviti zajednički pravni okvir za racionalniju uporabu energije i potporu za energiju iz obnovljivih izvora;

| 32. | poziva na veću energetsku učinkovitost na razini EU-a, veći udio obnovljive energije, bolju energetsku mješavinu i regulatorni okvir koji bi dionicima pružio pravednije uvjete; |
| --- | --- |

32.

poziva na veću energetsku učinkovitost na razini EU-a, veći udio obnovljive energije, bolju energetsku mješavinu i regulatorni okvir koji bi dionicima pružio pravednije uvjete;

| 33. | upozorava na poteškoću usklađivanja, s jedne strane, okvira kojima je tržišno natjecanje uređeno na razini EU-a, a nad kojim Europska unija ima isključivu nadležnost, te, s druge strane, temeljnih načela energetske politike EU-a koji su posebice definirani u članku 194. UFEU-a i predviđaju podjelu odgovornosti između EU-a i država članica uz obavezu poštovanja načela supsidijarnosti i važne uloge lokalnih i regionalnih vlasti, posebice lokalnih i regionalnih agencija za energiju; |
| --- | --- |

33.

upozorava na poteškoću usklađivanja, s jedne strane, okvira kojima je tržišno natjecanje uređeno na razini EU-a, a nad kojim Europska unija ima isključivu nadležnost, te, s druge strane, temeljnih načela energetske politike EU-a koji su posebice definirani u članku 194. UFEU-a i predviđaju podjelu odgovornosti između EU-a i država članica uz obavezu poštovanja načela supsidijarnosti i važne uloge lokalnih i regionalnih vlasti, posebice lokalnih i regionalnih agencija za energiju;

| 34. | uviđa da i dalje postoje rizici od prekida opskrbe električnom energijom. stoga ne može previdjeti činjenicu da, u cilju jamčenja neprekidnosti opskrbe električnom strujom, treba dopustiti neke oblike javnih potpora: prvo, za uspostavu pametnih energetskih mreža koje potiču fleksibilnu proizvodnju i potrošnju energije na decentraliziranoj osnovi; drugo, za uspostavu energetski učinkovite pohrane i, konačno, za izgradnju fleksibilnih ekološki i klimatski prihvatljivih elektrana koje bi igrale uravnotežujuću ulogu. Te se takozvane „rezervne” elektrane, za koje bi mogle biti potrebne potpore u obliku državnih naknada, ipak ne bi smjele natjecati s obnovljivim izvorima i trebale bi koristiti najsuvremenije tehnologije kako bi se njihova proizvodnja CO2 zadržala na najnižoj mogućoj razini; Za razliku od toga, OR smatra da se za izgradnju novih centrala na ugljen državne potpore ne bi više trebale dodjeljivati. prije no što se razmotre rezervni kapaciteti, OR predlaže da se potrošače više potakne na korištenje električne energije izvan vršnih razdoblja. Komisija procjenjuje da postoji manevarski prostor od 10%. |
| --- | --- |

34.

uviđa da i dalje postoje rizici od prekida opskrbe električnom energijom. stoga ne može previdjeti činjenicu da, u cilju jamčenja neprekidnosti opskrbe električnom strujom, treba dopustiti neke oblike javnih potpora: prvo, za uspostavu pametnih energetskih mreža koje potiču fleksibilnu proizvodnju i potrošnju energije na decentraliziranoj osnovi; drugo, za uspostavu energetski učinkovite pohrane i, konačno, za izgradnju fleksibilnih ekološki i klimatski prihvatljivih elektrana koje bi igrale uravnotežujuću ulogu. Te se takozvane „rezervne” elektrane, za koje bi mogle biti potrebne potpore u obliku državnih naknada, ipak ne bi smjele natjecati s obnovljivim izvorima i trebale bi koristiti najsuvremenije tehnologije kako bi se njihova proizvodnja CO2 zadržala na najnižoj mogućoj razini; Za razliku od toga, OR smatra da se za izgradnju novih centrala na ugljen državne potpore ne bi više trebale dodjeljivati. prije no što se razmotre rezervni kapaciteti, OR predlaže da se potrošače više potakne na korištenje električne energije izvan vršnih razdoblja. Komisija procjenjuje da postoji manevarski prostor od 10%.

| 35. | uvođenje pametnih brojila i spajanje priključaka na internet omogućilo bi daljnje usklađivanje ponude i potražnje na tržištu električne struje, dok bi pad troškova pohrane za dobavljače koji bi uslijedio mogao doprinijeti smanjenju cijena struje za potrošače; |
| --- | --- |

35.

uvođenje pametnih brojila i spajanje priključaka na internet omogućilo bi daljnje usklađivanje ponude i potražnje na tržištu električne struje, dok bi pad troškova pohrane za dobavljače koji bi uslijedio mogao doprinijeti smanjenju cijena struje za potrošače;

Praktični prijedlozi: načini potpore na području energije

| 36. | utvrđuje da bi ekološki porezi u načelu mogli doprinijeti smanjenju emisije CO2; međutim, smatra da bi, u određenim okolnostima, ekološki porezi također mogli ugroziti konkurentnost određenih poduzeća te da bi stoga oslobađanje od plaćanja takvih poreza moglo ojačati njihovu poziciju na tržištu. Izuzeća koja bi mogla uzrokovati narušavanje tržišnog natjecanja između država i regija trebala bi se izbjeći, pogotovo kad također dovode do većeg opterećenja za određene skupine potrošača ili društvo u cijelosti. Kao alternativa za poreze odnosno oslobođenja od poreza potrebno je uvesti propise ili granične vrijednosti, koje vrijede za sve sudionike na tržištu i koje bi mogle pomoći podići ekološku svijest, a dugoročno smanjiti negativni utjecaj ekološkog otiska; |
| --- | --- |

36.

utvrđuje da bi ekološki porezi u načelu mogli doprinijeti smanjenju emisije CO2; međutim, smatra da bi, u određenim okolnostima, ekološki porezi također mogli ugroziti konkurentnost određenih poduzeća te da bi stoga oslobađanje od plaćanja takvih poreza moglo ojačati njihovu poziciju na tržištu. Izuzeća koja bi mogla uzrokovati narušavanje tržišnog natjecanja između država i regija trebala bi se izbjeći, pogotovo kad također dovode do većeg opterećenja za određene skupine potrošača ili društvo u cijelosti. Kao alternativa za poreze odnosno oslobođenja od poreza potrebno je uvesti propise ili granične vrijednosti, koje vrijede za sve sudionike na tržištu i koje bi mogle pomoći podići ekološku svijest, a dugoročno smanjiti negativni utjecaj ekološkog otiska;

| 37. | priznaje da je uvođenje ekoloških poreza za određene proizvode posebice prikladno ako su na tržištu dostupni alternativni proizvodi s manje negativnim učinkom po okoliš, pa potrošači imaju određeni izbor; |
| --- | --- |

37.

priznaje da je uvođenje ekoloških poreza za određene proizvode posebice prikladno ako su na tržištu dostupni alternativni proizvodi s manje negativnim učinkom po okoliš, pa potrošači imaju određeni izbor;

| 38. | od država članica traži da, pri dodjeli državnih potpora, vode više računa o posebnim značajkama svojih regija, uključujući klimatska, demografska i kulturna obilježja, posebice u slučaju najmanje razvijenijih regija kako se ne bi kočio njihov energetski razvoj. potrebno je zajamčiti cjelovitiju zaštitu stečenih prava za već ostvarene projekte. Također se u obzir moraju uzeti posebni uvjeti energetskih udruga građana i privatnih malih investitora za predaju ponuda i izravni plasman na tržište. U vezi s time države članice moraju zadržati odgovarajući manevarski prostor za oblikovanje. |
| --- | --- |

38.

od država članica traži da, pri dodjeli državnih potpora, vode više računa o posebnim značajkama svojih regija, uključujući klimatska, demografska i kulturna obilježja, posebice u slučaju najmanje razvijenijih regija kako se ne bi kočio njihov energetski razvoj. potrebno je zajamčiti cjelovitiju zaštitu stečenih prava za već ostvarene projekte. Također se u obzir moraju uzeti posebni uvjeti energetskih udruga građana i privatnih malih investitora za predaju ponuda i izravni plasman na tržište. U vezi s time države članice moraju zadržati odgovarajući manevarski prostor za oblikovanje.

| 39. | stoga je zabrinut da bi prijedlozi Komisije sustav fiksnih poticajnih tarifa za obnovljive izvore energija, koji se primjenjuje u velikom broju država članica za poticanje obnovljivih izvora energije i za postizanje klimatskih ciljeva, ograničili na vrlo mala postrojenja, odnosno količine proizvedene energije, te je zabrinut zbog toga što se koristi kruta definicija tehnologija koje su dosegle zrelost na tržištu, a koja se određuje temeljem njihovog udjela na tržištu diljem Europe; ova definicija nije prilagođena različitim situacijama u državama članicama i njihovim regijama te ugrožava razvoj potencijala za održivu energiju; |
| --- | --- |

39.

stoga je zabrinut da bi prijedlozi Komisije sustav fiksnih poticajnih tarifa za obnovljive izvore energija, koji se primjenjuje u velikom broju država članica za poticanje obnovljivih izvora energije i za postizanje klimatskih ciljeva, ograničili na vrlo mala postrojenja, odnosno količine proizvedene energije, te je zabrinut zbog toga što se koristi kruta definicija tehnologija koje su dosegle zrelost na tržištu, a koja se određuje temeljem njihovog udjela na tržištu diljem Europe; ova definicija nije prilagođena različitim situacijama u državama članicama i njihovim regijama te ugrožava razvoj potencijala za održivu energiju;

Praktični prijedlozi: buduća orijentacija u pogledu prikladnosti državnih potpora na području energije

—   Tržišni mehanizmi

| 40. | napominje da je bitno zajamčiti raspon dobavljača energije kako bi se uspostavilo tržište koje ispravno djeluje, s obzirom da njihova raznolikost ne samo da osigurava neprekidnost proizvodnje i potrošnje energije, nego također promiče uporabu novih tehnologija, zahvaljujući konkurenciji utemeljenoj na tržištu. |
| --- | --- |

40.

napominje da je bitno zajamčiti raspon dobavljača energije kako bi se uspostavilo tržište koje ispravno djeluje, s obzirom da njihova raznolikost ne samo da osigurava neprekidnost proizvodnje i potrošnje energije, nego također promiče uporabu novih tehnologija, zahvaljujući konkurenciji utemeljenoj na tržištu.

| 41. | podržava Komisijin pristup po kojem bi vlade, prije promišljanja o bilo kakvom mehanizmu javnih potpora, trebale analizirati uzroke nedovoljne proizvodnje energije i, po potrebi, ukloniti poremećaje koji sprečavaju tržište da potiče ulaganja u proizvodne kapacitete; |
| --- | --- |

41.

podržava Komisijin pristup po kojem bi vlade, prije promišljanja o bilo kakvom mehanizmu javnih potpora, trebale analizirati uzroke nedovoljne proizvodnje energije i, po potrebi, ukloniti poremećaje koji sprečavaju tržište da potiče ulaganja u proizvodne kapacitete;

| 42. | ističe da, bez obzira na izabrani način, načelo tehnološke neutralnosti ne smije ni u kojem slučaju ugroziti postizanje dugoročnih ekoloških i energetskih ciljeva; |
| --- | --- |

42.

ističe da, bez obzira na izabrani način, načelo tehnološke neutralnosti ne smije ni u kojem slučaju ugroziti postizanje dugoročnih ekoloških i energetskih ciljeva;

—   Inicijative na regionalnoj i lokalnoj razini

| 43. | smatra da bi općine i regije trebale imati određen manevarski prostor za financijsku potporu projektima čiji tržišni potencijal nije kratkoročno izvjestan, ali koji nude zanimljivu tehnologiju koja bi u budućnosti mogla dovesti do učinkovitije uporabe energije i do više razine zaštite okoliša; |
| --- | --- |

43.

smatra da bi općine i regije trebale imati određen manevarski prostor za financijsku potporu projektima čiji tržišni potencijal nije kratkoročno izvjestan, ali koji nude zanimljivu tehnologiju koja bi u budućnosti mogla dovesti do učinkovitije uporabe energije i do više razine zaštite okoliša;

| 44. | smatra da je potrebno obratiti posebnu pozornost lokalnim i regionalnim zadrugama građana za daljnje promicanje obnovljive energije, prvo kako bi se stvorili dodatni dobavljači energije, a drugo kako bi igrale bitnu obrazovnu ulogu u jačanju svijesti o racionalnoj uporabi energije. Ovaj poticajni učinak treba stoga smatrati pozitivnim vanjskim svojstvom koje tržište treba uzeti u obzir; nove smjernice za državnu potporu moraju stoga dozvoliti razvojne perspektive za energetske pogone organizirane od strane zadruga građana; |
| --- | --- |

44.

smatra da je potrebno obratiti posebnu pozornost lokalnim i regionalnim zadrugama građana za daljnje promicanje obnovljive energije, prvo kako bi se stvorili dodatni dobavljači energije, a drugo kako bi igrale bitnu obrazovnu ulogu u jačanju svijesti o racionalnoj uporabi energije. Ovaj poticajni učinak treba stoga smatrati pozitivnim vanjskim svojstvom koje tržište treba uzeti u obzir; nove smjernice za državnu potporu moraju stoga dozvoliti razvojne perspektive za energetske pogone organizirane od strane zadruga građana;

| 45. | predlaže poštivanje socioekonomskih posebnosti malih mreža za koje su pozivi za podnošenje ponuda koje izdaju države članice neodgovarajući jer ova metoda sudionicima ne jamči ravnopravne uvjete; |
| --- | --- |

45.

predlaže poštivanje socioekonomskih posebnosti malih mreža za koje su pozivi za podnošenje ponuda koje izdaju države članice neodgovarajući jer ova metoda sudionicima ne jamči ravnopravne uvjete;

| 46. | izražava zadovoljstvo zbog predloženih produženja izuzeća (GBER) za potpore kojima se podržavaju inicijative na području gradskog grijanja i poboljšane energetske učinkovitosti zgrada; |
| --- | --- |

46.

izražava zadovoljstvo zbog predloženih produženja izuzeća (GBER) za potpore kojima se podržavaju inicijative na području gradskog grijanja i poboljšane energetske učinkovitosti zgrada;

| 47. | zahtijeva također posebne uvjete što se tiče potpore za formiranje osoblja koje bi pružalo tehničku podršku i savjete lokalnim i regionalnim vlastima; |
| --- | --- |

47.

zahtijeva također posebne uvjete što se tiče potpore za formiranje osoblja koje bi pružalo tehničku podršku i savjete lokalnim i regionalnim vlastima;

| 48. | ohrabruje sudjelovanje građana ne samo u ekološkim i energetskim raspravama nego i u inicijativama za praktičnu proizvodnju, posebice putem zadruga; |
| --- | --- |

48.

ohrabruje sudjelovanje građana ne samo u ekološkim i energetskim raspravama nego i u inicijativama za praktičnu proizvodnju, posebice putem zadruga;

| 49. | suzdržan je prema namjeri Komisije da poticajne tarife (feed-in tariffs) iz obnovljivih izvora, uz pomoć koje proizvođači zelene energije dobivaju fiksnu cijenu po kWh-u, zamijeni poticajnim premijama (feed-in premium). Treba poštovati legitimno povjerenje ulagača u rentabilnost postojećih uloga, kako bi se zajamčio njihov dugoročni angažman; zalaže se za mogućnost da se model poticajnih tarifa koji se koristi u 19 država članica zadrži. |
| --- | --- |

49.

suzdržan je prema namjeri Komisije da poticajne tarife (feed-in tariffs) iz obnovljivih izvora, uz pomoć koje proizvođači zelene energije dobivaju fiksnu cijenu po kWh-u, zamijeni poticajnim premijama (feed-in premium). Treba poštovati legitimno povjerenje ulagača u rentabilnost postojećih uloga, kako bi se zajamčio njihov dugoročni angažman; zalaže se za mogućnost da se model poticajnih tarifa koji se koristi u 19 država članica zadrži.

| 50. | traži da se gornja granica podobnosti za potpore postrojenjima za proizvodnju alternativne energije koja po prvi puta ulaze u komercijalni promet i malim postrojenjima povisi na 5MW, a za vjetroelektrane na 15MW; |
| --- | --- |

50.

traži da se gornja granica podobnosti za potpore postrojenjima za proizvodnju alternativne energije koja po prvi puta ulaze u komercijalni promet i malim postrojenjima povisi na 5MW, a za vjetroelektrane na 15MW;

| 51. | upozorava da bi glomazan administrativni postupak za ocjenjivanje prikladnosti državnih potpora mogao dovesti do dodatnih troškova, posebice za inicijative malih razmjera; |
| --- | --- |

51.

upozorava da bi glomazan administrativni postupak za ocjenjivanje prikladnosti državnih potpora mogao dovesti do dodatnih troškova, posebice za inicijative malih razmjera;

| 52. | pozdravlja namjeru Komisije da također podrži buduću upotrebu biomase, posebice stoga što brojne lokalne i regionalne vlasti upravljaju takvim elektranama te s obzirom na radna mjesta koja otvara svaki instalirani MW; Osim toga, predlaže da se razmotri pravna i financijska podrška javnim i privatnim poduzetničkim inicijativama za održivo iskorištavanje šuma kako bi se dobila kvalitetna biomasa; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja namjeru Komisije da također podrži buduću upotrebu biomase, posebice stoga što brojne lokalne i regionalne vlasti upravljaju takvim elektranama te s obzirom na radna mjesta koja otvara svaki instalirani MW; Osim toga, predlaže da se razmotri pravna i financijska podrška javnim i privatnim poduzetničkim inicijativama za održivo iskorištavanje šuma kako bi se dobila kvalitetna biomasa;

—   Infrastruktura

| 53. | slaže se s mišljenjem CEDEC-a (Europske federacije lokalnih energetskih kompanija) da se olakšaju ulaganja u tehnologije pametne distribucije na razini mreža za električnu energiju jer one potiču učinkovito korištenje energije krajnjeg korisnika. Istovremeno ova ulaganja u energetsku infrastrukturu jamče sigurnost nabave; |
| --- | --- |

53.

slaže se s mišljenjem CEDEC-a (Europske federacije lokalnih energetskih kompanija) da se olakšaju ulaganja u tehnologije pametne distribucije na razini mreža za električnu energiju jer one potiču učinkovito korištenje energije krajnjeg korisnika. Istovremeno ova ulaganja u energetsku infrastrukturu jamče sigurnost nabave;

| 54. | smatra da bi općine i regije država članica trebale uspostaviti ili unaprijediti sustav za olakšavanje ulaganja u energetsku učinkovitost, na primjer pružanjem potpora za izolaciju vanjskih zidova nastambi, toplinsku izolaciju zidova naslonjenih na zemlju ili naleglih na negrijani prostor nastambi, toplinsku izolaciju kosog ili ravnog krova nastambi, toplinsku izolaciju poda pod negrijanim potkrovljima, zamjenu prozora i vrata nastambi, ugradnju solarnih i fotonaponskih kolektora topline, ugradnju centralnog grijanja na drvene pelete ili cjepanice, ugradnju kontrolirane ventilacije s povratom topline, instalaciju energetskih rješenja na temelju geotermike i ugradnju toplinske crpke. |
| --- | --- |

54.

smatra da bi općine i regije država članica trebale uspostaviti ili unaprijediti sustav za olakšavanje ulaganja u energetsku učinkovitost, na primjer pružanjem potpora za izolaciju vanjskih zidova nastambi, toplinsku izolaciju zidova naslonjenih na zemlju ili naleglih na negrijani prostor nastambi, toplinsku izolaciju kosog ili ravnog krova nastambi, toplinsku izolaciju poda pod negrijanim potkrovljima, zamjenu prozora i vrata nastambi, ugradnju solarnih i fotonaponskih kolektora topline, ugradnju centralnog grijanja na drvene pelete ili cjepanice, ugradnju kontrolirane ventilacije s povratom topline, instalaciju energetskih rješenja na temelju geotermike i ugradnju toplinske crpke.

| 55. | podsjeća da je kogeneracija topline i električne energije najučinkovitiji način za istodobnu proizvodnju topline i električne energije. Stoga OR poziva općine da postave kongeneracijske elektrane. Lokalne vlasti koje ulažu u vrlo učinkovita kongeneracijska postrojenja trebale bi dobiti potpore; |
| --- | --- |

55.

podsjeća da je kogeneracija topline i električne energije najučinkovitiji način za istodobnu proizvodnju topline i električne energije. Stoga OR poziva općine da postave kongeneracijske elektrane. Lokalne vlasti koje ulažu u vrlo učinkovita kongeneracijska postrojenja trebale bi dobiti potpore;

| 56. | pozdravlja zamisao da će se od sada nadalje u smjernicama promicati uporaba javnih potpora za prekograničnu energetsku infrastrukturu ili provođenje projekata koji doprinose regionalnoj koheziji; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja zamisao da će se od sada nadalje u smjernicama promicati uporaba javnih potpora za prekograničnu energetsku infrastrukturu ili provođenje projekata koji doprinose regionalnoj koheziji;

—   Istraživanje i razvoj

| 57. | smatra da potpore treba dodjeljivati i za ekološke studije koje poduzimaju lokalne i regionalne vlasti na sljedećim područjima: poboljšanju standarda EU-a ili povećanju razine ekološke zaštite u nedostatku takvih standarda; traži da se, u određenim slučajevima, potpora za studije koje nisu izravno povezane s ulaganjima, poput studija o potpori eko-izgradnji ili eko-dizajnu, može dodijeliti u okviru sustava de minimis. Isto tako, Europska komisija mora pokrenuti posebne programe za promicanje primijenjenog istraživanja i tehnološkog razvoja u kojima će zajedno sudjelovati poduzeća iz energetskog sektora, sveučilišta i istraživački centri; |
| --- | --- |

57.

smatra da potpore treba dodjeljivati i za ekološke studije koje poduzimaju lokalne i regionalne vlasti na sljedećim područjima: poboljšanju standarda EU-a ili povećanju razine ekološke zaštite u nedostatku takvih standarda; traži da se, u određenim slučajevima, potpora za studije koje nisu izravno povezane s ulaganjima, poput studija o potpori eko-izgradnji ili eko-dizajnu, može dodijeliti u okviru sustava de minimis. Isto tako, Europska komisija mora pokrenuti posebne programe za promicanje primijenjenog istraživanja i tehnološkog razvoja u kojima će zajedno sudjelovati poduzeća iz energetskog sektora, sveučilišta i istraživački centri;

| 58. | ističe znatnu ulogu koju u primjeni novih tehnologija na području energije moraju preuzeti sveučilišta i istraživački zavodi, tehnološki centri i agencije za energiju. Stoga im na raspolaganje treba staviti odgovarajuća sredstva kako bi postigli te ciljeve; |
| --- | --- |

58.

ističe znatnu ulogu koju u primjeni novih tehnologija na području energije moraju preuzeti sveučilišta i istraživački zavodi, tehnološki centri i agencije za energiju. Stoga im na raspolaganje treba staviti odgovarajuća sredstva kako bi postigli te ciljeve;

| 59. | smatra da je zbog velikog udjela troškova istraživanja i razvoja u relativno novim obnovljivim izvorima energije i tehnologijama energetske učinkovitosti kao i nedovoljne internalizacije eksternih troškova proizvodnje korisne energije iz fosilnih energenata, što je posljedica aktualnih cijena za emisijske jedinice stakleničkih plinova, potreban sustav generacijske solidarnosti za poticanje ulaganja u ove tehnologije. |
| --- | --- |

59.

smatra da je zbog velikog udjela troškova istraživanja i razvoja u relativno novim obnovljivim izvorima energije i tehnologijama energetske učinkovitosti kao i nedovoljne internalizacije eksternih troškova proizvodnje korisne energije iz fosilnih energenata, što je posljedica aktualnih cijena za emisijske jedinice stakleničkih plinova, potreban sustav generacijske solidarnosti za poticanje ulaganja u ove tehnologije.

