# Az Európai Unió L 151/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 151 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. május 21. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 151

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. május 21.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/62/EU irányelve (2014. május 15.) az euro és más pénznemek hamisítás elleni, büntetőjog általi védelméről, valamint a 2000/383/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 534/2014/EU határozata (2014. május 15.) a Tunéziai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról | 9 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/62/EU irányelve (2014. május 15.) az euro és más pénznemek hamisítás elleni, büntetőjog általi védelméről, valamint a 2000/383/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról

1

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 534/2014/EU határozata (2014. május 15.) a Tunéziai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról

9

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács 2014/293/KKBP határozata (2014. április 15.) a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójában (EUTM Mali) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről | 16 |
| | | Megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójában (EUTM Mali) való részvételéről | 18 |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 535/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 22 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2014/294/KKBP határozata (2014. május 20.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról | 24 |

II   Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács 2014/293/KKBP határozata (2014. április 15.) a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójában (EUTM Mali) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről

16

Megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójában (EUTM Mali) való részvételéről

18

RENDELETEK

A Bizottság 535/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

22

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2014/294/KKBP határozata (2014. május 20.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról

24

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 2014.5.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2014.5.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/62/EU IRÁNYELVE

(2014. május 15.)

az euro és más pénznemek hamisítás elleni, büntetőjog általi védelméről, valamint a 2000/383/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 83. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az euroövezethez tartozó tagállamok közös valutájaként az euro az Unió gazdaságának és az uniós polgárok életének fontos tényezőjévé vált. Mivel az euro 2002-es bevezetése óta azonban e pénznem a pénzhamisítás területén aktív bűnszervezetek egyik állandó célpontja, az euro hamisítása legalább 500 millió EUR pénzügyi veszteséget okozott. Az Unió egészének érdeke, hogy fellépjen az euro hitelességét a hamisításon keresztül veszélyeztető bármely tevékenységgel szemben, és szankcionálja azt. |
| --- | --- |

(1)

Az euroövezethez tartozó tagállamok közös valutájaként az euro az Unió gazdaságának és az uniós polgárok életének fontos tényezőjévé vált. Mivel az euro 2002-es bevezetése óta azonban e pénznem a pénzhamisítás területén aktív bűnszervezetek egyik állandó célpontja, az euro hamisítása legalább 500 millió EUR pénzügyi veszteséget okozott. Az Unió egészének érdeke, hogy fellépjen az euro hitelességét a hamisításon keresztül veszélyeztető bármely tevékenységgel szemben, és szankcionálja azt.

| (2) | A hamis vagy hamisított pénz jelentős negatív hatással van a társadalomra. Kárt okoz a polgárok és a vállalkozások számára, akiknek nem kapnak visszatérítést a hamisítványokért akkor sem, ha azokat jóhiszeműen vették át. A hamis vagy hamisított pénz aggodalmat kelthet a fogyasztókban a készpénz elégséges védelmét illetően, és félelmet ébreszthet bennük azzal kapcsolatban, hogy nem kapnak-e hamis vagy hamisított bankjegyeket vagy érméket. Ezért alapvető jelentőségű annak biztosítása, hogy a polgárok, vállalkozások és pénzügyi szervezetek az összes tagállamban és harmadik országokban is bízzanak a bankjegyek és érmék hitelességében. |
| --- | --- |

(2)

A hamis vagy hamisított pénz jelentős negatív hatással van a társadalomra. Kárt okoz a polgárok és a vállalkozások számára, akiknek nem kapnak visszatérítést a hamisítványokért akkor sem, ha azokat jóhiszeműen vették át. A hamis vagy hamisított pénz aggodalmat kelthet a fogyasztókban a készpénz elégséges védelmét illetően, és félelmet ébreszthet bennük azzal kapcsolatban, hogy nem kapnak-e hamis vagy hamisított bankjegyeket vagy érméket. Ezért alapvető jelentőségű annak biztosítása, hogy a polgárok, vállalkozások és pénzügyi szervezetek az összes tagállamban és harmadik országokban is bízzanak a bankjegyek és érmék hitelességében.

| (3) | Lényeges, hogy az euro és más törvényes fizetőeszközöknek minősülő pénznemek védelmét valamennyi tagállamban hatékony és hatásos büntetőjogi intézkedések biztosítsák. |
| --- | --- |

(3)

Lényeges, hogy az euro és más törvényes fizetőeszközöknek minősülő pénznemek védelmét valamennyi tagállamban hatékony és hatásos büntetőjogi intézkedések biztosítsák.

| (4) | A 974/98/EK tanácsi rendelet (4) kötelezi azon tagállamokat, amelyek pénzneme az euro arra, hogy megfelelő szankciókat biztosítsanak az eurobankjegyek és -érmék hamisítása és meghamisítása ellen. |
| --- | --- |

(4)

A 974/98/EK tanácsi rendelet (4) kötelezi azon tagállamokat, amelyek pénzneme az euro arra, hogy megfelelő szankciókat biztosítsanak az eurobankjegyek és -érmék hamisítása és meghamisítása ellen.

| (5) | Az 1338/2001/EK (5) és a 1339/2001/EK (6) tanácsi rendelet előírja az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedéseket, különösen a hamis eurobankjegyek és érmék forgalomból való kivonásának szabályait. |
| --- | --- |

(5)

Az 1338/2001/EK (5) és a 1339/2001/EK (6) tanácsi rendelet előírja az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedéseket, különösen a hamis eurobankjegyek és érmék forgalomból való kivonásának szabályait.

| (6) | A pénzhamisítás visszaszorítására irányuló, Genfben 1929. április 20-án aláírt nemzetközi egyezmény és annak jegyzőkönyve (Genfi Egyezmény) (7) szabályokat ír elő a pénzhamisítás bűncselekményének hatásos megelőzése, üldözése és büntetése érdekében. Célja különösen annak biztosítása, hogy a pénzhamisítási bűncselekmények miatt súlyos büntetőjogi és egyéb szankciók legyenek kiszabhatók. A Genfi Egyezmény részes felei a hazai pénzüktől eltérő pénz esetében a megkülönböztetés-mentesség elvét kötelesek alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

A pénzhamisítás visszaszorítására irányuló, Genfben 1929. április 20-án aláírt nemzetközi egyezmény és annak jegyzőkönyve (Genfi Egyezmény) (7) szabályokat ír elő a pénzhamisítás bűncselekményének hatásos megelőzése, üldözése és büntetése érdekében. Célja különösen annak biztosítása, hogy a pénzhamisítási bűncselekmények miatt súlyos büntetőjogi és egyéb szankciók legyenek kiszabhatók. A Genfi Egyezmény részes felei a hazai pénzüktől eltérő pénz esetében a megkülönböztetés-mentesség elvét kötelesek alkalmazni.

| (7) | Ez az irányelv kiegészíti a rendelkezéseket és megkönnyíti a Genfi Egyezmény tagállamok általi alkalmazását. E célból fontos, hogy a tagállamok a Genfi Egyezmény részes felei. |
| --- | --- |

(7)

Ez az irányelv kiegészíti a rendelkezéseket és megkönnyíti a Genfi Egyezmény tagállamok általi alkalmazását. E célból fontos, hogy a tagállamok a Genfi Egyezmény részes felei.

| (8) | Ezen irányelv a 2000/383/IB tanácsi kerethatározatra épül (8). Az irányelv a szankciók mértékével, a nyomozati eszközökkel és a hamisítványok bírósági eljárás során történő elemzésével, azonosításával és felderítésével kapcsolatos további rendelkezésekkel egészíti ki az említett kerethatározatot. |
| --- | --- |

(8)

Ezen irányelv a 2000/383/IB tanácsi kerethatározatra épül (8). Az irányelv a szankciók mértékével, a nyomozati eszközökkel és a hamisítványok bírósági eljárás során történő elemzésével, azonosításával és felderítésével kapcsolatos további rendelkezésekkel egészíti ki az említett kerethatározatot.

| (9) | Ennek az irányelvnek bármely törvényes fizetőeszköznek minősülő bankjegy és érme védelmét biztosítania kell, függetlenül attól, hogy az papírból, fémből vagy egyéb anyagból készült. |
| --- | --- |

(9)

Ennek az irányelvnek bármely törvényes fizetőeszköznek minősülő bankjegy és érme védelmét biztosítania kell, függetlenül attól, hogy az papírból, fémből vagy egyéb anyagból készült.

| (10) | Az euro és más pénznemek védelme szükségessé teszi a pénzhamisítással kapcsolatos bűncselekmények közös fogalommeghatározását és a természetes és jogi személyekre vonatkozó közös, hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók megállapítását. A Genfi Egyezménnyel való összhang biztosítása érdekében ezen irányelvnek ugyanazokat a bűncselekményeket kell büntetendővé nyilvánítania, mint a Genfi Egyezménynek. Bűncselekménnyé kell ezért nyilvánítani a hamis vagy hamisított bankjegyek és érmék előállítását és terjesztését. Külön kell büntetni az ezen a bűncselekmények előkészítésére irányuló tevékenységet, például a hamisításra szolgáló eszközök és alkotórészek előállítását. A bűncselekmények ezen fogalommeghatározásának közös célja, hogy megakadályozzon minden olyan cselekményt, amely hamis vagy hamisított bankjegyekkel és érmékkel, valamint hamisításra szolgáló eszközökkel vagy egyéb megoldásokkal kapcsolatos. |
| --- | --- |

(10)

Az euro és más pénznemek védelme szükségessé teszi a pénzhamisítással kapcsolatos bűncselekmények közös fogalommeghatározását és a természetes és jogi személyekre vonatkozó közös, hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók megállapítását. A Genfi Egyezménnyel való összhang biztosítása érdekében ezen irányelvnek ugyanazokat a bűncselekményeket kell büntetendővé nyilvánítania, mint a Genfi Egyezménynek. Bűncselekménnyé kell ezért nyilvánítani a hamis vagy hamisított bankjegyek és érmék előállítását és terjesztését. Külön kell büntetni az ezen a bűncselekmények előkészítésére irányuló tevékenységet, például a hamisításra szolgáló eszközök és alkotórészek előállítását. A bűncselekmények ezen fogalommeghatározásának közös célja, hogy megakadályozzon minden olyan cselekményt, amely hamis vagy hamisított bankjegyekkel és érmékkel, valamint hamisításra szolgáló eszközökkel vagy egyéb megoldásokkal kapcsolatos.

| (11) | Ugyancsak bűncselekménynek minősül az engedélyezett pénzjegynyomdák vagy pénzverdék engedélyezett berendezéseinek vagy anyagainak olyan jogszerűtlen felhasználása, amely nem engedélyezett bankjegyek vagy érmék csalárd felhasználást szolgáló előállítását célozza. Ilyen jogszerűtlen felhasználásnak minősül az a helyzet, amikor egy nemzeti központi bank, pénzverde vagy egyéb engedélyezett létesítmény az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) által engedélyezett kvótát meghaladó mennyiségben állít elő bankjegyeket vagy érméket. Ide tartozik továbbá az a helyzet, amikor egy engedélyezett pénzjegynyomda vagy pénzverde alkalmazottja saját céljára jogszerűtlenül használja fel a berendezéseket. Ez a magatartás abban az esetben is bűncselekményként büntetendő, ha az engedélyezett mennyiséget nem haladták meg, mivel az előállított bankjegyeket és érméket – azok forgalomba hozatalát követően – nem lehetne megkülönböztetni az engedélyezett pénznemtől. |
| --- | --- |

(11)

