# Uradni list L 153/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 153 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5722. maj 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 153

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5722. maj 2014

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2014/51/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi direktiv 2003/71/ES in 2009/138/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) | 1 |
| | * | Direktiva 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (
  1
  ) | 62 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva 2014/51/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi direktiv 2003/71/ES in 2009/138/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge)

1

*

Direktiva 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (
  1
  )

1

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 22.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 153/1

---

DIREKTIVA 2014/51/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. aprila 2014

o spremembi direktiv 2003/71/ES in 2009/138/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 50, 53, 62 in 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Finančna kriza leta 2007 in 2008 je razkrila velike pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru, tako v posameznih primerih kot tudi v zvezi z vsem finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za finančno globalizacijo ter integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih številne finančne institucije poslujejo čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava Unije in zaupanja med nacionalnimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(1)

Finančna kriza leta 2007 in 2008 je razkrila velike pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru, tako v posameznih primerih kot tudi v zvezi z vsem finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za finančno globalizacijo ter integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih številne finančne institucije poslujejo čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava Unije in zaupanja med nacionalnimi pristojnimi organi.

| (2) | Evropski parlament je z več resolucijami, ki jih je sprejel še pred finančno krizo in med njo, pozival k bolj povezanemu evropskemu nadzoru, da bi zagotovili resnično enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na ravni Unije in pri nadzoru upoštevali čedalje večjo povezanost finančnih trgov v Uniji (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt, z dne 21. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji, z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) – bela knjiga, z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala, z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora ter s stališčema z dne 22. aprila 2009 o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) ter z dne 23. aprila 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah). |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament je z več resolucijami, ki jih je sprejel še pred finančno krizo in med njo, pozival k bolj povezanemu evropskemu nadzoru, da bi zagotovili resnično enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na ravni Unije in pri nadzoru upoštevali čedalje večjo povezanost finančnih trgov v Uniji (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt, z dne 21. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji, z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) – bela knjiga, z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala, z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora ter s stališčema z dne 22. aprila 2009 o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) ter z dne 23. aprila 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah).

| (3) | Komisija je novembra 2008 skupini na visoki ravni, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière, naročila, naj pripravi priporočila, kako okrepiti evropsko nadzorno ureditev za boljšo zaščito državljanov Unije in vzpostavitev ponovnega zaupanja v finančni sistem. Skupina je v svojem končnem poročilu, ki ga je predstavila 25. februarja 2009 (v nadaljnjem besedilu: de Larosièrovo poročilo), priporočila, da se za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz okrepi nadzorni okvir. Priporočila je daljnosežne reforme v strukturi nadzora nad finančnim sektorjem v Uniji. De Larosièrovo poročilo je tudi priporočalo, da se vzpostavi evropski sistem finančnega nadzora, ki bi ga sestavljali trije evropski nadzorni organi, in sicer po eden za vsakega od sektorjev – bančni sektor, sektor vrednostnih papirjev ter sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin –, in evropski svet za sistemska tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je novembra 2008 skupini na visoki ravni, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière, naročila, naj pripravi priporočila, kako okrepiti evropsko nadzorno ureditev za boljšo zaščito državljanov Unije in vzpostavitev ponovnega zaupanja v finančni sistem. Skupina je v svojem končnem poročilu, ki ga je predstavila 25. februarja 2009 (v nadaljnjem besedilu: de Larosièrovo poročilo), priporočila, da se za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz okrepi nadzorni okvir. Priporočila je daljnosežne reforme v strukturi nadzora nad finančnim sektorjem v Uniji. De Larosièrovo poročilo je tudi priporočalo, da se vzpostavi evropski sistem finančnega nadzora, ki bi ga sestavljali trije evropski nadzorni organi, in sicer po eden za vsakega od sektorjev – bančni sektor, sektor vrednostnih papirjev ter sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin –, in evropski svet za sistemska tveganja.

| (4) | Finančna stabilnost je temeljni pogoj za zagotavljanje delovnih mest, kreditov in rasti v realnem gospodarstvu. Finančna kriza je razkrila hude pomanjkljivosti na področju finančnega nadzora, ki ni uspel predvideti negativnega makrobonitetnega razvoja dogodkov ali preprečiti kopičenja prevelikih tveganj v finančnem sistemu. |
| --- | --- |

(4)

Finančna stabilnost je temeljni pogoj za zagotavljanje delovnih mest, kreditov in rasti v realnem gospodarstvu. Finančna kriza je razkrila hude pomanjkljivosti na področju finančnega nadzora, ki ni uspel predvideti negativnega makrobonitetnega razvoja dogodkov ali preprečiti kopičenja prevelikih tveganj v finančnem sistemu.

| (5) | Evropski svet je v svojih sklepih po zasedanju dne 18. in 19. junija 2009 priporočil vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornikov, ki naj bi ga sestavljali trije novi evropski nadzorni organi. Priporočil je tudi, da bi moral sistem izboljšati kakovost in usklajenost nacionalnega nadzora, okrepiti nadzor nad čezmejnimi skupinami ter pripraviti enotna evropska pravila, ki naj bi se uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu. Evropski svet je poudaril, da bi morali imeti evropski nadzorni organi (v nadaljnjem besedilu: ESA) tudi pooblastila za nadzor nad bonitetnimi agencijami, in Komisijo pozval, naj pripravi konkretne predloge, kako bi lahko imel evropski sistem za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: ESFS) pomembno vlogo v kriznih razmerah. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je v svojih sklepih po zasedanju dne 18. in 19. junija 2009 priporočil vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornikov, ki naj bi ga sestavljali trije novi evropski nadzorni organi. Priporočil je tudi, da bi moral sistem izboljšati kakovost in usklajenost nacionalnega nadzora, okrepiti nadzor nad čezmejnimi skupinami ter pripraviti enotna evropska pravila, ki naj bi se uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu. Evropski svet je poudaril, da bi morali imeti evropski nadzorni organi (v nadaljnjem besedilu: ESA) tudi pooblastila za nadzor nad bonitetnimi agencijami, in Komisijo pozval, naj pripravi konkretne predloge, kako bi lahko imel evropski sistem za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: ESFS) pomembno vlogo v kriznih razmerah.

| (6) | Evropski parlament in Svet sta leta 2010 sprejela tri uredbe o vzpostavitvi ESA: Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA) in Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6) o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ki sestavljajo ESFS. |
| --- | --- |

(6)

Evropski parlament in Svet sta leta 2010 sprejela tri uredbe o vzpostavitvi ESA: Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA) in Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6) o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ki sestavljajo ESFS.

| (7) | Za učinkovito delovanje ESFS so potrebne spremembe zakonodajnih aktov Unije na področju delovanja teh treh ESA. Take spremembe se nanašajo na opredelitev obsega določenih pooblastil ESA, vključitev nekaterih pooblastil v obstoječe postopke, ki jih določajo zadevni zakonodajni akti Unije, ter spremembe za zagotovitev nemotenega in učinkovitega delovanja ESA v okviru ESFS. |
| --- | --- |

(7)

Za učinkovito delovanje ESFS so potrebne spremembe zakonodajnih aktov Unije na področju delovanja teh treh ESA. Take spremembe se nanašajo na opredelitev obsega določenih pooblastil ESA, vključitev nekaterih pooblastil v obstoječe postopke, ki jih določajo zadevni zakonodajni akti Unije, ter spremembe za zagotovitev nemotenega in učinkovitega delovanja ESA v okviru ESFS.

| (8) | Ustanovitev ESA bi bilo treba zato podpreti s pripravo enotnih pravil, ki bi zagotovil dosledno harmonizacijo in enotno uporabo in s tem prispeval k še učinkovitejšemu delovanju notranjega trga ter učinkovitejšemu izvajanju nadzora na mikroravni. Uredbe o vzpostavitvi ESFS določajo, da lahko ESA pripravijo osnutke tehničnih standardov na področjih, ki so natančno določena v zadevni zakonodaji, in jih predložijo Komisiji, ta pa jih v skladu s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme z delegiranimi ali izvedbenimi akti. Ker je bil v Direktivi 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) določen prvi sklop teh področij, bi morala ta direktiva določiti naslednji sklop področij, zlasti za Direktivo 2003/71/ES in Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), Uredbo (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter uredbi (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010. |
| --- | --- |

(8)

Ustanovitev ESA bi bilo treba zato podpreti s pripravo enotnih pravil, ki bi zagotovil dosledno harmonizacijo in enotno uporabo in s tem prispeval k še učinkovitejšemu delovanju notranjega trga ter učinkovitejšemu izvajanju nadzora na mikroravni. Uredbe o vzpostavitvi ESFS določajo, da lahko ESA pripravijo osnutke tehničnih standardov na področjih, ki so natančno določena v zadevni zakonodaji, in jih predložijo Komisiji, ta pa jih v skladu s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme z delegiranimi ali izvedbenimi akti. Ker je bil v Direktivi 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) določen prvi sklop teh področij, bi morala ta direktiva določiti naslednji sklop področij, zlasti za Direktivo 2003/71/ES in Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), Uredbo (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter uredbi (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010.

| (9) | Ustrezni zakonodajni akti bi morali določiti področja, na katerih bi bili ESA pooblaščeni za pripravo osnutkov tehničnih standardov in kako bi se morali ti standardi sprejemati. Ustrezni zakonodajni akti bi morali določiti elemente, pogoje in specifikacije, kakor je podrobno določeno v členu 290 PDEU za primer delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(9)

Ustrezni zakonodajni akti bi morali določiti področja, na katerih bi bili ESA pooblaščeni za pripravo osnutkov tehničnih standardov in kako bi se morali ti standardi sprejemati. Ustrezni zakonodajni akti bi morali določiti elemente, pogoje in specifikacije, kakor je podrobno določeno v členu 290 PDEU za primer delegiranih aktov.

| (10) | Pri določanju področij, na katerih bi bilo treba sprejeti tehnične standarde, bi bilo treba vzpostaviti ustrezno ravnovesje med oblikovanjem enotnega sklopa harmoniziranih pravil in izogibanjem nepotrebnemu zapletanju regulacije in izvrševanja. Izbrati bi bilo treba samo področja, na katerih je verjetno, da bodo dosledna tehnična pravila znatno in dejansko pripomogla k uresničevanju ciljev ustreznih zakonodajnih aktov in obenem zagotovila, da bodo Evropski parlament, Svet in Komisija sprejemali politične odločitve v skladu s svojimi običajnimi postopki. |
| --- | --- |

(10)

Pri določanju področij, na katerih bi bilo treba sprejeti tehnične standarde, bi bilo treba vzpostaviti ustrezno ravnovesje med oblikovanjem enotnega sklopa harmoniziranih pravil in izogibanjem nepotrebnemu zapletanju regulacije in izvrševanja. Izbrati bi bilo treba samo področja, na katerih je verjetno, da bodo dosledna tehnična pravila znatno in dejansko pripomogla k uresničevanju ciljev ustreznih zakonodajnih aktov in obenem zagotovila, da bodo Evropski parlament, Svet in Komisija sprejemali politične odločitve v skladu s svojimi običajnimi postopki.

| (11) | Vprašanja, ki se urejajo s tehničnimi standardi, bi morala biti resnično tehnična in bi njihov razvoj zahteval strokovno znanje in izkušnje nadzornih strokovnjakov. Regulativni tehnični standardi, sprejeti kot delegirani akti v skladu s členom 290 PDEU, bi morali podrobneje razviti, opredeliti in določiti pogoje za dosledno harmonizacijo pravil, vključenih v zakonodajne akte, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet, tako da bodo dopolnili ali spremenili nebistvene elemente zakonodajnih aktov. Po drugi strani pa bi morali izvedbeni tehnični standardi, sprejeti kot izvedbeni akti v skladu s členom 291 PDEU, določiti pogoje za enotno uporabo zakonodajnih aktov. Tehnični standardi ne bi smeli vključevati političnih odločitev. |
| --- | --- |

(11)

Vprašanja, ki se urejajo s tehničnimi standardi, bi morala biti resnično tehnična in bi njihov razvoj zahteval strokovno znanje in izkušnje nadzornih strokovnjakov. Regulativni tehnični standardi, sprejeti kot delegirani akti v skladu s členom 290 PDEU, bi morali podrobneje razviti, opredeliti in določiti pogoje za dosledno harmonizacijo pravil, vključenih v zakonodajne akte, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet, tako da bodo dopolnili ali spremenili nebistvene elemente zakonodajnih aktov. Po drugi strani pa bi morali izvedbeni tehnični standardi, sprejeti kot izvedbeni akti v skladu s členom 291 PDEU, določiti pogoje za enotno uporabo zakonodajnih aktov. Tehnični standardi ne bi smeli vključevati političnih odločitev.

| (12) | Pri regulativnih tehničnih standardih je primerno, da se uporabi postopek iz členov 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 oziroma Uredbe (EU) št. 1095/2010, kot je primerno. Izvedbene tehnične standarde bi bilo treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010, kot je primerno. |
| --- | --- |

(12)

Pri regulativnih tehničnih standardih je primerno, da se uporabi postopek iz členov 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 oziroma Uredbe (EU) št. 1095/2010, kot je primerno. Izvedbene tehnične standarde bi bilo treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010, kot je primerno.