Praktični prijedlozi: postupak za dodjelu državnih potpora na području energije

| 60. | traži da se lokalni i regionalni korisnici uključe u osmišljavanje sustava potpora; |
| --- | --- |

60.

traži da se lokalni i regionalni korisnici uključe u osmišljavanje sustava potpora;

| 61. | zalaže se za pojednostavljivanje administrativnih postupaka za odobravanje državnih subvencija; |
| --- | --- |

61.

zalaže se za pojednostavljivanje administrativnih postupaka za odobravanje državnih subvencija;

| 62. | preporučuje da se osigura transparentnost svih odluka koje se trebaju donijeti u vezi s državnim potporama na području energetike te da se ocijene višestruke prednosti koje mogu proizaći iz upotrebe mjera izrađenih za dobivanje državne potpore. K tome, potrebno je provjeravati kako bi se osiguralo da nema preklapanja djelatnosti financiranih iz različitih okvira; |
| --- | --- |

62.

preporučuje da se osigura transparentnost svih odluka koje se trebaju donijeti u vezi s državnim potporama na području energetike te da se ocijene višestruke prednosti koje mogu proizaći iz upotrebe mjera izrađenih za dobivanje državne potpore. K tome, potrebno je provjeravati kako bi se osiguralo da nema preklapanja djelatnosti financiranih iz različitih okvira;

Bruxelles, 2. travnja 2014.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCARCEL SISO

---

III. Pripremni akti

ODBOR REGIJA

106. plenarno zasjedanje 2. i 3. travnja 2014.

| 7.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 174/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 174/25

---

Mišljenje Odbora regija o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama

2014/C 174/06

| Izvjestitelj | Pedro Sanz Alonso, predsjednik vlade autonomne zajednice La Rioja (ES/PPE) |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama
  COM(2013) 812 final |

Izvjestitelj

Pedro Sanz Alonso, predsjednik vlade autonomne zajednice La Rioja (ES/PPE)

Referentni dokument

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama

COM(2013) 812 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

Opća zapažanja

| 1. | sa zadovoljstvom pozdravlja te pozitivno ocjenjuje prijedlog Uredbe Europske komisije jer se njime pokazuje interes za informativne i promotivne mjere za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama, a posebno jer se njime predlaže novi okvir kojem je cilj podržavanje i unapređenje informativnih i promotivnih mjera europskih poljoprivrednih proizvoda unutar i izvan granica Unije; |
| --- | --- |

1.

sa zadovoljstvom pozdravlja te pozitivno ocjenjuje prijedlog Uredbe Europske komisije jer se njime pokazuje interes za informativne i promotivne mjere za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama, a posebno jer se njime predlaže novi okvir kojem je cilj podržavanje i unapređenje informativnih i promotivnih mjera europskih poljoprivrednih proizvoda unutar i izvan granica Unije;

| 2. | smatra da su informativne i promotivne mjere za poljoprivredne i stočarske proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama od osobite važnosti jer pomažu poljoprivrednom sektoru da savlada brojne izazove s kojima je u kontekstu rastućeg tržišnog natjecanja suočen te olakšavaju otvaranje tržišta tako što potiču prisutnost ovih proizvoda, budući da se europski poljoprivredni proizvodi suočavaju s izazovom otvaranja granica i globalizacijom tržišta. |
| --- | --- |

2.

smatra da su informativne i promotivne mjere za poljoprivredne i stočarske proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama od osobite važnosti jer pomažu poljoprivrednom sektoru da savlada brojne izazove s kojima je u kontekstu rastućeg tržišnog natjecanja suočen te olakšavaju otvaranje tržišta tako što potiču prisutnost ovih proizvoda, budući da se europski poljoprivredni proizvodi suočavaju s izazovom otvaranja granica i globalizacijom tržišta.

| 3. | uviđa da će ovaj prijedlog o mjerama informiranja i promicanja poljoprivrednih proizvoda potrošačima omogućiti, na globalnoj i europskoj razini, bolje poznavanje kvalitete i visokih standarda EU-a na području proizvodnje, koji jamče sigurnost prehrambenih proizvoda i zaštitu okoliša, te potiču povjerenje potrošača u proizvode koje kupuju i koriste. Na ovaj način se može postići veća rentabilnost za proizvođače zahvaljujući valorizaciji europskih poljoprivrednih proizvoda. |
| --- | --- |

3.

uviđa da će ovaj prijedlog o mjerama informiranja i promicanja poljoprivrednih proizvoda potrošačima omogućiti, na globalnoj i europskoj razini, bolje poznavanje kvalitete i visokih standarda EU-a na području proizvodnje, koji jamče sigurnost prehrambenih proizvoda i zaštitu okoliša, te potiču povjerenje potrošača u proizvode koje kupuju i koriste. Na ovaj način se može postići veća rentabilnost za proizvođače zahvaljujući valorizaciji europskih poljoprivrednih proizvoda.

| 4. | smatra da je europski poljoprivredni sektor ključan za razvoj lokalnih i regionalnih gospodarstava, te da značajno pridonosi stvaranju novih radnih mjesta i naseljavanju i razvoju stanovništva u tim područjima, budući da su proizvodnja i prerada usko vezani uz sama područja. Ova regionalna dimenzija mora ostati ključna kako bi se postigla uravnoteženost europskog područja; |
| --- | --- |

4.

smatra da je europski poljoprivredni sektor ključan za razvoj lokalnih i regionalnih gospodarstava, te da značajno pridonosi stvaranju novih radnih mjesta i naseljavanju i razvoju stanovništva u tim područjima, budući da su proizvodnja i prerada usko vezani uz sama područja. Ova regionalna dimenzija mora ostati ključna kako bi se postigla uravnoteženost europskog područja;

| 5. | naglašava da je regijama potrebna ambiciozna i djelotvorna politika promocije koja će naglasak staviti na kvalitetu i prepoznatljiv karakter poljoprivrednih proizvoda. Ovi proizvodi sačinjavaju kulturnu i gastronomsku baštinu Europske unije, a također su bitan element gospodarskog i društvenog života mnogih europskih regija, te osiguravaju aktivnosti izravno povezane s područjima, osobito u ruralnim dijelovima; |
| --- | --- |

5.

naglašava da je regijama potrebna ambiciozna i djelotvorna politika promocije koja će naglasak staviti na kvalitetu i prepoznatljiv karakter poljoprivrednih proizvoda. Ovi proizvodi sačinjavaju kulturnu i gastronomsku baštinu Europske unije, a također su bitan element gospodarskog i društvenog života mnogih europskih regija, te osiguravaju aktivnosti izravno povezane s područjima, osobito u ruralnim dijelovima;

| 6. | preporuča da se posebna pažnja posveti skupini poljoprivrednih proizvoda koji su izričito dobiveni upotrebom tradicionalnih sastojaka te obrađeni na način svojstven određenoj regiji; |
| --- | --- |

6.

preporuča da se posebna pažnja posveti skupini poljoprivrednih proizvoda koji su izričito dobiveni upotrebom tradicionalnih sastojaka te obrađeni na način svojstven određenoj regiji;

Značajno i postupno povećanje proračunskih sredstava

| 7. | smatra neophodnim povećanje proračunskih sredstava za ovu mjeru, s obzirom na to da se predložilo širenje opsega korisnika kao i popisa prihvatljivih proizvoda, te se osim toga, povećao doprinos Komisije u programima u kojima sudjeluje više korisnika; |
| --- | --- |

7.

smatra neophodnim povećanje proračunskih sredstava za ovu mjeru, s obzirom na to da se predložilo širenje opsega korisnika kao i popisa prihvatljivih proizvoda, te se osim toga, povećao doprinos Komisije u programima u kojima sudjeluje više korisnika;

| 8. | bilateralni sporazumi, trenutno u fazi pregovora, s trećim zemljama poput Kanade, SAD-a ili zemalja Mercosura te drugi partnerski sporazumi jasno pokazuju da će informativne i promotivne mjere, kako na unutarnjem tržištu tako i u trećim zemljama, biti sve potrebnije kako bi europski proizvodi bili konkurentni. |
| --- | --- |

8.

bilateralni sporazumi, trenutno u fazi pregovora, s trećim zemljama poput Kanade, SAD-a ili zemalja Mercosura te drugi partnerski sporazumi jasno pokazuju da će informativne i promotivne mjere, kako na unutarnjem tržištu tako i u trećim zemljama, biti sve potrebnije kako bi europski proizvodi bili konkurentni.

| 9. | naglašava da EU može i dalje financirati aktivnosti u vezi s promocijom i informiranjem na unutarnjem tržištu u cilju očuvanja konkurentnosti, barem za proizvode koji su obuhvaćeni priznatim sustavima proizvodnje ili organskim uzgojem; |
| --- | --- |

9.

naglašava da EU može i dalje financirati aktivnosti u vezi s promocijom i informiranjem na unutarnjem tržištu u cilju očuvanja konkurentnosti, barem za proizvode koji su obuhvaćeni priznatim sustavima proizvodnje ili organskim uzgojem;

| 10. | primjećuje da je usvojena reforma ZPP-a povezana s europskom trgovinskom politikom, te da na međunarodnoj razini Europska unija mora doprinijeti svjetskoj prehrambenoj sigurnosti zajedno s međunarodnom trgovinskom politikom, osiguravajući da na WTO-om tržištu poljoprivreda Unije proizvodi u jednakim uvjetima; |
| --- | --- |

10.

primjećuje da je usvojena reforma ZPP-a povezana s europskom trgovinskom politikom, te da na međunarodnoj razini Europska unija mora doprinijeti svjetskoj prehrambenoj sigurnosti zajedno s međunarodnom trgovinskom politikom, osiguravajući da na WTO-om tržištu poljoprivreda Unije proizvodi u jednakim uvjetima;

Usmjeravanje promotivnih mjera na treće zemlje

| 11. | smatra da izdvajanje 75% proračuna predviđenog za informativne i promotivne mjere u trećim zemljama može dovesti do zanemarivanja unutarnjeg tržišta koje je glavno tržište za europske proizvođače i na kojem proizvođači naporno rade kako bi ostali konkurentni, suočavajući se s konkurencijom koja se javlja dolaskom proizvoda iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

11.

smatra da izdvajanje 75% proračuna predviđenog za informativne i promotivne mjere u trećim zemljama može dovesti do zanemarivanja unutarnjeg tržišta koje je glavno tržište za europske proizvođače i na kojem proizvođači naporno rade kako bi ostali konkurentni, suočavajući se s konkurencijom koja se javlja dolaskom proizvoda iz trećih zemalja;

| 12. | traži od Komisije da ne postavi nikakve ciljeve a priori što se tiče postotka financijskih sredstava predviđenih za informativne i promotivne mjere poljoprivrednih proizvoda Unije u trećim zemljama, budući da je potrebno posvetiti istu pažnju unutarnjem tržištu kao i tržištu trećih zemalja; |
| --- | --- |

12.

traži od Komisije da ne postavi nikakve ciljeve a priori što se tiče postotka financijskih sredstava predviđenih za informativne i promotivne mjere poljoprivrednih proizvoda Unije u trećim zemljama, budući da je potrebno posvetiti istu pažnju unutarnjem tržištu kao i tržištu trećih zemalja;

Pojačano korištenje robnih marki i oznaka o podrijetlu proizvoda

| 13. | podržava inicijativu za upotrebu robnih marki i oznaka o podrijetlu poljoprivrednih proizvoda, imajući da umu da će vidljivost robnih marki u kontekstu opće promocije poboljšati načine financiranja i povećati interes korisnika, pod uvjetom da se održava ravnoteža, posebno na unutarnjem tržištu Europske unije; |
| --- | --- |

13.

podržava inicijativu za upotrebu robnih marki i oznaka o podrijetlu poljoprivrednih proizvoda, imajući da umu da će vidljivost robnih marki u kontekstu opće promocije poboljšati načine financiranja i povećati interes korisnika, pod uvjetom da se održava ravnoteža, posebno na unutarnjem tržištu Europske unije;

| 14. | podržava ideju za koju se Komisija zalaže, o sustavima kvalitete sa službenim logotipima EU-a, međutim, smatra dobrim da naziv regije bude povezan s općom porukom koja mora govoriti o intrinzičnim kvalitetama proizvoda te se stoga mora jasno učiniti vidljivom oznaka o geografskom podrijetlu proizvoda; |
| --- | --- |

14.

podržava ideju za koju se Komisija zalaže, o sustavima kvalitete sa službenim logotipima EU-a, međutim, smatra dobrim da naziv regije bude povezan s općom porukom koja mora govoriti o intrinzičnim kvalitetama proizvoda te se stoga mora jasno učiniti vidljivom oznaka o geografskom podrijetlu proizvoda;

| 15. | ukazuje da se priznati sustavi kvalitete na europskoj razini proširuju, te da njihovo priznanje raste svakim danom unutar Unije, kako bi se zadovoljila rastuća potražnja za namirnicama europskih potrošača, posebice za kvalitetnim lokalnim proizvodima koji zadovoljavaju visoke zajedničke standarde o prehrambenoj sigurnosti kao i standarde o zaštiti okoliša. ističe da su proizvodi nastali u kvalitetnim sustavima jako važni na unutarnjem tržištu i zbog toga se moraju održati i ojačati; |
| --- | --- |

15.

ukazuje da se priznati sustavi kvalitete na europskoj razini proširuju, te da njihovo priznanje raste svakim danom unutar Unije, kako bi se zadovoljila rastuća potražnja za namirnicama europskih potrošača, posebice za kvalitetnim lokalnim proizvodima koji zadovoljavaju visoke zajedničke standarde o prehrambenoj sigurnosti kao i standarde o zaštiti okoliša. ističe da su proizvodi nastali u kvalitetnim sustavima jako važni na unutarnjem tržištu i zbog toga se moraju održati i ojačati;

| 16. | traži od Komisije da načini provedbe mogu biti definirani izvršnim aktima. Osim toga, smatra da agencije za promociju mogu usklađivati, pa čak i provoditi kolektivne mjere proizvođačkih grupa svojih regija; |
| --- | --- |

16.

traži od Komisije da načini provedbe mogu biti definirani izvršnim aktima. Osim toga, smatra da agencije za promociju mogu usklađivati, pa čak i provoditi kolektivne mjere proizvođačkih grupa svojih regija;

| 17. | smatra da pozitivne sinergije među različitim regionalnim proizvodima mogu optimizirati bogatstvo svakog europskog regionalnog prostora. Zbog toga su izvori regionalnih prihoda i usluga visoke kvalitete važni te su povezani s baštinom i identitetom prostora. To će pomoći u poboljšanju kvalitete područja povezanih s regionalnim poljoprivrednim proizvodima, te će pozitivno doprinijeti u stvaranju radnih mjesta, posebno u slabo razvijenim zonama gdje će nuditi nove prilike kako na okolnim tako i na međunarodnim tržištima; |
| --- | --- |

17.

smatra da pozitivne sinergije među različitim regionalnim proizvodima mogu optimizirati bogatstvo svakog europskog regionalnog prostora. Zbog toga su izvori regionalnih prihoda i usluga visoke kvalitete važni te su povezani s baštinom i identitetom prostora. To će pomoći u poboljšanju kvalitete područja povezanih s regionalnim poljoprivrednim proizvodima, te će pozitivno doprinijeti u stvaranju radnih mjesta, posebno u slabo razvijenim zonama gdje će nuditi nove prilike kako na okolnim tako i na međunarodnim tržištima;

Povećanje broja korisnika i proširenje popisa prihvatljivih proizvoda

| 18. | prihvaća da se proizvođačkim organizacijama svih sektora dodijeli važna uloga, uz potanko opisivanje zahtjeva koji se mogu primijeniti na te organizacije po pitanju njihove reprezentativnosti, budući da su predstavnici svih sektora; |
| --- | --- |

18.

prihvaća da se proizvođačkim organizacijama svih sektora dodijeli važna uloga, uz potanko opisivanje zahtjeva koji se mogu primijeniti na te organizacije po pitanju njihove reprezentativnosti, budući da su predstavnici svih sektora;

| 19. | Što se tiče proizvođačkih organizacija, traži da se posebna pažnja posveti malim i srednjim poduzećima, pod uvjetom da usmjere promociju na priznate sustave kvalitete. Takav je tip poduzeća najčešći u europskom regionalnom prostoru i predstavlja u velikoj mjeri europsku poljoprivredno-prehrambenu industriju; |
| --- | --- |

19.

Što se tiče proizvođačkih organizacija, traži da se posebna pažnja posveti malim i srednjim poduzećima, pod uvjetom da usmjere promociju na priznate sustave kvalitete. Takav je tip poduzeća najčešći u europskom regionalnom prostoru i predstavlja u velikoj mjeri europsku poljoprivredno-prehrambenu industriju;

| 20. | slaže se da se svaki proizvod podrijetlom iz EU-a uključi u informativne i promotivne mjere na unutarnjem tržištu i tržištu u trećim zemljama, s iznimkom duhana, dajući prednost mjerama predloženima za proizvode koji doprinose uravnoteženom prehrambenom sustavu i mjerama predloženima za druge proizvode koji spadaju u zaštićene proizvode tipične za Europu; |
| --- | --- |

20.

slaže se da se svaki proizvod podrijetlom iz EU-a uključi u informativne i promotivne mjere na unutarnjem tržištu i tržištu u trećim zemljama, s iznimkom duhana, dajući prednost mjerama predloženima za proizvode koji doprinose uravnoteženom prehrambenom sustavu i mjerama predloženima za druge proizvode koji spadaju u zaštićene proizvode tipične za Europu;

Komisijina definicija prioriteta u programu rada

| 21. | pozdravlja prijedlog Komisije o uspostavljanju programa rada koji omogućuje da se na području politike promocije donesu jasne i dobro definirane strategije; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja prijedlog Komisije o uspostavljanju programa rada koji omogućuje da se na području politike promocije donesu jasne i dobro definirane strategije;

| 22. | zahtijeva da se jasno odredi na koji će način Komisija uzeti u obzir prioritete država članica i kako će ih uključiti u program rada; |
| --- | --- |

22.

zahtijeva da se jasno odredi na koji će način Komisija uzeti u obzir prioritete država članica i kako će ih uključiti u program rada;

| 23. | predlaže da se usvoji program u trajanju od tri godine, po uzoru na trenutne promotivne kampanje, budući da bi taj vremenski period omogućio da se uzme u obzir razvoj tržišta, uz mogućnost provođenja godišnjih prilagodbi; |
| --- | --- |

23.

predlaže da se usvoji program u trajanju od tri godine, po uzoru na trenutne promotivne kampanje, budući da bi taj vremenski period omogućio da se uzme u obzir razvoj tržišta, uz mogućnost provođenja godišnjih prilagodbi;

Ocjenjivanje, odabir i upravljanje jednostavnim programima i programima s više korisnika

| 24. | Smatra da ocjenjivanje i odabir programa ne bi trebala raditi samo Komisija nego bi se trebalo dopustiti sudjelovanje državama članicama, te bi se tako dopustilo sudjelovanje europskih regija, budući da će regije sufinancirati promotivne mjere koje su konačno sadržane u Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj za razdoblje od 2014.-2020. (članak 17.) u oblicima vrlo sličnim onima iz mjera 133. za razdoblje od 2007.-2014.; |
| --- | --- |

24.

Smatra da ocjenjivanje i odabir programa ne bi trebala raditi samo Komisija nego bi se trebalo dopustiti sudjelovanje državama članicama, te bi se tako dopustilo sudjelovanje europskih regija, budući da će regije sufinancirati promotivne mjere koje su konačno sadržane u Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj za razdoblje od 2014.-2020. (članak 17.) u oblicima vrlo sličnim onima iz mjera 133. za razdoblje od 2007.-2014.;

| 25. | traži od Komisije da u programu promocija koji financira Europska unija predvidi mjere koje će osigurati sudjelovanje država članica i suradnju regija, a da pretjerano ne opterete postupak, i to na način da aktivnosti financirane ovim programom budu u skladu s regionalnim strategijama promocije; |
| --- | --- |

25.

traži od Komisije da u programu promocija koji financira Europska unija predvidi mjere koje će osigurati sudjelovanje država članica i suradnju regija, a da pretjerano ne opterete postupak, i to na način da aktivnosti financirane ovim programom budu u skladu s regionalnim strategijama promocije;

| 26. | Također se zalaže da se u ovoj uredbi zadrži mogućnost objave dvaju natječaja, budući da tako podnositelji zahtjeva ne moraju dugo čekati za ponovni natječaj u slučaju da njihovi programi pri prvoj objavi nisu odabrani; |
| --- | --- |

26.

Također se zalaže da se u ovoj uredbi zadrži mogućnost objave dvaju natječaja, budući da tako podnositelji zahtjeva ne moraju dugo čekati za ponovni natječaj u slučaju da njihovi programi pri prvoj objavi nisu odabrani;

Predložene stope sufinanciranja

| 27. | prihvaća postotke sufinanciranja koje je predložila Komisija, smatrajući ih sukladnima s ciljem poticanja predstavljanja programa u trećim zemljama i programa s više korisnika, ali predlaže da u slučaju programa s više korisnika u trećim zemljama sufinanciranje bude veće, do 75%. Ovaj postotak bi se također mogao primijeniti za mala i srednja poduzeća u slučaju programa od posebnog interesa; |
| --- | --- |

27.

prihvaća postotke sufinanciranja koje je predložila Komisija, smatrajući ih sukladnima s ciljem poticanja predstavljanja programa u trećim zemljama i programa s više korisnika, ali predlaže da u slučaju programa s više korisnika u trećim zemljama sufinanciranje bude veće, do 75%. Ovaj postotak bi se također mogao primijeniti za mala i srednja poduzeća u slučaju programa od posebnog interesa;

| 28. | svjestan je da je politika promocije koja se do sada provodila doprinijela oporavku povjerenja potrošača u kriznim situacijama, ali smatra da se mora nastaviti s čvršćim i učinkovitijim informativnim i promotivnim mjerama; |
| --- | --- |

28.

svjestan je da je politika promocije koja se do sada provodila doprinijela oporavku povjerenja potrošača u kriznim situacijama, ali smatra da se mora nastaviti s čvršćim i učinkovitijim informativnim i promotivnim mjerama;

| 29. | predlaže da se razmisli o povećanju sredstava europskog sufinanciranja, posebno za promotivne i informativne mjere u slučaju poljoprivredne krize kako se ne bi stvarala diskriminacija među proizvođačima; |
| --- | --- |

29.

predlaže da se razmisli o povećanju sredstava europskog sufinanciranja, posebno za promotivne i informativne mjere u slučaju poljoprivredne krize kako se ne bi stvarala diskriminacija među proizvođačima;

| 30. | izražava potrebu da se u prijedlogu Uredbe razjasni na koji način se planira poboljšati sposobnost reakcije u kriznim situacijama, s ciljem brzog i učinkovitog djelovanja; |
| --- | --- |

30.

izražava potrebu da se u prijedlogu Uredbe razjasni na koji način se planira poboljšati sposobnost reakcije u kriznim situacijama, s ciljem brzog i učinkovitog djelovanja;

Mogućnost isključivanja država članica iz financiranja programa

| 31. | Traži da se državama članicama pruži mogućnost dobrovoljnog sufinanciranja programa s Komisijom, budući da to može biti potrebno u slučaju nerazvijenih sektora ili sektora s malim gospodarskim kapacitetom; |
| --- | --- |

31.

Traži da se državama članicama pruži mogućnost dobrovoljnog sufinanciranja programa s Komisijom, budući da to može biti potrebno u slučaju nerazvijenih sektora ili sektora s malim gospodarskim kapacitetom;

Konačne preporuke

| 32. | predlaže Komisiji da osigura veće priznavanje europskih regija i njihovih ključnih uloga u proizvodnji kvalitetnih poljoprivrednih i prehrambeno-poljoprivrednih proizvoda, s čime bi se olakšalo njihovo sudjelovanje u odabiru programa; |
| --- | --- |

32.

predlaže Komisiji da osigura veće priznavanje europskih regija i njihovih ključnih uloga u proizvodnji kvalitetnih poljoprivrednih i prehrambeno-poljoprivrednih proizvoda, s čime bi se olakšalo njihovo sudjelovanje u odabiru programa;

| 33. | poziva Komisiju da financira promotivne mjere na unutarnjem tržištu s ciljem povećanja prodaje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda podrijetlom iz Europske unije nastalih u priznatim sustavima kvalitete ili tradicionalnoj i regionalnoj ekološkoj poljoprivredi. Distribucija i promocija tradicionalnih proizvoda pridonijet će promjeni obrazaca potrošnje proizašlih iz globalizacije na europskom tržištu. |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da financira promotivne mjere na unutarnjem tržištu s ciljem povećanja prodaje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda podrijetlom iz Europske unije nastalih u priznatim sustavima kvalitete ili tradicionalnoj i regionalnoj ekološkoj poljoprivredi. Distribucija i promocija tradicionalnih proizvoda pridonijet će promjeni obrazaca potrošnje proizašlih iz globalizacije na europskom tržištu.

II.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Amandman 1.

Uvodna izjava 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2) | Ovim mjerama želi se postići veća konkurentnost europske poljoprivrede, kako na unutarnjem tržištu tako i u trećim zemljama i to podizanjem razine znanja potrošača o prednostima poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda dobivenih od poljoprivrednih proizvoda Unije te razvijajući i otvarajući nova tržišta za spomenute proizvode. Time se učinkovito upotpunjuju i ojačavaju mjere koje provode države članice. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2)

Ovim mjerama želi se postići veća konkurentnost europske poljoprivrede, kako na unutarnjem tržištu tako i u trećim zemljama i to podizanjem razine znanja potrošača o prednostima poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda dobivenih od poljoprivrednih proizvoda Unije te razvijajući i otvarajući nova tržišta za spomenute proizvode. Time se učinkovito upotpunjuju i ojačavaju mjere koje provode države članice.

| 2) | Ovim mjerama želi se postići veća konkurentnost europske poljoprivrede, kako na unutarnjem tržištu tako i u trećim zemljama i to podizanjem razine znanja potrošača o prednostima poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda dobivenih od poljoprivrednih proizvoda Unije, imajući na umu sustave kvalitete priznate na europskoj razini koji pridonose dodanoj vrijednosti europske proizvodnje te razvijajući i otvarajući nova tržišta za spomenute proizvode. Time se učinkovito upotpunjuju i ojačavaju mjere koje provode države članice. |
| --- | --- |

2)

Ovim mjerama želi se postići veća konkurentnost europske poljoprivrede, kako na unutarnjem tržištu tako i u trećim zemljama i to podizanjem razine znanja potrošača o prednostima poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda dobivenih od poljoprivrednih proizvoda Unije, imajući na umu sustave kvalitete priznate na europskoj razini koji pridonose dodanoj vrijednosti europske proizvodnje te razvijajući i otvarajući nova tržišta za spomenute proizvode. Time se učinkovito upotpunjuju i ojačavaju mjere koje provode države članice.

Obrazloženje

Europski potrošači uglavnom ne poznaju pravila i visoke standarde kvalitete koje europski proizvođači moraju zadovoljiti. Kako bi se takvo stanje popravilo, potrebno je ukazati na to da europski proizvodi zadovoljavaju zahtjevne norme osobito u pogledu sigurnosti hrane, hranjivih i zdravstvenih aspekata, zdravlja bilja, dobrobiti životinja ili poštovanja okoliša. Stoga je politika informiranja i promicanja poljoprivrednih proizvoda važna za objašnjavanje i podizanje razine svijesti kod europskih potrošača o tome da europski proizvodi zadovoljavaju te uvjete.

Osim toga, smatra da se mora obratiti pozornost na one proizvode koji su obuhvaćeni sustavima kvalitete priznatima od strane Europske unije.

Amandman 2.