Ugyancsak bűncselekménynek minősül az engedélyezett pénzjegynyomdák vagy pénzverdék engedélyezett berendezéseinek vagy anyagainak olyan jogszerűtlen felhasználása, amely nem engedélyezett bankjegyek vagy érmék csalárd felhasználást szolgáló előállítását célozza. Ilyen jogszerűtlen felhasználásnak minősül az a helyzet, amikor egy nemzeti központi bank, pénzverde vagy egyéb engedélyezett létesítmény az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) által engedélyezett kvótát meghaladó mennyiségben állít elő bankjegyeket vagy érméket. Ide tartozik továbbá az a helyzet, amikor egy engedélyezett pénzjegynyomda vagy pénzverde alkalmazottja saját céljára jogszerűtlenül használja fel a berendezéseket. Ez a magatartás abban az esetben is bűncselekményként büntetendő, ha az engedélyezett mennyiséget nem haladták meg, mivel az előállított bankjegyeket és érméket – azok forgalomba hozatalát követően – nem lehetne megkülönböztetni az engedélyezett pénznemtől.

| (12) | Az EKB vagy a nemzeti központi bankok és pénzverdék által formálisan még ki nem bocsátott bankjegyeknek és érméknek ugyancsak ezen irányelv védelme alá kell tartozniuk. Így például az új nemzeti oldallal ellátott euroérméket vagy az új eurobankjegy-sorozatokat már hivatalos forgalomba hozataluk előtt védelmezni kell. |
| --- | --- |

(12)

Az EKB vagy a nemzeti központi bankok és pénzverdék által formálisan még ki nem bocsátott bankjegyeknek és érméknek ugyancsak ezen irányelv védelme alá kell tartozniuk. Így például az új nemzeti oldallal ellátott euroérméket vagy az új eurobankjegy-sorozatokat már hivatalos forgalomba hozataluk előtt védelmezni kell.

| (13) | Adott esetben ugyancsak büntetendő a fő hamisítási bűncselekmények elkövetésére való felbujtás, az azok elkövetéséhez nyújtott bűnsegély és az azok elkövetésének kísérlete, ideértve az engedélyezett berendezések és anyagok jogszerűtlen felhasználását, valamint a forgalmazásra szánt, de még ki nem bocsátott bankjegyek és érmék hamisítását. Ez az irányelv nem követeli meg a tagállamoktól, hogy büntetendővé tegyék a hamisításhoz szolgáló eszközökkel vagy alkotórészekkel kapcsolatos bűncselekmények elkövetésének kísérletét. |
| --- | --- |

(13)

Adott esetben ugyancsak büntetendő a fő hamisítási bűncselekmények elkövetésére való felbujtás, az azok elkövetéséhez nyújtott bűnsegély és az azok elkövetésének kísérlete, ideértve az engedélyezett berendezések és anyagok jogszerűtlen felhasználását, valamint a forgalmazásra szánt, de még ki nem bocsátott bankjegyek és érmék hamisítását. Ez az irányelv nem követeli meg a tagállamoktól, hogy büntetendővé tegyék a hamisításhoz szolgáló eszközökkel vagy alkotórészekkel kapcsolatos bűncselekmények elkövetésének kísérletét.

| (14) | Az ezen irányelvben meghatározott bűncselekmények valamennyi tényállási elemére ki kell, hogy terjedjen a szándék. |
| --- | --- |

(14)

Az ezen irányelvben meghatározott bűncselekmények valamennyi tényállási elemére ki kell, hogy terjedjen a szándék.

| (15) | A pénzhamisítás hagyományosan súlyosan büntetendő bűncselekménynek számít a tagállamokban. Ennek oka a bűncselekmény súlyos jellege, a polgárokra és vállalkozásokra gyakorolt hatása, illetve a polgároknak és vállalkozásoknak az euro és más pénznemek valódiságába vetett bizalmának biztosítására irányuló igény. Különösen vonatkozik ez az euróra, amely az euroövezetben élő több mint 330 millió ember közös valutája, és amely a világ második legfontosabb nemzetközi pénzneme. |
| --- | --- |

(15)

A pénzhamisítás hagyományosan súlyosan büntetendő bűncselekménynek számít a tagállamokban. Ennek oka a bűncselekmény súlyos jellege, a polgárokra és vállalkozásokra gyakorolt hatása, illetve a polgároknak és vállalkozásoknak az euro és más pénznemek valódiságába vetett bizalmának biztosítására irányuló igény. Különösen vonatkozik ez az euróra, amely az euroövezetben élő több mint 330 millió ember közös valutája, és amely a világ második legfontosabb nemzetközi pénzneme.

| (16) | A tagállamoknak a pénzhamisítás elleni küzdelmet célzó uniós jogi rendelkezések tekintetében jogukban büntetőjogi szankciókat kell előírniuk. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük, és a szabadságvesztést is magukban kell foglalniuk. Az irányelvben meghatározott bűncselekmények a kiszabható szabadságvesztés irányelv által meghatározott maximális büntetési tételének legalacsonyabb mértékét kell alkalmazni legalább az ilyen bűncselekmények legsúlyosabb formáira. |
| --- | --- |

(16)

A tagállamoknak a pénzhamisítás elleni küzdelmet célzó uniós jogi rendelkezések tekintetében jogukban büntetőjogi szankciókat kell előírniuk. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük, és a szabadságvesztést is magukban kell foglalniuk. Az irányelvben meghatározott bűncselekmények a kiszabható szabadságvesztés irányelv által meghatározott maximális büntetési tételének legalacsonyabb mértékét kell alkalmazni legalább az ilyen bűncselekmények legsúlyosabb formáira.

| (17) | A szankciók mértékének hatékonynak és visszatartó erejűnek kell lennie, de nem lehet aránytalan az elkövetett bűncselekménnyel. Annak ellenére, hogy a jóhiszeműen átvett hamis vagy hamisított pénz szándékos továbbadására a tagállamok joga alapján más típusú büntetőjogi szankció, többek között pénzbüntetés is alkalmazható, az adott nemzeti jogoknak maximális szankcióként szabadságvesztést kell előírnia. A természetes személyekkel szemben alkalmazható szabadságvesztés szankció Unió-szerte erős elrettentő erővel bír majd a potenciális bűnözőkre nézve. |
| --- | --- |

(17)

A szankciók mértékének hatékonynak és visszatartó erejűnek kell lennie, de nem lehet aránytalan az elkövetett bűncselekménnyel. Annak ellenére, hogy a jóhiszeműen átvett hamis vagy hamisított pénz szándékos továbbadására a tagállamok joga alapján más típusú büntetőjogi szankció, többek között pénzbüntetés is alkalmazható, az adott nemzeti jogoknak maximális szankcióként szabadságvesztést kell előírnia. A természetes személyekkel szemben alkalmazható szabadságvesztés szankció Unió-szerte erős elrettentő erővel bír majd a potenciális bűnözőkre nézve.

| (18) | Mivel ez az irányelv szabályozási minimumokat állapít meg, a tagállamok a pénzhamisítással kapcsolatos bűncselekmények tekintetében szigorúbb szabályokat fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn. |
| --- | --- |

(18)

Mivel ez az irányelv szabályozási minimumokat állapít meg, a tagállamok a pénzhamisítással kapcsolatos bűncselekmények tekintetében szigorúbb szabályokat fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn.

| (19) | Ez az irányelv nem sérti az egyes egyedi ügyek konkrét körülményeinek megfelelő büntetések alkalmazására és végrehajtására vonatkozó, a nemzeti büntetőjog általános szabályait és elveit. |
| --- | --- |

(19)

Ez az irányelv nem sérti az egyes egyedi ügyek konkrét körülményeinek megfelelő büntetések alkalmazására és végrehajtására vonatkozó, a nemzeti büntetőjog általános szabályait és elveit.

| (20) | Mivel a bankjegyek és érmék valódisága iránti bizalmat jogi személyek magatartása is sértheti vagy veszélyeztetheti, a jogi személyek javára elkövetett bűncselekményekért a jogi személyeknek kell felelniük. |
| --- | --- |

(20)

Mivel a bankjegyek és érmék valódisága iránti bizalmat jogi személyek magatartása is sértheti vagy veszélyeztetheti, a jogi személyek javára elkövetett bűncselekményekért a jogi személyeknek kell felelniük.

| (21) | A pénzhamisítási bűncselekmények felderítése és az azokkal kapcsolatos vádemelés sikerének a biztosítása érdekében az ilyen bűncselekmények felderítéséért és az azokkal kapcsolatos vádemelésért felelős személyek számára lehetővé kell tenni az olyan hatásos nyomozati eszközök igénybevételét, mint amilyenek a szervezett bűnözés és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelem keretében alkalmazott nyomozati eszközök. Az említett eszközök adott esetben magukban foglalhatnák például a beszélgetések lehallgatását, a leplezett megfigyelést – az elektronikus megfigyelést is ideértve –, a bankszámlák megfigyelését vagy más pénzügyi nyomozásokat. Figyelembe véve többek között az arányosság elvét, az ilyen eszközök nemzeti joggal összhangban történő igénybevételének arányban kell állnia a nyomozás tárgyát képező bűncselekmények jellegével és súlyosságával. A személyes adatok védelméhez való jogot tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

(21)

A pénzhamisítási bűncselekmények felderítése és az azokkal kapcsolatos vádemelés sikerének a biztosítása érdekében az ilyen bűncselekmények felderítéséért és az azokkal kapcsolatos vádemelésért felelős személyek számára lehetővé kell tenni az olyan hatásos nyomozati eszközök igénybevételét, mint amilyenek a szervezett bűnözés és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelem keretében alkalmazott nyomozati eszközök. Az említett eszközök adott esetben magukban foglalhatnák például a beszélgetések lehallgatását, a leplezett megfigyelést – az elektronikus megfigyelést is ideértve –, a bankszámlák megfigyelését vagy más pénzügyi nyomozásokat. Figyelembe véve többek között az arányosság elvét, az ilyen eszközök nemzeti joggal összhangban történő igénybevételének arányban kell állnia a nyomozás tárgyát képező bűncselekmények jellegével és súlyosságával. A személyes adatok védelméhez való jogot tiszteletben kell tartani.

| (22) | A tagállamoknak joghatóságukat a Genfi Egyezménnyel és az egyéb uniós büntetőjogi aktusok joghatóságra vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell megállapítaniuk, azaz a területükön elkövetett, illetve az állampolgáraik által elkövetett bűncselekmények vonatkozásában, megjegyezve, hogy a bűncselekményekkel kapcsolatos eljárás folytatására általában az elkövetési helyük szerinti ország büntető igazságszolgáltatási rendszere a legalkalmasabb. |
| --- | --- |

(22)

A tagállamoknak joghatóságukat a Genfi Egyezménnyel és az egyéb uniós büntetőjogi aktusok joghatóságra vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell megállapítaniuk, azaz a területükön elkövetett, illetve az állampolgáraik által elkövetett bűncselekmények vonatkozásában, megjegyezve, hogy a bűncselekményekkel kapcsolatos eljárás folytatására általában az elkövetési helyük szerinti ország büntető igazságszolgáltatási rendszere a legalkalmasabb.