| (13) | Regulativni in izvedbeni tehnični standardi bi morali prispevati k enotnim pravilom za pravo o finančnih storitvah, kakor je v sklepih iz junija 2009 potrdil Evropski svet. Čeprav nekatere zahteve v zakonodajnih aktih Unije niso v celoti harmonizirane, regulativni in izvedbeni tehnični standardi za razvoj, podrobno opredelitev ali določitev pogojev za uporabo teh zahtev v skladu s previdnostnim načelom o nadzoru ne bi smeli onemogočati državam članicam, da zahtevajo dodatne informacije ali predpišejo strožje zahteve. Regulativni in izvedbeni tehnični standardi bi morali zato omogočati državam članicam, da zahtevajo dodatne informacije ali predpišejo strožje zahteve na posebnih področjih, kjer ti zakonodajni akti predvidevajo tovrstno pristojnost. |
| --- | --- |

(13)

Regulativni in izvedbeni tehnični standardi bi morali prispevati k enotnim pravilom za pravo o finančnih storitvah, kakor je v sklepih iz junija 2009 potrdil Evropski svet. Čeprav nekatere zahteve v zakonodajnih aktih Unije niso v celoti harmonizirane, regulativni in izvedbeni tehnični standardi za razvoj, podrobno opredelitev ali določitev pogojev za uporabo teh zahtev v skladu s previdnostnim načelom o nadzoru ne bi smeli onemogočati državam članicam, da zahtevajo dodatne informacije ali predpišejo strožje zahteve. Regulativni in izvedbeni tehnični standardi bi morali zato omogočati državam članicam, da zahtevajo dodatne informacije ali predpišejo strožje zahteve na posebnih področjih, kjer ti zakonodajni akti predvidevajo tovrstno pristojnost.

| (14) | V skladu z uredbami (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 bi morali ESA pred predložitvijo regulativnih ali izvedbenih tehničnih standardov Komisiji po potrebi organizirati odprta javna posvetovanja o njih ter analizirati morebitne s tem povezane stroške in koristi. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z uredbami (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 bi morali ESA pred predložitvijo regulativnih ali izvedbenih tehničnih standardov Komisiji po potrebi organizirati odprta javna posvetovanja o njih ter analizirati morebitne s tem povezane stroške in koristi.

| (15) | Obstajati bi morala tudi možnost, da bi regulativni in izvedbeni tehnični standardi določali prehodne ukrepe z ustreznimi roki, če bi bili stroški takojšnje izvedbe pretirani glede na koristi. |
| --- | --- |

(15)

Obstajati bi morala tudi možnost, da bi regulativni in izvedbeni tehnični standardi določali prehodne ukrepe z ustreznimi roki, če bi bili stroški takojšnje izvedbe pretirani glede na koristi.

| (16) | V času sprejemanja te direktive že nekaj časa poteka delo za pripravo in posvetovanje v zvezi s prvim sklopom ukrepov za izvajanje okvirnih pravil na podlagi Direktive 2009/138/ES. Za hitro dokončno oblikovanje teh ukrepov je ustrezno Komisiji dovoliti, da v skladu s postopkom za sprejemanje delegiranih aktov za prehodno obdobje sprejme regulativne tehnične standarde, določene v tej direktivi. Vse spremembe teh delegiranih aktov ali – po izteku prehodnega obdobja – vse regulativne tehnične standarde za izvajanje Direktive 2009/138/ES bi bilo treba sprejeti v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010. |
| --- | --- |

(16)

V času sprejemanja te direktive že nekaj časa poteka delo za pripravo in posvetovanje v zvezi s prvim sklopom ukrepov za izvajanje okvirnih pravil na podlagi Direktive 2009/138/ES. Za hitro dokončno oblikovanje teh ukrepov je ustrezno Komisiji dovoliti, da v skladu s postopkom za sprejemanje delegiranih aktov za prehodno obdobje sprejme regulativne tehnične standarde, določene v tej direktivi. Vse spremembe teh delegiranih aktov ali – po izteku prehodnega obdobja – vse regulativne tehnične standarde za izvajanje Direktive 2009/138/ES bi bilo treba sprejeti v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

| (17) | Prav tako je ustrezno dovoliti EIOPA, da po prehodnem obdobju dveh let predlaga posodobitve več delegiranih aktov v obliki regulativnih tehničnih standardov. Posodobitve bi morale zajemati le tehnične vidike zadevnih delegiranih aktov ter ne bi smele vsebovati strateških ali odločitev o politiki. |
| --- | --- |

(17)

Prav tako je ustrezno dovoliti EIOPA, da po prehodnem obdobju dveh let predlaga posodobitve več delegiranih aktov v obliki regulativnih tehničnih standardov. Posodobitve bi morale zajemati le tehnične vidike zadevnih delegiranih aktov ter ne bi smele vsebovati strateških ali odločitev o politiki.

| (18) | Ko bo EIOPA pripravljal in oblikoval regulativne tehnične standarde za prilagoditev delegiranih aktov tehničnemu napredku na finančnih trgih, bi morala Komisija zagotoviti, da se informacije o področju uporabe teh osnutkov hkrati, pravočasno in ustrezno posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(18)

Ko bo EIOPA pripravljal in oblikoval regulativne tehnične standarde za prilagoditev delegiranih aktov tehničnemu napredku na finančnih trgih, bi morala Komisija zagotoviti, da se informacije o področju uporabe teh osnutkov hkrati, pravočasno in ustrezno posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (19) | Uredbe (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 določajo mehanizem reševanja sporov med nacionalnimi nadzornimi organi. Kadar se nacionalni nadzorni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega nacionalnega nadzornega organa na področjih, opredeljenih v zakonodajnih aktih Unije v skladu z navedenimi uredbami, na katerih zadevni zakonodajni akt zahteva sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje nacionalnih nadzornih organov iz več kot ene države članice, bi moral biti zadevni ESA na zahtevo enega od zadevnih nacionalnih nadzornih organov zmožen pomagati tem organom pri doseganju sporazuma v roku, ki ga določi ESA in ki bi moral upoštevati morebitne pomembne roke v zadevni zakonodaji ter nujnost in zapletenost spora. Če se spor ne reši, bi ga moral biti zmožen rešiti ESA. |
| --- | --- |

(19)

Uredbe (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 določajo mehanizem reševanja sporov med nacionalnimi nadzornimi organi. Kadar se nacionalni nadzorni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega nacionalnega nadzornega organa na področjih, opredeljenih v zakonodajnih aktih Unije v skladu z navedenimi uredbami, na katerih zadevni zakonodajni akt zahteva sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje nacionalnih nadzornih organov iz več kot ene države članice, bi moral biti zadevni ESA na zahtevo enega od zadevnih nacionalnih nadzornih organov zmožen pomagati tem organom pri doseganju sporazuma v roku, ki ga določi ESA in ki bi moral upoštevati morebitne pomembne roke v zadevni zakonodaji ter nujnost in zapletenost spora. Če se spor ne reši, bi ga moral biti zmožen rešiti ESA.

| (20) | Uredbe (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 zahtevajo, da morajo biti primeri, ko se lahko uporabijo mehanizmi reševanja sporov med nacionalnimi nadzornimi organi, določeni v sektorski zakonodaji. V direktivi bi bilo treba določiti prvi sklop tovrstnih primerov v sektorju zavarovalnic in pozavarovalnic ter pri tem ne izključiti dodajanja nadaljnjih primerov v prihodnosti. Direktiva ne sme onemogočati ESA, da delujejo v skladu z drugimi pooblastili ali da izpolnjujejo naloge, opredeljene v uredbah (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, vključno z nezavezujočo mediacijo in prispevanjem k dosledni, smotrni in učinkoviti uporabi prava Unije. Poleg tega so na tistih področjih, kjer je v ustreznem pravu že vzpostavljena oblika nezavezujočega postopka mediacije ali kjer so določeni roki za sprejetje skupnih odločitev enega ali več nacionalnih nadzornih organov, potrebne spremembe za zagotovitev jasnosti in čim manjšega oviranja postopka sprejemanja skupne odločitve ter za zagotovitev možnosti, da lahko spore po potrebi rešujejo ESA. Zavezujoči postopek za reševanje sporov je zasnovan za reševanje primerov, ko nacionalni nadzorni organi med seboj ne morejo rešiti postopkovnih ali vsebinskih vprašanj, povezanih s skladnostjo s pravom Unije. |
| --- | --- |

(20)

Uredbe (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 zahtevajo, da morajo biti primeri, ko se lahko uporabijo mehanizmi reševanja sporov med nacionalnimi nadzornimi organi, določeni v sektorski zakonodaji. V direktivi bi bilo treba določiti prvi sklop tovrstnih primerov v sektorju zavarovalnic in pozavarovalnic ter pri tem ne izključiti dodajanja nadaljnjih primerov v prihodnosti. Direktiva ne sme onemogočati ESA, da delujejo v skladu z drugimi pooblastili ali da izpolnjujejo naloge, opredeljene v uredbah (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, vključno z nezavezujočo mediacijo in prispevanjem k dosledni, smotrni in učinkoviti uporabi prava Unije. Poleg tega so na tistih področjih, kjer je v ustreznem pravu že vzpostavljena oblika nezavezujočega postopka mediacije ali kjer so določeni roki za sprejetje skupnih odločitev enega ali več nacionalnih nadzornih organov, potrebne spremembe za zagotovitev jasnosti in čim manjšega oviranja postopka sprejemanja skupne odločitve ter za zagotovitev možnosti, da lahko spore po potrebi rešujejo ESA. Zavezujoči postopek za reševanje sporov je zasnovan za reševanje primerov, ko nacionalni nadzorni organi med seboj ne morejo rešiti postopkovnih ali vsebinskih vprašanj, povezanih s skladnostjo s pravom Unije.

| (21) | V tej direktivi bi bilo treba torej določiti primere, ko bo morda potrebno reševati postopkovno ali vsebinsko vprašanje skladnosti z zakonodajo Unije in ga nacionalni nadzorni organi morda ne bodo mogli sami rešiti. V takem primeru bi morala obstajati možnost, da kateri od teh nacionalnih nadzornih organov sproži vprašanje pri zadevni ESA. Ta bi moral delovati v skladu z uredbo o njegovi ustanovitvi in s to direktivo. Imeti bi moral tudi možnost zahtevati od zadevnih nacionalnih nadzornih organov, da sprejmejo ustrezen ukrep ali da ne ukrepajo ter tako uredijo zadevo in zagotovijo skladnost s pravom Unije z zavezujočimi učinki za zadevne nacionalne nadzorne organe. V primerih, kadar ustrezen zakonodajni akt Unije podeljuje pristojnost državam članicam, odločitve, ki jih sprejme ESA, ne bi smele nadomeščati uveljavljanja diskrecijske pravice nacionalnih nadzornih organov, kadar je to uveljavljanje v skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(21)

V tej direktivi bi bilo treba torej določiti primere, ko bo morda potrebno reševati postopkovno ali vsebinsko vprašanje skladnosti z zakonodajo Unije in ga nacionalni nadzorni organi morda ne bodo mogli sami rešiti. V takem primeru bi morala obstajati možnost, da kateri od teh nacionalnih nadzornih organov sproži vprašanje pri zadevni ESA. Ta bi moral delovati v skladu z uredbo o njegovi ustanovitvi in s to direktivo. Imeti bi moral tudi možnost zahtevati od zadevnih nacionalnih nadzornih organov, da sprejmejo ustrezen ukrep ali da ne ukrepajo ter tako uredijo zadevo in zagotovijo skladnost s pravom Unije z zavezujočimi učinki za zadevne nacionalne nadzorne organe. V primerih, kadar ustrezen zakonodajni akt Unije podeljuje pristojnost državam članicam, odločitve, ki jih sprejme ESA, ne bi smele nadomeščati uveljavljanja diskrecijske pravice nacionalnih nadzornih organov, kadar je to uveljavljanje v skladu s pravom Unije.

| (22) | Direktiva 2009/138/ES določa skupne odločitve glede odobritve vlog za uporabo notranjega modela na ravni skupine ali hčerinskega podjetja, odobritve vlog za dovoljenje, da se za hčerinsko podjetje uporabljata člena 238 in 239 navedene direktive, in določitve nadzornika skupine na drugačni podlagi od meril iz člena 247 navedene direktive. Na vseh teh področjih je treba sprejeti spremembo, ki bo jasno določala, da lahko v primeru spora EIOPA reši spor z uporabo postopka iz Uredbe (EU) št. 1094/2010. Pri navedenem pristopu je jasno, da EIOPA sicer ne bi smel nadomeščati uveljavljanja diskrecijske pravice nacionalnih nadzornih organov, vendar bi moralo biti mogoče rešiti spore in okrepiti sodelovanje, preden nacionalni nadzorni organ sprejme dokončno odločitev ali jo posreduje instituciji. EIOPA bi moral reševati spore z mediacijo med nasprotujočimi si stališči nacionalnih nadzornih organov. |
| --- | --- |

(22)