Uvodna izjava 7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 7) | Informiranje o vinima Unije i njihova promocija jedna su od vodećih mjera programa potpore vinogradarstvu koje predviđa ZPP. Stoga bi trebalo ograničiti prihvatljivost vina koja mogu biti predmet mjera informiranja i promocije u okviru tog sustava samo na slučaj u kojem je vino povezano s drugim poljoprivrednim ili prehrambenim proizvodom. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

7)

Informiranje o vinima Unije i njihova promocija jedna su od vodećih mjera programa potpore vinogradarstvu koje predviđa ZPP. Stoga bi trebalo ograničiti prihvatljivost vina koja mogu biti predmet mjera informiranja i promocije u okviru tog sustava samo na slučaj u kojem je vino povezano s drugim poljoprivrednim ili prehrambenim proizvodom.

| 7) | Informiranje o vinima Unije i njihova promocija jedna su od vodećih mjera programa potpore vinogradarstvu koje predviđa ZPP. Stoga bi trebalo ograničiti prihvatljivost vina koja mogu biti predmet mjera informiranja i promocije u okviru tog sustava samo na slučaj u kojem je vino povezano s drugim poljoprivrednim ili prehrambenim proizvodom. |
| --- | --- |

7)

Informiranje o vinima Unije i njihova promocija jedna su od vodećih mjera programa potpore vinogradarstvu koje predviđa ZPP. Stoga bi trebalo ograničiti prihvatljivost vina koja mogu biti predmet mjera informiranja i promocije u okviru tog sustava samo na slučaj u kojem je vino povezano s drugim poljoprivrednim ili prehrambenim proizvodom.

Obrazloženje

Smatra da se vinski sektor ne smije tretirati drugačije od ostalih poljoprivrednih proizvoda i da se u potpunosti mora uključiti na popis prihvatljivih proizvoda ne samo u slučaju općih kampanja u partnerstvu s drugim proizvodima. Vino bi bilo jedini europski proizvod koji ne bi mogao imati koristi od kampanja isključivo namijenjenih ovom sektoru. Smatra da bi bilo nemoguće ne imati u vidu ključni sektor europske proizvodnje.

Amandman 3.

Uvodna izjava 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 8) | U razdoblju od 2001.-2011. tek se 30% proračunskih sredstava namijenjenih informiranju i promotivnim mjerama na temelju Uredbe (EZ) br.o3/2008 odnosilo na tržišta trećih zemalja, premda je potencijal rasta tih tržišta bio znatan. Potrebno je predvidjeti posebne načine za poticanje provedbe većeg broja mjera za informiranje i promociju poljoprivrednih proizvoda Unije u trećim zemljama, posebno većim financijskim potporama, u cilju postizanja 75% predviđenih izdataka. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

8)

U razdoblju od 2001.-2011. tek se 30% proračunskih sredstava namijenjenih informiranju i promotivnim mjerama na temelju Uredbe (EZ) br.o3/2008 odnosilo na tržišta trećih zemalja, premda je potencijal rasta tih tržišta bio znatan. Potrebno je predvidjeti posebne načine za poticanje provedbe većeg broja mjera za informiranje i promociju poljoprivrednih proizvoda Unije u trećim zemljama, posebno većim financijskim potporama, u cilju postizanja 75% predviđenih izdataka.

| 8) | U razdoblju od 2001.-2011. tek se 30% proračunskih sredstava namijenjenih informiranju i promotivnim mjerama na temelju Uredbe (EZ) br.o3/2008 odnosilo na tržišta trećih zemalja, premda je potencijal rasta tih tržišta bio znatan. Potrebno je predvidjeti posebne načine za poticanje provedbe većeg broja mjera za informiranje i promociju poljoprivrednih proizvoda Unije u trećim zemljama, posebno većim financijskim potporama, u cilju postizanja 75% predviđenih izdataka. |
| --- | --- |

8)

U razdoblju od 2001.-2011. tek se 30% proračunskih sredstava namijenjenih informiranju i promotivnim mjerama na temelju Uredbe (EZ) br.o3/2008 odnosilo na tržišta trećih zemalja, premda je potencijal rasta tih tržišta bio znatan. Potrebno je predvidjeti posebne načine za poticanje provedbe većeg broja mjera za informiranje i promociju poljoprivrednih proizvoda Unije u trećim zemljama, posebno većim financijskim potporama, u cilju postizanja 75% predviđenih izdataka.

Obrazloženje

Danas, europski proizvodi moraju konkurirati proizvodima trećih zemalja, kako na unutarnjem tako i na međunarodnom tržištu, uključujući i obveze u ispunjavanju brojnih i zahtjevnih zajedničkih normi. Svemu tome treba pridodati i različite oblike i uvjete proizvodnje kako unutar tako i izvan EU, što se ne smije zaboraviti.

OR smatra boljim da se ne postave nikakvi postotci za troškove predviđene za informativne i promotivne mjere poljoprivrednih proizvoda Unije u trećim zemljama.

Amandman 4.

Uvodna izjava 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 9) | Kako bi se zajamčio učinak provedenih mjera za informiranje i promociju, potrebno ih je predvidjeti u sklopu programa za informiranje i promociju. Te su programe do sada podnosile trgovinske ili međutrgovinske organizacije. Kako bi se povećali broj i kvaliteta predloženih mjera, potrebno je proširiti opseg korisnika na organizacije proizvođača. Uz to, Komisija bi trebala upotpuniti te programe provedbom mjera koje sama potakne, osobito radi pridonošenja otvaranju novih tržišta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

9)

Kako bi se zajamčio učinak provedenih mjera za informiranje i promociju, potrebno ih je predvidjeti u sklopu programa za informiranje i promociju. Te su programe do sada podnosile trgovinske ili međutrgovinske organizacije. Kako bi se povećali broj i kvaliteta predloženih mjera, potrebno je proširiti opseg korisnika na organizacije proizvođača. Uz to, Komisija bi trebala upotpuniti te programe provedbom mjera koje sama potakne, osobito radi pridonošenja otvaranju novih tržišta.

| 9) | Kako bi se zajamčio učinak provedenih mjera za informiranje i promociju, potrebno ih je predvidjeti u sklopu programa za informiranje i promociju. Te su programe do sada podnosile trgovinske ili međutrgovinske organizacije. Kako bi se povećali broj i kvaliteta predloženih mjera, potrebno je proširiti opseg korisnika na organizacije proizvođača i na mala i srednja poduzeća koja im pripadaju, pod uvjetom da usmjere promociju na priznate sustave kvalitete. Uz to, Komisija bi trebala upotpuniti te programe provedbom mjera koje sama potakne, osobito radi pridonošenja otvaranju novih tržišta. |
| --- | --- |

9)

Kako bi se zajamčio učinak provedenih mjera za informiranje i promociju, potrebno ih je predvidjeti u sklopu programa za informiranje i promociju. Te su programe do sada podnosile trgovinske ili međutrgovinske organizacije. Kako bi se povećali broj i kvaliteta predloženih mjera, potrebno je proširiti opseg korisnika na organizacije proizvođača i na mala i srednja poduzeća koja im pripadaju, pod uvjetom da usmjere promociju na priznate sustave kvalitete. Uz to, Komisija bi trebala upotpuniti te programe provedbom mjera koje sama potakne, osobito radi pridonošenja otvaranju novih tržišta.

Obrazloženje

Smatra da se uključivanje malih i srednjih poduzeća u opseg korisnika ne smije zaboraviti, budući da ona predstavljaju otprilike 90% poljoprivredno-prehrambene industrije Europske unije, te imaju veću povezanost s regionalnim i ruralnim područjem, stoga moraju imati veću koristi od ovakvih mjera.

Amandman 5.

Uvodna izjava 11.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 11) | Kako bi se zajamčila učinkovita provedba mjera informiranja i promocije, ona treba biti povjerena propisno odabranim provedbenim tijelima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

11)

Kako bi se zajamčila učinkovita provedba mjera informiranja i promocije, ona treba biti povjerena propisno odabranim provedbenim tijelima.

| 11) | Kako bi se zajamčila učinkovita provedba mjera informiranja i promocije, ona treba biti povjerena propisno odabranim provedbenim tijelima koja imaju stručno i specijalizirano osoblje kako bi spomenuta učinkovita provedba bila zajamčena. |
| --- | --- |

11)

Kako bi se zajamčila učinkovita provedba mjera informiranja i promocije, ona treba biti povjerena propisno odabranim provedbenim tijelima koja imaju stručno i specijalizirano osoblje kako bi spomenuta učinkovita provedba bila zajamčena.

Obrazloženje

Važno je da pomno odabrana provedbena tijela raspolažu osobljem koje bi bilo specijalizirano za pružanje tehničke podrške pri razvijanju promotivnih programa kao što to su dosad radile države članice.

Amandman 6.

Uvodna izjava 14.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4) | Unija nastoji pojednostavniti regulatorno okruženje ZPP-a. Taj pristup treba primijeniti i na Uredbu o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode. Posebno je primjereno preispitati načela administrativnog upravljanja programima informiranja i promocije radi njihova pojednostavnjenja i omogućivanja Komisiji da utvrdi pravila i procedure kojima se uređuje podnošenje i odabir prijedloga programa. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4)

Unija nastoji pojednostavniti regulatorno okruženje ZPP-a. Taj pristup treba primijeniti i na Uredbu o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode. Posebno je primjereno preispitati načela administrativnog upravljanja programima informiranja i promocije radi njihova pojednostavnjenja i omogućivanja Komisiji da utvrdi pravila i procedure kojima se uređuje podnošenje i odabir prijedloga programa.

| 4) | Unija nastoji pojednostavniti regulatorno okruženje ZPP-a. Taj pristup treba primijeniti i na Uredbu o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode. Posebno je primjereno preispitati načela administrativnog upravljanja programima informiranja i promocije radi njihova pojednostavnjenja i omogućivanja Komisiji da utvrdi pravila i procedure kojima se uređuje podnošenje i odabir prijedloga programa s mogućnošću utvrđivanja provedbenih akata koji bi dopustili državama članicama sudjelovanje u suradnji s europskim regijama. |
| --- | --- |

4)

Unija nastoji pojednostavniti regulatorno okruženje ZPP-a. Taj pristup treba primijeniti i na Uredbu o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode. Posebno je primjereno preispitati načela administrativnog upravljanja programima informiranja i promocije radi njihova pojednostavnjenja i omogućivanja Komisiji da utvrdi pravila i procedure kojima se uređuje podnošenje i odabir prijedloga programa s mogućnošću utvrđivanja provedbenih akata koji bi dopustili državama članicama sudjelovanje u suradnji s europskim regijama.

Obrazloženje

Smatra da bi Komisija zajedno s državama članicama i europskim regijama morala definirati pravila i postupke koji bi se odnosili na prijavu i odabir predloženih programa, budući da će države članice i europske regije uzimati u obzir preciznije kriterije ovisno o različitim situacijama i uvjetima koje postoje na njihovim područjima. Ideja da se države članice isključi zbog pojednostavljivanja postupka odabira nije utemeljena.

Amandman 7.

Uvodna izjava 16.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 16) | Treba utvrditi kriterije financiranja mjera. Općenito, Unija bi trebala snositi samo dio troškova programa kako bi se zainteresirani subjekti predlagatelji učinili odgovornima. Određeni administrativni troškovi i troškovi osoblja, koji nisu povezani s provedbom ZPP-a, sastavni su dio informiranja i promocije te Uniji mogu biti prihvatljivi za financiranje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

16)

Treba utvrditi kriterije financiranja mjera. Općenito, Unija bi trebala snositi samo dio troškova programa kako bi se zainteresirani subjekti predlagatelji učinili odgovornima. Određeni administrativni troškovi i troškovi osoblja, koji nisu povezani s provedbom ZPP-a, sastavni su dio informiranja i promocije te Uniji mogu biti prihvatljivi za financiranje.

| 16) | Treba utvrditi kriterije financiranja mjera. Općenito, Unija bi trebala snositi samo dio troškova programa kako bi se zainteresirani subjekti predlagatelji učinili odgovornima. Određeni administrativni troškovi i troškovi osoblja, koji nisu povezani s provedbom ZPP-a, sastavni su dio informiranja i promocije te Uniji mogu biti prihvatljivi za financiranje. Države članice bi također mogle dobrovoljno sufinancirati određeni dio troškova programa. |
| --- | --- |

16)

Treba utvrditi kriterije financiranja mjera. Općenito, Unija bi trebala snositi samo dio troškova programa kako bi se zainteresirani subjekti predlagatelji učinili odgovornima. Određeni administrativni troškovi i troškovi osoblja, koji nisu povezani s provedbom ZPP-a, sastavni su dio informiranja i promocije te Uniji mogu biti prihvatljivi za financiranje. Države članice bi također mogle dobrovoljno sufinancirati određeni dio troškova programa.

Obrazloženje

Smatra da bi se državama članicama i europskim regijama trebalo dopustiti sufinanciranje jednostavnih programa, budući da pojedini ključni igrači sektora ne raspolažu uvijek potrebnim proračunskim sredstvima kako bi se dovršio ovakav tip promotivnih kampanja. Osim toga, trenutačni tekst obrazloženja može koristiti prvenstveno europskim proizvođačima s najvećim gospodarskim sredstvima za promotivne programe.

Amandman 8.

Članak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Mjere za primjenu na unutarnje tržište | Mjere za primjenu na unutarnje tržište i u trećim zemljama |
| Mjere prihvatljive za primjenu na unutarnje tržište su sljedeće:






  a) | mjere informiranja u svrhu isticanja posebnosti načina poljoprivredne proizvodnje Unije, osobito u pogledu sigurnosti hrane, autentičnosti, hranjivih i zdravstvenih aspekata, dobrobiti životinja ili poštovanja okoliša; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Mjere za primjenu na unutarnje tržište

Mjere za primjenu na unutarnje tržište i u trećim zemljama

Mjere prihvatljive za primjenu na unutarnje tržište su sljedeće:

a)

mjere informiranja u svrhu isticanja posebnosti načina poljoprivredne proizvodnje Unije, osobito u pogledu sigurnosti hrane, autentičnosti, hranjivih i zdravstvenih aspekata, dobrobiti životinja ili poštovanja okoliša;

| b) | mjere informiranja o temama navedenima u članku 5. stavku 4. |
| --- | --- |

b)

mjere informiranja o temama navedenima u članku 5. stavku 4.

Mjere prihvatljive za primjenu na unutarnje tržište su sljedeće:

| a) | mjere informiranja u svrhu isticanja posebnosti načina poljoprivredne i stočarske proizvodnje Unije, osobito u pogledu sigurnosti hrane, autentičnosti, označavanja, hranjivih i zdravstvenih aspekata, dobrobiti životinja ili poštovanja okoliša; |
| --- | --- |

a)

mjere informiranja u svrhu isticanja posebnosti načina poljoprivredne i stočarske proizvodnje Unije, osobito u pogledu sigurnosti hrane, autentičnosti, označavanja, hranjivih i zdravstvenih aspekata, dobrobiti životinja ili poštovanja okoliša;

| b) | mjere informiranja o temama navedenima u članku 5. stavku 4. |
| --- | --- |

b)

mjere informiranja o temama navedenima u članku 5. stavku 4.

Obrazloženje

Ne treba praviti razliku između mjera usmjerenih na unutarnje tržište i onih ostvarenih na vanjskom tržištu. Predlažemo da se članci 2. i 3. spoje u jedan članak.

Amandman 9.

Članak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Mjere primijenjene na treće zemlje | Mjere primijenjene na treće zemlje |
| Mjere prihvatljive za primjenu na treće zemlje su sljedeće:






  a) | mjere informiranja u svrhu isticanja značajki poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda i o temama predviđenima člankom 5. stavkom 4.; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Mjere primijenjene na treće zemlje

Mjere primijenjene na treće zemlje

Mjere prihvatljive za primjenu na treće zemlje su sljedeće:

a)

mjere informiranja u svrhu isticanja značajki poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda i o temama predviđenima člankom 5. stavkom 4.;

| b) | mjere promocije u svrhu povećanja prodaje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda podrijetlom iz EU-a. |
| --- | --- |

b)

mjere promocije u svrhu povećanja prodaje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda podrijetlom iz EU-a.

Mjere prihvatljive za primjenu na treće zemlje su sljedeće:

| a) | mjere informiranja u svrhu isticanja značajki poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda i o temama predviđenima člankom 5. stavkom 4.; |
| --- | --- |

a)

mjere informiranja u svrhu isticanja značajki poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda i o temama predviđenima člankom 5. stavkom 4.;

| b) | mjere promocije u svrhu povećanja prodaje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda podrijetlom iz EU-a. |
| --- | --- |

b)

mjere promocije u svrhu povećanja prodaje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda podrijetlom iz EU-a.

Obrazloženje

Ne treba praviti razliku između mjera usmjerenih na unutarnje tržište i onih ostvarenih na vanjskom tržištu. Predlažemo da se članci 2. i 3. spoje u jedan članak.

Amandman 10.

Članak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Za sljedeće proizvode mogu se provoditi mjere informiranja i promocije iz članka 3. te ilustrirati načini proizvodnje i teme iz članka 2. i članka 3. točke a): | 1.   Za sljedeće proizvode mogu se provoditi mjere informiranja i promocije iz članka 3. te ilustrirati načini proizvodnje i teme iz članka 2. i članka 3. točke a): |
| a) | poljoprivredni proizvodi navedeni u popisu u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu „Ugovor”) osim ribarskih proizvoda i proizvoda akvakulture navedenih u Prilogu I. Uredbe (EU) br. [COM(2011)416] Europskog parlamenta i Vijeća i duhana; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Za sljedeće proizvode mogu se provoditi mjere informiranja i promocije iz članka 3. te ilustrirati načini proizvodnje i teme iz članka 2. i članka 3. točke a):

1.   Za sljedeće proizvode mogu se provoditi mjere informiranja i promocije iz članka 3. te ilustrirati načini proizvodnje i teme iz članka 2. i članka 3. točke a):

a)

poljoprivredni proizvodi navedeni u popisu u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu „Ugovor”) osim ribarskih proizvoda i proizvoda akvakulture navedenih u Prilogu I. Uredbe (EU) br. [COM(2011)416] Europskog parlamenta i Vijeća i duhana;

| a) | poljoprivredni i stočarski proizvodi navedeni u popisu u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu „Ugovor”) osim ribarskih proizvoda i proizvoda akvakulture navedenih u Prilogu I. Uredbe (EU) br. [COM(2011)416] Europskog parlamenta i Vijeća i duhana; |
| --- | --- |

a)

poljoprivredni i stočarski proizvodi navedeni u popisu u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu „Ugovor”) osim ribarskih proizvoda i proizvoda akvakulture navedenih u Prilogu I. Uredbe (EU) br. [COM(2011)416] Europskog parlamenta i Vijeća i duhana;

| b) | prehrambeni proizvodi temeljeni na poljoprivrednim proizvodima navedeni u točki I. Priloga I. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

b)

prehrambeni proizvodi temeljeni na poljoprivrednim proizvodima navedeni u točki I. Priloga I. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća;

| b) | prehrambeni proizvodi temeljeni na poljoprivrednim i stočarskim proizvodima navedeni u točki I. Priloga I. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

b)

prehrambeni proizvodi temeljeni na poljoprivrednim i stočarskim proizvodima navedeni u točki I. Priloga I. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća;

| c) | jaka alkoholna pića sa zaštićenom zemljopisnom oznakom na temelju Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća |
| --- | --- |

c)

jaka alkoholna pića sa zaštićenom zemljopisnom oznakom na temelju Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća

| c) | jaka alkoholna pića sa zaštićenom zemljopisnom oznakom na temelju Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća |
| --- | --- |

c)

jaka alkoholna pića sa zaštićenom zemljopisnom oznakom na temelju Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća

| d) | vino sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla na temelju Uredbe (EZ) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, kao i vina iz organskog uzgoja mogu biti predmet informativnih i promotivnih akcija. |
| --- | --- |

d)

vino sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla na temelju Uredbe (EZ) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, kao i vina iz organskog uzgoja mogu biti predmet informativnih i promotivnih akcija.

2.   Mjere informiranja i promocije mogu se provoditi za vino, pod uvjetom da drugi proizvodi navedeni u stavku 1. točki (a) ili (b) budu također predmetom dotičnog programa.

2
     
  Mjere informiranja i promocije mogu se provoditi za vino, pod uvjetom da drugi proizvodi navedeni u stavku 1. točki (a) ili (b) budu također predmetom dotičnog programa.

Obrazloženje

Vinski sektor ne bi trebao biti tretiran drugačije od ostalih poljoprivrednih proizvoda. Europski vinski sektor je priznati sektor koji se mora zaštiti zbog svoje važnosti na europskom unutarnjem tržištu te zbog svoje prepoznatljivosti izvan Unije.

Amandman 11.

Članak 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Mjere informiranja i promocije pridonose jačanju konkurentnosti europske poljoprivrede i na unutarnjem tržištu i na tržištu trećih zemalja. Ciljevi koje treba postići bit će utvrđeni u programu rada kako je naveden u stavku 2. | 1.   Mjere informiranja i promocije pridonose jačanju konkurentnosti europske poljoprivrede i na unutarnjem tržištu i na tržištu trećih zemalja. Ciljevi koje treba postići bit će utvrđeni u programu rada kako je naveden u stavku 2. |
| 2.   Komisija putem provedbenog akta usvaja program rada u kojem su navedeni ciljevi kojima se teži, prioriteti, očekivani rezultati, načini provedbe i ukupan iznos plana financiranja. Taj akt sadržava i glavne kriterije ocjene, opis mjera koje treba financirati, navod iznosa dodijeljenih za svaku vrstu mjere, okvirni raspored provedbe, a za bespovratna sredstva i najveću stopu sufinanciranja. | 2.   Komisija putem provedbenog akta usvaja program rada u kojem su navedeni ciljevi kojima se teži, prioriteti, očekivani rezultati, načini provedbe i ukupan iznos plana financiranja. Taj akt sadržava i glavne kriterije ocjene, opis mjera koje treba financirati, navod iznosa dodijeljenih za svaku vrstu mjere, okvirni raspored provedbe, a za bespovratna sredstva i najveću stopu sufinanciranja |
| | Komisija će pri osmišljavanju tog programa u obzir uzeti specifične prirodne nedostatke planinskih regija, otoka i najudaljenijih krajeva. |
| Provedbeni akt iz prvog podstavka usvojen je u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 24. stavka 3. | Provedbeni akt iz prvog podstavka usvojen je u skladu sa savjetodavnim postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 3
  2... |
| 3.   Program rada iz prvog stavka provodi se tako da Komisija objavi:






  a) | u slučaju jednostavnog programa, poziv za podnošenje prijedloga u kojem se posebice navode uvjeti sudjelovanja i glavni kriteriji ocjenjivanja; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Mjere informiranja i promocije pridonose jačanju konkurentnosti europske poljoprivrede i na unutarnjem tržištu i na tržištu trećih zemalja. Ciljevi koje treba postići bit će utvrđeni u programu rada kako je naveden u stavku 2.

1.   Mjere informiranja i promocije pridonose jačanju konkurentnosti europske poljoprivrede i na unutarnjem tržištu i na tržištu trećih zemalja. Ciljevi koje treba postići bit će utvrđeni u programu rada kako je naveden u stavku 2.

2.   Komisija putem provedbenog akta usvaja program rada u kojem su navedeni ciljevi kojima se teži, prioriteti, očekivani rezultati, načini provedbe i ukupan iznos plana financiranja. Taj akt sadržava i glavne kriterije ocjene, opis mjera koje treba financirati, navod iznosa dodijeljenih za svaku vrstu mjere, okvirni raspored provedbe, a za bespovratna sredstva i najveću stopu sufinanciranja.

2.   Komisija putem provedbenog akta usvaja program rada u kojem su navedeni ciljevi kojima se teži, prioriteti, očekivani rezultati, načini provedbe i ukupan iznos plana financiranja. Taj akt sadržava i glavne kriterije ocjene, opis mjera koje treba financirati, navod iznosa dodijeljenih za svaku vrstu mjere, okvirni raspored provedbe, a za bespovratna sredstva i najveću stopu sufinanciranja

Komisija će pri osmišljavanju tog programa u obzir uzeti specifične prirodne nedostatke planinskih regija, otoka i najudaljenijih krajeva.

Provedbeni akt iz prvog podstavka usvojen je u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 24. stavka 3.

Provedbeni akt iz prvog podstavka usvojen je u skladu sa savjetodavnim postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 3
  2...

3.   Program rada iz prvog stavka provodi se tako da Komisija objavi:

a)

u slučaju jednostavnog programa, poziv za podnošenje prijedloga u kojem se posebice navode uvjeti sudjelovanja i glavni kriteriji ocjenjivanja;

| b) | u slučaju programa u kojem sudjeluje više korisnika, poziv za podnošenje prijedloga u skladu s glavom VI. dijela I. Uredbe (EU, Euratom) br. 996/2012. |
| --- | --- |

b)

u slučaju programa u kojem sudjeluje više korisnika, poziv za podnošenje prijedloga u skladu s glavom VI. dijela I. Uredbe (EU, Euratom) br. 996/2012.

3.   Program rada iz prvog stavka provodi se tako da Komisija objavi:

| a) | u slučaju jednostavnog programa, poziv
  dva poziva za podnošenje prijedloga u kojem se posebice navode uvjeti sudjelovanja i glavni kriteriji ocjenjivanja; |
| --- | --- |

a)

u slučaju jednostavnog programa, poziv
  dva poziva za podnošenje prijedloga u kojem se posebice navode uvjeti sudjelovanja i glavni kriteriji ocjenjivanja;

| b) | u slučaju programa u kojem sudjeluje više korisnika, poziv
  dva poziva za podnošenje prijedloga u skladu s glavom VI. dijela I. Uredbe (EU, Euratom) br. 996/2012. |
| --- | --- |

b)

u slučaju programa u kojem sudjeluje više korisnika, poziv
  dva poziva za podnošenje prijedloga u skladu s glavom VI. dijela I. Uredbe (EU, Euratom) br. 996/2012.

U pozivima na podnošenje prijedloga iz točaka a) i b) u obzir će se uzeti specifični prirodni nedostaci planinskih regija, otoka i najudaljenijih krajeva.

Obrazloženje

Što se tiče programa rada, Komisija prisvaja previše ovlasti u postupku donošenja odluka. Ova Uredba dopušta dva poziva za podnošenje prijedloga tako da kandidati trebaju manje čekati za ponovno podnošenje njihovih prijedloga.

Amandman 12.