| (23) | Az eurónak az Unió gazdasága és társadalma tekintetében játszott kiemelkedő szerepe, valamint az eurót mint világméretű fontossággal bíró pénznemet fenyegető, például a harmadik országokban létező nagyszámú pénznyomda jelentette veszélyek egyedi veszélye miatt az euro védelmében kiegészítő intézkedésre van szükség. Ezért joghatóságot kell megállapítani az adott tagállam területén kívül elkövetett, az euróval kapcsolatos bűncselekmények tekintetében, amennyiben az elkövető az adott állam területén tartózkodik, és nem adják ki, vagy ott a bűncselekménnyel kapcsolatos hamis vagy hamisított eurobankjegyeket vagy -érméket derítenek fel.
  Mivel objektíve különböző azon tagállamok helyzete, amelyek pénzneme az euro, helyénvaló, hogy az ilyen joghatóság megállapításának kötelezettsége csak az említett tagállamokra vonatkozzon. A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, illetve – amennyiben azok a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjára vonatkoznak –, a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott bűncselekményekkel valamint az ilyen bűncselekmények elkövetésére való felbujtással, az azok elkövetéséhez nyújtott bűnsegéllyel és az azok elkövetésének kísérletével kapcsolatos büntetőeljárás lefolytatásának céljából a joghatóság nem rendelhető alá annak a feltételnek, hogy a cselekmények az elkövetésük helyén bűncselekménynek minősülnek-e. Az ilyen joghatóság gyakorlása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a bűncselekménnyel kapcsolatos eljárás lefolytatására az elkövetés helye szerinti ország büntető igazságszolgáltatási rendszere a legalkalmasabb-e, valamint tiszteletben kell tartaniuk az arányosság elvét, különösen a harmadik országok által az ugyanazon magatartás tekintetében bűnösséget megállapító ítéletek vonatkozásában. |
| --- | --- |

(23)

Az eurónak az Unió gazdasága és társadalma tekintetében játszott kiemelkedő szerepe, valamint az eurót mint világméretű fontossággal bíró pénznemet fenyegető, például a harmadik országokban létező nagyszámú pénznyomda jelentette veszélyek egyedi veszélye miatt az euro védelmében kiegészítő intézkedésre van szükség. Ezért joghatóságot kell megállapítani az adott tagállam területén kívül elkövetett, az euróval kapcsolatos bűncselekmények tekintetében, amennyiben az elkövető az adott állam területén tartózkodik, és nem adják ki, vagy ott a bűncselekménnyel kapcsolatos hamis vagy hamisított eurobankjegyeket vagy -érméket derítenek fel.

Mivel objektíve különböző azon tagállamok helyzete, amelyek pénzneme az euro, helyénvaló, hogy az ilyen joghatóság megállapításának kötelezettsége csak az említett tagállamokra vonatkozzon. A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, illetve – amennyiben azok a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjára vonatkoznak –, a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott bűncselekményekkel valamint az ilyen bűncselekmények elkövetésére való felbujtással, az azok elkövetéséhez nyújtott bűnsegéllyel és az azok elkövetésének kísérletével kapcsolatos büntetőeljárás lefolytatásának céljából a joghatóság nem rendelhető alá annak a feltételnek, hogy a cselekmények az elkövetésük helyén bűncselekménynek minősülnek-e. Az ilyen joghatóság gyakorlása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a bűncselekménnyel kapcsolatos eljárás lefolytatására az elkövetés helye szerinti ország büntető igazságszolgáltatási rendszere a legalkalmasabb-e, valamint tiszteletben kell tartaniuk az arányosság elvét, különösen a harmadik országok által az ugyanazon magatartás tekintetében bűnösséget megállapító ítéletek vonatkozásában.

| (24) | Az euro tekintetében a hamis vagy hamisított bankjegyek és érmék elemzését és azonosítását központosítva végzik a nemzeti bankjegyszakértői központok és a nemzeti érmeszakértői központok, amelyeket az 1338/2001/EK rendelet szerint kell kijelölni, illetve állítanak fel. A hamis eurobankjegyek és érmék elemzését, azonosítását és felderítését a tisztességes és hatékony eljárás elvének megfelelő tiszteletben tartása mellett a folyamatban lévő bírósági eljárások alatt is lehetővé kell tenni a hamisítványokat előállító forrás felderítésének az adott bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás keretében való felgyorsítása, valamint a hamisítványok ilyen típusai további forgalmazásának megelőzése és megszüntetése céljából. Ez hozzájárulna a hamisítással kapcsolatos bűncselekményekkel szembeni küzdelem hatékonyabbá tételéhez, és egyidejűleg növelné a lefoglalt hamisítványok átadásának számát a folyamatban lévő büntetőeljárások alatt, azon korlátozott számú eset kivételével, amikor csak a hamisítványokhoz való hozzáférést kell biztosítani. Általában az illetékes hatóságoknak engedélyezniük kell a hamisítványok nemzeti bankjegyszakértői központok és nemzeti érmeszakértői központok számára történő fizikai átadását. Bizonyos körülmények között, például amikor csak néhány hamis bankjegy vagy érme alkotja a büntetőeljárásban a bizonyítékot, vagy amikor a fizikai átadás a bizonyíték, úgy mint ujjlenyomat pusztulásának kockázatával járhat, az illetékes hatóság számára biztosítani kell, hogy fizikai átadás helyett a bankjegyekhez és érmékhez való hozzáférésről határozhasson. |
| --- | --- |

(24)

Az euro tekintetében a hamis vagy hamisított bankjegyek és érmék elemzését és azonosítását központosítva végzik a nemzeti bankjegyszakértői központok és a nemzeti érmeszakértői központok, amelyeket az 1338/2001/EK rendelet szerint kell kijelölni, illetve állítanak fel. A hamis eurobankjegyek és érmék elemzését, azonosítását és felderítését a tisztességes és hatékony eljárás elvének megfelelő tiszteletben tartása mellett a folyamatban lévő bírósági eljárások alatt is lehetővé kell tenni a hamisítványokat előállító forrás felderítésének az adott bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás keretében való felgyorsítása, valamint a hamisítványok ilyen típusai további forgalmazásának megelőzése és megszüntetése céljából. Ez hozzájárulna a hamisítással kapcsolatos bűncselekményekkel szembeni küzdelem hatékonyabbá tételéhez, és egyidejűleg növelné a lefoglalt hamisítványok átadásának számát a folyamatban lévő büntetőeljárások alatt, azon korlátozott számú eset kivételével, amikor csak a hamisítványokhoz való hozzáférést kell biztosítani. Általában az illetékes hatóságoknak engedélyezniük kell a hamisítványok nemzeti bankjegyszakértői központok és nemzeti érmeszakértői központok számára történő fizikai átadását. Bizonyos körülmények között, például amikor csak néhány hamis bankjegy vagy érme alkotja a büntetőeljárásban a bizonyítékot, vagy amikor a fizikai átadás a bizonyíték, úgy mint ujjlenyomat pusztulásának kockázatával járhat, az illetékes hatóság számára biztosítani kell, hogy fizikai átadás helyett a bankjegyekhez és érmékhez való hozzáférésről határozhasson.

| (25) | Az ezen irányelvben meghatározott bűncselekményekre vonatkozóan összehasonlítható adatokat szükséges gyűjteni. Annak érdekében, hogy uniós szinten teljesebb kép alakuljon ki a hamisítás problémájáról, és ez hozzájáruljon a hatékonyabb válaszlépések kialakításához, a tagállamoknak át kell adniuk a Bizottságnak a hamis vagy hamisított bankjegyekkel és érmékkel kapcsolatos bűncselekmények számára, valamint a büntetőeljárás alá vont és elítélt személyek számára vonatkozó lényeges statisztikai adatokat. |
| --- | --- |

(25)

Az ezen irányelvben meghatározott bűncselekményekre vonatkozóan összehasonlítható adatokat szükséges gyűjteni. Annak érdekében, hogy uniós szinten teljesebb kép alakuljon ki a hamisítás problémájáról, és ez hozzájáruljon a hatékonyabb válaszlépések kialakításához, a tagállamoknak át kell adniuk a Bizottságnak a hamis vagy hamisított bankjegyekkel és érmékkel kapcsolatos bűncselekmények számára, valamint a büntetőeljárás alá vont és elítélt személyek számára vonatkozó lényeges statisztikai adatokat.

| (26) | Az eurobankjegyek és euroérmék hamisítása elleni küzdelem célkitűzésének elérése érdekében harmadik országokkal – különösen az eurót pénznemként használó országokkal – a Szerződés vonatkozó eljárásai szerint megállapodásokat kell kötni. |
| --- | --- |

(26)

Az eurobankjegyek és euroérmék hamisítása elleni küzdelem célkitűzésének elérése érdekében harmadik országokkal – különösen az eurót pénznemként használó országokkal – a Szerződés vonatkozó eljárásai szerint megállapodásokat kell kötni.

| (27) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, nevezetesen a szabadsághoz és a biztonsághoz való jogot, a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot, a foglalkozás megválasztásának szabadságát és a munkavállaláshoz való jogot, a vállalkozás szabadságát, a tulajdonhoz való jogot, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, az ártatlanság vélelmét és a védelemhez való jogot, a bűncselekmények és büntetések törvényességének és arányosságának elvét, továbbá a kétszeres eljárás alá vonás és a kétszeres büntetés tilalmát. Ez az irányelv az említett jogok és elvek teljes körű tiszteletben tartására törekszik, és ezen irányelvet ennek megfelelően kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(27)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, nevezetesen a szabadsághoz és a biztonsághoz való jogot, a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot, a foglalkozás megválasztásának szabadságát és a munkavállaláshoz való jogot, a vállalkozás szabadságát, a tulajdonhoz való jogot, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, az ártatlanság vélelmét és a védelemhez való jogot, a bűncselekmények és büntetések törvényességének és arányosságának elvét, továbbá a kétszeres eljárás alá vonás és a kétszeres büntetés tilalmát. Ez az irányelv az említett jogok és elvek teljes körű tiszteletben tartására törekszik, és ezen irányelvet ennek megfelelően kell végrehajtani.

| (28) | Ezen irányelv célja a 2000/383/IB kerethatározat rendelkezéseinek módosítása és kiterjesztése. Mivel nagyszámú és lényeges tartalommal bíró módosításról van szó, az egyértelműség érdekében e kerethatározat helyébe teljes egészében új szövegnek kell lépnie az ezen irányelv hatálya alá tartozó tagállamok esetében. |
| --- | --- |

(28)

Ezen irányelv célja a 2000/383/IB kerethatározat rendelkezéseinek módosítása és kiterjesztése. Mivel nagyszámú és lényeges tartalommal bíró módosításról van szó, az egyértelműség érdekében e kerethatározat helyébe teljes egészében új szövegnek kell lépnie az ezen irányelv hatálya alá tartozó tagállamok esetében.

| (29) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen az euro és más pénznemek hamisítás elleni védelmét a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(29)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen az euro és más pénznemek hamisítás elleni védelmét a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (30) | Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(30)

Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (31) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban Írország bejelentette, hogy részt kíván venni ennek az irányelvnek az elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(31)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban Írország bejelentette, hogy részt kíván venni ennek az irányelvnek az elfogadásában és alkalmazásában.

| (32) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével, valamint 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban, és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(32)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével, valamint 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban, és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv szabályozási minimumokat állapít meg a bűncselekmények és szankciók meghatározása tekintetében az euro és más pénznemek hamisításának területén. Emellett közös rendelkezéseket vezet be az e bűncselekmények elleni küzdelem erősítése és a velük kapcsolatos nyomozás javítása, valamint a hamisítás elleni jobb együttműködés biztosítása érdekében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| a) | „pénz”: olyan bankjegy és érme, amely törvényes fizetőeszköz, beleértve az eurobankjegyeket és euroérméket, amelyek a 974/98/EK rendeletnek megfelelően törvényes fizetőeszközök; |
| --- | --- |

a)

„pénz”: olyan bankjegy és érme, amely törvényes fizetőeszköz, beleértve az eurobankjegyeket és euroérméket, amelyek a 974/98/EK rendeletnek megfelelően törvényes fizetőeszközök;

| b) | „jogi személy”: minden, az alkalmazandó jog értelmében jogi személyiséggel rendelkező jogalany, kivéve az államokat és a közhatalmi jogosítványokat gyakorló közjogi testületeket, valamint a közjogi nemzetközi szervezeteket. |
| --- | --- |

b)

„jogi személy”: minden, az alkalmazandó jog értelmében jogi személyiséggel rendelkező jogalany, kivéve az államokat és a közhatalmi jogosítványokat gyakorló közjogi testületeket, valamint a közjogi nemzetközi szervezeteket.