Direktiva 2009/138/ES določa skupne odločitve glede odobritve vlog za uporabo notranjega modela na ravni skupine ali hčerinskega podjetja, odobritve vlog za dovoljenje, da se za hčerinsko podjetje uporabljata člena 238 in 239 navedene direktive, in določitve nadzornika skupine na drugačni podlagi od meril iz člena 247 navedene direktive. Na vseh teh področjih je treba sprejeti spremembo, ki bo jasno določala, da lahko v primeru spora EIOPA reši spor z uporabo postopka iz Uredbe (EU) št. 1094/2010. Pri navedenem pristopu je jasno, da EIOPA sicer ne bi smel nadomeščati uveljavljanja diskrecijske pravice nacionalnih nadzornih organov, vendar bi moralo biti mogoče rešiti spore in okrepiti sodelovanje, preden nacionalni nadzorni organ sprejme dokončno odločitev ali jo posreduje instituciji. EIOPA bi moral reševati spore z mediacijo med nasprotujočimi si stališči nacionalnih nadzornih organov.

| (23) | Nacionalni nadzorni organi bodo morali v skladu z novo strukturo nadzora, ki jo določa evropski sistem finančnega nadzora, tesno sodelovati z ESA. Spremembe ustreznih zakonodajnih aktov bi morale zagotoviti, da ne bo pravnih ovir pri izpolnjevanju zahtev glede izmenjave informacij, ki so vključene v uredbah (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, in da zagotavljanje podatkov ne bo pomenilo nepotrebnega administrativnega bremena. |
| --- | --- |

(23)

Nacionalni nadzorni organi bodo morali v skladu z novo strukturo nadzora, ki jo določa evropski sistem finančnega nadzora, tesno sodelovati z ESA. Spremembe ustreznih zakonodajnih aktov bi morale zagotoviti, da ne bo pravnih ovir pri izpolnjevanju zahtev glede izmenjave informacij, ki so vključene v uredbah (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, in da zagotavljanje podatkov ne bo pomenilo nepotrebnega administrativnega bremena.

| (24) | Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale biti dolžne svojim nacionalnim nadzornim organom posredovati le take informacije, pomembne za namene nadzora, upoštevaje cilje nadzora iz Direktive 2009/138/ES. Posredovanje popolnega seznama sredstev po posameznih postavkah in drugih informacij več kot enkrat letno bi bilo treba zahtevati le, če bi dodaten vpogled, ki bi ga nacionalni nadzorni organi pridobili za namene spremljanja finančne trdnosti teh podjetij ali ob upoštevanju možnega učinka njihovih odločitev na finančno stabilnost, prevladala nad bremenom izračunavanja in posredovanja teh informacij. Nacionalni nadzorni organi bi morali biti po oceni narave, obsega in zahtevnosti tveganj, ki so del poslov podjetja, pooblaščeni, da mu dovolijo omejitve glede pogostosti in obsega poročanja ali ga izvzamejo iz poročanja po posameznih postavkah le, če ne preseže določenih pragov. Zagotoviti bi bilo treba, da bodo najmanjša podjetja upravičena do omejitev in izvzetja in da ne bodo predstavljala več od 20-odstotnega deleža na trgu države članice za življenjska in neživljenjska zavarovanja in pozavarovanja. |
| --- | --- |

(24)

Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale biti dolžne svojim nacionalnim nadzornim organom posredovati le take informacije, pomembne za namene nadzora, upoštevaje cilje nadzora iz Direktive 2009/138/ES. Posredovanje popolnega seznama sredstev po posameznih postavkah in drugih informacij več kot enkrat letno bi bilo treba zahtevati le, če bi dodaten vpogled, ki bi ga nacionalni nadzorni organi pridobili za namene spremljanja finančne trdnosti teh podjetij ali ob upoštevanju možnega učinka njihovih odločitev na finančno stabilnost, prevladala nad bremenom izračunavanja in posredovanja teh informacij. Nacionalni nadzorni organi bi morali biti po oceni narave, obsega in zahtevnosti tveganj, ki so del poslov podjetja, pooblaščeni, da mu dovolijo omejitve glede pogostosti in obsega poročanja ali ga izvzamejo iz poročanja po posameznih postavkah le, če ne preseže določenih pragov. Zagotoviti bi bilo treba, da bodo najmanjša podjetja upravičena do omejitev in izvzetja in da ne bodo predstavljala več od 20-odstotnega deleža na trgu države članice za življenjska in neživljenjska zavarovanja in pozavarovanja.

| (25) | Da bi nacionalni nadzorni organi zagotovili natančnost in popolnost informacij, ki jih sporočajo udeležene zavarovalnice in pozavarovalnice ali zavarovalni holdingi na ravni skupine, podjetjem, ki so del skupine, ne bi smeli dovoliti omejitev glede teh informacij ali jih izvzeti iz poročanja po posameznih postavkah, razen če bi bilo po mnenju nacionalnega nadzornega organa poročanje neustrezno glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, ki so del poslov skupine. |
| --- | --- |

(25)

Da bi nacionalni nadzorni organi zagotovili natančnost in popolnost informacij, ki jih sporočajo udeležene zavarovalnice in pozavarovalnice ali zavarovalni holdingi na ravni skupine, podjetjem, ki so del skupine, ne bi smeli dovoliti omejitev glede teh informacij ali jih izvzeti iz poročanja po posameznih postavkah, razen če bi bilo po mnenju nacionalnega nadzornega organa poročanje neustrezno glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, ki so del poslov skupine.

| (26) | Na področjih, kjer ima Komisija na podlagi Direktive 2009/138/ES zdaj pooblastila za sprejemanje izvedbenih ukrepov in gre pri tem za nezakonodajne splošne akte, ki dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente navedene direktive v smislu člena 290 PDEU, bi bilo treba nanjo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu z navedenim členom ali regulativnih tehničnih standardov v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010. |
| --- | --- |

(26)

Na področjih, kjer ima Komisija na podlagi Direktive 2009/138/ES zdaj pooblastila za sprejemanje izvedbenih ukrepov in gre pri tem za nezakonodajne splošne akte, ki dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente navedene direktive v smislu člena 290 PDEU, bi bilo treba nanjo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu z navedenim členom ali regulativnih tehničnih standardov v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

| (27) | Da bi zagotovili enakovredno obravnavanje vseh zavarovalnic in pozavarovalnic, ki izračunavajo zahtevani solventnostni kapital iz Direktive 2009/138/ES na podlagi standardne formule, ali da bi upoštevali razvoj dogodkov na trgu, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z izračunom zahtevanega solventnostnega kapitala na podlagi standardne formule. |
| --- | --- |

(27)

Da bi zagotovili enakovredno obravnavanje vseh zavarovalnic in pozavarovalnic, ki izračunavajo zahtevani solventnostni kapital iz Direktive 2009/138/ES na podlagi standardne formule, ali da bi upoštevali razvoj dogodkov na trgu, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z izračunom zahtevanega solventnostnega kapitala na podlagi standardne formule.

| (28) | Kadar tveganja niso ustrezno zajeta v podmodulu, bi moral biti EIOPA pooblaščen za pripravo osnutkov regulativnih tehničnih standardov v zvezi s količinskimi omejitvami in merili primernosti sredstev za zahtevani solventnostni kapital na podlagi standardne formule. |
| --- | --- |

(28)

Kadar tveganja niso ustrezno zajeta v podmodulu, bi moral biti EIOPA pooblaščen za pripravo osnutkov regulativnih tehničnih standardov v zvezi s količinskimi omejitvami in merili primernosti sredstev za zahtevani solventnostni kapital na podlagi standardne formule.

| (29) | Da se omogoči dosledno izračunavanje zavarovalno-tehničnih rezervacij s strani zavarovalnic in pozavarovalnic po določbah Direktive 2009/138/ES, mora centralni organ redno izračunavati, objavljati in posodabljati nekatere tehnične informacije v zvezi z ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere in upoštevati ugotovitve na finančnih trgih. Način za izračun ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere bi moral biti pregleden. Ker so te naloge tehnične narave in so povezane z zavarovalništvom, bi jih moral izvajati EIOPA. |
| --- | --- |

(29)

Da se omogoči dosledno izračunavanje zavarovalno-tehničnih rezervacij s strani zavarovalnic in pozavarovalnic po določbah Direktive 2009/138/ES, mora centralni organ redno izračunavati, objavljati in posodabljati nekatere tehnične informacije v zvezi z ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere in upoštevati ugotovitve na finančnih trgih. Način za izračun ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere bi moral biti pregleden. Ker so te naloge tehnične narave in so povezane z zavarovalništvom, bi jih moral izvajati EIOPA.

| (30) | Pri ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere bi bilo treba preprečiti umetno nestanovitnost zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernega lastniškega kapitala. Izbira izhodišča za ekstrapolacijo netveganih obrestnih mer bi morala omogočiti zavarovalnicam in pozavarovalnicam, da denarne tokove izenačijo z obveznicami, ki so pri izračunu najboljše ocene diskontirane z neekstrapoliranimi obrestnimi merami. Pod podobnimi tržnimi pogoji, kot veljajo na datum začetka veljavnosti te direktive, bi moralo biti izhodišče za ekstrapolacijo netveganih obrestnih mer, predvsem za euro, zapadlost po 20 letih. Po tržnih pogojih, podobnih kot ob začetku veljavnosti te direktive, bi bilo treba ekstrapolirani del ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere, predvsem za euro, tako približati končnemu terminskemu tečaju, da se ekstrapolirani terminski tečaji za zapadlosti do 40 let po izhodišču za ekstrapolacijo ne bodo razlikovali od končnega terminskega tečaja za več kot tri bazične točke. Za druge valute bi bilo treba pri določanju izhodišča za ekstrapolacijo netveganih obrestnih mer in ustreznega obdobja za približanje končnemu terminskemu tečaju upoštevati značilnosti lokalnih trgov obveznic in obrestnih zamenjav. |
| --- | --- |

(30)

Pri ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere bi bilo treba preprečiti umetno nestanovitnost zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernega lastniškega kapitala. Izbira izhodišča za ekstrapolacijo netveganih obrestnih mer bi morala omogočiti zavarovalnicam in pozavarovalnicam, da denarne tokove izenačijo z obveznicami, ki so pri izračunu najboljše ocene diskontirane z neekstrapoliranimi obrestnimi merami. Pod podobnimi tržnimi pogoji, kot veljajo na datum začetka veljavnosti te direktive, bi moralo biti izhodišče za ekstrapolacijo netveganih obrestnih mer, predvsem za euro, zapadlost po 20 letih. Po tržnih pogojih, podobnih kot ob začetku veljavnosti te direktive, bi bilo treba ekstrapolirani del ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere, predvsem za euro, tako približati končnemu terminskemu tečaju, da se ekstrapolirani terminski tečaji za zapadlosti do 40 let po izhodišču za ekstrapolacijo ne bodo razlikovali od končnega terminskega tečaja za več kot tri bazične točke. Za druge valute bi bilo treba pri določanju izhodišča za ekstrapolacijo netveganih obrestnih mer in ustreznega obdobja za približanje končnemu terminskemu tečaju upoštevati značilnosti lokalnih trgov obveznic in obrestnih zamenjav.

| (31) | Kadar imajo zavarovalnice in pozavarovalnice obveznice ali druga sredstva s podobnimi značilnostmi denarnih tokov do zapadlosti, jih spremembe razmikov pri teh sredstvih ne ogrožajo. Da spremembe v razmiku pri sredstvih ne bi vplivale na znesek lastnih sredstev teh podjetij, bi jim moralo biti dovoljeno prilagoditi ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene v skladu z gibanjem razmika pri njihovih sredstvih. Uporabo tovrstnih uskladitvenih prilagoditev bi moral dovoliti nadzornik, s strogimi zahtevami o sredstvih in obveznostih pa bi morali zagotoviti, da bi lahko zavarovalnice in pozavarovalnice svoja sredstva obdržale do zapadlosti. Ujemati bi se morali zlasti denarni tokovi za sredstva in obveznosti, sredstva pa bi se nadomeščala le za ohranjanje usklajenosti, če bi se pričakovani denarni tokovi bistveno spremenili, na primer ob znižanju bonitete ali neplačilu obveznice. Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale javno razkriti vpliv uskladitvenih prilagoditev na njihov finančni položaj, da se zagotovi ustrezna preglednost. |
| --- | --- |

(31)

Kadar imajo zavarovalnice in pozavarovalnice obveznice ali druga sredstva s podobnimi značilnostmi denarnih tokov do zapadlosti, jih spremembe razmikov pri teh sredstvih ne ogrožajo. Da spremembe v razmiku pri sredstvih ne bi vplivale na znesek lastnih sredstev teh podjetij, bi jim moralo biti dovoljeno prilagoditi ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene v skladu z gibanjem razmika pri njihovih sredstvih. Uporabo tovrstnih uskladitvenih prilagoditev bi moral dovoliti nadzornik, s strogimi zahtevami o sredstvih in obveznostih pa bi morali zagotoviti, da bi lahko zavarovalnice in pozavarovalnice svoja sredstva obdržale do zapadlosti. Ujemati bi se morali zlasti denarni tokovi za sredstva in obveznosti, sredstva pa bi se nadomeščala le za ohranjanje usklajenosti, če bi se pričakovani denarni tokovi bistveno spremenili, na primer ob znižanju bonitete ali neplačilu obveznice. Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale javno razkriti vpliv uskladitvenih prilagoditev na njihov finančni položaj, da se zagotovi ustrezna preglednost.