Članak 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ocjenjuje i odabire prijedloge jednostavnih programa po pozivu za podnošenje prijedloga iz članka 8. stavka 3, točke (a). | 1.   Komisija ocjenjuje i odabire prijedloge jednostavnih programa po pozivu za podnošenje prijedloga iz članka 8. stavka 3, točke (a). |
| 2.   Komisija odlučuje putem provedbenih akata o odabranim jednostavnim programima, o mogućim izmjenama koje je potrebno napraviti i o odgovarajućim proračunskim sredstvima. Ovi se akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2. | 2.   Komisija će donijeti provedbene akte koji će dopustiti državama članicama i europskim regijama sudjelovanje u ocjenjivanju i odabiru prijedloga za jednostavne programe. |
| | 3.   Komisija odlučuje putem provedbenih akata o odabranim jednostavnim programima, o mogućim izmjenama koje je potrebno napraviti i o odgovarajućim proračunskim sredstvima. Ovi se akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Komisija ocjenjuje i odabire prijedloge jednostavnih programa po pozivu za podnošenje prijedloga iz članka 8. stavka 3, točke (a).

1.   Komisija ocjenjuje i odabire prijedloge jednostavnih programa po pozivu za podnošenje prijedloga iz članka 8. stavka 3, točke (a).

2.   Komisija odlučuje putem provedbenih akata o odabranim jednostavnim programima, o mogućim izmjenama koje je potrebno napraviti i o odgovarajućim proračunskim sredstvima. Ovi se akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2.

2.   Komisija će donijeti provedbene akte koji će dopustiti državama članicama i europskim regijama sudjelovanje u ocjenjivanju i odabiru prijedloga za jednostavne programe.

3.   Komisija odlučuje putem provedbenih akata o odabranim jednostavnim programima, o mogućim izmjenama koje je potrebno napraviti i o odgovarajućim proračunskim sredstvima. Ovi se akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2.

Obrazloženje

Ne dopušta se da države članice budu isključene iz procjene i odabira jednostavnih programa. Nacionalne vlade moraju biti aktivni akteri u ovom odabiru jer će one biti zadužene za njihovu provedbu, praćenje i kontrolu, sukladno članku 14.

Amandman 13.

Članak 13.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Nakon pozivanja na natječaj odgovarajućim sredstvima, subjekt predlagatelj odabire tijela za provedbu odabranih jednostavnih programa, posebno kako bi se zajamčila učinkovita provedba mjera. | Nakon pozivanja na natječaj odgovarajućim sredstvima, subjekt predlagatelj odabire specijalizirana tijela za provedbu odabranih jednostavnih programa, posebno kako bi se zajamčila učinkovita provedba mjera. |
| | Priznavanje nacionalnih kolektivnih mjera povezanih s regijama i/ili s oznakama o podrijetlu mogu se izvršiti putem regionalnih promocija ili promotivnih usluga u regijama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Nakon pozivanja na natječaj odgovarajućim sredstvima, subjekt predlagatelj odabire tijela za provedbu odabranih jednostavnih programa, posebno kako bi se zajamčila učinkovita provedba mjera.

Nakon pozivanja na natječaj odgovarajućim sredstvima, subjekt predlagatelj odabire specijalizirana tijela za provedbu odabranih jednostavnih programa, posebno kako bi se zajamčila učinkovita provedba mjera.

Priznavanje nacionalnih kolektivnih mjera povezanih s regijama i/ili s oznakama o podrijetlu mogu se izvršiti putem regionalnih promocija ili promotivnih usluga u regijama.

Obrazloženje

Važno je inzistirati na sudjelovanju država članica u suradnji s regijama u informativnim i promotivnim mjerama. Zbog toga se predlaže da se također predvidi i pomoć agencija i promotivnih usluga u regijama. Te agencije su predstavljene kao učinkovit i praktičan instrument za financiranje i pomoć pri provedbi programa, a ne u svrhu da se one same financiraju iz tih fondova.

Amandman 14.

Članak 15 (1)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Financijski doprinos Unije jednostavnim programima nije veći od 50% izdatka dopuštenog za korištenje potpore. Ostatak troškova snose isključivo subjekti predlagatelji. | 1.   Financijski doprinos Unije jednostavnim programima nije veći od 50% izdatka dopuštenog za korištenje potpore. Postotak doprinosa Europske unije iznosit će do 75% za programe najudaljenijih regija Unije. |
| | Države članice, zajedno s europskim regijama, također će moći dobrovoljno pokriti drugi dio troška programa, do 20%. Ostatak troškova snose isključivo subjekti predlagatelji. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Financijski doprinos Unije jednostavnim programima nije veći od 50% izdatka dopuštenog za korištenje potpore. Ostatak troškova snose isključivo subjekti predlagatelji.

1.   Financijski doprinos Unije jednostavnim programima nije veći od 50% izdatka dopuštenog za korištenje potpore. Postotak doprinosa Europske unije iznosit će do 75% za programe najudaljenijih regija Unije.

Države članice, zajedno s europskim regijama, također će moći dobrovoljno pokriti drugi dio troška programa, do 20%. Ostatak troškova snose isključivo subjekti predlagatelji.

Obrazloženje

Smatra se da se ne bi trebala isključiti mogućnost sufinanciranje država članica za jednostavne programe, budući da određeni ključni igrači ne raspolažu uvijek potrebnim proračunskim sredstvima za dovršenje ovakve vrste promotivnih kampanja što predstavlja veliki teret poduzećima, te bi nanijelo veliku štetu malim i srednjim poduzećima, što bi na kraju rezultiralo sudjelovanjem samo velikih poduzeća. Osim toga, to bi moglo dovesti do smanjenja sudjelovanja u programima, što je suprotan učinak od ciljanog. Primjerenim se smatra 20 % jer ne dopušta veliku razliku u promotivnim troškovima koji bi mogli biti između država članica.

Amandman 15.

Članak 23 (2)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata navedenih u ovoj Uredbi dodjeljuje se Komisiji na neograničeno razdoblje od dana stupanja na snagu ove Uredbe | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata navedenih u ovoj Uredbi dodjeljuje se Komisiji na neograničeno razdoblje od dana stupanja na snagu ove Uredbe |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata navedenih u ovoj Uredbi dodjeljuje se Komisiji na neograničeno razdoblje od dana stupanja na snagu ove Uredbe

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata navedenih u ovoj Uredbi dodjeljuje se Komisiji na neograničeno razdoblje od dana stupanja na snagu ove Uredbe

Obrazloženje

Smatra da se ne bi trebalo dopustiti neodređeno vrijeme kako bi Komisija mogla donijeti delegirane akte, Bolje je ukloniti ovaj aspekt stavka 2.

Amandman 16.

Članak 27.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Najkasnije 31. prosinca [2020.] Komisija će podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o primjeni ove Uredbe, zajedno s prikladnim prijedlozima ako je potrebno. | Najkasnije 31. prosinca [2020.] Komisija će podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o primjeni ove Uredbe, zajedno s prikladnim prijedlozima ako je potrebno. Osim toga, također će biti podneseno privremeno izvješće najkasnije do 31. prosinca 2017. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Najkasnije 31. prosinca [2020.] Komisija će podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o primjeni ove Uredbe, zajedno s prikladnim prijedlozima ako je potrebno.

Najkasnije 31. prosinca [2020.] Komisija će podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o primjeni ove Uredbe, zajedno s prikladnim prijedlozima ako je potrebno. Osim toga, također će biti podneseno privremeno izvješće najkasnije do 31. prosinca 2017.

Obrazloženje

Smatra se prikladnim da Komisija podnese Europskom parlamentu i Vijeću privremeno izvješće o napretku i statusu ove Uredbe, tako da se u slučaju potrebe za poboljšanjem i prilagodbom ostavi dovoljno vremena za postizanje postavljenih ciljeva naznačenih za kraj 2020. godine.

Bruxelles, 2. travnja 2014.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 7.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 174/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 174/36

---

Mišljenje Odbora regija – Kvalitativni okvir za pripravništvo

2014/C 174/07

| Izvjestitelj | Andrius KUPČINSKAS (LT/EVP), gradonačelnik Kaunasa |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Prijedlog preporuke Vijeća o Kvalitativnom okviru za pripravništvo
  COM(2013) 857 final |

Izvjestitelj

Andrius KUPČINSKAS (LT/EVP), gradonačelnik Kaunasa

Referentni dokument

Prijedlog preporuke Vijeća o Kvalitativnom okviru za pripravništvo

COM(2013) 857 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja preporuku Vijeća Europske unije o Kvalitativnom okviru za pripravništvo, za što se već zalagao u svojim prijašnjim mišljenjima, ali izražava duboko žaljenje zbog toga što je Komisija odlučila predstaviti Okvir u obliku preporuke Vijeća, a ne u obliku direktive; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja preporuku Vijeća Europske unije o Kvalitativnom okviru za pripravništvo, za što se već zalagao u svojim prijašnjim mišljenjima, ali izražava duboko žaljenje zbog toga što je Komisija odlučila predstaviti Okvir u obliku preporuke Vijeća, a ne u obliku direktive;

| 2. | sa zabrinutošću konstatira – budući da je vrijeme između predstavljanja Prijedloga Komisije (4. prosinca 2013.) i usvajanja Preporuke Vijeća (10. ožujka 2014.) bilo prekratko da bi Odbor regija izdao mišljenje u skladu s uobičajenim postupcima – da ni Komisija pri izradi preporuke za Kvalitativni okvir za pripravništvo niti Vijeće pri prihvaćanju preporuke nisu proveli savjetovanje sa skupštinom regionalnih i lokalnih vlasti EU-a, tj. Odborom regija Europske unije; |
| --- | --- |

2.

sa zabrinutošću konstatira – budući da je vrijeme između predstavljanja Prijedloga Komisije (4. prosinca 2013.) i usvajanja Preporuke Vijeća (10. ožujka 2014.) bilo prekratko da bi Odbor regija izdao mišljenje u skladu s uobičajenim postupcima – da ni Komisija pri izradi preporuke za Kvalitativni okvir za pripravništvo niti Vijeće pri prihvaćanju preporuke nisu proveli savjetovanje sa skupštinom regionalnih i lokalnih vlasti EU-a, tj. Odborom regija Europske unije;

| 3. | izražava žaljenje što je stopa nezaposlenosti mladih u EU-u, a posebice u nekim regijama, još uvijek vrlo visoka te naglašava važnost aktivnih mjera za borbu protiv nezaposlenosti mladih. Ako se želi postići cilj strategije Europa 2020. da se do 2020. godine kod populacije u dobi od 20 od 64 godine dosegne stopa zaposlenosti od 75%, mora se poboljšati obrazovanje mladih tako što će se ono bolje prilagoditi potrebama tržišta rada i moraju se stvoriti povoljniji uvjeti za prelazak na tržište rada; |
| --- | --- |

3.

izražava žaljenje što je stopa nezaposlenosti mladih u EU-u, a posebice u nekim regijama, još uvijek vrlo visoka te naglašava važnost aktivnih mjera za borbu protiv nezaposlenosti mladih. Ako se želi postići cilj strategije Europa 2020. da se do 2020. godine kod populacije u dobi od 20 od 64 godine dosegne stopa zaposlenosti od 75%, mora se poboljšati obrazovanje mladih tako što će se ono bolje prilagoditi potrebama tržišta rada i moraju se stvoriti povoljniji uvjeti za prelazak na tržište rada;

| 4. | smatra da je od presudne važnosti na nacionalnoj i europskoj razini učiniti više kako bi se mlade potaklo da teže za zvanjima budućnosti. U tom cilju treba izraditi studije koje će omogućiti prepoznavanje trendova i upravljanje istima u ranoj fazi te predviđati promjene u potražnji sektora i struka za radnom snagom, broj radnika koje treba obučiti za specifične poslove i nova radna mjesta, kao i izglednu potrebu za mjestima za obuku mladih; |
| --- | --- |

4.

smatra da je od presudne važnosti na nacionalnoj i europskoj razini učiniti više kako bi se mlade potaklo da teže za zvanjima budućnosti. U tom cilju treba izraditi studije koje će omogućiti prepoznavanje trendova i upravljanje istima u ranoj fazi te predviđati promjene u potražnji sektora i struka za radnom snagom, broj radnika koje treba obučiti za specifične poslove i nova radna mjesta, kao i izglednu potrebu za mjestima za obuku mladih;

| 5. | budući da je pripravništvo ključan dio Jamstva za mlade, ponovno daje podršku preporuci Vijeća o uspostavi inicijative Jamstvo za mlade (1) od 22. travnja 2013., (2) kojom se želi osigurati „da se svim osobama mlađim od 25 godina u roku od četiri mjeseca nakon gubitka radnog mjesta ili prestanka formalnog obrazovanja ponudi kvalitetno radno mjesto, nastavak školovanja, naukovanje ili pripravnički staž”. Lokalne i regionalne vlasti trebale bi imati ključnu ulogu u provedbi programa jamstva za mlade; |
| --- | --- |

5.

budući da je pripravništvo ključan dio Jamstva za mlade, ponovno daje podršku preporuci Vijeća o uspostavi inicijative Jamstvo za mlade (1) od 22. travnja 2013., (2) kojom se želi osigurati „da se svim osobama mlađim od 25 godina u roku od četiri mjeseca nakon gubitka radnog mjesta ili prestanka formalnog obrazovanja ponudi kvalitetno radno mjesto, nastavak školovanja, naukovanje ili pripravnički staž”. Lokalne i regionalne vlasti trebale bi imati ključnu ulogu u provedbi programa jamstva za mlade;

| 6. | pozdravlja uvođenje Kvalitativnog okvira za pripravništvo kao korisnu mjeru koja bi trebala osigurati da pripravništvo učinkovito olakša prelazak s obrazovanja na zapošljavanje, a time i poveća mogućnost zapošljavanja mladih ljudi; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja uvođenje Kvalitativnog okvira za pripravništvo kao korisnu mjeru koja bi trebala osigurati da pripravništvo učinkovito olakša prelazak s obrazovanja na zapošljavanje, a time i poveća mogućnost zapošljavanja mladih ljudi;

| 7. | smatra da na prijenos znanja s jednog naraštaja na drugi, na model „majstor-šegrt”, treba tijekom pripravništva staviti pozitivan naglasak; |
| --- | --- |

7.

smatra da na prijenos znanja s jednog naraštaja na drugi, na model „majstor-šegrt”, treba tijekom pripravništva staviti pozitivan naglasak;

| 8. | prihvaća inovacije iz Kvalitativnog okvira za pripravništvo, jer će pomoću njega biti osigurana transparentnost pripravništva i usmjerenost na obrazovne ciljeve; istovremeno izražava razočaranje što unutar Kvalitativnog okvira nisu predviđene rasprave o preporukama državama članicama u vezi s važnim pitanjima kao što su socijalna zaštita i isplata naknada pripravnicima; izražava žaljenje što se nadležnosti Kvalitativnog okvira za pripravništvo ne podudaraju s onima Jamstva za mlade nego se odnose samo na pripravništvo na slobodnom tržištu te isključuju ono koje se provodi u okviru studija, formalnog obrazovanja ili stručnog osposobljavanja; |
| --- | --- |

8.

prihvaća inovacije iz Kvalitativnog okvira za pripravništvo, jer će pomoću njega biti osigurana transparentnost pripravništva i usmjerenost na obrazovne ciljeve; istovremeno izražava razočaranje što unutar Kvalitativnog okvira nisu predviđene rasprave o preporukama državama članicama u vezi s važnim pitanjima kao što su socijalna zaštita i isplata naknada pripravnicima; izražava žaljenje što se nadležnosti Kvalitativnog okvira za pripravništvo ne podudaraju s onima Jamstva za mlade nego se odnose samo na pripravništvo na slobodnom tržištu te isključuju ono koje se provodi u okviru studija, formalnog obrazovanja ili stručnog osposobljavanja;

| 9. | ističe da lokalne i regionalne vlasti igraju značajnu ulogu u utvrđivanju i provedbi mjera za borbu protiv nezaposlenosti, posebice na području obrazovanja i obuke; Države članice trebale bi biti svjesne te uloge i koristiti ponuđene mogućnosti u vezi s tim kako bi se kvalificiranim mladim osobama olakšao prelazak iz obrazovnog sustava na tržište rada, s obzirom na to da upravo lokalne vlasti igraju ulogu pružatelja usluga na području obrazovanja, obuke i zapošljavanja; stoga izražava žaljenje što se u preporuci Vijeća ne spominje uloga lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi Kvalitativnog okvira; |
| --- | --- |

9.

ističe da lokalne i regionalne vlasti igraju značajnu ulogu u utvrđivanju i provedbi mjera za borbu protiv nezaposlenosti, posebice na području obrazovanja i obuke; Države članice trebale bi biti svjesne te uloge i koristiti ponuđene mogućnosti u vezi s tim kako bi se kvalificiranim mladim osobama olakšao prelazak iz obrazovnog sustava na tržište rada, s obzirom na to da upravo lokalne vlasti igraju ulogu pružatelja usluga na području obrazovanja, obuke i zapošljavanja; stoga izražava žaljenje što se u preporuci Vijeća ne spominje uloga lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi Kvalitativnog okvira;

| 10. | traži od država članica da omoguće aktivno sudjelovanje socijalnih partnera i lokalnih i regionalnih vlasti, kako bi se osiguralo uspješno uvođenje sustava; |
| --- | --- |

10.

traži od država članica da omoguće aktivno sudjelovanje socijalnih partnera i lokalnih i regionalnih vlasti, kako bi se osiguralo uspješno uvođenje sustava;

| 11. | te ih poziva da temeljito ispitaju pod kojim bi se pravnim i drugim uvjetima Kvalitativni okvir za pripravništvo mogao uvesti u nacionalnu praksu i/ili nacionalno zakonodavstvo; |
| --- | --- |

11.

te ih poziva da temeljito ispitaju pod kojim bi se pravnim i drugim uvjetima Kvalitativni okvir za pripravništvo mogao uvesti u nacionalnu praksu i/ili nacionalno zakonodavstvo;

Uvodne napomene

| 12. | izražava zabrinutost zbog visoke stope nezaposlenosti mladih u Europskoj uniji zbog koje trenutačno postoji opasnost od siromaštva mladih, o čemu je riječ i u godišnjem izvješću Europske komisije o zapošljavanju i društvenom razvoju za 2012. godinu; (3) |
| --- | --- |

12.

izražava zabrinutost zbog visoke stope nezaposlenosti mladih u Europskoj uniji zbog koje trenutačno postoji opasnost od siromaštva mladih, o čemu je riječ i u godišnjem izvješću Europske komisije o zapošljavanju i društvenom razvoju za 2012. godinu; (3)

| 13. | ističe važnost učinkovitih mjera za rješavanje sve većeg problema mladih Europljana koji nisu zaposleni niti se školuju te skreće pozornost na društvene, gospodarske i demografske posljedice i opasnosti nedostatka neovisnosti tih mladih ljudi; |
| --- | --- |

13.

ističe važnost učinkovitih mjera za rješavanje sve većeg problema mladih Europljana koji nisu zaposleni niti se školuju te skreće pozornost na društvene, gospodarske i demografske posljedice i opasnosti nedostatka neovisnosti tih mladih ljudi;

| 14. | slaže se s Komisijom u pogledu važnosti pripravništva te ističe da kvalitetni programi pripravništva mladima nude mogućnost stjecanja dragocjenog profesionalnog iskustva, znanja i vještina te samim time lakšeg pronalaženja radnog mjesta i brze i trajne integracije na tržištu rada. |
| --- | --- |

14.

slaže se s Komisijom u pogledu važnosti pripravništva te ističe da kvalitetni programi pripravništva mladima nude mogućnost stjecanja dragocjenog profesionalnog iskustva, znanja i vještina te samim time lakšeg pronalaženja radnog mjesta i brze i trajne integracije na tržištu rada.

| 15. | dijeli zabrinutost Komisije zbog toga što se pripravništvo ponekad zlouporabljuje kao način za dobivanje jeftine ili čak neplaćene radne snage. Stoga su osnovni izazovi odrediti gornju granicu trajanja pripravništva i poboljšati njegovu kvalitetu kako bi za ulazak na tržište rada ovo iskustvo bilo korisno; |
| --- | --- |

15.

dijeli zabrinutost Komisije zbog toga što se pripravništvo ponekad zlouporabljuje kao način za dobivanje jeftine ili čak neplaćene radne snage. Stoga su osnovni izazovi odrediti gornju granicu trajanja pripravništva i poboljšati njegovu kvalitetu kako bi za ulazak na tržište rada ovo iskustvo bilo korisno;

| 16. | skreće pozornost na to da se najbolji rezultati u zapošljavanju mladih mogu primijetiti u državama i regijama gdje se mladima nudi mogućnost kvalitetnog pripravničkog staža ili naukovanja te gdje su pripravništvo i stručna praksa sastavni dio sustava obrazovanja i zapošljavanja; važno je da obrazovne ustanove surađuju s poduzetničkim sektorom kako b se osigurala uzajamna korist od programa pripravništva; |
| --- | --- |

16.

skreće pozornost na to da se najbolji rezultati u zapošljavanju mladih mogu primijetiti u državama i regijama gdje se mladima nudi mogućnost kvalitetnog pripravničkog staža ili naukovanja te gdje su pripravništvo i stručna praksa sastavni dio sustava obrazovanja i zapošljavanja; važno je da obrazovne ustanove surađuju s poduzetničkim sektorom kako b se osigurala uzajamna korist od programa pripravništva;

Opći aspekti preporuke

| 17. | slaže se s osnovnim pristupom Kvalitativnog okvira za pripravništvo te primjećuje da su za pripravništvo bitni proces učenja koji pomaže pri boljem upoznavanju radnog mjesta, jasni ciljevi učenja i odabir odgovarajućeg mentora; |
| --- | --- |

17.

slaže se s osnovnim pristupom Kvalitativnog okvira za pripravništvo te primjećuje da su za pripravništvo bitni proces učenja koji pomaže pri boljem upoznavanju radnog mjesta, jasni ciljevi učenja i odabir odgovarajućeg mentora;

| 18. | podržava poziv iznesen u Kvalitativnom okviru za pripravništvo da poslodavci koji nude pripravnički staž potvrdom o obavljenom pripravništvu potvrde znanja, vještine i kompetencije stečene za vrijeme pripravničkog staža; to je neophodno ako se želi postići formalno priznavanje vrijednosti pripravništva kao instrumenta koji mladima pomaže pri ulasku na tržište rada i pronalaženju kvalitetnog radnog mjesta; |
| --- | --- |

18.

podržava poziv iznesen u Kvalitativnom okviru za pripravništvo da poslodavci koji nude pripravnički staž potvrdom o obavljenom pripravništvu potvrde znanja, vještine i kompetencije stečene za vrijeme pripravničkog staža; to je neophodno ako se želi postići formalno priznavanje vrijednosti pripravništva kao instrumenta koji mladima pomaže pri ulasku na tržište rada i pronalaženju kvalitetnog radnog mjesta;

| 19. | izražava žaljenje što se preporuka Vijeća ne odnosi na pripravničke programe koji su dio studija, formalnog obrazovanja ili strukovnog osposobljavanja; stoga poziva Komisiju da izradi zaseban prijedlog za kvalitativni okvir za takva pripravništva; |
| --- | --- |

19.

izražava žaljenje što se preporuka Vijeća ne odnosi na pripravničke programe koji su dio studija, formalnog obrazovanja ili strukovnog osposobljavanja; stoga poziva Komisiju da izradi zaseban prijedlog za kvalitativni okvir za takva pripravništva;

| 20. | zalaže se za podršku koja je u sklopu Kvalitativnog okvira za pripravništvo predviđena za financiranje mjera država članica sredstvima EU-a (financiranje programa pripravništva sredstvima Europskog socijalnog fonda (ESF), Europskog fonda za regionalni razvoj i Inicijative za zapošljavanje mladih) te za razmjenu dobrih praksi i mjere nadzora; unatoč tome, poziva na oprez kako se ne bi dogodilo da financiranje iz privatnih izvora bude zamijenjeno financiranjem sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

20.

zalaže se za podršku koja je u sklopu Kvalitativnog okvira za pripravništvo predviđena za financiranje mjera država članica sredstvima EU-a (financiranje programa pripravništva sredstvima Europskog socijalnog fonda (ESF), Europskog fonda za regionalni razvoj i Inicijative za zapošljavanje mladih) te za razmjenu dobrih praksi i mjere nadzora; unatoč tome, poziva na oprez kako se ne bi dogodilo da financiranje iz privatnih izvora bude zamijenjeno financiranjem sredstvima EU-a;

Uvjeti rada i transparentnost

| 21. | kako bi se osigurala kvaliteta pripravništva, poziva da se uz pojačanu primjenu otvorene metode koordinacije potakne rasprava o razmjeni najboljih praksi u Europi te da se na taj način državama članicama pomogne utvrditi minimalne zahtjeve za pripravništvo koji će se temeljiti na tim praksama; |
| --- | --- |

21.

kako bi se osigurala kvaliteta pripravništva, poziva da se uz pojačanu primjenu otvorene metode koordinacije potakne rasprava o razmjeni najboljih praksi u Europi te da se na taj način državama članicama pomogne utvrditi minimalne zahtjeve za pripravništvo koji će se temeljiti na tim praksama;

| 22. | pozdravlja zahtjeve navedene u Kvalitativnom okviru za pripravništvo da obavijesti o slobodnim radnim mjestima, odnosno oglasi o pripravničkim mjestima budu transparentni, ali ističe da transparentnost, premda važna, nije dovoljna za osiguravanje kvalitete pripravništva; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja zahtjeve navedene u Kvalitativnom okviru za pripravništvo da obavijesti o slobodnim radnim mjestima, odnosno oglasi o pripravničkim mjestima budu transparentni, ali ističe da transparentnost, premda važna, nije dovoljna za osiguravanje kvalitete pripravništva;

| 23. | u vezi s tim izražava žaljenje što se u Kvalitativnom okviru za pripravništvo poslodavcima koji nude pripravnički staž ne preporučuje da pruže odgovarajuće socijalno i zdravstveno osiguranje, nego se samo traži da u obavijesti o pripravničkom mjestu naznače je li predviđena takva vrsta osiguranja; |
| --- | --- |

23.

u vezi s tim izražava žaljenje što se u Kvalitativnom okviru za pripravništvo poslodavcima koji nude pripravnički staž ne preporučuje da pruže odgovarajuće socijalno i zdravstveno osiguranje, nego se samo traži da u obavijesti o pripravničkom mjestu naznače je li predviđena takva vrsta osiguranja;

| 24. | pozdravlja stajalište iz Kvalitativnog okvira za pripravništvo da bi se pri objavi slobodnih pripravničkih mjesta trebalo naznačiti je li predviđena plaća i/ili naknada za pripravništvo te pozdravlja preporuku Vijeća da se u obavijestima o pripravničkim mjestima navede i ponuđeni iznos plaće ili naknade. Odbor također smatra da je nužno osigurati da obveza informiranja ne postane birokratski teret za subjekte koji nude pripravništvo i da svi propisi na tom području ne ometaju već potiču otvaranje pripravničkih mjesta u svim sektorima tržišta rada; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja stajalište iz Kvalitativnog okvira za pripravništvo da bi se pri objavi slobodnih pripravničkih mjesta trebalo naznačiti je li predviđena plaća i/ili naknada za pripravništvo te pozdravlja preporuku Vijeća da se u obavijestima o pripravničkim mjestima navede i ponuđeni iznos plaće ili naknade. Odbor također smatra da je nužno osigurati da obveza informiranja ne postane birokratski teret za subjekte koji nude pripravništvo i da svi propisi na tom području ne ometaju već potiču otvaranje pripravničkih mjesta u svim sektorima tržišta rada;

| 25. | upućuje na to da se u Kvalitativnom okviru za pripravništvo ne rješava pitanje neplaćenih ili djelomično plaćenih pripravništava. Rezultati nedavno provedene ankete Eurobarometra (4) pokazuju da tri petine pripravnika ne dobiva nikakvu naknadu ili je ona tako niska da u više od polovice slučajeva nije dovoljna za pokrivanje osnovnih životnih troškova. To dovodi do opasnosti da se pripravništvo ograniči samo na osobe koje ga sebi mogu priuštiti, što će prouzročiti smanjenje broja pripravničkih mjesta i njihove gospodarske korisnosti te samim time povećanje nejednakosti; |
| --- | --- |

25.

upućuje na to da se u Kvalitativnom okviru za pripravništvo ne rješava pitanje neplaćenih ili djelomično plaćenih pripravništava. Rezultati nedavno provedene ankete Eurobarometra (4) pokazuju da tri petine pripravnika ne dobiva nikakvu naknadu ili je ona tako niska da u više od polovice slučajeva nije dovoljna za pokrivanje osnovnih životnih troškova. To dovodi do opasnosti da se pripravništvo ograniči samo na osobe koje ga sebi mogu priuštiti, što će prouzročiti smanjenje broja pripravničkih mjesta i njihove gospodarske korisnosti te samim time povećanje nejednakosti;

| 26. | Namjera da se kvaliteta pripravništva osigura uvođenjem obveze stvaranja uvjeta za odgovarajuće osiguranje i plaću ili nadoknadu za sve pripravnike mogla bi zbog velikog financijskog opterećenja, kako za lokalne i regionalne vlasti tako i za poduzeća, dovesti do smanjenja broja pripravničkih mjesta. Budući da se zbog mnoštva razlika u Europi možda neće moći osmisliti jedinstven model, prikladan za sve, OR pozdravlja nastojanja da se stvore učinkoviti sustavi za djelomično ili potpuno financiranje pripravništava kombinacijom sredstava iz više izvora; |
| --- | --- |

26.