3. cikk

Bűncselekmények

(1)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy szándékos elkövetés esetén a következő magatartások bűncselekményként legyenek büntetendők:

| a) | pénz hamisítása vagy meghamisítása, a felhasznált eszközöktől függetlenül; |
| --- | --- |

a)

pénz hamisítása vagy meghamisítása, a felhasznált eszközöktől függetlenül;

| b) | hamis vagy hamisított pénz csalárd forgalomba hozatala; |
| --- | --- |

b)

hamis vagy hamisított pénz csalárd forgalomba hozatala;

| c) | hamis vagy hamisított pénz behozatala, kivitele, szállítása, elfogadása vagy megszerzése forgalomba hozatal céljából, annak tudatában, hogy az hamis; |
| --- | --- |

c)

hamis vagy hamisított pénz behozatala, kivitele, szállítása, elfogadása vagy megszerzése forgalomba hozatal céljából, annak tudatában, hogy az hamis;

| d) | a következők csalárd előállítása, elfogadása, megszerzése vagy birtoklása:






  i. | pénz hamisítására vagy meghamisítására különösen alkalmas szerszámok, tárgyak, számítógépes programok, adatok vagy egyéb eszközök; vagy |
| --- | --- | --- |

d)

a következők csalárd előállítása, elfogadása, megszerzése vagy birtoklása:

i.

pénz hamisítására vagy meghamisítására különösen alkalmas szerszámok, tárgyak, számítógépes programok, adatok vagy egyéb eszközök; vagy

| ii. | biztonsági jellemzők, úgy mint hologramok, vízjelek vagy a pénz más, a hamisítás elleni védelmet szolgáló alkotórészei. |
| --- | --- |

ii.

biztonsági jellemzők, úgy mint hologramok, vízjelek vagy a pénz más, a hamisítás elleni védelmet szolgáló alkotórészei.

(2)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett magatartás büntetendő legyen azon bankjegyek és érmék vonatkozásában is, amelyeket engedélyezett berendezések vagy anyagok felhasználásával, az illetékes hatóságok pénz- vagy érmekibocsátásra vonatkozó jogainak, illetve a kibocsátás feltételeinek megsértésével állítanak vagy állítottak elő.

(3)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az (1) és (2) bekezdésben említett magatartás büntetendő legyen azon bankjegyek és érmék vonatkozásában is, amelyeket még nem bocsátottak ki, de amelyeket törvényes fizetőeszközként történő forgalomba hozatalra szánnak.

4. cikk

Felbujtás, bűnsegély és kísérlet

(1)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy bűncselekményként büntetendő legyen a 3. cikkben említett bűncselekmények elkövetésére való felbujtás és az azok elkövetéséhez nyújtott bűnsegély.

(2)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy bűncselekményként büntetendő legyen a 3. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában, illetve a 3. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett magatartások vonatkozásában a 3. cikk (2) bekezdésében és a 3. cikk (3) bekezdésében említett bűncselekmény elkövetésének kísérlete.

5. cikk

Természetes személyekkel szemben alkalmazható szankciók

(1)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a 3. és 4. cikkben említett magatartások hatékony, arányos és visszatartó erejű büntetőjogi szankciókkal legyenek büntetendők.

(2)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontjában, a 3. cikk (2) bekezdésében és a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett magatartások vonatkozásában a 3. cikk (3) bekezdésében említett bűncselekmények szabadságvesztéssel járó maximális szankcióval legyenek büntetendők.

(3)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett bűncselekményekre, valamint a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett magatartások vonatkozásában a 3. cikk (3) bekezdésében említett bűncselekményekre vonatkozó büntetési tétel felső határa legalább nyolc év szabadságvesztés legyen.

(4)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a 3. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett bűncselekményekre, valamint a 3. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett magatartások vonatkozásában a 3. cikk (3) bekezdésében említett bűncselekményekre vonatkozó büntetési tétel felső határa legalább öt év szabadságvesztés legyen.

(5)   A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett bűncselekmény vonatkozásában a tagállamok az e cikk (4) bekezdésében említettektől eltérő, hatékony, arányos és visszatartó erejű büntetőjogi szankciókat is meghatározhatnak, ideértve a pénzbüntetéseket és a szabadságvesztést, amennyiben a hamis vagy hamisított pénzt úgy vették át, hogy az adott személy nem tudott a pénz hamis vagy hamisított voltáról, de e tény tudatában adta tovább.

6. cikk

A jogi személyek felelőssége

(1)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a jogi személyek felelősségre vonhatók legyenek a 3., illetve a 4. cikkben említett bármely bűncselekményért, amelyet akár saját nevében eljárva, akár a jogi személy valamely szervének tagjaként eljárva olyan személy követett el a jogi személy javára, aki a jogi személyen belül a következők egyikén alapuló vezető tisztséget tölt be:

| a) | a jogi személy képviseletének joga; |
| --- | --- |

a)

a jogi személy képviseletének joga;

| b) | a jogi személy nevében történő döntéshozatal joga; vagy |
| --- | --- |

b)

a jogi személy nevében történő döntéshozatal joga; vagy

| c) | a jogi személyen belüli ellenőrzés joga. |
| --- | --- |

c)

a jogi személyen belüli ellenőrzés joga.

(2)   A tagállamok biztosítják továbbá, hogy a jogi személyek felelősségre vonhatók legyenek, amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett valamely személy által gyakorolt felügyelet vagy ellenőrzés hiánya tette lehetővé, hogy egy neki alárendelt személy az adott jogi személy javára a 3., illetve a 4. cikkben említett valamely bűncselekményt elkövesse.

(3)   A jogi személynek az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott felelőssége nem zárja ki a büntetőeljárást azon természetes személyek ellen, akik a 3., illetve a 4. cikkben említett bűncselekmények valamelyikét tettesként, felbujtóként vagy bűnsegédként követik el.

7. cikk

A jogi személyekkel szemben alkalmazható szankciók

A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a 6. cikk alapján felelősségre vont jogi személy olyan hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal legyen sújtható, amelyek magukban foglalják a büntetőjogi és nem büntetőjogi pénzbüntetéseket, továbbá esetlegesen például a következő egyéb szankciókat:

| a) | kizárás az állami kedvezményekből és támogatásokból; |
| --- | --- |

a)

kizárás az állami kedvezményekből és támogatásokból;

| b) | gazdasági tevékenységek gyakorlásától való ideiglenes vagy végleges eltiltás; |
| --- | --- |

b)

gazdasági tevékenységek gyakorlásától való ideiglenes vagy végleges eltiltás;

| c) | bírósági felügyelet alá helyezés; |
| --- | --- |

c)

bírósági felügyelet alá helyezés;

| d) | a bíróság által elrendelt megszüntetés; |
| --- | --- |

d)

a bíróság által elrendelt megszüntetés;

| e) | a bűncselekmény elkövetésére használt létesítmények ideiglenes vagy végleges bezárása. |
| --- | --- |

e)

a bűncselekmény elkövetésére használt létesítmények ideiglenes vagy végleges bezárása.

8. cikk

Joghatóság

(1)   Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megállapítsa joghatóságát a 3. és 4. cikkben említett bűncselekmények tekintetében, amennyiben:

| a) | a bűncselekményt egészben vagy részben a területén követték el; vagy |
| --- | --- |

a)

a bűncselekményt egészben vagy részben a területén követték el; vagy

| b) | az elkövető a tagállam egyik állampolgára. |
| --- | --- |

b)

az elkövető a tagállam egyik állampolgára.

(2)   Minden olyan tagállam, amelynek pénzneme az euro, meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megállapítsa joghatóságát a 3. és 4. cikkben említett, a területén kívül elkövetett bűncselekmények tekintetében legalább azokban az esetekben, amikor azok az euróval kapcsolatosak, és amennyiben

| a) | az elkövető az adott tagállam területén tartózkodik és nem adták ki más államnak; vagy |
| --- | --- |

a)

az elkövető az adott tagállam területén tartózkodik és nem adták ki más államnak; vagy

| b) | az adott tagállam területén a bűncselekménnyel kapcsolatos hamis vagy hamisított eurobankjegyeket vagy -érméket derítettek fel. |
| --- | --- |

b)

az adott tagállam területén a bűncselekménnyel kapcsolatos hamis vagy hamisított eurobankjegyeket vagy -érméket derítettek fel.

A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, illetve – amennyiben azok a 3. cikk (1) bekezdésnek a) pontjára vonatkoznak –, a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében említett bűncselekményekkel, valamint az ilyen bűncselekmények elkövetésére való felbujtással, az azok elkövetéséhez nyújtott bűnsegéllyel, és az azok elkövetésének kísérletével kapcsolatos vádemelés érdekében a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy joghatóságuk ne legyen alárendelve annak a feltételnek, hogy a cselekmények elkövetésük helyén bűncselekménynek minősülnek-e.

9. cikk

Nyomozati eszközök

A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy olyan hatékony nyomozati eszközök álljanak a 3. és 4. cikkben említett bűncselekmények ügyében folytatott nyomozásért vagy vádemelésért felelős személyek, egységek vagy szolgálatok rendelkezésére, mint amilyeneket a szervezett bűnözés vagy egyéb súlyos bűncselekmények esetében alkalmaznak.

10. cikk

A hamis vagy hamisított eurobankjegyeknek és -érméknek a hamisítványok elemzése és felderítése céljából történő átadására vonatkozó kötelezettség

A tagállamok biztosítják, hogy büntetőeljárások során haladéktalanul sor kerülhessen a hamisgyanús eurobankjegyek és -érmék megvizsgálására a nemzeti analizáló központ, illetve a nemzeti érmeanalizáló központ részéről a további hamisítványok elemzése, azonosítása és felderítése céljából. Az illetékes hatóságok a szükséges mintákat késedelem nélkül, de legkésőbb a büntetőeljárással kapcsolatos jogerős döntés meghozatalával egyidőben kötelesek átadni.

11. cikk

Statisztikák

A tagállamok legalább kétévente továbbítják a Bizottságnak a 3. és 4. cikk szerinti bűncselekmények számára, valamint a 3. és 4. cikkben meghatározott bűncselekmények miatt vádemelés alatt álló és elítélt személyek számára vonatkozó adatokat.

12. cikk

A Bizottság jelentéstételi és felülvizsgálati kötelezettsége

2019. május 23-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv alkalmazásáról. A jelentés értékeli, hogy a tagállamok milyen mértékben hozták meg az irányelvnek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. A jelentést szükség esetén jogalkotási javaslat kíséri.

13. cikk

A 2000/383/IB kerethatározat felváltása

Azon tagállamok vonatkozásában, amelyekre nézve ezen irányelv kötelező, a 2000/383/IB kerethatározat helyébe lép, az említett kerethatározat nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidővel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

Azon tagállamok tekintetében, amelyekre nézve ezen irányelv kötelező, a 2000/383/IB kerethatározatra való hivatkozásokat az ezen irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni.

14. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. május 23-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek a szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

16. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  HL C 179., 2013.6.25., 9. o.

1

(2)  HL C 271., 2013.9.19., 42 o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. április 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. május 6-i határozata.

3

(4)  A Tanács 1998. május 3-i 974/98/EK rendelete az euro bevezetéséről (HL L 139., 1998.5.11., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 2001. június 28-i 1338/2001/EK rendelete az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról (HL L 181., 2001.7.4., 6. o.).

5

(6)  A Tanács 2001. június 28-i 1339/2001/EK rendelete az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK rendelet hatásainak az eurót közös valutaként el nem fogadó tagállamokra történő kiterjesztéséről (HL L 181., 2001.7.4., 11. o.).

6

(7)  A Nemzetek Szövetsége szerződéseinek gyűjteménye (1931), 2623. szám, 372. o.

7

(8)  A Tanács 2000. május 29-i 2000/383/IB kerethatározata az euro bevezetésével kapcsolatos pénzhamisítás elleni, büntetőjogi és egyéb szankciókkal megvalósuló védelem megerősítéséről (HL L 140., 2000.6.14., 1. o.).

8

---

HATÁROZATOK

| 2014.5.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2014.5.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/9

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 534/2014/EU HATÁROZATA

(2014. május 15.)

a Tunéziai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió és a Tunéziai Köztársaság (a továbbiakban: Tunézia) közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretén belül fejlődnek. Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről Tunézia között létrejött euromediterrán társulási megállapodás (2) (a továbbiakban: EU–Tunézia társulási megállapodás) 1998. március 1-jén lépett hatályba. Az EU–Tunézia társulási megállapodás értelmében Tunézia 2008-ban befejezte az ipari termékekre kivetett vámok leépítését, ezáltal Tunézia lett az első dél-mediterrán ország, amely szabadkereskedelmi térséget alakított ki az Unióval. A kétoldalú politikai párbeszéd és gazdasági együttműködés az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervek keretében fejlődött tovább, amelyek közül a – jelenleg tárgyalt – legújabb a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió és a Tunéziai Köztársaság (a továbbiakban: Tunézia) közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretén belül fejlődnek. Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről Tunézia között létrejött euromediterrán társulási megállapodás (2) (a továbbiakban: EU–Tunézia társulási megállapodás) 1998. március 1-jén lépett hatályba. Az EU–Tunézia társulási megállapodás értelmében Tunézia 2008-ban befejezte az ipari termékekre kivetett vámok leépítését, ezáltal Tunézia lett az első dél-mediterrán ország, amely szabadkereskedelmi térséget alakított ki az Unióval. A kétoldalú politikai párbeszéd és gazdasági együttműködés az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervek keretében fejlődött tovább, amelyek közül a – jelenleg tárgyalt – legújabb a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozik.

| (2) | A tunéziai gazdaságot jelentős mértékben érintették a dél-mediterrán térségben 2010 vége óta lejátszódott, „arab tavasz” néven ismert eseménysorozathoz kapcsolódó hazai események, és a régióban – különösen a szomszédos Líbiában – azt követően tapasztalt nyugtalanság. Ezek az események és a kedvezőtlen globális gazdasági környezet, különösen az euroövezetnek – amely Tunézia fő kereskedelmi és pénzügyi partnere – a recessziója, rendkívül negatívan hatottak a tunéziai gazdaságra, és a növekedés lassulásához, valamint jelentős külső és költségvetési finanszírozási hiány kialakulásához vezetett. |
| --- | --- |

(2)

A tunéziai gazdaságot jelentős mértékben érintették a dél-mediterrán térségben 2010 vége óta lejátszódott, „arab tavasz” néven ismert eseménysorozathoz kapcsolódó hazai események, és a régióban – különösen a szomszédos Líbiában – azt követően tapasztalt nyugtalanság. Ezek az események és a kedvezőtlen globális gazdasági környezet, különösen az euroövezetnek – amely Tunézia fő kereskedelmi és pénzügyi partnere – a recessziója, rendkívül negatívan hatottak a tunéziai gazdaságra, és a növekedés lassulásához, valamint jelentős külső és költségvetési finanszírozási hiány kialakulásához vezetett.

| (3) | A tunéziai elnök, Ben Ali 2011. január 14-i megbuktatását követően 2011. október 23-án megrendezték az első szabad és demokratikus választásokat. Azóta megalakult az alkotmányozó nemzetgyűlés, és bár a politikai átalakulás nem mentes a nehézségektől, a főbb politikai szereplők összehangolt erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy a reformok révén valódi demokratikus rendszert építsenek ki. |
| --- | --- |

(3)

A tunéziai elnök, Ben Ali 2011. január 14-i megbuktatását követően 2011. október 23-án megrendezték az első szabad és demokratikus választásokat. Azóta megalakult az alkotmányozó nemzetgyűlés, és bár a politikai átalakulás nem mentes a nehézségektől, a főbb politikai szereplők összehangolt erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy a reformok révén valódi demokratikus rendszert építsenek ki.

| (4) | A Tunézia alkotmányozó nemzetgyűlése által elfogadott alkotmány némi előrelépést jelent a személyhez fűződő jogok és szabadságok, valamint a nemek közötti egyenlőség területén, ami elindította Tunéziát a demokrácia és a jogállamiság útján. |
| --- | --- |

(4)

A Tunézia alkotmányozó nemzetgyűlése által elfogadott alkotmány némi előrelépést jelent a személyhez fűződő jogok és szabadságok, valamint a nemek közötti egyenlőség területén, ami elindította Tunéziát a demokrácia és a jogállamiság útján.

| (5) | Az arab tavasz kezdete óta az Unió számos alkalommal kinyilvánította a tunéziai gazdasági és politikai reformfolyamat támogatása iránti elkötelezettségét. Ezt az elkötelezettséget 2012 novemberében az EU–Tunézia Társulási Tanács ülésének következtetéseiben is megerősítették. A tunéziai reformfolyamatnak az Unió részéről való politikai és gazdasági támogatása összhangban van az európai szomszédságpolitika keretében folytatott uniós dél-mediterrán politikával. |
| --- | --- |

(5)

Az arab tavasz kezdete óta az Unió számos alkalommal kinyilvánította a tunéziai gazdasági és politikai reformfolyamat támogatása iránti elkötelezettségét. Ezt az elkötelezettséget 2012 novemberében az EU–Tunézia Társulási Tanács ülésének következtetéseiben is megerősítették. A tunéziai reformfolyamatnak az Unió részéről való politikai és gazdasági támogatása összhangban van az európai szomszédságpolitika keretében folytatott uniós dél-mediterrán politikával.

| (6) | Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozatával összhangban – amelyet az Európai Parlament és a Tanács 778/2013/EU határozatával (3) együtt fogadtak el – az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak feltétel nélküli és célhoz nem kötött fizetésimérleg-támogatás formájában nyújtott rendkívüli pénzügyi eszköznek kell lennie, amelynek célja a kedvezményezett fenntartható külső pénzügyi helyzetének helyreállítása, és olyan szakpolitikai program végrehajtását indokolt támogatnia, amely erőteljes kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a fizetési mérlegnek különösen a programidőszakon belüli javítása és az Unióval kötött vonatkozó megállapodások és programok végrehajtásának megerősítése. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozatával összhangban – amelyet az Európai Parlament és a Tanács 778/2013/EU határozatával (3) együtt fogadtak el – az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak feltétel nélküli és célhoz nem kötött fizetésimérleg-támogatás formájában nyújtott rendkívüli pénzügyi eszköznek kell lennie, amelynek célja a kedvezményezett fenntartható külső pénzügyi helyzetének helyreállítása, és olyan szakpolitikai program végrehajtását indokolt támogatnia, amely erőteljes kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a fizetési mérlegnek különösen a programidőszakon belüli javítása és az Unióval kötött vonatkozó megállapodások és programok végrehajtásának megerősítése.

| (7) | 2013 áprilisában a tunéziai hatóságok és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 1 146 millió SDR (különleges lehívási jog) összegű hároméves, nem elővigyázatossági jellegű készenléti hitelmegállapodást (a továbbiakban: IMF-program) kötöttek Tunézia gazdasági kiigazítási és reformprogramjának támogatása céljából. Az IMF-program célkitűzései összhangban vannak az uniós makroszintű pénzügyi támogatás céljával, vagyis azzal, hogy enyhítse a fizetési mérlegben rövidtávon fennálló nehézségeket, az erőteljes kiigazítási intézkedések végrehajtása pedig összhangban van az uniós makroszintű pénzügyi támogatás céljával. |
| --- | --- |

(7)

2013 áprilisában a tunéziai hatóságok és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 1 146 millió SDR (különleges lehívási jog) összegű hároméves, nem elővigyázatossági jellegű készenléti hitelmegállapodást (a továbbiakban: IMF-program) kötöttek Tunézia gazdasági kiigazítási és reformprogramjának támogatása céljából. Az IMF-program célkitűzései összhangban vannak az uniós makroszintű pénzügyi támogatás céljával, vagyis azzal, hogy enyhítse a fizetési mérlegben rövidtávon fennálló nehézségeket, az erőteljes kiigazítási intézkedések végrehajtása pedig összhangban van az uniós makroszintű pénzügyi támogatás céljával.

| (8) | Rendes együttműködési programja keretében az Unió 290 millió EUR összegű vissza nem térítendő támogatást nyújtott a tunéziai gazdasági és politikai reformfolyamat támogatása céljából a 2011-2013 közötti időszakra. Emellett Tunézia a 2011–2013 közötti időszakra „A partnerség, a reformok és az inkluzív növekedés támogatása” elnevezésű program (SPRING) keretében 155 millió EUR támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(8)

Rendes együttműködési programja keretében az Unió 290 millió EUR összegű vissza nem térítendő támogatást nyújtott a tunéziai gazdasági és politikai reformfolyamat támogatása céljából a 2011-2013 közötti időszakra. Emellett Tunézia a 2011–2013 közötti időszakra „A partnerség, a reformok és az inkluzív növekedés támogatása” elnevezésű program (SPRING) keretében 155 millió EUR támogatásban részesült.

| (9) | 2013 augusztusában a gazdasági helyzet és a kilátások romlására tekintettel Tunézia makroszintű pénzügyi támogatást kért az Uniótól. |
| --- | --- |

(9)

2013 augusztusában a gazdasági helyzet és a kilátások romlására tekintettel Tunézia makroszintű pénzügyi támogatást kért az Uniótól.

| (10) | Mivel Tunézia az európai szomszédságpolitikához tartozó ország, uniós makroszintű pénzügyi támogatásra jogosultnak tekintendő. |
| --- | --- |

(10)

Mivel Tunézia az európai szomszédságpolitikához tartozó ország, uniós makroszintű pénzügyi támogatásra jogosultnak tekintendő.