| (32) | Da bi preprečili prociklično obnašanje vlagateljev, bi morala biti zavarovalnicam in pozavarovalnicam omogočena prilagoditev ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene zavarovalno-tehničnih rezervacij, tako da bi se ublažilo pretiravanje pri razmiku pri obveznicah. Prilagoditve za nestanovitnost bi morale temeljiti na referenčnih portfeljih za zadevne valute teh podjetij, če bi bilo to potrebno za zagotovitev reprezentativnosti, pa tudi na referenčnih portfeljih za nacionalne zavarovalniške trge. Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale javno razkriti vpliv prilagoditev za nestanovitnost na njihov finančni položaj, da se zagotovi ustrezna preglednost. |
| --- | --- |

(32)

Da bi preprečili prociklično obnašanje vlagateljev, bi morala biti zavarovalnicam in pozavarovalnicam omogočena prilagoditev ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene zavarovalno-tehničnih rezervacij, tako da bi se ublažilo pretiravanje pri razmiku pri obveznicah. Prilagoditve za nestanovitnost bi morale temeljiti na referenčnih portfeljih za zadevne valute teh podjetij, če bi bilo to potrebno za zagotovitev reprezentativnosti, pa tudi na referenčnih portfeljih za nacionalne zavarovalniške trge. Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale javno razkriti vpliv prilagoditev za nestanovitnost na njihov finančni položaj, da se zagotovi ustrezna preglednost.

| (33) | Ker je diskontiranje pomembno za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, bi morala Direktiva 2009/138/ES zagotoviti enake pogoje za to, kako se zavarovalnice in pozavarovalnice odločajo za diskontno stopnjo. Za zagotovitev takih enotnih pogojev bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da določi ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene, temeljne razmike za uskladitvene prilagoditve in prilagoditve za nestanovitnost. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Pri teh izvedbenih aktih bi bilo treba uporabiti tehnične informacije, ki jih zagotovi in objavi EIOPA. Za sprejetje teh izvedbenih aktov bi se moral uporabljati svetovalni postopek. |
| --- | --- |

(33)

Ker je diskontiranje pomembno za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, bi morala Direktiva 2009/138/ES zagotoviti enake pogoje za to, kako se zavarovalnice in pozavarovalnice odločajo za diskontno stopnjo. Za zagotovitev takih enotnih pogojev bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da določi ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene, temeljne razmike za uskladitvene prilagoditve in prilagoditve za nestanovitnost. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Pri teh izvedbenih aktih bi bilo treba uporabiti tehnične informacije, ki jih zagotovi in objavi EIOPA. Za sprejetje teh izvedbenih aktov bi se moral uporabljati svetovalni postopek.

| (34) | Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere.

| (35) | Da bi ublažili morebitne nepotrebne prociklične učinke, bi bilo treba obdobje za odpravo neizpolnjevanja zahtevanega solventnostnega kapitala v izjemno težkih razmerah podaljšati, tudi v primeru velikega upada na finančnih trgih, okolij z dolgotrajno nizko obrestno mero in izrednih nesreč s hudimi posledicami, ki prizadenejo zavarovalnice in pozavarovalnice s pomembnim deležem na trgu ali v prizadetih panogah. EIOPA bi moral biti odgovoren za razglasitev izjemno težkih razmer, Komisijo pa bi bilo treba pooblastiti, da z delegiranimi in izvedbenimi akti sprejme ukrepe za opredelitev meril in ustreznih postopkov. |
| --- | --- |

(35)

Da bi ublažili morebitne nepotrebne prociklične učinke, bi bilo treba obdobje za odpravo neizpolnjevanja zahtevanega solventnostnega kapitala v izjemno težkih razmerah podaljšati, tudi v primeru velikega upada na finančnih trgih, okolij z dolgotrajno nizko obrestno mero in izrednih nesreč s hudimi posledicami, ki prizadenejo zavarovalnice in pozavarovalnice s pomembnim deležem na trgu ali v prizadetih panogah. EIOPA bi moral biti odgovoren za razglasitev izjemno težkih razmer, Komisijo pa bi bilo treba pooblastiti, da z delegiranimi in izvedbenimi akti sprejme ukrepe za opredelitev meril in ustreznih postopkov.

| (36) | V okviru uskladitvene prilagoditve ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere, predvidene v tej direktivi, bi bilo treba zahtevo, da se portfelj zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, za katere se uporabi uskladitvena prilagoditev, in da se določeni portfelj sredstev opredeli, organizira in upravlja ločeno od drugih dejavnosti podjetij in da se navedena sredstva ne morejo uporabljati za kritje izgub iz drugih dejavnosti podjetij, razumeti v ekonomskem smislu. To ne bi smelo pomeniti obveznosti, da bi morale države članice v nacionalni zakonodaji imeti pravni koncept namenskega sklada. Podjetja, ki uporabljajo uskladitveno prilagoditev, bi morala opredeliti, organizirati in upravljati portfelj sredstev in obveznosti ločeno od drugih delov poslovanja in jim zato ne bi smelo biti dovoljeno, da bi z namenskim portfeljem sredstev obvladovala tveganja drugod v poslovanju. Čeprav to omogoča učinkovito upravljanje portfelja, je treba za namene uskladitvene prilagoditve pri prilagajanju lastnim sredstvom in zahtevanemu solventnostnemu kapitalu upoštevati zmanjšano prenosljivost in možnosti za diverzifikacijo med namenskim portfeljem in ostalimi deli podjetja. |
| --- | --- |

(36)

V okviru uskladitvene prilagoditve ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere, predvidene v tej direktivi, bi bilo treba zahtevo, da se portfelj zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, za katere se uporabi uskladitvena prilagoditev, in da se določeni portfelj sredstev opredeli, organizira in upravlja ločeno od drugih dejavnosti podjetij in da se navedena sredstva ne morejo uporabljati za kritje izgub iz drugih dejavnosti podjetij, razumeti v ekonomskem smislu. To ne bi smelo pomeniti obveznosti, da bi morale države članice v nacionalni zakonodaji imeti pravni koncept namenskega sklada. Podjetja, ki uporabljajo uskladitveno prilagoditev, bi morala opredeliti, organizirati in upravljati portfelj sredstev in obveznosti ločeno od drugih delov poslovanja in jim zato ne bi smelo biti dovoljeno, da bi z namenskim portfeljem sredstev obvladovala tveganja drugod v poslovanju. Čeprav to omogoča učinkovito upravljanje portfelja, je treba za namene uskladitvene prilagoditve pri prilagajanju lastnim sredstvom in zahtevanemu solventnostnemu kapitalu upoštevati zmanjšano prenosljivost in možnosti za diverzifikacijo med namenskim portfeljem in ostalimi deli podjetja.

| (37) | Razmik pri referenčnem portfelju, naveden v tej direktivi, bi bilo treba določiti na pregleden način in po možnosti z uporabo ustreznih indeksov. |
| --- | --- |

(37)

Razmik pri referenčnem portfelju, naveden v tej direktivi, bi bilo treba določiti na pregleden način in po možnosti z uporabo ustreznih indeksov.

| (38) | Da bi zagotovil pregledno uporabo prilagoditve za nestanovitnost, uskladitvene prilagoditve in prehodnih ukrepov o netveganih obrestnih merah in zavarovalno-tehničnih rezervacijah, določenih po tej direktivi, bi morale zavarovalnice in pozavarovalnice javno razkriti vpliv neuporabe teh ukrepov na njihove finančne pozicije, tudi na znesek zavarovalno-tehničnih rezervacij, zahtevanega solventnostnega kapitala, zahtevanega minimalnega kapitala v skladu z Direktivo 2009/138/ES, osnovna lastna sredstva in zneske lastnih sredstev, ki izpolnjujejo pogoje za kritje zahtevanega minimalnega kapitala in zahtevanega solventnostnega kapitala. |
| --- | --- |

(38)

Da bi zagotovil pregledno uporabo prilagoditve za nestanovitnost, uskladitvene prilagoditve in prehodnih ukrepov o netveganih obrestnih merah in zavarovalno-tehničnih rezervacijah, določenih po tej direktivi, bi morale zavarovalnice in pozavarovalnice javno razkriti vpliv neuporabe teh ukrepov na njihove finančne pozicije, tudi na znesek zavarovalno-tehničnih rezervacij, zahtevanega solventnostnega kapitala, zahtevanega minimalnega kapitala v skladu z Direktivo 2009/138/ES, osnovna lastna sredstva in zneske lastnih sredstev, ki izpolnjujejo pogoje za kritje zahtevanega minimalnega kapitala in zahtevanega solventnostnega kapitala.

| (39) | Državam članicam bi moralo biti v njihovih nacionalnih zakonodajah omogočeno, da svoje nacionalne nadzorne organe pooblastijo, da dovolijo, v izjemnih okoliščinah pa zavrnejo uporabo prilagoditve za nestanovitnost. |
| --- | --- |

(39)

Državam članicam bi moralo biti v njihovih nacionalnih zakonodajah omogočeno, da svoje nacionalne nadzorne organe pooblastijo, da dovolijo, v izjemnih okoliščinah pa zavrnejo uporabo prilagoditve za nestanovitnost.

| (40) | Da se zagotovi harmonizirana podlaga za nekatere tehnične prispevke k zahtevanemu solventnostnemu kapitalu, na primer, da se omogočijo usklajeni pristopi k uporabi bonitetnih ocen, bi bilo treba EIOPA določiti posamezne naloge. Priznavanje bonitetnih agencij bi bilo treba zbližati in uskladiti z Uredbo (ES) št. 1060/2009, Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) in Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12). Izogniti bi se bilo treba prekrivanju z Uredbo (ES) št. 1060/2009, tako da je vloga skupnega odbora evropskih nadzornih organov, ustanovljenih z uredbami (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, utemeljena. EIOPA bi moral v čim večji meri izkoristiti pristojnosti in izkušnje ESMA. Podroben način izvajanja teh nalog bi bilo treba dodatno opredeliti v ukrepih, ki se sprejmejo z delegiranimi ali izvedbenimi akti. |
| --- | --- |

(40)

Da se zagotovi harmonizirana podlaga za nekatere tehnične prispevke k zahtevanemu solventnostnemu kapitalu, na primer, da se omogočijo usklajeni pristopi k uporabi bonitetnih ocen, bi bilo treba EIOPA določiti posamezne naloge. Priznavanje bonitetnih agencij bi bilo treba zbližati in uskladiti z Uredbo (ES) št. 1060/2009, Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) in Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12). Izogniti bi se bilo treba prekrivanju z Uredbo (ES) št. 1060/2009, tako da je vloga skupnega odbora evropskih nadzornih organov, ustanovljenih z uredbami (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, utemeljena. EIOPA bi moral v čim večji meri izkoristiti pristojnosti in izkušnje ESMA. Podroben način izvajanja teh nalog bi bilo treba dodatno opredeliti v ukrepih, ki se sprejmejo z delegiranimi ali izvedbenimi akti.

| (41) | Seznami regionalnih vlad in lokalnih organov, ki jih objavi EIOPA, ne bi smeli biti bolj podrobni, kot je potrebno; tako se zagotovi, da bodo te vlade ali organi deležni enake obravnave samo, če bo tveganje izpostavljenosti enako kot za centralne ravni države. |
| --- | --- |

(41)

Seznami regionalnih vlad in lokalnih organov, ki jih objavi EIOPA, ne bi smeli biti bolj podrobni, kot je potrebno; tako se zagotovi, da bodo te vlade ali organi deležni enake obravnave samo, če bo tveganje izpostavljenosti enako kot za centralne ravni države.

| (42) | Da se v okviru Direktive 2009/138/ES zagotovi harmoniziran pristop k določanju, kdaj je dovoljeno, da se v primerih kršitev zahtevanega solventnostnega kapitala podaljša sanacijski rok, bi bilo treba opredeliti, kaj pomenijo „izjemne težke razmere“. EIOPA bi moral biti odgovoren za razglasitev, da obstajajo take izjemne težke razmere, na Komisijo pa bi bilo treba v primeru takih izjemnih težkih razmer prenesti pooblastila, da z delegiranimi in izvedbenimi akti sprejme ukrepe za podrobno opredelitev meril in ustreznih postopkov. |
| --- | --- |

(42)

Da se v okviru Direktive 2009/138/ES zagotovi harmoniziran pristop k določanju, kdaj je dovoljeno, da se v primerih kršitev zahtevanega solventnostnega kapitala podaljša sanacijski rok, bi bilo treba opredeliti, kaj pomenijo „izjemne težke razmere“. EIOPA bi moral biti odgovoren za razglasitev, da obstajajo take izjemne težke razmere, na Komisijo pa bi bilo treba v primeru takih izjemnih težkih razmer prenesti pooblastila, da z delegiranimi in izvedbenimi akti sprejme ukrepe za podrobno opredelitev meril in ustreznih postopkov.