Namjera da se kvaliteta pripravništva osigura uvođenjem obveze stvaranja uvjeta za odgovarajuće osiguranje i plaću ili nadoknadu za sve pripravnike mogla bi zbog velikog financijskog opterećenja, kako za lokalne i regionalne vlasti tako i za poduzeća, dovesti do smanjenja broja pripravničkih mjesta. Budući da se zbog mnoštva razlika u Europi možda neće moći osmisliti jedinstven model, prikladan za sve, OR pozdravlja nastojanja da se stvore učinkoviti sustavi za djelomično ili potpuno financiranje pripravništava kombinacijom sredstava iz više izvora;

| 27. | utvrđuje da u preporuci Vijeća uloga mentora pripravnika nije odgovarajuće definirana i stoga, imajući u vidu da je reguliranje tog pitanja u nadležnosti država članica, poziva države članice i socijalne i gospodarske partnere da razmjenjuju najbolje prakse za reguliranje uloge mentora pripravnika, njihovih zadaća i dužnosti te drugih relevantnih pitanja, kako bi se postupno utvrdilo koje su najbolje europske prakse i kako bi se načelo višerazinskog upravljanja provelo u djelo; |
| --- | --- |

27.

utvrđuje da u preporuci Vijeća uloga mentora pripravnika nije odgovarajuće definirana i stoga, imajući u vidu da je reguliranje tog pitanja u nadležnosti država članica, poziva države članice i socijalne i gospodarske partnere da razmjenjuju najbolje prakse za reguliranje uloge mentora pripravnika, njihovih zadaća i dužnosti te drugih relevantnih pitanja, kako bi se postupno utvrdilo koje su najbolje europske prakse i kako bi se načelo višerazinskog upravljanja provelo u djelo;

Transnacionalna pripravništva

| 28. | pozdravlja pozitivni utjecaj Kvalitativnog okvira za pripravništvo, koji olakšava još uvijek prerijetka transnacionalna pripravništva i poboljšava pristup informacijama; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja pozitivni utjecaj Kvalitativnog okvira za pripravništvo, koji olakšava još uvijek prerijetka transnacionalna pripravništva i poboljšava pristup informacijama;

| 29. | s obzirom da članak 153. UFEU-a, kao pravni temelj Kvalitativnog okvira za pripravništvo, predviđa da Europska unija podržava i dopunjuje djelovanje država članica, predlaže da bi u cijelom EU-u trebalo ulagati trud u prikupljanje i razmjenu informacija o propisima za poticanje mobilnosti pripravnika, budući da se mladima olakšava obavljanje pripravništva u drugoj državi ako imaju jednostavan pristup informacijama o tome što kao pripravnici mogu očekivati; |
| --- | --- |

29.

s obzirom da članak 153. UFEU-a, kao pravni temelj Kvalitativnog okvira za pripravništvo, predviđa da Europska unija podržava i dopunjuje djelovanje država članica, predlaže da bi u cijelom EU-u trebalo ulagati trud u prikupljanje i razmjenu informacija o propisima za poticanje mobilnosti pripravnika, budući da se mladima olakšava obavljanje pripravništva u drugoj državi ako imaju jednostavan pristup informacijama o tome što kao pripravnici mogu očekivati;

| 30. | ističe, međutim, da već spomenuta činjenica da često ne postoji naknada za pripravnike ili je ona preniska u kombinaciji s nedostatkom smještajnih kapaciteta može biti prepreka za transnacionalna pripravništva, jer potencijalni pripravnici zbog teške financijske situacije često nisu u mogućnosti obavljati pripravništvo u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

30.

ističe, međutim, da već spomenuta činjenica da često ne postoji naknada za pripravnike ili je ona preniska u kombinaciji s nedostatkom smještajnih kapaciteta može biti prepreka za transnacionalna pripravništva, jer potencijalni pripravnici zbog teške financijske situacije često nisu u mogućnosti obavljati pripravništvo u drugoj državi članici;

| 31. | naglašava da stvaranje povoljnijih uvjeta za transnacionalna pripravništva može imati brojne pozitivne učinke, kao što su, na primjer, porast mogućnosti zapošljavanja za pripravnike i bolja integracija na tržište rada; |
| --- | --- |

31.

naglašava da stvaranje povoljnijih uvjeta za transnacionalna pripravništva može imati brojne pozitivne učinke, kao što su, na primjer, porast mogućnosti zapošljavanja za pripravnike i bolja integracija na tržište rada;

| 32. | pozdravlja mišljenje izraženo u Kvalitativnom okviru za pripravništvo da bi mreža EURES mogla uključivati i pripravništvo, kao što je zatraženo u zaključcima Vijeća (5) iz lipnja 2012.; također pozdravlja prijedlog da se ta mreža koristi za širenje informacija o programima pripravništva; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja mišljenje izraženo u Kvalitativnom okviru za pripravništvo da bi mreža EURES mogla uključivati i pripravništvo, kao što je zatraženo u zaključcima Vijeća (5) iz lipnja 2012.; također pozdravlja prijedlog da se ta mreža koristi za širenje informacija o programima pripravništva;

| 33. | slaže se da se EURES koristi za osiguravanje pristupa informacijama o slobodnim pripravničkim mjestima te preporučuje da se EURES također koristi za prikupljanje povratnih informacija, čime bi se pripravnicima omogućilo ocjenjivanje svog iskustva s pripravništvom; |
| --- | --- |

33.

slaže se da se EURES koristi za osiguravanje pristupa informacijama o slobodnim pripravničkim mjestima te preporučuje da se EURES također koristi za prikupljanje povratnih informacija, čime bi se pripravnicima omogućilo ocjenjivanje svog iskustva s pripravništvom;

| 34. | ističe da je broj transnacionalnih pripravništava veoma nizak, unatoč visokoj mobilnosti studenata, npr. u okviru programa Erasmus. (6) Radi se, dakle, o propuštenoj prilici za smanjenje nezaposlenosti mladih putem mobilnosti: pripravništvo u drugoj državi moglo bi biti odlučujuće za mlade koji se žele zaposliti u drugoj državi članici; stoga pozdravlja uvođenje programa Erasmus+, koji bi mogao pridonijeti povećanju broja transnacionalnih pripravništava. |
| --- | --- |

34.

ističe da je broj transnacionalnih pripravništava veoma nizak, unatoč visokoj mobilnosti studenata, npr. u okviru programa Erasmus. (6) Radi se, dakle, o propuštenoj prilici za smanjenje nezaposlenosti mladih putem mobilnosti: pripravništvo u drugoj državi moglo bi biti odlučujuće za mlade koji se žele zaposliti u drugoj državi članici; stoga pozdravlja uvođenje programa Erasmus+, koji bi mogao pridonijeti povećanju broja transnacionalnih pripravništava.

| 35. | mogućnost stjecanja iskustava u različitim uvjetima mladima nudi neprocjenjivu priliku da povećaju broj potencijalnih poslodavaca u različitim državama članicama. Stoga bi trebalo pronalaziti mogućnosti da se osigura učinkovita potpora za pripravništvo u drugoj državi članici: rješenjima za smanjenje troškova preseljenja u drugu državu i pružanjem odgovarajućih informacija, kako bi se osiguralo da pripravnici ne budu financijski ugroženi, s obzirom na troškove života u državi u kojoj se pripravništvo obavlja i administrativne propise koji se primjenjuju u dotičnoj državi (npr. dozvola boravka i radna dozvala, eventualno prijava itd.); |
| --- | --- |

35.

mogućnost stjecanja iskustava u različitim uvjetima mladima nudi neprocjenjivu priliku da povećaju broj potencijalnih poslodavaca u različitim državama članicama. Stoga bi trebalo pronalaziti mogućnosti da se osigura učinkovita potpora za pripravništvo u drugoj državi članici: rješenjima za smanjenje troškova preseljenja u drugu državu i pružanjem odgovarajućih informacija, kako bi se osiguralo da pripravnici ne budu financijski ugroženi, s obzirom na troškove života u državi u kojoj se pripravništvo obavlja i administrativne propise koji se primjenjuju u dotičnoj državi (npr. dozvola boravka i radna dozvala, eventualno prijava itd.);

Provedba Kvalitativnog okvira za pripravništvo

| 36. | ističe da bi lokalne i regionalne vlasti morale biti uključene u sveobuhvatan proces izrade i provedbe novih inicijativa i da bi im trebalo dodijeliti sredstva za njihovu provedbu, s obzirom na to da su one u najboljem položaju da procjenjuju različite uvjete i potrebe na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

36.

ističe da bi lokalne i regionalne vlasti morale biti uključene u sveobuhvatan proces izrade i provedbe novih inicijativa i da bi im trebalo dodijeliti sredstva za njihovu provedbu, s obzirom na to da su one u najboljem položaju da procjenjuju različite uvjete i potrebe na lokalnoj razini;

| 37. | izražava žaljenje što u preporuci Vijeća nije predloženo savjetovanje s lokalnim i regionalnim vlastima i poduzećima pri izradi i usavršavanju obrazovnih programa u cilju uzimanja u obzir potreba tržišta rada i školovanja stručnjaka u traženim područjima; |
| --- | --- |

37.

izražava žaljenje što u preporuci Vijeća nije predloženo savjetovanje s lokalnim i regionalnim vlastima i poduzećima pri izradi i usavršavanju obrazovnih programa u cilju uzimanja u obzir potreba tržišta rada i školovanja stručnjaka u traženim područjima;

| 38. | također ističe da su lokalne i regionalne vlasti često uvelike odgovorne za provedbu mjera u području zapošljavanja te općeg obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, kao i da je teritorijalni aspekt ovih područja politike vrlo važan; |
| --- | --- |

38.

također ističe da su lokalne i regionalne vlasti često uvelike odgovorne za provedbu mjera u području zapošljavanja te općeg obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, kao i da je teritorijalni aspekt ovih područja politike vrlo važan;

| 39. | pozdravlja činjenicu da treba promicati „aktivno sudjelovanje službi za zapošljavanje, obrazovnih institucija i poslodavaca koji nude pripravništvo u provedbi Kvalitativnog okvira za pripravništvo” i naglašava važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u sva tri područja; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja činjenicu da treba promicati „aktivno sudjelovanje službi za zapošljavanje, obrazovnih institucija i poslodavaca koji nude pripravništvo u provedbi Kvalitativnog okvira za pripravništvo” i naglašava važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u sva tri područja;

| 40. | naglašava da lokalne i regionalne vlasti moraju biti uključene u uspješnu provedbu Kvalitativnog okvira za pripravništvo u svojstvu poslodavca te izražava žaljenje što u preporuci Komisije nisu izričito spomenute njihove odgovornosti i iskustva; smatra da je važno uspostaviti pravni okvir koji bi javnim ustanovama omogućio da primaju pripravnike te da šire najbolje prakse tijela javnih vlasti; |
| --- | --- |

40.

naglašava da lokalne i regionalne vlasti moraju biti uključene u uspješnu provedbu Kvalitativnog okvira za pripravništvo u svojstvu poslodavca te izražava žaljenje što u preporuci Komisije nisu izričito spomenute njihove odgovornosti i iskustva; smatra da je važno uspostaviti pravni okvir koji bi javnim ustanovama omogućio da primaju pripravnike te da šire najbolje prakse tijela javnih vlasti;

| 41. | poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere za prikupljanje i širenje informacija te da potakne države članice da na odgovarajući način upotpune svoje pravne propise kako bi se osiguralo da uvjeti pripravništva budu još više u skladu s očekivanjima svih zainteresiranih strana; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere za prikupljanje i širenje informacija te da potakne države članice da na odgovarajući način upotpune svoje pravne propise kako bi se osiguralo da uvjeti pripravništva budu još više u skladu s očekivanjima svih zainteresiranih strana;

| 42. | upozorava da lokalne i regionalne vlasti kao bitni poslodavci i subjekti koji nude pripravništvo moraju pružati dobar primjer provedbom pravila za visokokvalitetna pripravništva; stoga poziva lokalne i regionalne vlasti da ponude što više visokokvalitetnih pripravničkih mjesta; |
| --- | --- |

42.

upozorava da lokalne i regionalne vlasti kao bitni poslodavci i subjekti koji nude pripravništvo moraju pružati dobar primjer provedbom pravila za visokokvalitetna pripravništva; stoga poziva lokalne i regionalne vlasti da ponude što više visokokvalitetnih pripravničkih mjesta;

| 43. | naglašava važnost uključivanja dionika aktivnog civilnog društva, osobito mladih ljudi i organizacija mladih, u provedbenu fazu Kvalitativnog okvira za pripravništvo, između ostalog i putem Europskog saveza za naukovanje, odnosno platforme za partnerstvo koju je Komisija osnovala u srpnju 2013.; |
| --- | --- |

43.

naglašava važnost uključivanja dionika aktivnog civilnog društva, osobito mladih ljudi i organizacija mladih, u provedbenu fazu Kvalitativnog okvira za pripravništvo, između ostalog i putem Europskog saveza za naukovanje, odnosno platforme za partnerstvo koju je Komisija osnovala u srpnju 2013.;

| 44. | također naglašava važnost privatnog poduzetništva, prije svega MSP-a, u provedbi Okvira; |
| --- | --- |

44.

također naglašava važnost privatnog poduzetništva, prije svega MSP-a, u provedbi Okvira;

| 45. | poziva lokalne i regionalne vlasti da pri izradi programa za poticanje kompetencija studenata tješnje surađuju s lokalnim obrazovnim ustanovama i poslodavcima te uvedu stipendije i ponude plaćena pripravništva za uspješne studente; ukazuje na važnost proširenja najboljih praksi, nastalih u pojedinim državama članicama, diljem EU-a; |
| --- | --- |

45.

poziva lokalne i regionalne vlasti da pri izradi programa za poticanje kompetencija studenata tješnje surađuju s lokalnim obrazovnim ustanovama i poslodavcima te uvedu stipendije i ponude plaćena pripravništva za uspješne studente; ukazuje na važnost proširenja najboljih praksi, nastalih u pojedinim državama članicama, diljem EU-a;

Završne odredbe

| 46. | pozdravlja preporuke Komisije za poticanje tijesne suradnje s dionicima u cilju osiguranja brze provedbe Okvira i ponovno ističe važnost uloge lokalnih i regionalnih vlasti u ovom području; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja preporuke Komisije za poticanje tijesne suradnje s dionicima u cilju osiguranja brze provedbe Okvira i ponovno ističe važnost uloge lokalnih i regionalnih vlasti u ovom području;

| 47. | poziva države članice da slijede preporuke Komisije i da prilikom provedbe Okvira ispitaju i poboljšaju njegovu učinkovitost za potrebe postizanja ciljeva zacrtanih u nacionalnim politikama za zapošljavanje mladih. |
| --- | --- |

47.

poziva države članice da slijede preporuke Komisije i da prilikom provedbe Okvira ispitaju i poboljšaju njegovu učinkovitost za potrebe postizanja ciljeva zacrtanih u nacionalnim politikama za zapošljavanje mladih.

II.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Amandman 1.

Uvodna izjava 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Mladi su posebno teško pogođeni krizom. Stopa nezaposlenosti mladih posljednjih je godina dosegnula povijesni maksimum u nekoliko država članica, a nema naznaka da će se u bližoj budućnosti smanjiti. Poticanje mogućnosti zapošljavanja i produktivnosti mladih presudno je za njihovo uključivanje na tržište rada. | Mladi su posebno teško pogođeni krizom. Stopa nezaposlenosti mladih posljednjih je godina dosegnula povijesni maksimum u nekoliko država članica, a nema naznaka da će se u bližoj budućnosti smanjiti. Iznimno velike regionalne razlike u stopi nezaposlenosti dovode u pitanje ostvarivanje ciljeva teritorijalne i socijalne kohezije Europske unije. Poticanje mogućnosti zapošljavanja i produktivnosti mladih presudno je za njihovo uključivanje na tržište rada. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Mladi su posebno teško pogođeni krizom. Stopa nezaposlenosti mladih posljednjih je godina dosegnula povijesni maksimum u nekoliko država članica, a nema naznaka da će se u bližoj budućnosti smanjiti. Poticanje mogućnosti zapošljavanja i produktivnosti mladih presudno je za njihovo uključivanje na tržište rada.

Mladi su posebno teško pogođeni krizom. Stopa nezaposlenosti mladih posljednjih je godina dosegnula povijesni maksimum u nekoliko država članica, a nema naznaka da će se u bližoj budućnosti smanjiti. Iznimno velike regionalne razlike u stopi nezaposlenosti dovode u pitanje ostvarivanje ciljeva teritorijalne i socijalne kohezije Europske unije. Poticanje mogućnosti zapošljavanja i produktivnosti mladih presudno je za njihovo uključivanje na tržište rada.

Amandman 2.

Uvodna izjava 16.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Programi država članica za promicanje i pružanje pripravništva mladima mogu se financirati sredstvima iz europskih fondova. Povrh toga, Inicijativa za zapošljavanje mladih pružat će potporu programima pripravništva u kontekstu inicijative Jamstvo za mlade. Ona će biti usmjerena prema mladima iz regija EU-a koje su najviše pogođene nezaposlenošću mladih, a sufinancirat će se sredstvima Europskog socijalnog fonda (ESF) 2014. – 2020. ESF i Inicijativa za zapošljavanje mladih mogu pridonijeti povećanju broja i poboljšanju kvalitete programa pripravništva u državama članicama. To podrazumijeva eventualan doprinos troškovima programa pripravništva, uključujući, pod određenim uvjetima, sufinanciranje naknada. Osim toga, potpora se može pružati i drugim programima obuke koje mladi mogu pohađati uz pripravništvo, primjerice tečajevima jezika. | Programi država članica za promicanje i pružanje pripravništva mladima mogu se financirati sredstvima iz europskih fondova. Povrh toga, Inicijativa za zapošljavanje mladih pružat će potporu programima pripravništva u kontekstu inicijative Jamstvo za mlade. Ona će biti usmjerena prema mladima iz regija EU-a koje su najviše pogođene nezaposlenošću mladih, a sufinancirat će se sredstvima Europskog socijalnog fonda (ESF) 2014. – 2020. ESF i Inicijativa za zapošljavanje mladih mogu pridonijeti povećanju broja i poboljšanju kvalitete programa pripravništva u državama članicama. To podrazumijeva eventualan doprinos troškovima programa pripravništva, uključujući, pod određenim uvjetima, sufinanciranje naknada, ali uz nužan oprez kako se ne bi dogodilo da financiranje iz privatnih izvora bude zamijenjeno financiranjem javnim sredstvima. Osim toga, potpora se može pružati i drugim programima obuke koje mladi mogu pohađati uz pripravništvo, primjerice tečajevima jezika. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Programi država članica za promicanje i pružanje pripravništva mladima mogu se financirati sredstvima iz europskih fondova. Povrh toga, Inicijativa za zapošljavanje mladih pružat će potporu programima pripravništva u kontekstu inicijative Jamstvo za mlade. Ona će biti usmjerena prema mladima iz regija EU-a koje su najviše pogođene nezaposlenošću mladih, a sufinancirat će se sredstvima Europskog socijalnog fonda (ESF) 2014. – 2020. ESF i Inicijativa za zapošljavanje mladih mogu pridonijeti povećanju broja i poboljšanju kvalitete programa pripravništva u državama članicama. To podrazumijeva eventualan doprinos troškovima programa pripravništva, uključujući, pod određenim uvjetima, sufinanciranje naknada. Osim toga, potpora se može pružati i drugim programima obuke koje mladi mogu pohađati uz pripravništvo, primjerice tečajevima jezika.

Programi država članica za promicanje i pružanje pripravništva mladima mogu se financirati sredstvima iz europskih fondova. Povrh toga, Inicijativa za zapošljavanje mladih pružat će potporu programima pripravništva u kontekstu inicijative Jamstvo za mlade. Ona će biti usmjerena prema mladima iz regija EU-a koje su najviše pogođene nezaposlenošću mladih, a sufinancirat će se sredstvima Europskog socijalnog fonda (ESF) 2014. – 2020. ESF i Inicijativa za zapošljavanje mladih mogu pridonijeti povećanju broja i poboljšanju kvalitete programa pripravništva u državama članicama. To podrazumijeva eventualan doprinos troškovima programa pripravništva, uključujući, pod određenim uvjetima, sufinanciranje naknada, ali uz nužan oprez kako se ne bi dogodilo da financiranje iz privatnih izvora bude zamijenjeno financiranjem javnim sredstvima. Osim toga, potpora se može pružati i drugim programima obuke koje mladi mogu pohađati uz pripravništvo, primjerice tečajevima jezika.

Amandman 3.

Uvodna izjava 29.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Ovom preporukom nije obuhvaćena stručna praksa koja je sastavni dio akademskog kurikuluma, formalnog obrazovanja ili strukovnog osposobljavanja. Pripravništva čiji je sadržaj uređen nacionalnim zakonodavstvom i koje treba pohađati radi stjecanja akademske titule ili određenog zvanja (npr. na području medicine, arhitekture itd.) nisu obuhvaćena ovom preporukom. | Ovom preporukom nije obuhvaćena stručna praksa koja je sastavni dio akademskog kurikuluma, formalnog obrazovanja ili strukovnog osposobljavanja. Pripravništva čiji je sadržaj uređen nacionalnim zakonodavstvom i koja treba pohađati radi stjecanja akademske titule ili određenog zvanja (npr. na području medicine, arhitekture itd.) nisu obuhvaćena ovom preporukom.; ta druga vrsta pripravništva bit će obuhvaćena zasebnim Komisijinim prijedlogom. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ovom preporukom nije obuhvaćena stručna praksa koja je sastavni dio akademskog kurikuluma, formalnog obrazovanja ili strukovnog osposobljavanja. Pripravništva čiji je sadržaj uređen nacionalnim zakonodavstvom i koje treba pohađati radi stjecanja akademske titule ili određenog zvanja (npr. na području medicine, arhitekture itd.) nisu obuhvaćena ovom preporukom.

Ovom preporukom nije obuhvaćena stručna praksa koja je sastavni dio akademskog kurikuluma, formalnog obrazovanja ili strukovnog osposobljavanja. Pripravništva čiji je sadržaj uređen nacionalnim zakonodavstvom i koja treba pohađati radi stjecanja akademske titule ili određenog zvanja (npr. na području medicine, arhitekture itd.) nisu obuhvaćena ovom preporukom.; ta druga vrsta pripravništva bit će obuhvaćena zasebnim Komisijinim prijedlogom.

Amandman 4.