| (11) | Tekintettel arra, hogy Tunézia – az IMF és más multilaterális intézmények által biztosított forrásokat is beszámítva és az általa végrehajtott erőteljes gazdasági stabilizációs és reformprogramok ellenére – továbbra is jelentős külső finanszírozási hiánnyal szembesül, a Tunéziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás (a továbbiakban: uniós makroszintű pénzügyi támogatás) a jelenlegi rendkívüli körülmények között megfelelő válasznak tekinthető Tunézia azon kérésére, hogy az IMF-program mellett az Unió is támogassa a gazdasági stabilizációt. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás támogatná Tunézia gazdasági stabilizációra és strukturális reformokra irányuló programját, és kiegészítené az IMF pénzügyi megállapodása keretében rendelkezésre bocsátott forrásokat. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel arra, hogy Tunézia – az IMF és más multilaterális intézmények által biztosított forrásokat is beszámítva és az általa végrehajtott erőteljes gazdasági stabilizációs és reformprogramok ellenére – továbbra is jelentős külső finanszírozási hiánnyal szembesül, a Tunéziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás (a továbbiakban: uniós makroszintű pénzügyi támogatás) a jelenlegi rendkívüli körülmények között megfelelő válasznak tekinthető Tunézia azon kérésére, hogy az IMF-program mellett az Unió is támogassa a gazdasági stabilizációt. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás támogatná Tunézia gazdasági stabilizációra és strukturális reformokra irányuló programját, és kiegészítené az IMF pénzügyi megállapodása keretében rendelkezésre bocsátott forrásokat.

| (12) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak Tunézia fenntartható külső finanszírozási helyzetének helyreállítására kell irányulnia, ezáltal támogatva Tunézia gazdasági és társadalmi fejlődését. |
| --- | --- |

(12)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak Tunézia fenntartható külső finanszírozási helyzetének helyreállítására kell irányulnia, ezáltal támogatva Tunézia gazdasági és társadalmi fejlődését.

| (13) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegét Tunézia továbbra is fennálló külső finanszírozási igényének teljes körű számszerű értékelése alapján kell meghatározni, figyelembe véve, hogy az ország mennyiben képes saját forrásokból – különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokból – finanszírozni magát. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie az IMF és a Világbank programjait és forrásait. A támogatás összegének meghatározásakor továbbá figyelembe kell venni a multilaterális támogatóktól várható pénzügyi hozzájárulást, az Unió és a más támogatók közötti méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét, az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek korábbi tunéziai alkalmazását és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegét Tunézia továbbra is fennálló külső finanszírozási igényének teljes körű számszerű értékelése alapján kell meghatározni, figyelembe véve, hogy az ország mennyiben képes saját forrásokból – különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokból – finanszírozni magát. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie az IMF és a Világbank programjait és forrásait. A támogatás összegének meghatározásakor továbbá figyelembe kell venni a multilaterális támogatóktól várható pénzügyi hozzájárulást, az Unió és a más támogatók közötti méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét, az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek korábbi tunéziai alkalmazását és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.

| (14) | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső tevékenység és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein kitűzött alapelvekkel, célokkal és meghozott intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső tevékenység és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein kitűzött alapelvekkel, célokkal és meghozott intézkedésekkel.

| (15) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak elő kell segítenie a Tunéziával szembeni uniós külpolitikát. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek során a Bizottság szolgálatainak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét. |
| --- | --- |

(15)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak elő kell segítenie a Tunéziával szembeni uniós külpolitikát. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek során a Bizottság szolgálatainak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét.

| (16) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia az Unióval közösen vallott értékekkel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a jó kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység visszaszorításával, valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelem elveivel összefüggésben Tunézia által tett kötelezettségvállalások teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(16)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia az Unióval közösen vallott értékekkel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a jó kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység visszaszorításával, valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelem elveivel összefüggésben Tunézia által tett kötelezettségvállalások teljesítéséhez.

| (17) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele kell, hogy legyen, hogy Tunézia tiszteletben tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat, ezen belül a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. Emellett az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak a konkrét céljai révén fokoznia kell a tunéziai államháztartás-irányítási rendszerek hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát, valamint elő kell segítenie a fenntartható és inkluzív növekedés, a munkahelyteremtés és az államháztartási konszolidáció előmozdítását célzó strukturális reformokat. A Bizottságnak rendszeresen nyomon kell követnie az előfeltétel teljesülését és az említett célkitűzések megvalósítását. |
| --- | --- |

(17)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele kell, hogy legyen, hogy Tunézia tiszteletben tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat, ezen belül a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. Emellett az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak a konkrét céljai révén fokoznia kell a tunéziai államháztartás-irányítási rendszerek hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát, valamint elő kell segítenie a fenntartható és inkluzív növekedés, a munkahelyteremtés és az államháztartási konszolidáció előmozdítását célzó strukturális reformokat. A Bizottságnak rendszeresen nyomon kell követnie az előfeltétel teljesülését és az említett célkitűzések megvalósítását.

| (18) | Az Unió uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából Tunéziának megfelelő intézkedéseket kell hoznia a támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanság megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. Ezen túlmenően rendelkezni kell a Bizottság által végzendő ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzendő auditokról. |
| --- | --- |

(18)

Az Unió uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából Tunéziának megfelelő intézkedéseket kell hoznia a támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanság megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. Ezen túlmenően rendelkezni kell a Bizottság által végzendő ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzendő auditokról.

| (19) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátása az Európai Parlament és a Tanács hatáskörének sérelme nélkül történik. |
| --- | --- |

(19)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátása az Európai Parlament és a Tanács hatáskörének sérelme nélkül történik.

| (20) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz szükséges tartalék összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben megállapított költségvetési előirányzatokkal. |
| --- | --- |

(20)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz szükséges tartalék összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben megállapított költségvetési előirányzatokkal.

| (21) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Tanács nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell e testületeket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(21)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Tanács nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell e testületeket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó dokumentumokat.

| (22) | E határozat végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(22)

E határozat végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.

| (23) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás egyetértési megállapodásban megállapított gazdaságpolitikai feltételektől függően adható meg. A végrehajtás egységes feltételeinek biztosítása és a hatékonyság érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e feltételeket a 182/2011/EU rendelettel összhangban a tagállamok képviselőiből álló bizottság felügyelete alatt tárgyalja meg a tunéziai hatóságokkal. Az említett rendelet értelmében általános szabályként tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni a rendeletben meghatározottaktól eltérő esetekben. Figyelembe véve a 90 millió EUR összeghatárnál nagyobb mértékű támogatás potenciálisan jelentős hatásait, az említett értékhatár feletti műveletekre helyénvaló a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazni. Figyelembe véve a Tunéziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegét, a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az egyetértési megállapodás elfogadására, valamint a támogatás csökkentésére, felfüggesztésére és megszüntetésére, |
| --- | --- |

(23)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás egyetértési megállapodásban megállapított gazdaságpolitikai feltételektől függően adható meg. A végrehajtás egységes feltételeinek biztosítása és a hatékonyság érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e feltételeket a 182/2011/EU rendelettel összhangban a tagállamok képviselőiből álló bizottság felügyelete alatt tárgyalja meg a tunéziai hatóságokkal. Az említett rendelet értelmében általános szabályként tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni a rendeletben meghatározottaktól eltérő esetekben. Figyelembe véve a 90 millió EUR összeghatárnál nagyobb mértékű támogatás potenciálisan jelentős hatásait, az említett értékhatár feletti műveletekre helyénvaló a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazni. Figyelembe véve a Tunéziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegét, a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az egyetértési megállapodás elfogadására, valamint a támogatás csökkentésére, felfüggesztésére és megszüntetésére,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Tunézia gazdasági stabilizációjának és reformjainak támogatása céljából az Unió legfeljebb 300 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást (a továbbiakban: uniós makroszintű pénzügyi támogatás) nyújt Tunéziának. A támogatás hozzájárul Tunézia IMF-programban meghatározott, a fizetési mérleghez kapcsolódó finanszírozási szükségleteinek fedezéséhez.

(2)   Az Unió az uniós makroszintű pénzügyi támogatás teljes összegét hitel formájában bocsátja Tunézia rendelkezésére. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a szükséges források biztosítása céljából az Unió nevében a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől hitelt vegyen fel, és a pénzt Tunéziának továbbhitelezze. A hitel maximális futamideje 15 év.

(3)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság irányítja az IMF és Tunézia közötti megállapodásokban és egyetértési megállapodásokban foglaltakkal, valamint az EU–Tunézia társulási megállapodásban és az európai szomszédságpolitika keretében létrejött, a 2013-2017 közötti időszakra vonatkozó EU–Tunézia cselekvési tervben meghatározott gazdasági reformok alapelveivel és céljaival összeegyeztethető módon. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az uniós makroszintű pénzügyi támogatással kapcsolatos fejleményekről, ideértve annak folyósításait is, valamint kellő időben ezen intézmények rendelkezésére bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.

(4)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás az e határozat 3. cikke (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két és fél évig áll rendelkezésre.

(5)   Abban az esetben, ha Tunézia finanszírozási igénye az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökken a kezdeti előrejelzésekhez képest, a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében csökkenti, felfüggeszti vagy megszünteti a támogatást.

2. cikk

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy Tunézia tiszteletben tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását.

A Bizottság az uniós makroszintű pénzügyi támogatás teljes életciklusa alatt nyomon követi ezen előfeltétel teljesülését.

E cikket a 2010/427/EU tanácsi határozattal (5) összhangban kell alkalmazni.

3. cikk

(1)   A Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében megállapodik a tunéziai hatóságokkal az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó, a strukturális reformokra és a rendezett államháztartásra összpontosító, pontosan meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről, amelyeket az e feltételek teljesítésére vonatkozó időkeretet is tartalmazó egyetértési megállapodásba (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás) kell foglalni. Az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeknek összhangban kell lenniük az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokkal és egyetértési megállapodásokkal, köztük a Tunézia által az IMF támogatásával végrehajtott makrogazdasági kiigazítási és strukturálisreform-programokkal.

(2)   Az említett feltételek különösen a tunéziai államháztartás-irányítási rendszerek hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozását célozzák, egyebek mellett az uniós makroszintű pénzügyi támogatás felhasználásával összefüggésben. A szakpolitikai intézkedések kidolgozásakor megfelelő mértékben figyelembe kell venni a kölcsönös piacnyitás, a szabályokon alapuló tisztességes kereskedelem fejlesztése, valamint az Unió külpolitikájával összefüggő más prioritások terén elért előrelépést is. Az említett célkitűzések megvalósításában elért előrelépéseket a Bizottság rendszeresen nyomon követi.

(3)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és a tunéziai hatóságok között megkötendő hitelmegállapodásban kell meghatározni.

(4)   A Bizottság rendszeres időközönként ellenőrzi, hogy teljesülnek-e a 4. cikk (3) bekezdésében előírt feltételek, ideértve azt is, hogy Tunézia gazdaságpolitikája összhangban van-e az uniós makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzéseivel. Ennek során a Bizottság szorosan együttműködik az IMF-fel és a Világbankkal, és szükség esetén az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.

4. cikk

(1)   A (3) bekezdésben meghatározott feltételektől függően a Bizottság az uniós makroszintű pénzügyi támogatást három hitelrészletben bocsátja rendelkezésre. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési megállapodás határozza meg.

(2)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegeire szükség esetén a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel (6) összhangban tartalékot kell képezni.

(3)   A Bizottság az összes alábbi feltétel teljesítésétől függően dönt a részletek folyósításáról:

| a) | a 2. cikkben foglalt előfeltétel; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikkben foglalt előfeltétel;

| b) | a nem elővigyázatossági jellegű IMF-hitelkeret által támogatott, erőteljes kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmazó szakpolitikai program végrehajtása terén elért tartósan kielégítő eredmény; valamint |
| --- | --- |

b)

a nem elővigyázatossági jellegű IMF-hitelkeret által támogatott, erőteljes kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmazó szakpolitikai program végrehajtása terén elért tartósan kielégítő eredmény; valamint

| c) | az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek megadott időkereten belüli teljesítése. |
| --- | --- |

c)

az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek megadott időkereten belüli teljesítése.