| (43) | Da bi zagotovili medsektorsko skladnost in uskladili interese podjetij, ki so posojila preoblikovala v prenosne vrednostne papirje in druge finančne instrumente (originatorji ali sponzorji), ter interese zavarovalnic in pozavarovalnic, ki vlagajo v tovrstne vrednostne papirje ali instrumente, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da na področju vlaganja v preoblikovana posojila po določbah Direktive 2009/138/ES z delegiranimi akti sprejme ukrepe, ki poleg določanja zahtev določajo tudi posledice neupoštevanja zahtev. |
| --- | --- |

(43)

Da bi zagotovili medsektorsko skladnost in uskladili interese podjetij, ki so posojila preoblikovala v prenosne vrednostne papirje in druge finančne instrumente (originatorji ali sponzorji), ter interese zavarovalnic in pozavarovalnic, ki vlagajo v tovrstne vrednostne papirje ali instrumente, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da na področju vlaganja v preoblikovana posojila po določbah Direktive 2009/138/ES z delegiranimi akti sprejme ukrepe, ki poleg določanja zahtev določajo tudi posledice neupoštevanja zahtev.

| (44) | Da bi se v postopkih za nadzorne odobritve, ki so določeni z Direktivo 2009/138/ES, omogočila večja konvergenca parametrov podjetja, politik spreminjanja modela, namenskih družb in določanja ter odprave kapitalskih pribitkov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejetje ukrepov z delegiranimi akti, ki bi podrobno opredeljevali ustrezne postopke na teh področjih. |
| --- | --- |

(44)

Da bi se v postopkih za nadzorne odobritve, ki so določeni z Direktivo 2009/138/ES, omogočila večja konvergenca parametrov podjetja, politik spreminjanja modela, namenskih družb in določanja ter odprave kapitalskih pribitkov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejetje ukrepov z delegiranimi akti, ki bi podrobno opredeljevali ustrezne postopke na teh področjih.

| (45) | Mednarodno združenje zavarovalniških nadzornikov razvija globalni standard solventnosti na podlagi tveganja in še naprej spodbuja več mednarodnega nadzornega usklajevanja in sodelovanja. Določbe Direktive 2009/138/ES v zvezi z delegiranimi akti Komisije, ki določajo enakovrednost režimov solventnosti in bonitetnih režimov tretjih držav, so skladne s cilji spodbujanja mednarodnega približevanja v smeri proti uvedbi solventnosti in bonitetnega nadzora na podlagi tveganj. Če želimo upoštevati, da nekatere tretje države morda potrebujejo več časa za prilagoditev in izvajanje režima solventnosti in bonitetnega režima, ki bi popolnoma ustrezal merilom za priznanje enakovrednosti, je treba določiti pogoje v zvezi z obravnavanjem tovrstnih režimov tretjih držav, da bi bile začasno priznane kot enakovredne. Delegirani akti Komisije, ki določajo začasno enakovrednost, bi morali po možnosti upoštevati razvoj mednarodnih dogodkov. Kadar Komisija določi, da je bonitetni režim tretje države za nadzor skupin začasno enakovreden, bi moralo biti omogočeno dodatno nadzorno poročanje, da se zagotovi zaščita imetnikov polic in upravičencev v Uniji. |
| --- | --- |

(45)

Mednarodno združenje zavarovalniških nadzornikov razvija globalni standard solventnosti na podlagi tveganja in še naprej spodbuja več mednarodnega nadzornega usklajevanja in sodelovanja. Določbe Direktive 2009/138/ES v zvezi z delegiranimi akti Komisije, ki določajo enakovrednost režimov solventnosti in bonitetnih režimov tretjih držav, so skladne s cilji spodbujanja mednarodnega približevanja v smeri proti uvedbi solventnosti in bonitetnega nadzora na podlagi tveganj. Če želimo upoštevati, da nekatere tretje države morda potrebujejo več časa za prilagoditev in izvajanje režima solventnosti in bonitetnega režima, ki bi popolnoma ustrezal merilom za priznanje enakovrednosti, je treba določiti pogoje v zvezi z obravnavanjem tovrstnih režimov tretjih držav, da bi bile začasno priznane kot enakovredne. Delegirani akti Komisije, ki določajo začasno enakovrednost, bi morali po možnosti upoštevati razvoj mednarodnih dogodkov. Kadar Komisija določi, da je bonitetni režim tretje države za nadzor skupin začasno enakovreden, bi moralo biti omogočeno dodatno nadzorno poročanje, da se zagotovi zaščita imetnikov polic in upravičencev v Uniji.

| (46) | Da bi glede na posebnosti zavarovalniškega trga zagotovili enake konkurenčne pogoje za zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v tretjih državah, bodisi da ima njihovo matično podjetje sedež v Uniji ali ne, bi bilo treba Komisiji za namene izračunavanja zahtevanega solventnostnega kapitala in primernih lastnih sredstev skupine omogočiti, da določi, da je tretja država začasno enakovredna, zato da bodo te zahteve izpolnjene. |
| --- | --- |

(46)

Da bi glede na posebnosti zavarovalniškega trga zagotovili enake konkurenčne pogoje za zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v tretjih državah, bodisi da ima njihovo matično podjetje sedež v Uniji ali ne, bi bilo treba Komisiji za namene izračunavanja zahtevanega solventnostnega kapitala in primernih lastnih sredstev skupine omogočiti, da določi, da je tretja država začasno enakovredna, zato da bodo te zahteve izpolnjene.

| (47) | Za zagotovitev, da bodo zainteresirane strani ustrezno obveščene o strukturi zavarovalnih in pozavarovalnih skupin, je treba informacije o njihovi pravni strukturi ter upravljavski in organizacijski strukturi dati na voljo javnosti. Te informacije bi morale vsebovati vsaj pravno ime, vrsto podjetja in državo sedeža za hčerinska podjetja, povezana podjetja in pomembne podružnice. |
| --- | --- |

(47)

Za zagotovitev, da bodo zainteresirane strani ustrezno obveščene o strukturi zavarovalnih in pozavarovalnih skupin, je treba informacije o njihovi pravni strukturi ter upravljavski in organizacijski strukturi dati na voljo javnosti. Te informacije bi morale vsebovati vsaj pravno ime, vrsto podjetja in državo sedeža za hčerinska podjetja, povezana podjetja in pomembne podružnice.

| (48) | Pri odločitvah Komisije, da je režim solventnosti ali bonitetni režim tretje države v celoti ali začasno enakovreden, je treba po potrebi upoštevati obstoj, trajanje in naravo prehodnih ukrepov v teh režimih tretjih držav. |
| --- | --- |

(48)

Pri odločitvah Komisije, da je režim solventnosti ali bonitetni režim tretje države v celoti ali začasno enakovreden, je treba po potrebi upoštevati obstoj, trajanje in naravo prehodnih ukrepov v teh režimih tretjih držav.

| (49) | Da bi se evropski zadrugi, določeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1435/2003 (13), omogočilo ponujanje zavarovalnih in pozavarovalnih storitev, je treba razširiti seznam dovoljenih pravnih oblik zavarovalnic in pozavarovalnic iz Direktive 2009/138/ES, tako da bo vključeval evropsko zadrugo. |
| --- | --- |

(49)

Da bi se evropski zadrugi, določeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1435/2003 (13), omogočilo ponujanje zavarovalnih in pozavarovalnih storitev, je treba razširiti seznam dovoljenih pravnih oblik zavarovalnic in pozavarovalnic iz Direktive 2009/138/ES, tako da bo vključeval evropsko zadrugo.

| (50) | Prilagoditi bi bilo treba znesek praga zahtevanega minimalnega kapitala za zavarovalnice in pozavarovalnice v eurih. Prilagoditev je potrebna, da se da veljavne pragove zahtevanega kapitala za tovrstna podjetja prilagoditi inflaciji. |
| --- | --- |

(50)

Prilagoditi bi bilo treba znesek praga zahtevanega minimalnega kapitala za zavarovalnice in pozavarovalnice v eurih. Prilagoditev je potrebna, da se da veljavne pragove zahtevanega kapitala za tovrstna podjetja prilagoditi inflaciji.

| (51) | Izračun zahtevanega solventnostnega kapitala za zdravstveno zavarovanje bi moral odražati nacionalne sisteme tarif in nadomestil ter upoštevati spremembe v nacionalni zdravstveni zakonodaji, saj so bistveni del sistemov zavarovanja na nacionalnih zdravstvenih trgih. |
| --- | --- |

(51)

Izračun zahtevanega solventnostnega kapitala za zdravstveno zavarovanje bi moral odražati nacionalne sisteme tarif in nadomestil ter upoštevati spremembe v nacionalni zdravstveni zakonodaji, saj so bistveni del sistemov zavarovanja na nacionalnih zdravstvenih trgih.

| (52) | Določena izvedbena pooblastila v skladu s členom 202 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti bi bilo treba nadomestiti z ustreznimi določbami v skladu s členom 290 PDEU. |
| --- | --- |

(52)

Določena izvedbena pooblastila v skladu s členom 202 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti bi bilo treba nadomestiti z ustreznimi določbami v skladu s členom 290 PDEU.

| (53) | Uskladitev postopkov komitologije s PDEU in zlasti členom 290 PDEU bi bilo treba opraviti za vsak primer posebej. Da bi upoštevali tehnični razvoj na finančnih trgih in podrobno določili zahteve iz direktiv, spremenjenih s to direktivo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 290 PDEU. Sprejeti bi jih bilo treba zlasti v zvezi s podrobnimi podatki, ki se nanašajo na zahteve glede upravljanja, vrednotenja, nadzornega poročanja in javnega razkritja, določitve in razvrstitve lastnih sredstev, standardne formule za izračun zahtevanega solventnostnega kapitala (vključno z morebitnimi posledičnimi spremembami na področju kapitalskih pribitkov) in izbire metod ter predpostavk za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij. |
| --- | --- |

(53)

Uskladitev postopkov komitologije s PDEU in zlasti členom 290 PDEU bi bilo treba opraviti za vsak primer posebej. Da bi upoštevali tehnični razvoj na finančnih trgih in podrobno določili zahteve iz direktiv, spremenjenih s to direktivo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 290 PDEU. Sprejeti bi jih bilo treba zlasti v zvezi s podrobnimi podatki, ki se nanašajo na zahteve glede upravljanja, vrednotenja, nadzornega poročanja in javnega razkritja, določitve in razvrstitve lastnih sredstev, standardne formule za izračun zahtevanega solventnostnega kapitala (vključno z morebitnimi posledičnimi spremembami na področju kapitalskih pribitkov) in izbire metod ter predpostavk za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij.

| (54) | V izjavi št. 39 o členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, priloženi Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Lizbonska pogodba, se je konferenca seznanila, da namerava Komisija v skladu s svojo ustaljeno prakso pri pripravi osnutkov delegiranih aktov na področju finančnih storitev nadaljevati posvetovanje s strokovnjaki, ki jih bodo imenovale države članice. |
| --- | --- |

(54)

V izjavi št. 39 o členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, priloženi Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Lizbonska pogodba, se je konferenca seznanila, da namerava Komisija v skladu s svojo ustaljeno prakso pri pripravi osnutkov delegiranih aktov na področju finančnih storitev nadaljevati posvetovanje s strokovnjaki, ki jih bodo imenovale države članice.

| (55) | Evropski parlament in Svet bi morala imeti možnost, da v treh mesecih od datuma obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta bi bilo treba omogočiti, da se to obdobje za pomembna področja, ki zbujajo pomisleke, podaljša za tri mesece. Evropski parlament in Svet bi morala imeti tudi možnost, da obvestita druge institucije, da ne nameravata nasprotovati. Takšna zgodnja odobritev delegiranih aktov je zlasti primerna, kadar je treba izpolniti roke, na primer, če so v osnovnem aktu za Komisijo določeni roki za sprejetje delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(55)

Evropski parlament in Svet bi morala imeti možnost, da v treh mesecih od datuma obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta bi bilo treba omogočiti, da se to obdobje za pomembna področja, ki zbujajo pomisleke, podaljša za tri mesece. Evropski parlament in Svet bi morala imeti tudi možnost, da obvestita druge institucije, da ne nameravata nasprotovati. Takšna zgodnja odobritev delegiranih aktov je zlasti primerna, kadar je treba izpolniti roke, na primer, če so v osnovnem aktu za Komisijo določeni roki za sprejetje delegiranih aktov.

| (56) | Glede na finančno krizo in prociklične mehanizme, ki so prispevali k njenemu nastanku in povečali njen učinek, so Odbor za finančno stabilnost, Baselski odbor za bančni nadzor in skupina G-20 pripravili priporočila za ublažitev procikličnih učinkov regulacije finančnega sistema. Ta priporočila se neposredno nanašajo na zavarovalnice in pozavarovalnice kot pomembne sestavne dele finančnega sistema. |
| --- | --- |

(56)