Preporuka 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| poticati poduzeća koja nude pripravništvo da odrede mentore koji će pripravnike usmjeravati pri obavljanju dodijeljenih zadaća i pratiti njihov napredak; | Potaknuti
  Propisati

  da poduzeća koja nude pripravništvo da
  moraju odrediti mentore koji će pripravnike usmjeravati pri obavljanju dodijeljenih zadaća i pratiti njihov napredak; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

poticati poduzeća koja nude pripravništvo da odrede mentore koji će pripravnike usmjeravati pri obavljanju dodijeljenih zadaća i pratiti njihov napredak;

Potaknuti
  Propisati

  da poduzeća koja nude pripravništvo da
  moraju odrediti mentore koji će pripravnike usmjeravati pri obavljanju dodijeljenih zadaća i pratiti njihov napredak;

Amandman 5.

Preporuka 13.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Pravilno priznanje pripravništva







  (13) | Potiču pružatelje pripravništva da potvrdom ili pismom preporuke potvrde znanje, vještine i sposobnosti stečene tijekom pripravničkog staža; |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Pravilno priznanje pripravništva

(13)

Potiču pružatelje pripravništva da potvrdom ili pismom preporuke potvrde znanje, vještine i sposobnosti stečene tijekom pripravničkog staža;

Pravilno priznanje pripravništva

| (13) | Potiču
  Zahtijevaju od
  pružatelja pripravništva da potvrdom ili pismom preporuke potvrde znanje, vještine i sposobnosti stečene tijekom pripravničkog staža; |
| --- | --- |

(13)

Potiču
  Zahtijevaju od
  pružatelja pripravništva da potvrdom ili pismom preporuke potvrde znanje, vještine i sposobnosti stečene tijekom pripravničkog staža;

Amandman 6.

Preporuka 25.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| surađivati s državama članicama, socijalnim partnerima, zavodima za zapošljavanje i organizacijama za mlade i pripravnike na promicanju ove preporuke; | surađivati s državama članicama, socijalnim partnerima, zavodima za zapošljavanje, i organizacijama za mlade i pripravnike te lokalnim i regionalnim vlastima na promicanju ove preporuke; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

surađivati s državama članicama, socijalnim partnerima, zavodima za zapošljavanje i organizacijama za mlade i pripravnike na promicanju ove preporuke;

surađivati s državama članicama, socijalnim partnerima, zavodima za zapošljavanje, i organizacijama za mlade i pripravnike te lokalnim i regionalnim vlastima na promicanju ove preporuke;

Amandman 7.

Preporuka 26.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Poticati i podržavati države članice, primjerice promicanjem razmjene najboljih praksi između država, na korištenje Europskog socijalnog fonda i Europskog fonda za regionalni razvoj ili drugih europskih fondova za programsko razdoblje 2014. – 2020. radi povećanja broja i kvalitete programa pripravništva; | Poticati i podržavati države članice i lokalne i regionalne vlasti, primjerice promicanjem razmjene najboljih praksi između država, na korištenje Europskog socijalnog fonda i Europskog fonda za regionalni razvoj ili drugih europskih fondova za programsko razdoblje 2014. – 2020. radi povećanja broja i kvalitete programa pripravništva; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Poticati i podržavati države članice, primjerice promicanjem razmjene najboljih praksi između država, na korištenje Europskog socijalnog fonda i Europskog fonda za regionalni razvoj ili drugih europskih fondova za programsko razdoblje 2014. – 2020. radi povećanja broja i kvalitete programa pripravništva;

Poticati i podržavati države članice i lokalne i regionalne vlasti, primjerice promicanjem razmjene najboljih praksi između država, na korištenje Europskog socijalnog fonda i Europskog fonda za regionalni razvoj ili drugih europskih fondova za programsko razdoblje 2014. – 2020. radi povećanja broja i kvalitete programa pripravništva;

Amandman 8.

Nova uvodna izjava nakon uvodne izjave 28.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | u kasnijoj fazi predložiti kvalitativni okvir za pripravničke programe koji su dio studija, formalnog obrazovanja ili strukovnog osposobljavanja; |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

u kasnijoj fazi predložiti kvalitativni okvir za pripravničke programe koji su dio studija, formalnog obrazovanja ili strukovnog osposobljavanja;

Bruxelles, 3. travnja 2014.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2012) 729 final od 5. 12. 2012.

1

(2)  Preporuka Vijeća o uspostavi Jamstva za mlade. 2013/C 120/01, 22. travnja 2013.

2

(3)  Zapošljavanje i društveni razvoj u Europi, izvješće za 2012..

3

(4)  Eurobarometar: „Iskustva s pripravništvom u EU-u”, 2013..

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf.

5

(6)  Prema anketi Eurobarometra iz 2013. godine, samo 9% programa pripravništva obavlja se u stranoj državi.

6

---

| 7.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 174/43 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 174/43

---

Mišljenje Odbora regija – Prijedlog direktive o laganim plastičnim vrećicama

2014/C 174/08

| Izvjestiteljica | gđa Linda Gillham, članica gradskog vijeća Runnymedea, (UK/EA) |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu radi smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica
  COM(2013) 761 final – 2013/0371 (COD) |

Izvjestiteljica

gđa Linda Gillham, članica gradskog vijeća Runnymedea, (UK/EA)

Referentni dokument

Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu radi smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica

COM(2013) 761 final – 2013/0371 (COD)

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

Opći kontekst

| 1. | uviđa da su ista svojstva koja su plastične vrećice učinila komercijalno uspješnim – mala težina, čvrstoća i otpornost na razgradnju – također pridonijela njihovoj raširenosti. Procjenjuje se da je 2010. svaki građanin EU-a uporabio 198 plastičnih vrećica, pri čemu se procjenjuje da se u 90% slučajeva radilo o laganim plastičnim vrećicama; njih se rjeđe ponovno koristi nego deblje vrećice i češće ih se odbacuje u okoliš; |
| --- | --- |

1.

uviđa da su ista svojstva koja su plastične vrećice učinila komercijalno uspješnim – mala težina, čvrstoća i otpornost na razgradnju – također pridonijela njihovoj raširenosti. Procjenjuje se da je 2010. svaki građanin EU-a uporabio 198 plastičnih vrećica, pri čemu se procjenjuje da se u 90% slučajeva radilo o laganim plastičnim vrećicama; njih se rjeđe ponovno koristi nego deblje vrećice i češće ih se odbacuje u okoliš;

| 2. | napominje da su komercijalno korisna svojstva vrećica tanjih od 50 mikrona (lakoća, zajedno s velikom nosivošću i nerazgradivošću) dovode do ograničene ponovne uporabe i zagađenja globalnih razmjera, kako zemlje tako i vode |
| --- | --- |

2.

napominje da su komercijalno korisna svojstva vrećica tanjih od 50 mikrona (lakoća, zajedno s velikom nosivošću i nerazgradivošću) dovode do ograničene ponovne uporabe i zagađenja globalnih razmjera, kako zemlje tako i vode

| 3. | napominje da otpad u obliku plastičnih vrećica u vodenim ekološkim sustavima ne pogađa samo zemlje koje imaju morsku obalu, nego i zemlje s velikim jezerima jer znatna količina otpada putuje niz rijeke. Jednom odbačene, plastične vrećice mogu trajati stotinama godina, ponajviše u rascjepkanom obliku, a zbirni broj odbačenih plastičnih vrećica s vremenom raste i smatra se velikim globalnim izazovom; |
| --- | --- |

3.

napominje da otpad u obliku plastičnih vrećica u vodenim ekološkim sustavima ne pogađa samo zemlje koje imaju morsku obalu, nego i zemlje s velikim jezerima jer znatna količina otpada putuje niz rijeke. Jednom odbačene, plastične vrećice mogu trajati stotinama godina, ponajviše u rascjepkanom obliku, a zbirni broj odbačenih plastičnih vrećica s vremenom raste i smatra se velikim globalnim izazovom;

| 4. | napominje da se plastične vrećice smatra ambalažom u skladu s Direktivom o ambalaži i ambalažnom otpadu (PPWD: Direktiva 94/62/EZ). Plastične vrećice mogu se staviti na tržište samo ako ispunjavaju bitne zahtjeve za smanjivanje ambalaže, ograničavanje opasnih tvari i prikladnost za ponovnu uporabu i oporabu, uključujući recikliranje, oporabu energije, kompostiranje i biorazgradnju. No, ne postoje ni zakonodavstvo EU-a niti politika EU-a koji bi bili posebice usmjereni na plastične vrećice; |
| --- | --- |

4.

napominje da se plastične vrećice smatra ambalažom u skladu s Direktivom o ambalaži i ambalažnom otpadu (PPWD: Direktiva 94/62/EZ). Plastične vrećice mogu se staviti na tržište samo ako ispunjavaju bitne zahtjeve za smanjivanje ambalaže, ograničavanje opasnih tvari i prikladnost za ponovnu uporabu i oporabu, uključujući recikliranje, oporabu energije, kompostiranje i biorazgradnju. No, ne postoje ni zakonodavstvo EU-a niti politika EU-a koji bi bili posebice usmjereni na plastične vrećice;

| 5. | utvrđuje da su države članice provele razne mjere za smanjenje uporabe plastičnih vrećica, u rasponu od dobrovoljnih sporazuma do fiskalnih mjera (Belgija, Irska, Danska), pa sve do potpune zabrane vrećica koje nisu biorazgradive, što je slučaj u Italiji. Neke su države članice već postigle velike rezultate u smislu smanjenja svoje uporabe plastičnih vrećica u rasponu od procijenjene 4 uporabljene plastične vrećice po građaninu u Danskoj i Finskoj, do procijenjenih 466 u Poljskoj, Portugalu i Slovačkoj; |
| --- | --- |

5.

utvrđuje da su države članice provele razne mjere za smanjenje uporabe plastičnih vrećica, u rasponu od dobrovoljnih sporazuma do fiskalnih mjera (Belgija, Irska, Danska), pa sve do potpune zabrane vrećica koje nisu biorazgradive, što je slučaj u Italiji. Neke su države članice već postigle velike rezultate u smislu smanjenja svoje uporabe plastičnih vrećica u rasponu od procijenjene 4 uporabljene plastične vrećice po građaninu u Danskoj i Finskoj, do procijenjenih 466 u Poljskoj, Portugalu i Slovačkoj;

| 6. | izražava odobravanje onim državama članicama koje su smanjile svoju godišnju potrošnju plastičnih vrećica po stanovniku. Očito se štošta može naučiti iz uspješnih mjera poduzetih u nizu država članica pa ohrabruje nacionalne, regionalne i lokalne vlasti širom svijeta da prime te mjere k znanju; |
| --- | --- |

6.

izražava odobravanje onim državama članicama koje su smanjile svoju godišnju potrošnju plastičnih vrećica po stanovniku. Očito se štošta može naučiti iz uspješnih mjera poduzetih u nizu država članica pa ohrabruje nacionalne, regionalne i lokalne vlasti širom svijeta da prime te mjere k znanju;

| 7. | naglašava da se svim plastičnim otpadom mora gospodariti kao resursom kao što je predviđeno u Planu za Europu učinkovitih resursa kako bi se postigli ciljevi za 2020. godinu; |
| --- | --- |

7.

naglašava da se svim plastičnim otpadom mora gospodariti kao resursom kao što je predviđeno u Planu za Europu učinkovitih resursa kako bi se postigli ciljevi za 2020. godinu;

Razina ambicije predložene direktive

| 8. | vjeruje, u svjetlu nedavnih OR-ovih mišljenja (1), da prijedlog Europske komisije nije dovoljno ambiciozan da spriječi uporabe laganih plastičnih vrećica, pa poziva Europski parlament i Vijeće da razmotre:






  — | promjenu definicije/opsega uporabe u cilju uključivanja vrećica za jednokratnu uporabu načinjenih od papira ili škroba i vrećica za višekratnu uporabu kada se primjenjuju gospodarski instrumenti; |
| --- | --- | --- |

8.

vjeruje, u svjetlu nedavnih OR-ovih mišljenja (1), da prijedlog Europske komisije nije dovoljno ambiciozan da spriječi uporabe laganih plastičnih vrećica, pa poziva Europski parlament i Vijeće da razmotre:

—

promjenu definicije/opsega uporabe u cilju uključivanja vrećica za jednokratnu uporabu načinjenih od papira ili škroba i vrećica za višekratnu uporabu kada se primjenjuju gospodarski instrumenti;

| — | obvezujući cilj za smanjenje/sprečavanje upotrebe na razini EU-a, umjesto dobrovoljnih nacionalnih ciljeva za smanjenje te dodatne ovlasti Europskoj komisiji da istraži europsku zabranu besplatnih laganih vrećica do 2020.; |
| --- | --- |

—

obvezujući cilj za smanjenje/sprečavanje upotrebe na razini EU-a, umjesto dobrovoljnih nacionalnih ciljeva za smanjenje te dodatne ovlasti Europskoj komisiji da istraži europsku zabranu besplatnih laganih vrećica do 2020.;

| — | obvezu za države članice da, pored dobrovoljnog pristupa, koriste i gospodarske instrumente. |
| --- | --- |

—

obvezu za države članice da, pored dobrovoljnog pristupa, koriste i gospodarske instrumente.

| 9. | vjeruje da kombinacija tih mjera, uključujući predloženu mogućnost da države članice primijene tržišna ograničenja odstupajući od odredbi članka 18., predstavlja učinkovitiji pristup. Te bi se mjere uzajamno podupirale, s time da bi gospodarske instrumente bilo najprikladnije primijeniti na nacionalnoj i regionalnoj razini, ali bi postavljanje ambicioznog cilja na razini EU-a bio važan da se pomogne osigurati provedbu i podići svijest (2); |
| --- | --- |

9.

vjeruje da kombinacija tih mjera, uključujući predloženu mogućnost da države članice primijene tržišna ograničenja odstupajući od odredbi članka 18., predstavlja učinkovitiji pristup. Te bi se mjere uzajamno podupirale, s time da bi gospodarske instrumente bilo najprikladnije primijeniti na nacionalnoj i regionalnoj razini, ali bi postavljanje ambicioznog cilja na razini EU-a bio važan da se pomogne osigurati provedbu i podići svijest (2);

Definicija/područje primjene

| 10. | predloženu definiciju koja se temelji na debljini stjenke od 50 mikrona podupire kao primjereni parametar za odvraćanje od uporabe laganih plastičnih vrećica bez negativnih posljedica po uporabu plastičnih vrećica za višekratnu uporabu poznatih kao trajne vrećice. Plastične vrećice tanje od 50 mikrona, za koje se procjenjuje da čine 90% ukupnog broja plastičnih vrećica koje se potroše u Uniji, rjeđe se ponovno uporabe i češće se odbacuju u okoliš (3); |
| --- | --- |

10.

predloženu definiciju koja se temelji na debljini stjenke od 50 mikrona podupire kao primjereni parametar za odvraćanje od uporabe laganih plastičnih vrećica bez negativnih posljedica po uporabu plastičnih vrećica za višekratnu uporabu poznatih kao trajne vrećice. Plastične vrećice tanje od 50 mikrona, za koje se procjenjuje da čine 90% ukupnog broja plastičnih vrećica koje se potroše u Uniji, rjeđe se ponovno uporabe i češće se odbacuju u okoliš (3);

| 11. | naglašava važnost definicije/područja primjene predložene direktive kako bi se izbjegle neželjene posljedice poput prijelaza na druge materijale, deblje vrećice ali i dalje za jednokratnu uporabu te druge oblike plastičnih vrećica sa sličnom funkcijom, koje ne bi pružile željene ekološke ishode a imaju potencijal povećati obujam proizvedene ambalaže; |
| --- | --- |

11.

naglašava važnost definicije/područja primjene predložene direktive kako bi se izbjegle neželjene posljedice poput prijelaza na druge materijale, deblje vrećice ali i dalje za jednokratnu uporabu te druge oblike plastičnih vrećica sa sličnom funkcijom, koje ne bi pružile željene ekološke ishode a imaju potencijal povećati obujam proizvedene ambalaže;

| 12. | podupire isključenje vrećica za višekratnu uporabu iz ciljeva za smanjenje i mogućih zabrana, no vjeruje da gospodarske instrumente treba primijeniti i na vrećice za višekratnu uporabu, pa zahtijeva njihovo uključenje u definiciju/područje primjene direktive za ovu osobitu svrhu; |
| --- | --- |

12.

podupire isključenje vrećica za višekratnu uporabu iz ciljeva za smanjenje i mogućih zabrana, no vjeruje da gospodarske instrumente treba primijeniti i na vrećice za višekratnu uporabu, pa zahtijeva njihovo uključenje u definiciju/područje primjene direktive za ovu osobitu svrhu;

| 13. | napominje da trajne vrećice trgovci na malo često besplatno zamjenjuju, pa to treba ohrabriti. Ta mjera može pomoći vrednovanju prirodnih resursa i promijeniti ponašanje da se vrećicu više ne promatra kao otpad; |
| --- | --- |

13.

napominje da trajne vrećice trgovci na malo često besplatno zamjenjuju, pa to treba ohrabriti. Ta mjera može pomoći vrednovanju prirodnih resursa i promijeniti ponašanje da se vrećicu više ne promatra kao otpad;

| 14. | traži razjašnjenje hoće li vrlo lagane plastične vrećice (tanje od 10 mikrona) koje se koriste za svježu ili sirovu hranu za ljudsku ili životinjsku uporabu biti obuhvaćene predloženom definicijom. Njih se obično isključuje iz politika o plastičnim vrećicama zbog praktičnosti, higijene i sigurnosti hrane (naročito kada se koriste za sirovo meso). Međutim, cilj EU-a za sprečavanje/smanjenje uporabe mogao bi ih imati potrebu uključiti kako bi se izbjegle neželjene promjene u ponašanju potrošača (4); |
| --- | --- |

14.

traži razjašnjenje hoće li vrlo lagane plastične vrećice (tanje od 10 mikrona) koje se koriste za svježu ili sirovu hranu za ljudsku ili životinjsku uporabu biti obuhvaćene predloženom definicijom. Njih se obično isključuje iz politika o plastičnim vrećicama zbog praktičnosti, higijene i sigurnosti hrane (naročito kada se koriste za sirovo meso). Međutim, cilj EU-a za sprečavanje/smanjenje uporabe mogao bi ih imati potrebu uključiti kako bi se izbjegle neželjene promjene u ponašanju potrošača (4);

| 15. | također traži razjašnjenje zašto se definicija laganih plastičnih vrećica ograničava na plastične vrećice umjesto da isključi spominjanje materijala i uključi vrećice za jednokratnu uporabu načinjene od papira, biljnog materijala ili škroba, kako bi se pozabavila neodrživim načinima uporabe i učinkovitošću resursa; |
| --- | --- |

15.

također traži razjašnjenje zašto se definicija laganih plastičnih vrećica ograničava na plastične vrećice umjesto da isključi spominjanje materijala i uključi vrećice za jednokratnu uporabu načinjene od papira, biljnog materijala ili škroba, kako bi se pozabavila neodrživim načinima uporabe i učinkovitošću resursa;

| 16. | napominje u tom smislu da procjena učinka koju je provela Europska komisija ukazuje da će se za svakih 100 izbjegnutih jednokratnih plastičnih vrećica uporabiti 127 papirnatih vrećica. Pretpostavlja da će se 50% plastičnih vrećica koje se potroše u sektorima izvan supermarketskog zamijeniti papirnatim vrećicama, ako ih se ne podvrgne istoj politici, što je npr. iskustvo Irske (5); |
| --- | --- |

16.

napominje u tom smislu da procjena učinka koju je provela Europska komisija ukazuje da će se za svakih 100 izbjegnutih jednokratnih plastičnih vrećica uporabiti 127 papirnatih vrećica. Pretpostavlja da će se 50% plastičnih vrećica koje se potroše u sektorima izvan supermarketskog zamijeniti papirnatim vrećicama, ako ih se ne podvrgne istoj politici, što je npr. iskustvo Irske (5);

| 17. | pozdravlja reviziju politika o otpadu koji trenutačno provodi Europska komisija i iščekuje bolje razjašnjenje kako pozitivnih tako negativnih ekoloških svojstava koja proizlaze iz novih tehnologija za koje se tvrdi da proizvode vrećice biorazgradive oksidacijom, biorazgradive vrećice ili vrećice koje se mogu kompostirati. Također je nužno razumjeti utjecaj ovih mikroskopskih čestica na život u moru; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja reviziju politika o otpadu koji trenutačno provodi Europska komisija i iščekuje bolje razjašnjenje kako pozitivnih tako negativnih ekoloških svojstava koja proizlaze iz novih tehnologija za koje se tvrdi da proizvode vrećice biorazgradive oksidacijom, biorazgradive vrećice ili vrećice koje se mogu kompostirati. Također je nužno razumjeti utjecaj ovih mikroskopskih čestica na život u moru;

| 18. | snažno se protivi bilo kojem izuzimanju biorazgradivih vrećica ili vrećica koje se mogu kompostirati iz definicije/područja primjene ove direktive. OR ponavlja svoju zabrinutost zbog zavodećeg etiketiranja i definicija te djelomično potvrda o ekološkoj ispravnosti takvih vrećica (6). Nadalje, prijelaz na biorazgradive vrećice ne bi smanjio broj vrećica koje se odbacuje kao otpad. On bi također mogao prouzročiti teškoće općinama u postupcima recikliranja plastike i izazvati zabunu pri kućnom ili komercijalnom kompostiranju. |
| --- | --- |

18.

snažno se protivi bilo kojem izuzimanju biorazgradivih vrećica ili vrećica koje se mogu kompostirati iz definicije/područja primjene ove direktive. OR ponavlja svoju zabrinutost zbog zavodećeg etiketiranja i definicija te djelomično potvrda o ekološkoj ispravnosti takvih vrećica (6). Nadalje, prijelaz na biorazgradive vrećice ne bi smanjio broj vrećica koje se odbacuje kao otpad. On bi također mogao prouzročiti teškoće općinama u postupcima recikliranja plastike i izazvati zabunu pri kućnom ili komercijalnom kompostiranju.

| 19. | poziva na zabranu plastike razgradive oksidacijom dok daljnja istraživanja ne utvrde da ovi proizvodi imaju dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

19.

poziva na zabranu plastike razgradive oksidacijom dok daljnja istraživanja ne utvrde da ovi proizvodi imaju dodanu vrijednost;

| 20. | smatra da je dizajn proizvoda ključan za smanjivanje otpada. Dok je postojeća direktiva o ekološkom dizajnu usmjerena na potrošnju vode i energije, vjeruje da bi revizija mogla uključiti i pripreme za ponovnu uporabu, popravljivost i recikliranje te obavijest potrošačima o trajnosti vrećice; |
| --- | --- |

20.

smatra da je dizajn proizvoda ključan za smanjivanje otpada. Dok je postojeća direktiva o ekološkom dizajnu usmjerena na potrošnju vode i energije, vjeruje da bi revizija mogla uključiti i pripreme za ponovnu uporabu, popravljivost i recikliranje te obavijest potrošačima o trajnosti vrećice;

| 21. | zagovara najmanji mogući udio recikliranog sadržaja u budućim revizijama dizajna, dok istovremeno razumije da određena uporaba u prehrambene i zdravstvene svrhe zahtijeva određene standarde za taj materijal; |
| --- | --- |

21.

zagovara najmanji mogući udio recikliranog sadržaja u budućim revizijama dizajna, dok istovremeno razumije da određena uporaba u prehrambene i zdravstvene svrhe zahtijeva određene standarde za taj materijal;

Nacionalni i EU-ovi ciljevi za smanjivanje i zabrane uporabe

| 22. | podupire postavljanje najnižeg cilja na razini EU-a od 35 potrošenih vrećica godišnje po stanovniku, koji treba postići tijekom prijelaznog razdoblja nakon stupanja direktive na snagu. To odgovara smanjenju od 80% prosjeka EU-a iz 2010. godine, a neke su ga države članice već postigle; |
| --- | --- |

22.

podupire postavljanje najnižeg cilja na razini EU-a od 35 potrošenih vrećica godišnje po stanovniku, koji treba postići tijekom prijelaznog razdoblja nakon stupanja direktive na snagu. To odgovara smanjenju od 80% prosjeka EU-a iz 2010. godine, a neke su ga države članice već postigle;

| 23. | pozdravlja predloženu odredbu koja omogućuje državama članicama zabraniti lagane plastične vrećice na svom teritoriju, odstupajući od članka 18. Direktive 94/62/EZ. Ta nova odredba odražava činjenicu da sve više i više zemalja, regija, gradova i naselja širom svijeta zabranjuje lagane plastične vrećice ili razmatra uvođenje zabrana te da njihov broj nastavlja rasti. |
| --- | --- |

23.

pozdravlja predloženu odredbu koja omogućuje državama članicama zabraniti lagane plastične vrećice na svom teritoriju, odstupajući od članka 18. Direktive 94/62/EZ. Ta nova odredba odražava činjenicu da sve više i više zemalja, regija, gradova i naselja širom svijeta zabranjuje lagane plastične vrećice ili razmatra uvođenje zabrana te da njihov broj nastavlja rasti.

| 24. | prima k znanju da su takva nacionalna tržišna ograničenja podložna zahtjevima postavljenim u člancima 34. do 36. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije. To znači da treba ispuniti određene uvjete – zabrana ne smije diskriminirati određenu vrstu lagane plastične vrećice nauštrb druge i ne smije predstavljati prikriveno ograničenje trgovine među državama članicama. U tom smislu smatra da sve trenutačno dostupne lagane plastične vrećice treba podvrgnuti zabrani do 2020.; |
| --- | --- |

24.

prima k znanju da su takva nacionalna tržišna ograničenja podložna zahtjevima postavljenim u člancima 34. do 36. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije. To znači da treba ispuniti određene uvjete – zabrana ne smije diskriminirati određenu vrstu lagane plastične vrećice nauštrb druge i ne smije predstavljati prikriveno ograničenje trgovine među državama članicama. U tom smislu smatra da sve trenutačno dostupne lagane plastične vrećice treba podvrgnuti zabrani do 2020.;

| 25. | poziva Europsku komisiju da istraži sredstva kojima bi se do 2020. na razini EU-a uvela zabrana laganih plastičnih vrećica u maloprodajnoj usluzi (7). Poziva Europsku komisiju da prouči moguće sukobe s pravilima unutarnjeg tržišta i međunarodnim trgovačkim pravom, potrebu promjene pravnog temelja Direktive o ambalaži i ambalažnom otpadu, duljinu potrebnog prijelaznog razdoblja, potrebu spajanja zabrane s naplatom vrećica za višekratnu uporabu te ostale mjere za izbjegavanje neželjenih posljedica; |
| --- | --- |