A második részlet kifizetésére legkorábban három hónappal az első részlet rendelkezésre bocsátása után kerülhet sor. A harmadik részlet kifizetésére legkorábban három hónappal a második részlet rendelkezésre bocsátása után kerülhet sor.

(4)   A (3) bekezdésben említett feltételek nem teljesülése esetén a Bizottság átmenetileg felfüggeszti vagy megszünteti az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását. Ilyen esetben a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a felfüggesztés vagy megszüntetés okairól.

(5)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Tunéziai Központi Bank részére kell kifizetni. Az egyetértési megállapodásban meghatározandó előírásoktól függően – ideértve a fennmaradó költségvetési finanszírozási igény megerősítését is – az uniós pénzeszközöket a tunéziai pénzügyminisztérium mint végső kedvezményezett számára is át lehet utalni.

5. cikk

(1)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó hitelfelvételi és hitelnyújtási műveleteket euróban, egyazon értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és az Unió ezek során nem lehet érintett a futamidők átalakításában, és nem lehet árfolyam- vagy kamatkockázatnak vagy más kereskedelmi kockázatnak kitenni.

(2)   Amennyiben a körülmények lehetővé teszik, és Tunézia kéri, a Bizottság megteheti a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést, és hogy ehhez a hitelfelvételi műveletek feltételei közé felvett megfelelő rendelkezés kapcsolódjon.

(3)   Amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, és Tunézia ezt kérelmezi, a Bizottság dönthet úgy, hogy részben vagy egészben refinanszírozza eredeti kölcsöneit, vagy átalakíthatja a vonatkozó pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy átstrukturálási műveleteket az (1) és (4) bekezdéssel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel futamidejének meghosszabbítását vagy a refinanszírozás vagy az átstrukturálás napján fennálló tőkeösszeg növekedését.

(4)   Az e határozat szerinti hitelfelvételi és hitelnyújtási műveletekhez kapcsolódó, az Unió részéről felmerülő összes költséget Tunézia viseli.

(5)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a (2) és (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról.

6. cikk

(1)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) és a Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletével (8) összhangban történik.

(2)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása közvetlen irányítással történik.

(3)   A tunéziai hatóságokkal kötendő egyetértési megállapodásnak és hitelmegállapodásnak rendelkeznie kell az alábbiakról:

| a) | annak biztosítása, hogy Tunézia rendszeresen ellenőrizze az Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megtegye a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerüléséhez, és szükség esetén jogi lépéseket tegyen az e határozat alapján nyújtott, jogellenesen felhasznált pénzeszközök visszafizettetése érdekében; |
| --- | --- |

a)

annak biztosítása, hogy Tunézia rendszeresen ellenőrizze az Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megtegye a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerüléséhez, és szükség esetén jogi lépéseket tegyen az e határozat alapján nyújtott, jogellenesen felhasznált pénzeszközök visszafizettetése érdekében;

| b) | az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítása, különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó egyedi intézkedések előírása, összhangban a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (9), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (10) valamint a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11); |
| --- | --- |

b)

az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítása, különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó egyedi intézkedések előírása, összhangban a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (9), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (10) valamint a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11);

| c) | a Bizottságnak – az Európai Csalás Elleni Hivatalt is beleértve – vagy képviselőinek kifejezett felhatalmazása ellenőrzések, ezen belül helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatására; |
| --- | --- |

c)

a Bizottságnak – az Európai Csalás Elleni Hivatalt is beleértve – vagy képviselőinek kifejezett felhatalmazása ellenőrzések, ezen belül helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatására;

| d) | a Bizottság és a Számvevőszék kifejezett felhatalmazása arra, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartama alatt és azt követően is auditokat végezzenek, ideértve dokumentumok ellenőrzését és helyszíni ellenőrzéseket, például működési értékeléseket; és |
| --- | --- |

d)

a Bizottság és a Számvevőszék kifejezett felhatalmazása arra, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartama alatt és azt követően is auditokat végezzenek, ideértve dokumentumok ellenőrzését és helyszíni ellenőrzéseket, például működési értékeléseket; és

| e) | annak biztosítása, hogy amennyiben megállapítást nyer, hogy Tunézia az uniós makroszintű pénzügyi támogatás kezelésével kapcsolatban csalást vagy korrupciós cselekményt követ el, illetve olyan más jogellenes tevékenységet folytat, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit, az Uniónak jogában álljon a hitel lejárat előtti visszafizettetése. |
| --- | --- |

e)

annak biztosítása, hogy amennyiben megállapítást nyer, hogy Tunézia az uniós makroszintű pénzügyi támogatás kezelésével kapcsolatban csalást vagy korrupciós cselekményt követ el, illetve olyan más jogellenes tevékenységet folytat, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit, az Uniónak jogában álljon a hitel lejárat előtti visszafizettetése.

(4)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság – működési értékelés révén – nyomon követi a támogatás szempontjából releváns tunéziai pénzügyi szabályok, igazgatási eljárások, valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.

7. cikk

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

8. cikk

(1)   A Bizottság minden év június 30-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat előző évi végrehajtásáról, illetve a végrehajtás értékeléséről szóló jelentést. E jelentésben:

| a) | megvizsgálja az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása terén elért eredményeket; |
| --- | --- |

a)

megvizsgálja az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása terén elért eredményeket;

| b) | értékeli Tunézia gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint a 3. cikk (1) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedések végrehajtása terén elért előrelépést; |
| --- | --- |

b)

értékeli Tunézia gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint a 3. cikk (1) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedések végrehajtása terén elért előrelépést;

| c) | megvilágítja az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek, Tunézia aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részleteinek felszabadítására vonatkozó határozatai közötti összefüggést. |
| --- | --- |

c)

megvilágítja az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek, Tunézia aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részleteinek felszabadítására vonatkozó határozatai közötti összefüggést.

(2)   Az 1. cikk (4) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak lejárta után legkésőbb két évvel a Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, értékelve a lezárt uniós makroszintű pénzügyi támogatási műveletek eredményeit és hatékonyságát, valamint azt, hogy ezek milyen mértékben járultak hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.

9. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  Az Európai Parlament 2014. április 16-i álláspontja és a Tanács 2014. május 6-i határozata.

1

(2)  Euromediterrán megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról (HL L 97., 1998.3.30., 2. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 778/2013/EU határozata (2013. augusztus 12.) a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 218., 2013.8.14., 15. o.).

3

(4)  A Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

4

(5)  A Tanács 2010/427/EU határozata (2010. július 26.) az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.).

5

(6)  A Tanács 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom rendelete a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

7

(8)  A Bizottság 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

8

(9)  A Tanács 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

9

(10)  A Tanács 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK rendelete az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

11

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2014.5.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2014.5.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/16

---

A TANÁCS 2014/293/KKBP HATÁROZATA

(2014. április 15.)

a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójában (EUTM Mali) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (5) és (6) bekezdésével,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) szóló, 2013. január 17-i 2013/34/KKBP tanácsi határozat (1) 8. cikkének (3) bekezdése szerint a harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikke értelmében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodások tárgyát képezik. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) szóló, 2013. január 17-i 2013/34/KKBP tanácsi határozat (1) 8. cikkének (3) bekezdése szerint a harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikke értelmében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodások tárgyát képezik.

| (2) | A Tanács 2014. február 10-én elfogadta a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatot az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójában (EUTM Mali) való részvételéről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a „megállapodás”) vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2014. február 10-én elfogadta a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatot az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójában (EUTM Mali) való részvételéről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a „megállapodás”) vonatkozóan.

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Svájci Államszövetségnek az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójában (EUTM Mali) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti megállapodást az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.

A megállapodás szövegét csatolták ehhez a határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unióra nézve jogilag kötelező erejű aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2014. április 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 14., 2013.1.18., 19. o.

1

---

| 2014.5.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2014.5.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/18

---

FORDÍTÁS

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójában (EUTM Mali) való részvételéről

AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: Unió),

egyrészről, valamint

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG,

másrészről,

a továbbiakban együttesen: a felek,

FIGYELEMBE VÉVE AZ ALÁBBIAKAT:

| — | a 2013. január 17-én elfogadott 2013/34/KKBP tanácsi határozatot az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) (1), |
| --- | --- |

—

a 2013. január 17-én elfogadott 2013/34/KKBP tanácsi határozatot az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) (1),

| — | a Svájci Államszövetség Szövetségi Külügyi Hivatalának vezetője által küldött, 2013. szeptember 18-án kelt levél, amelyben polgári képességekre korlátozódó hozzájárulást ajánl fel az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójához az EUMT Mali misszióhoz, |
| --- | --- |

—

a Svájci Államszövetség Szövetségi Külügyi Hivatalának vezetője által küldött, 2013. szeptember 18-án kelt levél, amelyben polgári képességekre korlátozódó hozzájárulást ajánl fel az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójához az EUMT Mali misszióhoz,

| — | a Politikai és Biztonsági Bizottság 2013. november 12-i EUTM Mali/3/2013 határozata (2) a harmadik országoknak az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójához (EUTM Mali) való hozzájárulása elfogadásáról, |
| --- | --- |

—

a Politikai és Biztonsági Bizottság 2013. november 12-i EUTM Mali/3/2013 határozata (2) a harmadik országoknak az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójához (EUTM Mali) való hozzájárulása elfogadásáról,

| — | a Politikai és Biztonsági Bizottság 2013. november 12-i EUTM Mali/2/2013 határozata (3) az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali)tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról, |
| --- | --- |

—

a Politikai és Biztonsági Bizottság 2013. november 12-i EUTM Mali/2/2013 határozata (3) az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali)tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

A misszióban való részvétel

(1)   A Svájci Államszövetség az e megállapodásban foglalt rendelkezésekkel és minden egyéb előírt végrehajtási rendelkezéssel összhangban csatlakozik a 2013/34/KKBP határozathoz és minden más határozathoz, amellyel az Európai Unió Tanácsa az EUTM Mali kiterjesztéséről határoz.

(2)   A Svájci Államszövetségnek az EUTM Malihoz nyújtott hozzájárulása nem sérti az Unió döntéshozatali autonómiáját.

(3)   A Svájci Államszövetség biztosítja, hogy az EUTM Maliban részt vevő svájci személyi állomány a következőkkel összhangban végzi a feladatát:

| — | a 2013/34/KKBP határozat és annak bármifajta lehetséges további módosításai, |
| --- | --- |

—

a 2013/34/KKBP határozat és annak bármifajta lehetséges további módosításai,

| — | a missziós terv, |
| --- | --- |

—

a missziós terv,

| — | a végrehajtási intézkedések. |
| --- | --- |

—

a végrehajtási intézkedések.

(4)   A Svájci Államszövetség által a misszióhoz kiküldött személyi állomány kizárólag az EUTM Mali érdekeinek szem előtt tartásával végzi a megbízatását, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.

(5)   A Svájci Államszövetség a misszióban való részvételében bekövetkezett bármely változásról kellő időben tájékoztatja az uniós misszió parancsnokát.

2. cikk

A haderők jogállása

(1)   A Svájci Államszövetség által az EUTM Malinak a rendelkezésére bocsátott személyi állomány jogállására az Európai Unió és a Mali Köztársaság között 2013. április 4-én létrejött, a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójának (EUTM Mali) (4) a mali köztársasági jogállásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: „a haderők jogállásáról szóló megállapodás”) vonatkozik.