Glede na finančno krizo in prociklične mehanizme, ki so prispevali k njenemu nastanku in povečali njen učinek, so Odbor za finančno stabilnost, Baselski odbor za bančni nadzor in skupina G-20 pripravili priporočila za ublažitev procikličnih učinkov regulacije finančnega sistema. Ta priporočila se neposredno nanašajo na zavarovalnice in pozavarovalnice kot pomembne sestavne dele finančnega sistema.

| (57) | Za skladno uporabo te direktive in zagotovitev makrobonitetnega nadzora po vsej Uniji je ustrezno, da Evropski odbor za sistemska tveganja, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (14), razvije načela, prilagojena gospodarstvu Unije. |
| --- | --- |

(57)

Za skladno uporabo te direktive in zagotovitev makrobonitetnega nadzora po vsej Uniji je ustrezno, da Evropski odbor za sistemska tveganja, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (14), razvije načela, prilagojena gospodarstvu Unije.

| (58) | Finančna kriza je pokazala dejstvo, da so finančne institucije v veliki meri podcenjevale raven kreditnega tveganja nasprotne stranke v povezavi s prostim trgom izvedenih finančnih instrumentov (OTC). To je spodbudilo skupino G-20, da je septembra 2009 pozvala, da se za več izvedenih finančnih instrumentov OTC opravi kliring prek centralnih nasprotnih strank. Poleg tega je pozvala, naj se za tiste izvedene finančne instrumente, za katere ni mogoče opraviti centralnega kliringa, obvezno uporabijo višje kapitalske zahteve, da bi ustrezno odražali višja tveganja, povezana s temi instrumenti. |
| --- | --- |

(58)

Finančna kriza je pokazala dejstvo, da so finančne institucije v veliki meri podcenjevale raven kreditnega tveganja nasprotne stranke v povezavi s prostim trgom izvedenih finančnih instrumentov (OTC). To je spodbudilo skupino G-20, da je septembra 2009 pozvala, da se za več izvedenih finančnih instrumentov OTC opravi kliring prek centralnih nasprotnih strank. Poleg tega je pozvala, naj se za tiste izvedene finančne instrumente, za katere ni mogoče opraviti centralnega kliringa, obvezno uporabijo višje kapitalske zahteve, da bi ustrezno odražali višja tveganja, povezana s temi instrumenti.

| (59) | Pri izračunu standardne formule za zahtevani solventnostni kapital bi bilo treba izpostavljenosti do kvalificiranih centralnih nasprotnih strank obravnavati skladno z obravnavo teh izpostavljenosti v kapitalskih zahtevah za kreditne in finančne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, zlasti glede razlik v obravnavanju med kvalificiranimi centralnimi nasprotnimi strankami in drugimi nasprotnimi strankami. |
| --- | --- |

(59)

Pri izračunu standardne formule za zahtevani solventnostni kapital bi bilo treba izpostavljenosti do kvalificiranih centralnih nasprotnih strank obravnavati skladno z obravnavo teh izpostavljenosti v kapitalskih zahtevah za kreditne in finančne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, zlasti glede razlik v obravnavanju med kvalificiranimi centralnimi nasprotnimi strankami in drugimi nasprotnimi strankami.

| (60) | Da bi zagotovili, da bi še naprej dosegali cilj Unije glede dolgoročne trajnostne rasti in cilje Direktive 2009/138/ES glede prednostne zaščite imetnikov polic in tudi zagotavljanja finančne stabilnosti, bi morala Komisija pregledati ustreznost metod, predpostavk in standardnih parametrov, uporabljenih pri izračunu standardne formule za zahtevani solventnostni kapital v petih letih uporabe Direktive 2009/138/ES. Pregled bi moral temeljiti zlasti na splošnih izkušnjah zavarovalnic in pozavarovalnic, ki uporabljajo to formulo za zahtevani solventnostni kapital v prehodnem obdobju. Pri pregledu bi morali upoštevati tudi uspešnost vseh razredov sredstev in finančnih instrumentov, obnašanje vlagateljev pri teh sredstvih in finančnih instrumentih ter razvoj dogodkov pri oblikovanju mednarodnih standardov na področju finančnih storitev. Pregled standardnih parametrov za nekatere razrede finančnih instrumentov, kot so vrednostni papirji s stalnim donosom in dolgoročno načrtovana infrastruktura, bo morda treba postaviti v ospredje. |
| --- | --- |

(60)

Da bi zagotovili, da bi še naprej dosegali cilj Unije glede dolgoročne trajnostne rasti in cilje Direktive 2009/138/ES glede prednostne zaščite imetnikov polic in tudi zagotavljanja finančne stabilnosti, bi morala Komisija pregledati ustreznost metod, predpostavk in standardnih parametrov, uporabljenih pri izračunu standardne formule za zahtevani solventnostni kapital v petih letih uporabe Direktive 2009/138/ES. Pregled bi moral temeljiti zlasti na splošnih izkušnjah zavarovalnic in pozavarovalnic, ki uporabljajo to formulo za zahtevani solventnostni kapital v prehodnem obdobju. Pri pregledu bi morali upoštevati tudi uspešnost vseh razredov sredstev in finančnih instrumentov, obnašanje vlagateljev pri teh sredstvih in finančnih instrumentih ter razvoj dogodkov pri oblikovanju mednarodnih standardov na področju finančnih storitev. Pregled standardnih parametrov za nekatere razrede finančnih instrumentov, kot so vrednostni papirji s stalnim donosom in dolgoročno načrtovana infrastruktura, bo morda treba postaviti v ospredje.

| (61) | Da bi omogočili gladek prehod na nov režim na podlagi Direktive 2009/138/ES, je treba določiti postopno uvajanje in posebne prehodne ukrepe. Namen prehodnih ukrepov bi morala biti preprečitev pretresov na trgu in omejitev posegov v obstoječe produkte ter zagotovitev razpoložljivosti zavarovalniških produktov. Prehodni ukrepi bi morali spodbujati zavarovalnice, da začnejo čim prej izpolnjevati določene zahteve novega režima. |
| --- | --- |

(61)

Da bi omogočili gladek prehod na nov režim na podlagi Direktive 2009/138/ES, je treba določiti postopno uvajanje in posebne prehodne ukrepe. Namen prehodnih ukrepov bi morala biti preprečitev pretresov na trgu in omejitev posegov v obstoječe produkte ter zagotovitev razpoložljivosti zavarovalniških produktov. Prehodni ukrepi bi morali spodbujati zavarovalnice, da začnejo čim prej izpolnjevati določene zahteve novega režima.

| (62) | Medtem ko Komisija izvaja pregled Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), je treba zagotoviti prehodno ureditev za dejavnosti poklicnega pokojninskega zavarovanja, ki jih zavarovalnice opravljajo na podlagi člena 4 navedene direktive. Prehodna ureditev bi morala prenehati takoj, ko začnejo veljati spremembe Direktive 2003/41/ES. |
| --- | --- |

(62)

Medtem ko Komisija izvaja pregled Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), je treba zagotoviti prehodno ureditev za dejavnosti poklicnega pokojninskega zavarovanja, ki jih zavarovalnice opravljajo na podlagi člena 4 navedene direktive. Prehodna ureditev bi morala prenehati takoj, ko začnejo veljati spremembe Direktive 2003/41/ES.

| (63) | Ne glede na pričakovano uporabo Direktive 2009/138/ES, zlasti za namene ocene v zvezi z odobritvijo notranjih modelov, pomožnih lastnih sredstev, razvrstitve lastnih sredstev, parametrov podjetja, namenskih družb, podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in prehodnih določb o izračunu najboljše ocene glede zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, ki ustrezajo vplačanim premijam pri obstoječih pogodbah, bi se morale do konca leta 2015 še naprej uporabljati direktive Sveta 64/225/EGS (16), 73/239/EGS (17), 73/240/EGS (18), 76/580/EGS (19), 78/473/EGS (20), 84/641/EGS (21), 87/344/EGS (22), 88/357/EGS (23) in 92/49/EGS (24) ter direktiv 98/78/ES (25), 2001/17/ES (26), 2002/83/ES (27) in 2005/68/ES (28) Evropskega parlamenta in Sveta (skupaj poimenovanih: Solventnost I), kakor so bile spremenjene z akti iz dela A Priloge VI Direktive 2009/138/ES. |
| --- | --- |

(63)

Ne glede na pričakovano uporabo Direktive 2009/138/ES, zlasti za namene ocene v zvezi z odobritvijo notranjih modelov, pomožnih lastnih sredstev, razvrstitve lastnih sredstev, parametrov podjetja, namenskih družb, podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in prehodnih določb o izračunu najboljše ocene glede zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, ki ustrezajo vplačanim premijam pri obstoječih pogodbah, bi se morale do konca leta 2015 še naprej uporabljati direktive Sveta 64/225/EGS (16), 73/239/EGS (17), 73/240/EGS (18), 76/580/EGS (19), 78/473/EGS (20), 84/641/EGS (21), 87/344/EGS (22), 88/357/EGS (23) in 92/49/EGS (24) ter direktiv 98/78/ES (25), 2001/17/ES (26), 2002/83/ES (27) in 2005/68/ES (28) Evropskega parlamenta in Sveta (skupaj poimenovanih: Solventnost I), kakor so bile spremenjene z akti iz dela A Priloge VI Direktive 2009/138/ES.

| (64) | V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive in Direktive 2009/138/ES upravičeno. |
| --- | --- |

(64)

V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive in Direktive 2009/138/ES upravičeno.

| (65) | Ker ciljev te direktive, in sicer izboljšanja delovanja notranjega trga z zagotovitvijo visoke, učinkovite in usklajene stopnje bonitetne ureditve in nadzora, zaščite imetnikov polic in upravičencev ter s tem podjetij in potrošnikov, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti finančnega sistema in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(65)

Ker ciljev te direktive, in sicer izboljšanja delovanja notranjega trga z zagotovitvijo visoke, učinkovite in usklajene stopnje bonitetne ureditve in nadzora, zaščite imetnikov polic in upravičencev ter s tem podjetij in potrošnikov, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti finančnega sistema in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (66) | Direktivi 2003/71/ES in 2009/138/ES ter uredbe (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(66)

Direktivi 2003/71/ES in 2009/138/ES ter uredbe (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2003/71/ES

Direktiva 2003/71/ES se spremeni:

| 1. | v členu 5(4) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Kadar končni pogoji ponudbe niso vključeni niti v osnovni prospekt niti v dodatek, se dajo na voljo vlagateljem, vložijo pri pristojnem organu v domači državi članici, prav tako pa jih ta pristojni organ sporoči pristojnemu organu v državi(-ah) članici(ah) gostiteljici(-ah) ob vsaki javni ponudbi takoj, ko je to izvedljivo, in po možnosti pred začetkom javne ponudbe ali sprejetja v trgovanje. Pristojni organ matične države članice sporoči te končne pogoje ESMA. Končni pogoji vsebujejo samo informacije, ki se nanašajo na pojasnilo o vrednostnih papirjih, in se ne uporabljajo za dopolnitev osnovnega prospekta. V takih primerih se uporablja člen 8(1)(a).“; |
| --- | --- |

1.

v členu 5(4) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Kadar končni pogoji ponudbe niso vključeni niti v osnovni prospekt niti v dodatek, se dajo na voljo vlagateljem, vložijo pri pristojnem organu v domači državi članici, prav tako pa jih ta pristojni organ sporoči pristojnemu organu v državi(-ah) članici(ah) gostiteljici(-ah) ob vsaki javni ponudbi takoj, ko je to izvedljivo, in po možnosti pred začetkom javne ponudbe ali sprejetja v trgovanje. Pristojni organ matične države članice sporoči te končne pogoje ESMA. Končni pogoji vsebujejo samo informacije, ki se nanašajo na pojasnilo o vrednostnih papirjih, in se ne uporabljajo za dopolnitev osnovnega prospekta. V takih primerih se uporablja člen 8(1)(a).“;

| 2. | v členu 11 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem členom pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za opredelitev informacij, ki bodo vključene s sklicevanjem.
  ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 11 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem členom pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za opredelitev informacij, ki bodo vključene s sklicevanjem.

ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;

| 3. | v členu 13 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:
  „7.   ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi z odobritvijo prospektov pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za opredelitev postopkov za odobritev prospekta in pogojev, v skladu s katerimi se lahko prilagodijo roki.
  ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 13 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

„7.   ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi z odobritvijo prospektov pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za opredelitev postopkov za odobritev prospekta in pogojev, v skladu s katerimi se lahko prilagodijo roki.

ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;

| 4. | v členu 14 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:
  „8.   ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem členom pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za opredelitev določb, ki se nanašajo na objavo prospekta iz odstavkov 1 do 4.
  ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 14 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

„8.   ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem členom pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za opredelitev določb, ki se nanašajo na objavo prospekta iz odstavkov 1 do 4.

ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;

| 5. | v členu 15 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:
  „7.   ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem členom pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da opredeli določbe, ki se nanašajo na razširjanje oglasov, ki napovedujejo namen javne ponudbe vrednostnih papirjev ali sprejetja v trgovanje na organiziranem trgu, zlasti preden se da prospekt na voljo javnosti ali pred odprtjem vpisa, in da opredeli določbe iz odstavka 4.
  ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“; |
| --- | --- |

5.

v členu 15 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

„7.   ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem členom pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da opredeli določbe, ki se nanašajo na razširjanje oglasov, ki napovedujejo namen javne ponudbe vrednostnih papirjev ali sprejetja v trgovanje na organiziranem trgu, zlasti preden se da prospekt na voljo javnosti ali pred odprtjem vpisa, in da opredeli določbe iz odstavka 4.

ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;

| 6. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 31a
  Osebje in viri organa ESMA
  ESMA oceni svoje potrebe po osebju in sredstvih, ki nastanejo zaradi prevzema pristojnosti in dolžnosti v skladu s to direktivo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o tem.“ |
| --- | --- |

6.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 31a

Osebje in viri organa ESMA

ESMA oceni svoje potrebe po osebju in sredstvih, ki nastanejo zaradi prevzema pristojnosti in dolžnosti v skladu s to direktivo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o tem.“

Člen 2

Spremembe Direktive 2009/138/ES

Direktiva 2009/138/ES se spremeni:

| 1. | člen 13 se spremeni:






  (a) | za točko 32 se vstavi naslednja točka:






  „(32a) | ‚kvalificirana centralna nasprotna stranka‘ pomeni centralno nasprotno stranko, ki je bila odobrena v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (29) ali priznana v skladu s členom 25 navedene uredbe; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 13 se spremeni:

(a)

za točko 32 se vstavi naslednja točka:

„(32a)

‚kvalificirana centralna nasprotna stranka‘ pomeni centralno nasprotno stranko, ki je bila odobrena v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (29) ali priznana v skladu s členom 25 navedene uredbe;

| (b) | doda se naslednja točka:






  „(40) | ‚zunanja bonitetna institucija‘ ali ‚ECAI‘ pomeni bonitetno agencijo, ki je registrirana ali certificirana v skladu z Uredbo (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (30) ali centralno banko, ki izdaja bonitetne ocene, in je izvzeta iz uporabe navedene uredbe. |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka:

„(40)

‚zunanja bonitetna institucija‘ ali ‚ECAI‘ pomeni bonitetno agencijo, ki je registrirana ali certificirana v skladu z Uredbo (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (30) ali centralno banko, ki izdaja bonitetne ocene, in je izvzeta iz uporabe navedene uredbe.

| 2. | v členu 17 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki se nanašajo na seznam oblik iz Priloge III, razen točk 28 in 29 dela A, dela B in dela C.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 17 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki se nanašajo na seznam oblik iz Priloge III, razen točk 28 in 29 dela A, dela B in dela C.“;

| 3. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 25a
  Priglasitve in objave dovoljenj ali odvzemov dovoljenj
  Vsako dovoljenje ali odvzem dovoljenja se priglasi Evropskemu nadzornemu organu (Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA), ustanovljenemu z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (31). Ime vsake zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki ji je izdano dovoljenje, se vnese na seznam. EIOPA objavi in dopolnjuje ta seznam na svojem spletnem mestu. |
| --- | --- |

3.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 25a

Priglasitve in objave dovoljenj ali odvzemov dovoljenj

Vsako dovoljenje ali odvzem dovoljenja se priglasi Evropskemu nadzornemu organu (Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA), ustanovljenemu z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (31). Ime vsake zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki ji je izdano dovoljenje, se vnese na seznam. EIOPA objavi in dopolnjuje ta seznam na svojem spletnem mestu.

| 4. | v členu 29 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija zagotovi, da se v delegiranih aktih, regulativnih in izvedbenih tehničnih standardih, ki jih sprejme, upošteva načelo sorazmernosti in tako zagotovi sorazmerna uporaba te direktive, zlasti v zvezi z malimi zavarovalnicami.
  EIOPA zagotovi, da osnutki regulativnih tehničnih standardov, ki jih predloži v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010, osnutki izvedbenih tehničnih standardov, ki jih predloži v skladu s členom 15 navedene uredbe, ter smernice in priporočila, izdani v skladu s členom 16 navedene uredbe, upoštevajo načelo sorazmernosti in tako zagotovijo sorazmerno uporabo te direktive, zlasti v zvezi z malimi zavarovalnicami.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 29 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija zagotovi, da se v delegiranih aktih, regulativnih in izvedbenih tehničnih standardih, ki jih sprejme, upošteva načelo sorazmernosti in tako zagotovi sorazmerna uporaba te direktive, zlasti v zvezi z malimi zavarovalnicami.

EIOPA zagotovi, da osnutki regulativnih tehničnih standardov, ki jih predloži v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010, osnutki izvedbenih tehničnih standardov, ki jih predloži v skladu s členom 15 navedene uredbe, ter smernice in priporočila, izdani v skladu s členom 16 navedene uredbe, upoštevajo načelo sorazmernosti in tako zagotovijo sorazmerno uporabo te direktive, zlasti v zvezi z malimi zavarovalnicami.“;

| 5. | v členu 31 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Brez poseganja v člen 35, člen 51, člen 254(2) in člen 256 Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki se nanašajo na odstavek 2 tega člena, in v njih opredeli poglavitne vidike, po katerih se morajo razkriti zbirni statistični podatki, ter seznam vsebine in datum objave razkritij.
  5.   Da se zagotovijo enotni pogoji uporabe v zvezi z odstavkom 2 tega člena in brez poseganja v člen 35, člen 51, člen 254(2) in člen 256, EIOPA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov za določitev predlog in struktur razkritja iz tega člena.
  EIOPA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. septembra 2015 predloži Komisiji.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene tehnične standarde iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

5.

v členu 31 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Brez poseganja v člen 35, člen 51, člen 254(2) in člen 256 Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki se nanašajo na odstavek 2 tega člena, in v njih opredeli poglavitne vidike, po katerih se morajo razkriti zbirni statistični podatki, ter seznam vsebine in datum objave razkritij.

5.   Da se zagotovijo enotni pogoji uporabe v zvezi z odstavkom 2 tega člena in brez poseganja v člen 35, člen 51, člen 254(2) in člen 256, EIOPA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov za določitev predlog in struktur razkritja iz tega člena.

EIOPA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. septembra 2015 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene tehnične standarde iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 6. | v členu 33 se dodata naslednja odstavka:
  „Kadar nadzorni organ obvesti nadzorne organe v državi članici gostiteljici, da namerava opraviti preverjanje na kraju samem v skladu s prvim odstavkom, in kadar se temu nadzornemu organu prepove, da bi uveljavil to pravico, ali kadar mu je onemogočeno, da bi uveljavil svojo pravico do sodelovanja v skladu z drugim odstavkom, lahko nadzorni organi zadevo posredujejo EIOPA in ga prosijo za pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.
  V skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010 lahko EIOPA sodeluje pri pregledih na kraju samem, ki jih izvajata skupaj dva ali več nadzornih organov.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 33 se dodata naslednja odstavka:

„Kadar nadzorni organ obvesti nadzorne organe v državi članici gostiteljici, da namerava opraviti preverjanje na kraju samem v skladu s prvim odstavkom, in kadar se temu nadzornemu organu prepove, da bi uveljavil to pravico, ali kadar mu je onemogočeno, da bi uveljavil svojo pravico do sodelovanja v skladu z drugim odstavkom, lahko nadzorni organi zadevo posredujejo EIOPA in ga prosijo za pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.

V skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010 lahko EIOPA sodeluje pri pregledih na kraju samem, ki jih izvajata skupaj dva ali več nadzornih organov.“;

| 7. | člen 35 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice zahtevajo od zavarovalnic in pozavarovalnic, da nadzornim organom posredujejo informacije, potrebne za nadzor, pri čemer je treba upoštevati cilje nadzora, določene v členih 27 in 28. Take informacije zajemajo vsaj informacije, ki so pri izvajanju postopka iz člena 36 potrebne za:“; |
| --- | --- | --- |

7.

člen 35 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zahtevajo od zavarovalnic in pozavarovalnic, da nadzornim organom posredujejo informacije, potrebne za nadzor, pri čemer je treba upoštevati cilje nadzora, določene v členih 27 in 28. Take informacije zajemajo vsaj informacije, ki so pri izvajanju postopka iz člena 36 potrebne za:“;

| (b) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Kadar so vnaprej določena obdobja iz odstavka 2(a)(i) krajša od enega leta, lahko zadevni nadzorni organi brez poseganja v člen 129(4) omejijo redno poročanje nadzorniku, če:






  (a) | bi bilo sporočanje teh informacij preveliko breme glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, povezanih s poslovanjem podjetja; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Kadar so vnaprej določena obdobja iz odstavka 2(a)(i) krajša od enega leta, lahko zadevni nadzorni organi brez poseganja v člen 129(4) omejijo redno poročanje nadzorniku, če:

(a)

bi bilo sporočanje teh informacij preveliko breme glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, povezanih s poslovanjem podjetja;

| (b) | se te informacije sporočajo vsaj enkrat letno. |
| --- | --- |

(b)

se te informacije sporočajo vsaj enkrat letno.

Nadzorni organi ne omejujejo izvajanja rednega nadzornega poročanja pogosteje kot enkrat letno v primeru zavarovalnic in pozavarovalnic, ki so del skupine v smislu člena 212(1)(c), razen če lahko podjetje prepričljivo dokaže nadzornemu organu, da je redno nadzorno poročanje pogosteje kot enkrat letno neprimerno glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, ki so del poslov skupine.

Omejitev na redno nadzorno poročanje se dovoli samo tistim podjetjem, ki ne predstavljajo več kot 20 % deleža na trgu življenjskih in neživljenjskih zavarovanj in pozavarovanj v državi članici, če tržni delež neživljenjskih zavarovanj temelji na bruto obračunanih premijah, tržni delež življenjskih zavarovanj pa na bruto zavarovalno-tehničnih rezervacijah

Nadzorni organi dajo pri določanju upravičenosti podjetja do teh omejitev prednost najmanjšim podjetjem.

7.   Zadevni nadzorni organi lahko omejijo redno nadzorno poročanje zavarovalnic in pozavarovalnic ali jih izvzamejo iz obveznosti poročanja po posameznih postavkah, kadar:

| (a) | bi bilo posredovanje teh informacij preveliko breme glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, povezanih s poslovanjem podjetja; |
| --- | --- |

(a)

bi bilo posredovanje teh informacij preveliko breme glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, povezanih s poslovanjem podjetja;

| (b) | posredovanje teh informacij ni potrebno za učinkovit nadzor nad podjetjem; |
| --- | --- |

(b)

posredovanje teh informacij ni potrebno za učinkovit nadzor nad podjetjem;

| (c) | izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnih sistemov v Uniji in |
| --- | --- |

(c)

izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnih sistemov v Uniji in

| (d) | je podjetje zmožno informacije zagotoviti ad hoc. |
| --- | --- |

(d)

je podjetje zmožno informacije zagotoviti ad hoc.

Nadzorni organi iz obveznosti poročanja po posameznih postavkah ne izvzamejo zavarovalnic ali pozavarovalnic, ki so del skupine v smislu člena 212(1)(c), razen če podjetje lahko nadzornemu organu ustrezno dokaže, da poročanje po posameznih postavkah ne bi bilo primerno glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, ki so del poslov skupine, in upoštevaje cilj glede finančne stabilnosti.

Izvzetje iz obveznosti poročanja po posameznih postavkah se dovoli samo tistim podjetjem, ki ne predstavljajo več kot 20 % deleža na trgu življenjskih in neživljenjskih zavarovanj in pozavarovanj v državi članici, kadar tržni delež neživljenjskih zavarovanj temelji na bruto obračunanih premijah, tržni delež življenjskih zavarovanj pa na bruto zavarovalno-tehničnih rezervacijah.

Nadzorni organi dajo pri določanju upravičenosti podjetja do teh omejitev prednost najmanjšim podjetjem.

8.   Za namene odstavkov 6 in 7 nadzorni organi kot del postopka nadzornega pregleda ocenijo, ali bi bila predložitev teh informacij preveč obremenilna glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj podjetja, pri tem pa upoštevajo vsaj:

| (a) | obseg premij, zavarovalno-tehnične rezervacije in sredstva podjetja; |
| --- | --- |

(a)

obseg premij, zavarovalno-tehnične rezervacije in sredstva podjetja;

| (b) | nestabilnost zahtevkov in prejemkov, ki jih podjetje krije; |
| --- | --- |

(b)

nestabilnost zahtevkov in prejemkov, ki jih podjetje krije;

| (c) | tržna tveganja, ki jih povzročijo naložbe podjetja; |
| --- | --- |

(c)

tržna tveganja, ki jih povzročijo naložbe podjetja;

| (d) | stopnjo koncentracije tveganja; |
| --- | --- |

(d)

stopnjo koncentracije tveganja;

| (e) | skupno število vrst življenjskega in neživljenjskega zavarovanja, za katere je izdano dovoljenje; |
| --- | --- |

(e)

skupno število vrst življenjskega in neživljenjskega zavarovanja, za katere je izdano dovoljenje;

| (f) | možne učinke upravljanja sredstev podjetja na finančno stabilnost; |
| --- | --- |

(f)

možne učinke upravljanja sredstev podjetja na finančno stabilnost;

| (g) | sisteme in strukture podjetja za zagotavljanje informacij za namene nadzora in pisna pravila iz odstavka 5; |
| --- | --- |

(g)

sisteme in strukture podjetja za zagotavljanje informacij za namene nadzora in pisna pravila iz odstavka 5;

| (h) | primernost sistema upravljanja podjetja; |
| --- | --- |

(h)

primernost sistema upravljanja podjetja;

| (i) | stopnjo lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala in zahtevanega minimalnega kapitala; |
| --- | --- |

(i)

stopnjo lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala in zahtevanega minimalnega kapitala;

| (j) | ali je podjetje lastna zavarovalnica ali pozavarovalnica, ki krije samo tveganja, povezana z industrijsko ali poslovno skupino, ki ji pripada. |
| --- | --- |

(j)

ali je podjetje lastna zavarovalnica ali pozavarovalnica, ki krije samo tveganja, povezana z industrijsko ali poslovno skupino, ki ji pripada.