25.

poziva Europsku komisiju da istraži sredstva kojima bi se do 2020. na razini EU-a uvela zabrana laganih plastičnih vrećica u maloprodajnoj usluzi (7). Poziva Europsku komisiju da prouči moguće sukobe s pravilima unutarnjeg tržišta i međunarodnim trgovačkim pravom, potrebu promjene pravnog temelja Direktive o ambalaži i ambalažnom otpadu, duljinu potrebnog prijelaznog razdoblja, potrebu spajanja zabrane s naplatom vrećica za višekratnu uporabu te ostale mjere za izbjegavanje neželjenih posljedica;

| 26. | preporučuje državama članicama da uključe predstavnike lokalnih i regionalnih vlasti u svako razmatranje o uvođenju takvih zabrana; |
| --- | --- |

26.

preporučuje državama članicama da uključe predstavnike lokalnih i regionalnih vlasti u svako razmatranje o uvođenju takvih zabrana;

Gospodarski instrumenti

| 27. | poziva na punu primjenu načela „zagađivač plaća” (8) i primjećuje da su države članice koje su uspješno smanjile potrošnju plastičnih vrećica uvele gospodarske instrumente (pristojbe/poreze). To se može vidjeti, recimo, na primjeru ohrabrujućih rezultata postignutih irskom pristojbom ili danskim porezom na plastične vrećice (9); |
| --- | --- |

27.

poziva na punu primjenu načela „zagađivač plaća” (8) i primjećuje da su države članice koje su uspješno smanjile potrošnju plastičnih vrećica uvele gospodarske instrumente (pristojbe/poreze). To se može vidjeti, recimo, na primjeru ohrabrujućih rezultata postignutih irskom pristojbom ili danskim porezom na plastične vrećice (9);

| 28. | ponavlja da zabrana besplatne ponude laganih plastičnih vrećica i drugih vrećica pokazuje pozitivne rezultate u nizu regija te treba stoga biti razmotrena (10); |
| --- | --- |

28.

ponavlja da zabrana besplatne ponude laganih plastičnih vrećica i drugih vrećica pokazuje pozitivne rezultate u nizu regija te treba stoga biti razmotrena (10);

| 29. | smatra da poticanje uporabe takvih instrumenata kakvo se predlaže nije dovoljno, pa poziva na izmjenu predložene direktive u obvezu država članica da koriste gospodarske instrumente kako bi smanjile potrošnju plastičnih vrećica i osigurale da se lagane plastične vrećice ne nude besplatno. Ta se odredba može također nadovezati na članak 15. Direktive o ambalaži i ambalažnom otpadu, u kojem se već općenito potiče uporabu gospodarskih instrumenata; |
| --- | --- |

29.

smatra da poticanje uporabe takvih instrumenata kakvo se predlaže nije dovoljno, pa poziva na izmjenu predložene direktive u obvezu država članica da koriste gospodarske instrumente kako bi smanjile potrošnju plastičnih vrećica i osigurale da se lagane plastične vrećice ne nude besplatno. Ta se odredba može također nadovezati na članak 15. Direktive o ambalaži i ambalažnom otpadu, u kojem se već općenito potiče uporabu gospodarskih instrumenata;

| 30. | naglašava da provedbu gospodarskih instrumenata treba prepustiti državama članicama ili regijama koje imaju odgovarajuće zakonodavne ovlasti; |
| --- | --- |

30.

naglašava da provedbu gospodarskih instrumenata treba prepustiti državama članicama ili regijama koje imaju odgovarajuće zakonodavne ovlasti;

| 31. | ističe da su neki činitelji u osmišljanju gospodarskih instrumenata ključni za njihovu učinkovitost;






  — | odgovarajuće razine pristojbi poreza koje omogućuju stvarno odvraćanje od uporabe plastičnih vrećica: manje uspješne gospodarske mjere koje su uvele neke države članice ukazuju na tu nužnost; |
| --- | --- | --- |

31.

ističe da su neki činitelji u osmišljanju gospodarskih instrumenata ključni za njihovu učinkovitost;

—

odgovarajuće razine pristojbi poreza koje omogućuju stvarno odvraćanje od uporabe plastičnih vrećica: manje uspješne gospodarske mjere koje su uvele neke države članice ukazuju na tu nužnost;

| — | predstavnike lokalnih i regionalnih vlasti treba uključiti u svaku provjeru uvođenja pristojbi/poreza i konačne uporabe takvog novca za lokalne inicijative čišćenja; |
| --- | --- |

—

predstavnike lokalnih i regionalnih vlasti treba uključiti u svaku provjeru uvođenja pristojbi/poreza i konačne uporabe takvog novca za lokalne inicijative čišćenja;

| — | pristojba/porez mora biti dovoljno visok da pokrije stvarne ekološke i društvene troškove nastale tijekom životnog vijeka lagane plastične vrećice; |
| --- | --- |

—

pristojba/porez mora biti dovoljno visok da pokrije stvarne ekološke i društvene troškove nastale tijekom životnog vijeka lagane plastične vrećice;

| — | u skladu s načelima odgovornosti proizvođača, troškovi skupljanja/odbacivanja i obrade laganih plastičnih vrećica trebaju se odraziti na cijeni vrećice; |
| --- | --- |

—

u skladu s načelima odgovornosti proizvođača, troškovi skupljanja/odbacivanja i obrade laganih plastičnih vrećica trebaju se odraziti na cijeni vrećice;

| — | kampanje podizanja svijesti s naglaskom na ekološke dobrobiti u sklopu obrazovnih programa, inicijative čišćenja, poticanje odgovornog ponašanja u turizmu i industriji slobodnog vremena te ostale inicijative u suradnji s industrijom plastike i maloprodajom; |
| --- | --- |

—

kampanje podizanja svijesti s naglaskom na ekološke dobrobiti u sklopu obrazovnih programa, inicijative čišćenja, poticanje odgovornog ponašanja u turizmu i industriji slobodnog vremena te ostale inicijative u suradnji s industrijom plastike i maloprodajom;

| — | ulogu obrazovnih ustanova u ohrabrivanju djece da se odgovorno ponašaju i podizanju svijesti o okolišu; |
| --- | --- |

—

ulogu obrazovnih ustanova u ohrabrivanju djece da se odgovorno ponašaju i podizanju svijesti o okolišu;

| — | učinkovitu provedbu a da se ne poveća opterećenje lokalnih i regionalnih vlasti. |
| --- | --- |

—

učinkovitu provedbu a da se ne poveća opterećenje lokalnih i regionalnih vlasti.

| 32. | vjeruje da se obveza uvođenja gospodarskih instrumenata treba primijeniti na sve plastične vrećice, a ne samo na lagane vrećice, kako bi se općenito potaknula veća ponovna uporaba plastičnih vrećica te stoga što se zapravo plastične vrećice za višekratnu uporabu ionako rijetko dijele besplatno. No vrećice za višekratnu uporabu može besplatno zamijeniti izvorni trgovac na malo; |
| --- | --- |

32.

vjeruje da se obveza uvođenja gospodarskih instrumenata treba primijeniti na sve plastične vrećice, a ne samo na lagane vrećice, kako bi se općenito potaknula veća ponovna uporaba plastičnih vrećica te stoga što se zapravo plastične vrećice za višekratnu uporabu ionako rijetko dijele besplatno. No vrećice za višekratnu uporabu može besplatno zamijeniti izvorni trgovac na malo;

| 33. | smatra da dobrovoljne inicijative na nacionalnoj razini, uključujući i odgovornost trgovaca za povrat, mogu pomoći prenijeti troškove rukovanja određenim plastičnim otpadom s vlasti nadležnih za otpad i okoliš diljem vrijednosnog lanca; |
| --- | --- |

33.

smatra da dobrovoljne inicijative na nacionalnoj razini, uključujući i odgovornost trgovaca za povrat, mogu pomoći prenijeti troškove rukovanja određenim plastičnim otpadom s vlasti nadležnih za otpad i okoliš diljem vrijednosnog lanca;

| 34. | naglašava potencijal gospodarskih instrumenata da lokalnim i regionalnim vlastima stvaraju prihod koji se može koristiti za poravnanje administrativnih troškova vezanih uz primjenu i provedbu te za odvajanje financija za aktivnosti na čišćenju smeća i za ekološke projekte; |
| --- | --- |

34.

naglašava potencijal gospodarskih instrumenata da lokalnim i regionalnim vlastima stvaraju prihod koji se može koristiti za poravnanje administrativnih troškova vezanih uz primjenu i provedbu te za odvajanje financija za aktivnosti na čišćenju smeća i za ekološke projekte;

| 35. | ponavlja svoj poziv Europskoj komisiji da prouči najbolji način primjene proširene odgovornosti proizvođača u EU-u za sprečavanje i upravljanje plastičnim otpadom (11); |
| --- | --- |

35.

ponavlja svoj poziv Europskoj komisiji da prouči najbolji način primjene proširene odgovornosti proizvođača u EU-u za sprečavanje i upravljanje plastičnim otpadom (11);

| 36. | zahtijeva da Europska komisija razmotri uputu na proširenu odgovornost proizvođača koja bi uključila punu internalizaciju troškova i prijenos troškova za rukovanje tom vrstom plastike s lokalnih i regionalnih vlasti kao onih koje upravljaju otpadom na proizvođače, uključujući troškove smeća; |
| --- | --- |

36.

zahtijeva da Europska komisija razmotri uputu na proširenu odgovornost proizvođača koja bi uključila punu internalizaciju troškova i prijenos troškova za rukovanje tom vrstom plastike s lokalnih i regionalnih vlasti kao onih koje upravljaju otpadom na proizvođače, uključujući troškove smeća;

| 37. | pozdravlja prijedlog povjerenika za okoliš o inicijativi „Europskom danu čišćenja”, koji bi se počeo provoditi ove godine; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja prijedlog povjerenika za okoliš o inicijativi „Europskom danu čišćenja”, koji bi se počeo provoditi ove godine;

| 38. | ponavlja potporu toj i sličnim inicijativama koje povećavaju upoznatost lokalnih i regionalnih vlasti s problemom bacanja otpada u okoliš. To je preduvjet za promjenu ponašanja kako bi se smanjio učinak povećane proizvodnje otpada na okoliš te očuvali prirodni resursi. |
| --- | --- |

38.

ponavlja potporu toj i sličnim inicijativama koje povećavaju upoznatost lokalnih i regionalnih vlasti s problemom bacanja otpada u okoliš. To je preduvjet za promjenu ponašanja kako bi se smanjio učinak povećane proizvodnje otpada na okoliš te očuvali prirodni resursi.

| 39. | priznaje da je, dok sve veće gomilanje plastičnog smeća u svjetskom morskom okolišu poziva na uzbunu, poznato da je većina tog nenadziranog odlaganja došla s kopna. Plastične vreće su kao otpad neprihvatljive u svakom okolišu! |
| --- | --- |

39.

priznaje da je, dok sve veće gomilanje plastičnog smeća u svjetskom morskom okolišu poziva na uzbunu, poznato da je većina tog nenadziranog odlaganja došla s kopna. Plastične vreće su kao otpad neprihvatljive u svakom okolišu!

II.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Amandman 1.

COM(2013) 761 final – Uvodna izjava 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Potrošnja plastičnih vrećica uzrokuje velike količine otpada odbačenog u okoliš i neučinkovitu uporabu resursa te se očekuje da će se još povećavati ako se ništa ne poduzme. Odbacivanje plastičnih vrećica u okoliš pridonosi problemu morskog otpada koji ugrožava morske ekološke sustave diljem svijeta. | Potrošnja plastičnih vrećica uzrokuje velike količine otpada odbačenog u okoliš i neučinkovitu uporabu resursa te se očekuje da će se još povećavati ako se ništa ne poduzme. Odbacivanje plastičnih vrećica u okoliš pridonosi problemu morskog otpada koji ugrožava morske ekološke sustave, kao i riječne te velike vodene resurse diljem svijeta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Potrošnja plastičnih vrećica uzrokuje velike količine otpada odbačenog u okoliš i neučinkovitu uporabu resursa te se očekuje da će se još povećavati ako se ništa ne poduzme. Odbacivanje plastičnih vrećica u okoliš pridonosi problemu morskog otpada koji ugrožava morske ekološke sustave diljem svijeta.

Potrošnja plastičnih vrećica uzrokuje velike količine otpada odbačenog u okoliš i neučinkovitu uporabu resursa te se očekuje da će se još povećavati ako se ništa ne poduzme. Odbacivanje plastičnih vrećica u okoliš pridonosi problemu morskog otpada koji ugrožava morske ekološke sustave, kao i riječne te velike vodene resurse diljem svijeta.

Obrazloženje

Odbacivanje plastičnih vrećica u okoliš ne samo da pridonosi problemu morskog otpada, nego ima štetne posljedice na okoliš u cjelini.

Amandman 2.

COM(2013) 761 final – Uvodna izjava 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi se potaklo slično smanjenje prosječne razine potrošnje laganih plastičnih vrećica, države članice trebaju poduzeti mjere za smanjenje potrošnje plastičnih vrećica tanjih od 50 mikrona u skladu s općim ciljevima politike otpada u Uniji i hijerarhije otpada u Uniji kako su oni određeni Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih Direktiva[7]. Takve mjere smanjenja trebale bi uzeti u obzir trenutačne razine potrošnje plastičnih vrećica u pojedinim državama članicama, pri čemu više razine zahtijevaju ambicioznija nastojanja. Kako bi se mogao pratiti napredak u smanjivanju uporabe laganih plastičnih vrećica, nacionalna tijela trebaju u skladu s člankom 17. Direktive 94/62/EZ dostavljati podatke o njihovoj uporabi. | Kako bi se potaklo slično smanjenje prosječne razine potrošnje laganih plastičnih vrećica, države članice trebaju poduzeti mjere za značajno smanjenje potrošnje plastičnih vrećica tanjih od 50 mikrona u skladu s općim ciljevima politike otpada u Uniji i hijerarhije otpada u Uniji kako su oni određeni Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih Direktiva[7]. Takve mjere smanjenja trebale bi uzeti u obzir trenutačne razine potrošnje plastičnih vrećica u pojedinim državama članicama, pri čemu više razine zahtijevaju ambicioznija nastojanja. Kako bi se mogao pratiti napredak u smanjivanju uporabe laganih plastičnih vrećica, nacionalna tijela trebaju u skladu s člankom 17. Direktive 94/62/EZ dostavljati podatke o njihovoj uporabi. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi se potaklo slično smanjenje prosječne razine potrošnje laganih plastičnih vrećica, države članice trebaju poduzeti mjere za smanjenje potrošnje plastičnih vrećica tanjih od 50 mikrona u skladu s općim ciljevima politike otpada u Uniji i hijerarhije otpada u Uniji kako su oni određeni Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih Direktiva[7]. Takve mjere smanjenja trebale bi uzeti u obzir trenutačne razine potrošnje plastičnih vrećica u pojedinim državama članicama, pri čemu više razine zahtijevaju ambicioznija nastojanja. Kako bi se mogao pratiti napredak u smanjivanju uporabe laganih plastičnih vrećica, nacionalna tijela trebaju u skladu s člankom 17. Direktive 94/62/EZ dostavljati podatke o njihovoj uporabi.

Kako bi se potaklo slično smanjenje prosječne razine potrošnje laganih plastičnih vrećica, države članice trebaju poduzeti mjere za značajno smanjenje potrošnje plastičnih vrećica tanjih od 50 mikrona u skladu s općim ciljevima politike otpada u Uniji i hijerarhije otpada u Uniji kako su oni određeni Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih Direktiva[7]. Takve mjere smanjenja trebale bi uzeti u obzir trenutačne razine potrošnje plastičnih vrećica u pojedinim državama članicama, pri čemu više razine zahtijevaju ambicioznija nastojanja. Kako bi se mogao pratiti napredak u smanjivanju uporabe laganih plastičnih vrećica, nacionalna tijela trebaju u skladu s člankom 17. Direktive 94/62/EZ dostavljati podatke o njihovoj uporabi.

Obrazloženje

Time se pojačava formulacija u skladu s predloženim konkretnim ciljem smanjenja za najmanje 80% kako je predloženo u članku 4. Direktive 94/62/EZ.

Amandman 3.

COM(2013) 761 final – Uvodna izjava 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Mjere koje trebaju poduzeti države članice mogu uključivati upotrebu gospodarskih instrumenata kao što su porezi i pristojbe, za koje se pokazalo da su posebno učinkoviti u smanjenju upotrebe plastičnih vrećica, te ograničenja stavljanja na tržište kao što su zabrane kojima se odstupa od članka 18. Direktive 94/62/EZ, s time da moraju zadovoljavati uvjete propisane člancima 34. do 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. | Mjere koje trebaju poduzeti države članice mogu
  trebaju uključivati upotrebu gospodarskih instrumenata kao što su porezi i pristojbe, za koje se pokazalo da su posebno učinkoviti u smanjenju upotrebe plastičnih vrećica, te ograničenja stavljanja na tržište kao što su zabrane kojima se odstupa od članka 18. Direktive 94/62/EZ, s time da moraju zadovoljavati uvjete propisane člancima 34. do 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Mjere koje trebaju poduzeti države članice mogu uključivati upotrebu gospodarskih instrumenata kao što su porezi i pristojbe, za koje se pokazalo da su posebno učinkoviti u smanjenju upotrebe plastičnih vrećica, te ograničenja stavljanja na tržište kao što su zabrane kojima se odstupa od članka 18. Direktive 94/62/EZ, s time da moraju zadovoljavati uvjete propisane člancima 34. do 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Mjere koje trebaju poduzeti države članice mogu
  trebaju uključivati upotrebu gospodarskih instrumenata kao što su porezi i pristojbe, za koje se pokazalo da su posebno učinkoviti u smanjenju upotrebe plastičnih vrećica, te ograničenja stavljanja na tržište kao što su zabrane kojima se odstupa od članka 18. Direktive 94/62/EZ, s time da moraju zadovoljavati uvjete propisane člancima 34. do 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Obrazloženje

Najučinkovitiji način smanjenja uporabe vrećica je prestati ih nuditi besplatno. To treba postati obvezno u svim državama članicama.

Amandman 4.

COM(2013) 761 final, članak 1., točka 1. (umetnuti novu točku 1.) – Direktiva 94/62/EZ, članak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Nema | U članak 3. umeće se nova točka 2.a:



  „'2.a
     vrećice' znače vrećice koje se daju potrošačima na prodajnom mjestu u svrhu odnošenja ili isporuke robe i proizvoda.” |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Nema

U članak 3. umeće se nova točka 2.a:

„'2.a
     vrećice' znače vrećice koje se daju potrošačima na prodajnom mjestu u svrhu odnošenja ili isporuke robe i proizvoda.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Opću definiciju vrećica treba uvesti prije definicije „laganih” vrećica, posebice u odnosu na amandman 6.

Amandman 5.

Amandman 5.

COM(2013) 761 final, članak 1., točka 1. – Direktiva 94/62/EZ, članak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U članak 3. umeće se nova točka 2.a: | U članak 3. umeće se nova točka 2.a
  2.b: |
| „2.a   "2.a ‚lagane plastične vrećice’ znače vrećice napravljene od plastičnih materijala kako su one definirane člankom 3. stavkom 1. Uredbe Komisije (EU) br. 10/2011* sa stjenkama debljine manje od 50 mikrona i koje se daju potrošačima na prodajnom mjestu robe i proizvoda.” | „2.a
  2.b   "2.a ‚lagane plastične vrećice’ znače vrećice napravljene posve ili djelomično od plastičnih materijala kako su one definirane člankom 3. stavkom 1. Uredbe Komisije (EU) br. 10/2011* sa stjenkama debljine manje od 50 mikrona i koje se daju potrošačima na prodajnom mjestu robe i proizvoda.” |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U članak 3. umeće se nova točka 2.a:

U članak 3. umeće se nova točka 2.a
  2.b:

2.a

2.b

„2.a   "2.a ‚lagane plastične vrećice’ znače vrećice napravljene od plastičnih materijala kako su one definirane člankom 3. stavkom 1. Uredbe Komisije (EU) br. 10/2011* sa stjenkama debljine manje od 50 mikrona i koje se daju potrošačima na prodajnom mjestu robe i proizvoda.”

„2.a
  2.b   "2.a ‚lagane plastične vrećice’ znače vrećice napravljene posve ili djelomično od plastičnih materijala kako su one definirane člankom 3. stavkom 1. Uredbe Komisije (EU) br. 10/2011* sa stjenkama debljine manje od 50 mikrona i koje se daju potrošačima na prodajnom mjestu robe i proizvoda.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Cilj je uključiti vrećice s plastičnom folijom ili plastičnim elementom.

Amandman 6.

Amandman 6.

COM(2013) 761 final, članak 1., točka 2. – Direktiva 94/62/EZ, članak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (2) | U članak 4. umeće se sljedeći stavak 1.a: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(2)

U članak 4. umeće se sljedeći stavak 1.a:

| (2) | U članak 4. umeće se sljedeći stavak 1.a: |
| --- | --- |

(2)

U članak 4. umeće se sljedeći stavak 1.a:

"1.a   Države članice trebaju poduzeti mjere za postizanje smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica na svojem državnom području u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu ove Direktive.

"1.a   Države članice trebaju poduzeti mjere za postizanje minimalnog europskog cilja smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica na 35 vrećica po stanovniku godišnje na svojem državnom području u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu ove Direktive.

minimalnog europskog cilja

na 35 vrećica po stanovniku godišnje

Te mjere mogu obuhvaćati uporabu nacionalnih ciljeva smanjenja, gospodarskih instrumenata te tržišnih ograničenja kojima se odstupa od članka 18. ove Direktive.

Te
  M
  mjere koje države članice poduzimaju kako bi smanjile potrošnju vrećica
  mogu obuhvaćati
  obuhvatit će uporabu gospodarskih instrumenata, a mogu također uključiti uporabu nacionalnih ciljeva smanjenja, gospodarskih instrumenata kao i tržišnih ograničenja kojima se odstupa od članka 18. ove Direktive.

Te

M

m

koje države članice poduzimaju kako bi smanjile potrošnju vrećica

mogu obuhvaćati

obuhvatit će

gospodarskih instrumenata, a mogu također uključiti uporabu

, gospodarskih instrumenata kao

Države članice izvještavat će o učincima tih mjera na ukupni nastanak ambalažnog otpada kada izvješćuju Komisiju u skladu s člankom 17. ove Direktive.”

Države članice izvještavat će o učincima tih mjera na ukupni nastanak ambalažnog otpada kada izvješćuju Komisiju u skladu s člankom 17. ove Direktive.

Države članice osigurat će da mjere kojima se smanjuje potrošnja laganih plastičnih vrećica ne dovedu do ukupnog povećanja u proizvodnji ambalaže."

Države članice osigurat će da mjere kojima se smanjuje potrošnja laganih plastičnih vrećica ne dovedu do ukupnog povećanja u proizvodnji ambalaže.

Obrazloženje

Obrazloženje

Treba postojati jasan cilj za smanjenje potrošnje laganih plastičnih vrećica. On se temelji na smanjenju prosječne potrošnje u EU-u za 80% u 2010. godini.

Sve vrećice kako su definirane u članku 4. treba podvrgnuti gospodarskim instrumentima.

Odredbe iz Uvodne izjave 7. Komisijina prijedloga treba prenijeti u provedbeni dio kako bi se izbjegli bilo kakvi negativni učinci cilja smanjenja.

Bruxelles, 3. travnja 2014.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  OR 3751/2013 fin, OR 1617/2013 fin.

1

(2)  BIO 09/2011.

2

(3)  BIO 09/2011.

3

(4)  SWD(2013) 444.

4

(5)  SWD(2013) 444.

5

(6)  CdR 3751/2013 fin.

6

(7)  Vidi također radni dokument službi Komisije SWD(2013) 444.

7

(8)  CdR 3751/2013 fin.

8

(9)  Istraživanje BIO 09/2011, ACR+/ACR+MED 2013.

9

(10)  CdR 3751/2013 fin.

10

(11)  CdR 3751/2013 fin.