(2)   A haderők jogállásáról szóló megállapodás sérelme nélkül a Svájci Államszövetség joghatóságot gyakorol az EUTM Maliban részt vevő személyi állománya felett.

(3)   A Svájci Államszövetség felel az EUTM Maliban való részvétellel összefüggő, a saját személyi állománya tagjaitól érkező vagy őket érintő bármely követelés kielégítéséért A Svájci Államszövetség felel az állománya bármely tagja ellen irányuló – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért, saját törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban.

(4)   A felek megállapodnak abban, hogy a szerződéses követelések kivételével lemondanak minden olyan követelésükről, amely bármelyik fél tulajdonát képező vagy bármely fél által működtetett eszközöket ért kárral, veszteséggel vagy azok megsemmisülésével kapcsolatos, amennyiben azok az e megállapodás szerinti tevékenységekhez kapcsolódó hivatali feladatok ellátásából erednek, kivéve a súlyos gondatlanság és a szándékos kötelezettségszegés eseteit.

(5)   A Svájci Államszövetség vállalja, hogy e megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy lemond az EUTM Maliban részt vevő bármely állammal szembeni követeléseiről.

(6)   Az Unió vállalja, hogy a tagállamok e megállapodás aláírásakor a követeléseikről való lemondásról szóló nyilatkozatot tesznek a Svájci Államszövetségnek az EUTM Maliban való jövőbeli részvétele esetére.

3. cikk

Minősített adatok

A Svájci Államszövetség és az Európai Unió közötti, a minősített információk cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodást (5) alkalmazni kell az EUTM Mali keretében.

4. cikk

A parancsnoki lánc

(1)   Az EUTM Maliban részt vevő svájci személyi állomány teljes mértékben a saját nemzeti hatóságainak a parancsnoksága alatt marad.

(2)   A nemzeti hatóságok a haderejük és személyi állományuk műveleti és harcászati parancsnokságát átadják az uniós missziós parancsnoknak. Az uniós misszió parancsnoka jogosult a hatáskörét átruházni.

(3)   A Svájci Államszövetséget a misszió napi irányítása tekintetében ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az Unió résztvevő tagállamait.

(4)   Az uniós missziós parancsnok – a Svájci Államszövetséggel folytatott konzultációt követően – bármikor kérheti a Svájci Államszövetség hozzájárulásának a visszavonását.

(5)   A Svájci Államszövetség saját nemzeti kontingensének az EUTM Maliban való képviseletére kinevez egy magas rangú képviselőt. A magas rangú képviselő a missziót érintő valamennyi kérdésben konzultál az uniós misszió parancsnokával, továbbá felel a kontingens folyamatos fegyelméért.

5. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A Svájci Államszövetség viseli az EUTM Maliban való részvételével összefüggésben felmerülő összes költséget.

(2)   A misszió végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén a Svájci Államszövetség – felelőssége megállapítása esetén – kártérítést fizet a katonai erők jogállásáról szóló megállapodásban meghatározott feltételek szerint.

(3)   Az Unió mentesíti a Svájci Államszövetséget az EUTM Mali közös költségeihez való bármilyen pénzügyi hozzájárulás alól.

6. cikk

A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések

Az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és igazgatási megállapodásokat az Unió megfelelő hatóságai, illetve a Svájci Államszövetség megfelelő hatóságai között kell megkötni.

7. cikk

Kötelezettségszegés

Amennyiben valamelyik fél nem teljesíti az e megállapodás szerinti kötelezettségeit, akkor a másik fél egy hónapos felmondási idővel felmondhatja ezt a megállapodást.

8. cikk

Vitarendezés

Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a felek diplomáciai úton rendezik egymás között.

9. cikk

Hatálybalépés és megszűnés

(1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, hogy a felek kölcsönösen értesítették egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások lezárásáról.

(2)   Ezt a megállapodást az aláírása napjától ideiglenesen alkalmazni kell.

(3)   Ez a megállapodás addig marad hatályban, ameddig a Svájci Államszövetség hozzájárul a misszióhoz.

(4)   A megállapodást bármelyik fél megszüntetheti a másik félhez intézett írásbeli értesítéssel. A megállapodás az értesítés után három hónappal szűnik meg.

Kelt Brüsszelben, a kétezer- tizennegyedik év április havának huszonnyolcadik napján, angol nyelven, két példányban.

az Európai Unió részéről

a Svájci Államszövetség részéről

---

(1)  HL L 14., 2013.1.18., 19. o.

1

(2)  HL L 320., 2013.11.30., 33. o.

2

(3)  HL L 320., 2013.11.30., 31. o.

3

(4)  HL L 106., 2013.4.16., 2. o.

4

(5)  HL L 181., 2008.7.10., 58. o.

5

---

NYILATKOZATOK

Az uniós tagállamok nyilatkozata

A mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai misszióról (EUTM Mali) szóló, 2013. január 17-i 2013/34/KKBP tanácsi határozatot alkalmazó uniós tagállamok a belső jogrendjük által megengedett mértékben, lehetőség szerint igyekeznek lemondani a Svájci Államszövetséggel szemben – személyi állományuk tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az EUTM Maliban használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követelésekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | a személyi állománynak a Svájci Államszövetségből származó tagja az EUTM Malival kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy |
| --- | --- |

—

a személyi állománynak a Svájci Államszövetségből származó tagja az EUTM Malival kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

| — | a Svájci Államszövetség tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az eszközt a misszióval kapcsolatban használták, kivéve azt az esetet, ha az EUTM Mali misszióban részt vevő személyi állománynak a Svájci Államszövetségből származó, ezen eszközt használó tagja súlyos gondatlanságot vagy szándékos kötelezettségszegést követett el. |
| --- | --- |

—

a Svájci Államszövetség tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az eszközt a misszióval kapcsolatban használták, kivéve azt az esetet, ha az EUTM Mali misszióban részt vevő személyi állománynak a Svájci Államszövetségből származó, ezen eszközt használó tagja súlyos gondatlanságot vagy szándékos kötelezettségszegést követett el.

A Svájci Államszövetség nyilatkozata

Az Európai Unió mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) szóló, 2013. január 17-i 2013/34/KKBP tanácsi határozatot alkalmazó Svájci Államszövetség a belső jogrendje által megengedett mértékben, lehetőség szerint igyekszik lemondani az EUTM Maliban részt vevő bármely más állammal szemben – személyi állománya tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonát képező és az EUTM Mali misszióban használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követelésekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | az állomány tagja az EUTM malival kapcsolatos hivatali kötelességének teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy |
| --- | --- |

—

az állomány tagja az EUTM malival kapcsolatos hivatali kötelességének teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

| — | az EUTM Mali misszióban részt vevő államok tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az eszközt a misszióval kapcsolatban használták, kivéve azt az esetet, ha az EUTM Mali misszióban részt vevő személyi állomány ezen eszközt használó tagja súlyos gondatlanságot vagy szándékos kötelezettségszegést követett el. |
| --- | --- |

—

az EUTM Mali misszióban részt vevő államok tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az eszközt a misszióval kapcsolatban használták, kivéve azt az esetet, ha az EUTM Mali misszióban részt vevő személyi állomány ezen eszközt használó tagja súlyos gondatlanságot vagy szándékos kötelezettségszegést követett el.

---

RENDELETEK

| 2014.5.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2014.5.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/22

---

A BIZOTTSÁG 535/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. május 20.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 20-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 59,1 |
| MA | 41,3 |
| MK | 85,4 |
| TR | 59,9 |
| ZZ | 61,4 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 42,4 |
| TR | 125,8 |
| ZZ | 69,9 |
| 0709 93 10 | TR | 108,6 |
| ZZ | 108,6 |
| 0805 10 20 | EG | 43,9 |
| IL | 74,1 |
| MA | 40,6 |
| TR | 72,3 |
| ZA | 53,8 |
| ZZ | 56,9 |
| 0805 50 10 | TR | 98,1 |
| ZA | 141,8 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 95,6 |
| BR | 85,3 |
| CL | 96,8 |
| CN | 98,5 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 141,6 |
| US | 194,6 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 101,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

59,1

MA

41,3

MK

85,4

TR

59,9

ZZ

61,4

0707 00 05

AL

41,5

MK

42,4

TR

125,8

ZZ

69,9

0709 93 10

TR

108,6

ZZ

108,6

0805 10 20

EG

43,9

IL

74,1

MA

40,6

TR

72,3

ZA

53,8

ZZ

56,9

0805 50 10

TR

98,1

ZA

141,8

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

95,6

BR

85,3

CL

96,8

CN

98,5

MK

32,3

NZ

141,6

US

194,6

UY

70,3

ZA

99,1

ZZ

101,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2014.5.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2014.5.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/24

---

A TANÁCS 2014/294/KKBP HATÁROZATA

(2014. május 20.)

az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. május 22-én elfogadta 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Libya). A 2013/233/KKBP határozat 2015. május 21-én hatályát veszti. A határozatban meghatározott pénzügyi referenciaösszeg a 2013. május 22-től2014. május 21-ig tartó időszakot fedi le. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. május 22-én elfogadta 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Libya). A 2013/233/KKBP határozat 2015. május 21-én hatályát veszti. A határozatban meghatározott pénzügyi referenciaösszeg a 2013. május 22-től2014. május 21-ig tartó időszakot fedi le.

| (2) | A 2013/233/KKBP határozatot a pénzügyi referenciaösszeg által fedezett időszak 2015. május 21-ig tartó meghosszabbítása érdekében módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A 2013/233/KKBP határozatot a pénzügyi referenciaösszeg által fedezett időszak 2015. május 21-ig tartó meghosszabbítása érdekében módosítani kell.

| (3) | Az EUBAM Libya misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységeinek a Szerződés 21. cikkében meghatározott céljai elérését, |
| --- | --- |

(3)

Az EUBAM Libya misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységeinek a Szerződés 21. cikkében meghatározott céljai elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/233/KKBP tanácsi határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 11. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   A misszióvezető az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2013. szeptember 23-i 2013/488/EU tanácsi határozattal (*1) összhangban biztosítja az EU-minősített adatok védelmét.


  (*1)  HL L 274., 2013.10.15., 1. o.”" |
| --- | --- |

1.

A 11. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A misszióvezető az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2013. szeptember 23-i 2013/488/EU tanácsi határozattal (*1) összhangban biztosítja az EU-minősített adatok védelmét.

(*1)  HL L 274., 2013.10.15., 1. o.”"

*1

| 2. | A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az EUBAM Libya-val járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. május 22-től2014. május 21-ig terjedő időszakra 30 300 000 EUR.
  Az EUBAM Libya-val járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. május 22-től2015. május 2 -ig terjedő időszakra 26 200 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUBAM Libya-val járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. május 22-től2014. május 21-ig terjedő időszakra 30 300 000 EUR.

Az EUBAM Libya-val járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. május 22-től2015. május 2 -ig terjedő időszakra 26 200 000 EUR.”

| 3. | A 15. cikk (1) és (2) bekezdésében a „2011/292/EU határozattal” szövegrész helyébe a „2013/488/EU határozattal” szövegrész lép. |
| --- | --- |

3.

A 15. cikk (1) és (2) bekezdésében a „2011/292/EU határozattal” szövegrész helyébe a „2013/488/EU határozattal” szövegrész lép.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. KYRIAZIS

---

(1)  A Tanács 2013. május 22-i 2013/233/KKBP határozata az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) (HL L 138., 2013.5.24., 15. o.).

1

---