11

---

| 7.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 174/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 174/50

---

Mišljenje Odbora regija – Izmjena direktiva u vezi s izuzećem od primjene propisa u pogledu pomoraca

2014/C 174/09

| Izvjestitelj | g. Paul Lindquist (SE/EPP), gradonačelnik Lidingöa |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pomorcima i izmjenama Direktiva 2008/94/EZ, 2009/38/EZ, 2002/14/EZ, 98/59/EZ i 2001/23/EZ
  COM(2013) 798 final |

Izvjestitelj

g. Paul Lindquist (SE/EPP), gradonačelnik Lidingöa

Referentni dokument

Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pomorcima i izmjenama Direktiva 2008/94/EZ, 2009/38/EZ, 2002/14/EZ, 98/59/EZ i 2001/23/EZ

COM(2013) 798 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja Komisijinu inicijativu za preispitivanje postojećih posebnih propisa u vezi s primjenom određenih direktiva iz područja radnog prava na pomorce te smatra da je prijedlog direktive općenito dobar; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Komisijinu inicijativu za preispitivanje postojećih posebnih propisa u vezi s primjenom određenih direktiva iz područja radnog prava na pomorce te smatra da je prijedlog direktive općenito dobar;

Zaključci OR-a

| 2. | ukazuje na to da je dobro funkcioniranje pomorskog sektora i pripadajućeg tržišta rada za pomorce od velike važnosti za priobalna područja, posebice za njihovo stanovništvo; |
| --- | --- |

2.

ukazuje na to da je dobro funkcioniranje pomorskog sektora i pripadajućeg tržišta rada za pomorce od velike važnosti za priobalna područja, posebice za njihovo stanovništvo;

| 3. | naglašava kako je važno da se odredbe o zaštiti u vezi s člankom 151. UFEU-a na sve kategorije radnika u državama članicama primjenjuju na što ujednačeniji način te kako bi za cjelokupni pomorski sektor u EU-u – neovisno o tome u kojoj državi članici djeluje određeno poduzeće – trebali vrijediti isti propisi; |
| --- | --- |

3.

naglašava kako je važno da se odredbe o zaštiti u vezi s člankom 151. UFEU-a na sve kategorije radnika u državama članicama primjenjuju na što ujednačeniji način te kako bi za cjelokupni pomorski sektor u EU-u – neovisno o tome u kojoj državi članici djeluje određeno poduzeće – trebali vrijediti isti propisi;

| 4. | mišljenja je da se svakoj državi članici mora omogućiti iznošenje uvjerljivih i konkretnih obrazloženja za izuzeće od primjene propisa o zaštiti radnika, koje je predviđeno zakonodavstvom EU-a i uvjetovano posebnim okolnostima određene djelatnosti; |
| --- | --- |

4.

mišljenja je da se svakoj državi članici mora omogućiti iznošenje uvjerljivih i konkretnih obrazloženja za izuzeće od primjene propisa o zaštiti radnika, koje je predviđeno zakonodavstvom EU-a i uvjetovano posebnim okolnostima određene djelatnosti;

| 5. | smatra da načelu jednakog postupanja prema radnicima treba pridati poseban značaj kad su posrijedi prava ugrađena u Povelju o temeljnim pravima Europske unije. Kako je Komisija primijetila, ovdje spadaju pravo na informiranje i savjetovanje te pravo na pravične i primjerene uvjete rada; |
| --- | --- |

5.

smatra da načelu jednakog postupanja prema radnicima treba pridati poseban značaj kad su posrijedi prava ugrađena u Povelju o temeljnim pravima Europske unije. Kako je Komisija primijetila, ovdje spadaju pravo na informiranje i savjetovanje te pravo na pravične i primjerene uvjete rada;

| 6. | smatra da kod ocjenjivanja je li takvo izuzeće može biti opravdano, jedan od važnih aspekata predstavlja pitanje u kojoj su mjeri države članice primjenjivale to izuzeće i koje je posljedice to imalo u pogledu na, primjerice, konkurentnost pomorskog sektora u onim državama članicama koje su se odlučile direktivu provoditi na taj način da se njezini propisi primjenjuju i na pomorce; |
| --- | --- |

6.

smatra da kod ocjenjivanja je li takvo izuzeće može biti opravdano, jedan od važnih aspekata predstavlja pitanje u kojoj su mjeri države članice primjenjivale to izuzeće i koje je posljedice to imalo u pogledu na, primjerice, konkurentnost pomorskog sektora u onim državama članicama koje su se odlučile direktivu provoditi na taj način da se njezini propisi primjenjuju i na pomorce;

| 7. | konstatira da nijedna država članica nije prijavila značajne negativne posljedice, primjerice u vezi s isticanjem zastave i općom potrošnjom, kad su na pomorce bili primijenjeni isti propisi kao na radnike na kopnu; Osim toga, nijedna država članica koja pomorce nije izuzela iz primjene propisa važećih direktiva o informiranju i savjetovanju i drugih propisa o zaštiti radnika nije se požalila na slabljenje konkurentnosti u odnosu na članice EU-a koje jesu iskoristile jednu ili više mogućnosti izuzeća; |
| --- | --- |

7.

konstatira da nijedna država članica nije prijavila značajne negativne posljedice, primjerice u vezi s isticanjem zastave i općom potrošnjom, kad su na pomorce bili primijenjeni isti propisi kao na radnike na kopnu; Osim toga, nijedna država članica koja pomorce nije izuzela iz primjene propisa važećih direktiva o informiranju i savjetovanju i drugih propisa o zaštiti radnika nije se požalila na slabljenje konkurentnosti u odnosu na članice EU-a koje jesu iskoristile jednu ili više mogućnosti izuzeća;

| 8. | primjećuje da zbog toga što su neke države članice iskoristile mogućnosti izuzeća ili odstupanja od propisa važećih direktiva o informiranju i savjetovanju, za radnike u pomorskom sektoru vrijede različita pravila ovisno o državi pod čijom zastavom plovi određeno plovilo; |
| --- | --- |

8.

primjećuje da zbog toga što su neke države članice iskoristile mogućnosti izuzeća ili odstupanja od propisa važećih direktiva o informiranju i savjetovanju, za radnike u pomorskom sektoru vrijede različita pravila ovisno o državi pod čijom zastavom plovi određeno plovilo;

| 9. | smatra da je i dalje potrebno uvažavati posebne okolnosti pomorskog sektora u odnosu na djelatnosti na kopnu, naročito s obzirom na praktične poteškoće koje se javljaju pri sveobuhvatnoj primjeni obvezujućih odredbi o zaštiti radnika zbog specifične prirode posla te s obzirom na moguće negativne posljedice za konkurentnost poduzeća iz EU-a; |
| --- | --- |

9.

smatra da je i dalje potrebno uvažavati posebne okolnosti pomorskog sektora u odnosu na djelatnosti na kopnu, naročito s obzirom na praktične poteškoće koje se javljaju pri sveobuhvatnoj primjeni obvezujućih odredbi o zaštiti radnika zbog specifične prirode posla te s obzirom na moguće negativne posljedice za konkurentnost poduzeća iz EU-a;

| 10. | upućuje na Konvenciju o radu pomoraca Međunarodne organizacije rada (MOR) iz 2006., koja je stupila na snagu 30. kolovoza 2013. i koju su već ratificirale mnoge države. EU je direktivom 2009/13/EZ proveo sporazum o Konvenciji o radu pomoraca, koji su na razini EU-a postigli socijalni partneri u pomorskom sektoru. Direktivom se uvodi međunarodni minimalni standard za uvjete rada i zaposlenja pomoraca te stvaraju opći preduvjeti za jednaka pravila igre u pomorskom prometu. Međutim, direktive čiju izmjenu sada predlaže Komisija idu i korak dalje te sadrže dodatne propise o zaštiti radnika u vezi s Konvencijom; |
| --- | --- |

10.

upućuje na Konvenciju o radu pomoraca Međunarodne organizacije rada (MOR) iz 2006., koja je stupila na snagu 30. kolovoza 2013. i koju su već ratificirale mnoge države. EU je direktivom 2009/13/EZ proveo sporazum o Konvenciji o radu pomoraca, koji su na razini EU-a postigli socijalni partneri u pomorskom sektoru. Direktivom se uvodi međunarodni minimalni standard za uvjete rada i zaposlenja pomoraca te stvaraju opći preduvjeti za jednaka pravila igre u pomorskom prometu. Međutim, direktive čiju izmjenu sada predlaže Komisija idu i korak dalje te sadrže dodatne propise o zaštiti radnika u vezi s Konvencijom;

Procjena Odbora regija

| 11. | primjećuje da bi korištenje mogućnosti izuzeća ribara koji su plaćeni u vidu udjela u zaradi od propisa o zaštiti iz Direktive 2008/94/EZ, značilo da ta kategorija radnika, za razliku od ostalih radnika u određenoj državi članici, nema pravo na zajamčenu plaću te smatra da se takva diskriminacija ne može opravdati specifičnom prirodom posla pa bi je trebalo ukinuti; |
| --- | --- |

11.

primjećuje da bi korištenje mogućnosti izuzeća ribara koji su plaćeni u vidu udjela u zaradi od propisa o zaštiti iz Direktive 2008/94/EZ, značilo da ta kategorija radnika, za razliku od ostalih radnika u određenoj državi članici, nema pravo na zajamčenu plaću te smatra da se takva diskriminacija ne može opravdati specifičnom prirodom posla pa bi je trebalo ukinuti;

| 12. | napominje da je pravo radnika na informiranje i savjetovanje temeljno pravo ugrađeno u Povelju o temeljnim pravima Europske unije te stoga smatra da bi trebalo postaviti stroge kriterije za obrazlaganje mogućnosti da se pojedinim kategorijama radnika uskrate prava koja pravni propisi EU-a jamče drugim radnicima na tom području; |
| --- | --- |

12.

napominje da je pravo radnika na informiranje i savjetovanje temeljno pravo ugrađeno u Povelju o temeljnim pravima Europske unije te stoga smatra da bi trebalo postaviti stroge kriterije za obrazlaganje mogućnosti da se pojedinim kategorijama radnika uskrate prava koja pravni propisi EU-a jamče drugim radnicima na tom području;

| 13. | slaže se s procjenom Komisije da se – pored ostalog i zbog razvoja komunikacijskih tehnologija – ne može poći od pretpostavke da postoje praktične prepreke koje bi opravdale izuzeće od primjene istih propisa o informiranju i savjetovanju na pomorce; |
| --- | --- |

13.

slaže se s procjenom Komisije da se – pored ostalog i zbog razvoja komunikacijskih tehnologija – ne može poći od pretpostavke da postoje praktične prepreke koje bi opravdale izuzeće od primjene istih propisa o informiranju i savjetovanju na pomorce;

| 14. | slaže se s Komisijom da se mogućnost izuzeća odnosno primjene posebnih pravila koja se odnose na prava na informiranje i savjetovanje pomoraca mora ukloniti iz trenutačno važećih direktiva; |
| --- | --- |

14.

slaže se s Komisijom da se mogućnost izuzeća odnosno primjene posebnih pravila koja se odnose na prava na informiranje i savjetovanje pomoraca mora ukloniti iz trenutačno važećih direktiva;

| 15. | smatra da za zaštitu radnika kod preseljenja poslovanja ili kolektivnog otpuštanja vrijede posebni kriteriji, s obzirom na specifičnosti pomorskog sektora. Trgovanje plovilima često je neodvojiv dio određene djelatnosti, a kupovina i prodaja plovila bez posade (eng. bareboat) ustaljena je praksa na međunarodnom tržištu; |
| --- | --- |

15.

smatra da za zaštitu radnika kod preseljenja poslovanja ili kolektivnog otpuštanja vrijede posebni kriteriji, s obzirom na specifičnosti pomorskog sektora. Trgovanje plovilima često je neodvojiv dio određene djelatnosti, a kupovina i prodaja plovila bez posade (eng. bareboat) ustaljena je praksa na međunarodnom tržištu;

| 16. | prima na znanje da su i poslodavci i više država članica ukazali na to da bi obvezna primjena propisa o zaštiti iz Uredbi 2001/23/EZ i 98/59/EZ dovela do većih troškova za pomorsku industriju i slabljenja konkurentnosti u odnosu na poduzeća u državama izvan EU-a, naročito u pogledu trgovanja plovilima u okviru određene djelatnosti. Ukazano je i na to da bi primjena propisa o zaštiti dovela do znatnih poteškoća iz čisto praktičnih razloga; |
| --- | --- |

16.

prima na znanje da su i poslodavci i više država članica ukazali na to da bi obvezna primjena propisa o zaštiti iz Uredbi 2001/23/EZ i 98/59/EZ dovela do većih troškova za pomorsku industriju i slabljenja konkurentnosti u odnosu na poduzeća u državama izvan EU-a, naročito u pogledu trgovanja plovilima u okviru određene djelatnosti. Ukazano je i na to da bi primjena propisa o zaštiti dovela do znatnih poteškoća iz čisto praktičnih razloga;

| 17. | smatra da – unatoč tome što države članice koje propise o zaštiti iz uredbi primjenjuju i na pomorce nisu prijavile značajnije negativne posljedice na konkurentnost – primjedbe u pogledu rizika od slabljenja konkurentnosti poduzeća iz EU-a treba shvatiti ozbiljno. Svaka je država članica u najboljoj poziciji da procijeni posljedice obvezatne primjene nekog propisa, s obzirom na vlastitu praksu i tradiciju pomorstva; |
| --- | --- |

17.

smatra da – unatoč tome što države članice koje propise o zaštiti iz uredbi primjenjuju i na pomorce nisu prijavile značajnije negativne posljedice na konkurentnost – primjedbe u pogledu rizika od slabljenja konkurentnosti poduzeća iz EU-a treba shvatiti ozbiljno. Svaka je država članica u najboljoj poziciji da procijeni posljedice obvezatne primjene nekog propisa, s obzirom na vlastitu praksu i tradiciju pomorstva;

| 18. | smatra da bi i dalje trebalo prepuštati svakoj državi članici da na temelju regionalnih posebnosti sama odluči o pitanju hoće li se i u kojoj mjeri i na pomorce primjenjivati propisi o zaštiti koji se tiču prava na informiranje i savjetovanje kod preseljenja poslovanja ili kolektivnog otpuštanja; |
| --- | --- |

18.

smatra da bi i dalje trebalo prepuštati svakoj državi članici da na temelju regionalnih posebnosti sama odluči o pitanju hoće li se i u kojoj mjeri i na pomorce primjenjivati propisi o zaštiti koji se tiču prava na informiranje i savjetovanje kod preseljenja poslovanja ili kolektivnog otpuštanja;

| 19. | slaže se s Komisijinim mišljenjem da bi mogućnost izuzeća iz primjene Direktiva 2001/23/EZ i 98/59/EZ trebalo ograničiti na situacije kada se preseljenje poslovanja sastoji samo od prodaje plovila, odnosno kada je kolektivno otpuštanje opravdano prodajom jednog ili više plovila; pored toga, glede uredbe o kolektivnom otpuštanju slaže se s Komisijinim mišljenjem da bi izuzeće trebalo biti dopustivo samo u vezi s trajanjem „vremena za razmišljanje” (eng. cooling-off period); |
| --- | --- |

19.

slaže se s Komisijinim mišljenjem da bi mogućnost izuzeća iz primjene Direktiva 2001/23/EZ i 98/59/EZ trebalo ograničiti na situacije kada se preseljenje poslovanja sastoji samo od prodaje plovila, odnosno kada je kolektivno otpuštanje opravdano prodajom jednog ili više plovila; pored toga, glede uredbe o kolektivnom otpuštanju slaže se s Komisijinim mišljenjem da bi izuzeće trebalo biti dopustivo samo u vezi s trajanjem „vremena za razmišljanje” (eng. cooling-off period);

| 20. | dovodi u pitanje prijedlog izmjene Direktive 98/59/EZ definiranjem pojma „preseljenje” u smislu Direktive 2001/23/EZ te ne vidi razloga za to da se omogućavanje odstupanja od „vremena za razmišljanje” (eng. cooling-off period) predviđenog Direktivom 98/59/EZ uvjetuje time predstavlja li prodaja plovila preseljenje poslovanja u smislu Direktive 2001/23/EZ. Povrh toga, takva bi primjena mogla izazvati popriličnu pravnu nesigurnost jer je teško unaprijed ocijeniti u kojoj mjeri preseljenje poslovanja predstavlja preseljenje u smislu Direktive 2001/23/EZ; |
| --- | --- |

20.

dovodi u pitanje prijedlog izmjene Direktive 98/59/EZ definiranjem pojma „preseljenje” u smislu Direktive 2001/23/EZ te ne vidi razloga za to da se omogućavanje odstupanja od „vremena za razmišljanje” (eng. cooling-off period) predviđenog Direktivom 98/59/EZ uvjetuje time predstavlja li prodaja plovila preseljenje poslovanja u smislu Direktive 2001/23/EZ. Povrh toga, takva bi primjena mogla izazvati popriličnu pravnu nesigurnost jer je teško unaprijed ocijeniti u kojoj mjeri preseljenje poslovanja predstavlja preseljenje u smislu Direktive 2001/23/EZ;

| 21. | primjećuje da je prijelazno razdoblje predviđeno člankom 8. prijedloga relativno dugo. S obzirom na to da se prijedlog tiče primjene načela zaštite radnika ugrađenih u Povelju o temeljnim pravima Europske unije, prilikom daljnjeg rada na prijedlogu trebalo bi razmisliti o mogućnosti skraćivanja prijelaznog razdoblja; |
| --- | --- |

21.

primjećuje da je prijelazno razdoblje predviđeno člankom 8. prijedloga relativno dugo. S obzirom na to da se prijedlog tiče primjene načela zaštite radnika ugrađenih u Povelju o temeljnim pravima Europske unije, prilikom daljnjeg rada na prijedlogu trebalo bi razmisliti o mogućnosti skraćivanja prijelaznog razdoblja;

Supsidijarnost i proporcionalnost

| 22. | napominje da se direktivama na koje se odnosi prijedlog Komisije želi ujednačiti određene propise o zaštiti radnika i stvoriti jednaka pravila igre za konkurentnost poduzeća u EU-u. Izmjene direktiva mogu se poduzeti samo na razini EU-a; Odbor smatra da su predložene izmjene u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| --- | --- |

22.

napominje da se direktivama na koje se odnosi prijedlog Komisije želi ujednačiti određene propise o zaštiti radnika i stvoriti jednaka pravila igre za konkurentnost poduzeća u EU-u. Izmjene direktiva mogu se poduzeti samo na razini EU-a; Odbor smatra da su predložene izmjene u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti.

II.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Amandman 1.

Uvodna izjava 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Trenutačno pravno stanje omogućuje različit tretman iste kategorije radnika od strane različitih država članica, i to prema tome primjenjuju li te države članice mogućnost izuzeća koju predviđa sadašnje zakonodavstvo. Velik broj država članica primjenjuje izuzeće u ograničenom opsegu. | Trenutačno pravno stanje omogućuje različit tretman iste kategorije radnika od strane različitih država članica, i to prema tome primjenjuju li te države članice mogućnost izuzeća koju predviđa sadašnje zakonodavstvo. Velik broj država članica primjenjuje izuzeće u ograničenom opsegu. |
| | Konvencija o radu pomoraca MOR-a iz 2006. stupila je na snagu 30. kolovoza 2013. Svrha joj je štiti prava pomoraca diljem svijeta i jamčiti jednaka pravila igre u pomorskom sektoru. Socijalni partneri postigli su o toj Konvenciji sporazum koji je proveden Direktivom Vijeća 2009/13/EZ. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Trenutačno pravno stanje omogućuje različit tretman iste kategorije radnika od strane različitih država članica, i to prema tome primjenjuju li te države članice mogućnost izuzeća koju predviđa sadašnje zakonodavstvo. Velik broj država članica primjenjuje izuzeće u ograničenom opsegu.

Trenutačno pravno stanje omogućuje različit tretman iste kategorije radnika od strane različitih država članica, i to prema tome primjenjuju li te države članice mogućnost izuzeća koju predviđa sadašnje zakonodavstvo. Velik broj država članica primjenjuje izuzeće u ograničenom opsegu.

Konvencija o radu pomoraca MOR-a iz 2006. stupila je na snagu 30. kolovoza 2013. Svrha joj je štiti prava pomoraca diljem svijeta i jamčiti jednaka pravila igre u pomorskom sektoru. Socijalni partneri postigli su o toj Konvenciji sporazum koji je proveden Direktivom Vijeća 2009/13/EZ.

Obrazloženje

U okviru rada na Direktivi trebalo bi uvažiti zajednički trud koji su socijalni partneri i EU uložili u skretanje pozornosti na zaštitu pomoraca i u uvođenje jednakih pravila igre u pomorski sektor u cijelom svijetu.

Amandman 2.

Članak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Direktiva 98/59/EZ mijenja se kako slijedi: | Direktiva 98/59/EZ mijenja se kako slijedi: |
| 1.   Članak 1. mijenja se kako slijedi:






  a) | U stavku 1. dodaje se sljedeća točka (c):






  „c) | pod pojmom „preseljenje” podrazumijeva se isti pojam u smislu Direktive 2001/23/EZ.” |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Direktiva 98/59/EZ mijenja se kako slijedi:

Direktiva 98/59/EZ mijenja se kako slijedi:

1.   Članak 1. mijenja se kako slijedi:

a)

U stavku 1. dodaje se sljedeća točka (c):

„c)

pod pojmom „preseljenje” podrazumijeva se isti pojam u smislu Direktive 2001/23/EZ.”

| b) | U članku 1. stavku 2. briše se točka (c). |
| --- | --- |

b)

U članku 1. stavku 2. briše se točka (c).

1.   Članak 1. mijenja se kako slijedi:

| a) | U stavku 1. dodaje se sljedeća točka (c):







  „c) | pod pojmom „preseljenje” podrazumijeva se isti pojam u smislu Direktive 2001/23/EZ.” |
| --- | --- | --- |

a)

U stavku 1. dodaje se sljedeća točka (c):

„c)

pod pojmom „preseljenje” podrazumijeva se isti pojam u smislu Direktive 2001/23/EZ.”

| b) | U članku 1. stavku 2. briše se točka (c). |
| --- | --- |

b)

U članku 1. stavku 2. briše se točka (c).

2.   U članku 3. stavku 1. umeće se novi drugi podstavak:

„Kada se očekivano kolektivno otpuštanje odnosi na članove posade broda duge plovidbe, priopćenje se šalje nadležnom tijelu države pod čijom zastavom taj brod plovi.”

2.   U članku 3. stavku 1. umeće se novi drugi podstavak:

„Kada se očekivano kolektivno otpuštanje odnosi na članove posade broda duge plovidbe, priopćenje se šalje nadležnom tijelu države pod čijom zastavom taj brod plovi.”

3.   U članku 4. umeće se sljedeći stavak 1a:

3.„1.a   Kada se očekivano kolektivno otkazivanje odvija u vezi s prijenosom broda duge plovidbe ili iz njega proizlazi, države članice mogu, nakon konzultacija sa socijalnim partnerima, nadležnom tijelu javne vlasti dodijeliti ovlast da odstupa, u potpunosti ili dijelom, od roka predviđenog u stavku 1. u sljedećim situacijama:

| a) | predmet prijenosa sastoji se isključivo od jednog ili više brodova duge plovidbe, |
| --- | --- |

a)

predmet prijenosa sastoji se isključivo od jednog ili više brodova duge plovidbe,

| b) | poslodavac upravlja samo jednim brodom duge plovidbe.” |
| --- | --- |

b)

poslodavac upravlja samo jednim brodom duge plovidbe.”

3.   U članku 4. umeće se sljedeći stavak 1a:

3.„1.a   Kada se očekivano kolektivno otkazivanje članova posade odvija u vezi s prijenosom broda duge plovidbe ili iz njega
  izričito proizlazi iz prodaje jednog ili više brodova duge plovidbe, države članice mogu, nakon konzultacija sa socijalnim partnerima, nadležnom tijelu javne vlasti dodijeliti ovlast da odstupa, u potpunosti ili dijelom, od roka predviđenog u stavku 1. u sljedećim situacijama:

| a) | predmet prijenosa sastoji se isključivo od jednog ili više brodova duge plovidbe, |
| --- | --- |

a)

predmet prijenosa sastoji se isključivo od jednog ili više brodova duge plovidbe,

| b) | poslodavac upravlja samo jednim brodom duge plovidbe.” |
| --- | --- |

b)

poslodavac upravlja samo jednim brodom duge plovidbe.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Da bi se utvrdilo je li preseljenje poslovanja poduzeća ili jednog njegovog dijela provedeno u smislu direktive o preseljenju, nužno je u svakom pojedinom slučaju ispitati je li poduzeće nakon preseljenja sačuvalo svoj identitet. U skladu s praksom Suda EU-a, u obzir je potrebno uzeti sve okolnosti pojedinog slučaja kako bi se utvrdilo je li poduzeće nakon preseljenja poslovanja sačuvalo identitet (vidjeti posebno predmet Spijkers). Ne može se uvijek pretpostaviti da okolnosti pod kojima se plovilo proda predstavljaju preseljenje u smislu direktive o preseljenju.

Navedeni razlozi za odstupanje od trajanja „vremena za razmišljanje” (eng. cooling-off period) iz direktive o kolektivnom otpuštanju trebali bi vrijediti neovisno o tome predstavlja li prodaja jednog ili više plovila preseljenje u smislu direktive o preseljenju. Zbog formulacije koju je predložila Komisija bit će teško unaprijed utvrditi dopustivost izuzeća u svakom pojedinačnom slučaju. Stoga bi odredba o izuzeću trebala biti izričito povezana s uvjetom da je kolektivno otpuštanje isključivo posljedica prodaje jednog ili više brodova duge plovidbe te bi upućivanje na pojam „preseljenje” u direktivi o preseljenju trebalo izbaciti.

Amandman 3.

Amandman 3.

Članak 5. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Dodaje se sljedeći stavak 4.: | Dodaje se sljedeći stavak 4.: |
| „4.   Države članice mogu, nakon konzultacija sa socijalnim partnerima, predvidjeti da se Poglavlje II. ove Direktive ne primjenjuje u sljedećim slučajevima:






  a) | predmet prijenosa sastoji se isključivo od jednog ili više brodova duge plovidbe, |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Dodaje se sljedeći stavak 4.:

Dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.   Države članice mogu, nakon konzultacija sa socijalnim partnerima, predvidjeti da se Poglavlje II. ove Direktive ne primjenjuje u sljedećim slučajevima:

a)

predmet prijenosa sastoji se isključivo od jednog ili više brodova duge plovidbe,

| b) | poduzeće ili pogon koji se prenosi upravlja samo jednim brodom duge plovidbe.” |
| --- | --- |

b)

poduzeće ili pogon koji se prenosi upravlja samo jednim brodom duge plovidbe.”

„4.   Države članice mogu, nakon konzultacija sa socijalnim partnerima, predvidjeti da se Poglavlje II. ove Direktive ne primjenjuje u sljedećim slučajevima:

| a) | predmet prijenosa sastoji se isključivo od jednog ili više brodova duge plovidbe,
  . |
| --- | --- |

a)

predmet prijenosa sastoji se isključivo od jednog ili više brodova duge plovidbe,
  .

| b) | poduzeće ili pogon koji se prenosi upravlja samo jednim brodom duge plovidbe.” |
| --- | --- |

b)

poduzeće ili pogon koji se prenosi upravlja samo jednim brodom duge plovidbe.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Ispravno je to što se poduzeća stavljaju u ravnopravan položaj, neovisno o tome upravljaju li samo jednim ili s više brodova.

Bruxelles, 3. travnja 2014.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---