9.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 301a, s katerimi podrobno določi informacije iz odstavkov 1 do 4 tega člena in roke za njihovo sporočanje, da se v ustrezni meri zagotovi konvergenca nadzornega poročanja.

10.   Da bi zagotovili enotne pogoje uporabe v zvezi s tem členom, EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov o rednem nadzornem poročanju v zvezi s predlogami za posredovanje informacij nadzornim organom iz odstavkov 1 in 2.

EIOPA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. junija 2015 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

11.   Da bi izboljšali usklajeno in dosledno uporabo odstavkov 6 in 7, EIOPA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1094/2010, da se nadalje opredelijo metode za določanje tržnih deležev iz tretjega pododstavka odstavka 6 in 7.“;

| 8. | člen 37 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | nadzorni organ sklene, da profil tveganja zavarovalnice ali pozavarovalnice močno odstopa od predpostavk, ki so bile osnova za zahtevani solventnostni kapital, kakor je bil izračunan po notranjem modelu ali delnem notranjem modelu v skladu s pododdelkom 3 oddelka 4 poglavja VI, ker so nekatera merljiva tveganja pomanjkljivo zajeta in ker model v ustreznem časovnem obdobju ni bil prilagojen, da bi bolje odražal dani profil tveganja;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8.

člen 37 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

nadzorni organ sklene, da profil tveganja zavarovalnice ali pozavarovalnice močno odstopa od predpostavk, ki so bile osnova za zahtevani solventnostni kapital, kakor je bil izračunan po notranjem modelu ali delnem notranjem modelu v skladu s pododdelkom 3 oddelka 4 poglavja VI, ker so nekatera merljiva tveganja pomanjkljivo zajeta in ker model v ustreznem časovnem obdobju ni bil prilagojen, da bi bolje odražal dani profil tveganja;“;

| (ii) | doda se naslednja točka:






  „(d) | zavarovalnica ali pozavarovalnica uporablja uskladitveno prilagoditev iz člena 77b, je prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d ali prehodne ukrepe iz členov 308c in 308d, nadzorni organ pa sklene, da profil tveganja podjetja znatno odstopa od predpostavk, ki so podlaga za te prilagoditve in prehodne ukrepe.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

doda se naslednja točka:

„(d)

zavarovalnica ali pozavarovalnica uporablja uskladitveno prilagoditev iz člena 77b, je prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d ali prehodne ukrepe iz členov 308c in 308d, nadzorni organ pa sklene, da profil tveganja podjetja znatno odstopa od predpostavk, ki so podlaga za te prilagoditve in prehodne ukrepe.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   V okoliščinah iz točk (a) in (b) odstavka 1 tega člena se kapitalski pribitek izračuna tako, da bo podjetje zagotovo upoštevalo člen 101(3).
  V okoliščinah iz točke (c) odstavka 1 je kapitalski pribitek sorazmeren z materialnimi tveganji, ki nastanejo zaradi pomanjkljivosti, zaradi katerih se je nadzorni organ odločil, da določi ta pribitek.
  V okoliščinah iz odstavka 1(d) je kapitalski pribitek sorazmeren z materialnimi tveganji, ki nastanejo zaradi odstopanja iz navedenega odstavka.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   V okoliščinah iz točk (a) in (b) odstavka 1 tega člena se kapitalski pribitek izračuna tako, da bo podjetje zagotovo upoštevalo člen 101(3).

V okoliščinah iz točke (c) odstavka 1 je kapitalski pribitek sorazmeren z materialnimi tveganji, ki nastanejo zaradi pomanjkljivosti, zaradi katerih se je nadzorni organ odločil, da določi ta pribitek.

V okoliščinah iz odstavka 1(d) je kapitalski pribitek sorazmeren z materialnimi tveganji, ki nastanejo zaradi odstopanja iz navedenega odstavka.“;

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo nadaljnje specifikacije za okoliščine, v katerih se lahko naloži kapitalski pribitek.
  7.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 301a, s katerimi določi nadaljnje specifikacije za metodologije za izračun kapitalskih pribitkov.
  8.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe v zvezi s tem členom EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za odločitve za določitev, izračun in odpravo kapitalskih pribitkov.
  EIOPA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. septembra 2015 predloži Komisiji.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo nadaljnje specifikacije za okoliščine, v katerih se lahko naloži kapitalski pribitek.

7.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 301a, s katerimi določi nadaljnje specifikacije za metodologije za izračun kapitalskih pribitkov.

8.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe v zvezi s tem členom EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za odločitve za določitev, izračun in odpravo kapitalskih pribitkov.

EIOPA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. septembra 2015 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 9. | v členu 38(2) se dodata naslednja pododstavka:
  „Kadar nadzorni organ obvesti ustrezni organ države članice ponudnika storitev, da namerava opraviti inšpekcijski pregled na kraju samem v skladu s tem odstavkom, ali če izvaja inšpekcijski pregled na kraju samem v skladu s prvim pododstavkom in če ne more v praksi uveljaviti svoje pravice do pregleda na kraju samem, lahko predloži zadevo EIOPA in ga zaprosi za pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.
  V skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010 ima EIOPA pravico sodelovati pri pregledih na kraju samem, ki jih izvajata skupaj dva ali več nadzornih organov.“; |
| --- | --- |

9.

v členu 38(2) se dodata naslednja pododstavka:

„Kadar nadzorni organ obvesti ustrezni organ države članice ponudnika storitev, da namerava opraviti inšpekcijski pregled na kraju samem v skladu s tem odstavkom, ali če izvaja inšpekcijski pregled na kraju samem v skladu s prvim pododstavkom in če ne more v praksi uveljaviti svoje pravice do pregleda na kraju samem, lahko predloži zadevo EIOPA in ga zaprosi za pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.

V skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010 ima EIOPA pravico sodelovati pri pregledih na kraju samem, ki jih izvajata skupaj dva ali več nadzornih organov.“;

| 10. | člen 44 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Kadar zavarovalnice ali pozavarovalnice uporabijo uskladitveno prilagoditev iz člena 77b ali prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d, oblikujejo likvidnostni načrt, v katerem so predvideni vhodni in izhodni denarni tokovi glede na sredstva in obveznosti, za katere se izvedejo te prilagoditve.“; |
| --- | --- | --- |

10.

člen 44 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Kadar zavarovalnice ali pozavarovalnice uporabijo uskladitveno prilagoditev iz člena 77b ali prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d, oblikujejo likvidnostni načrt, v katerem so predvideni vhodni in izhodni denarni tokovi glede na sredstva in obveznosti, za katere se izvedejo te prilagoditve.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:
  „2a.   Kar zadeva upravljanje sredstev in obveznosti, zavarovalnice in pozavarovalnice redno ocenjujejo:






  (a) | občutljivost zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za predpostavke, ki so osnova za ekstrapolacijo ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere iz člena 77a; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Kar zadeva upravljanje sredstev in obveznosti, zavarovalnice in pozavarovalnice redno ocenjujejo:

(a)

občutljivost zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za predpostavke, ki so osnova za ekstrapolacijo ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere iz člena 77a;

| (b) | kadar se uporabi uskladitvena prilagoditev iz člena 77b:






  (i) | občutljivost svojih zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za predpostavke, na katerih temelji izračun uskladitvenih prilagoditev, tudi v zvezi z izračunom temeljnega razmika iz člena 77c(1)(b), in možni učinek prisilne prodaje sredstev na njihova primerna lastna sredstva; |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar se uporabi uskladitvena prilagoditev iz člena 77b:

(i)

občutljivost svojih zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za predpostavke, na katerih temelji izračun uskladitvenih prilagoditev, tudi v zvezi z izračunom temeljnega razmika iz člena 77c(1)(b), in možni učinek prisilne prodaje sredstev na njihova primerna lastna sredstva;

| (ii) | občutljivost svojih zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za spremembe v sestavi določenega portfelja sredstev; |
| --- | --- |

(ii)

občutljivost svojih zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za spremembe v sestavi določenega portfelja sredstev;

| (iii) | učinek, ki ga ima zmanjšanje uskladitvene prilagoditve na nič; |
| --- | --- |

(iii)

učinek, ki ga ima zmanjšanje uskladitvene prilagoditve na nič;

| (c) | kadar se uporabi prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d:






  (i) | občutljivost svojih zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za izračun prilagoditve za nestanovitnost in možni učinek prisilne prodaje sredstev na njihova primerna lastna sredstva; |
| --- | --- | --- |

(c)

kadar se uporabi prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d:

(i)

občutljivost svojih zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za izračun prilagoditve za nestanovitnost in možni učinek prisilne prodaje sredstev na njihova primerna lastna sredstva;

| (ii) | učinek, ki ga ima zmanjšanje prilagoditve za nestanovitnost na nič. |
| --- | --- |

(ii)

učinek, ki ga ima zmanjšanje prilagoditve za nestanovitnost na nič.

Zavarovalnice in pozavarovalnice ocene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka vsako leto posredujejo nadzornemu organu kot del informacij, ki jih sporočajo v okviru člena 35. Kadar zmanjšanje uskladitvene prilagoditve ali prilagoditve za nestanovitnost na nič povzroči neskladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom, podjetje posreduje tudi analizo ukrepov, ki bi jih moglo v takih okoliščinah uporabiti, da bi ponovno vzpostavilo raven primernih lastnih sredstev za zagotovitev zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanje profila tveganja in tako ponovno doseglo skladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom.

Kadar se uporabi prilagoditev za nestanovitnost iz člen 77d, zapisana pravila glede obvladovanja tveganj iz člena 41(3) zajemajo politike o merilih za uporabo prilagoditve za nestanovitnost.“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek:
  „4a.   Da bi preprečili preveliko zanašanje na zunanje bonitetne institucije, velja, da če zavarovalnice in pozavarovalnice uporabljajo zunanje bonitetne ocene za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij in zahtevanega solventnostnega kapitala, v okviru svojega obvladovanja tveganj redno ocenjujejo primernost teh zunanjih bonitetnih ocen in pri tem uporabljajo dodatne ocene, kadar je to praktično izvedljivo, da bi preprečili samodejno odvisnost od zunanjih ocen.
  Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe v zvezi s tem odstavkom EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za ocenjevanje zunanjih bonitetnih ocen.
  EIOPA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. junija 2015 predloži Komisiji.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek:

„4a.   Da bi preprečili preveliko zanašanje na zunanje bonitetne institucije, velja, da če zavarovalnice in pozavarovalnice uporabljajo zunanje bonitetne ocene za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij in zahtevanega solventnostnega kapitala, v okviru svojega obvladovanja tveganj redno ocenjujejo primernost teh zunanjih bonitetnih ocen in pri tem uporabljajo dodatne ocene, kadar je to praktično izvedljivo, da bi preprečili samodejno odvisnost od zunanjih ocen.

Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe v zvezi s tem odstavkom EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za ocenjevanje zunanjih bonitetnih ocen.

EIOPA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. junija 2015 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 11. | v člen 45 se vstavi naslednji odstavek:
  „2a.   Kadar zavarovalnica ali pozavarovalnica uporablja uskladitveno prilagoditev iz člena 77b, prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d ali prehodne ukrepe iz člena 308c in 308d, izvaja oceno skladnosti s kapitalskimi zahtevami iz odstavka 1(b) z upoštevanjem in brez upoštevanja teh prilagoditev in prehodnih ukrepov.“; |
| --- | --- |

11.

v člen 45 se vstavi naslednji odstavek:

„2a.   Kadar zavarovalnica ali pozavarovalnica uporablja uskladitveno prilagoditev iz člena 77b, prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d ali prehodne ukrepe iz člena 308c in 308d, izvaja oceno skladnosti s kapitalskimi zahtevami iz odstavka 1(b) z upoštevanjem in brez upoštevanja teh prilagoditev in prehodnih ukrepov.“;

| 12. | člen 50 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 50
  Delegirani akti in regulativni tehnični standardi
  1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte za podrobno opredelitev:






  (a) | elementov sistemov iz členov 41, 44, 46 in 47 ter zlasti področij, ki jih bo zajemala politika upravljanja sredstev in obveznosti ter naložb zavarovalnic in pozavarovalnic, kot določa člen 44(2); |
| --- | --- | --- |

12.

člen 50 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 50

Delegirani akti in regulativni tehnični standardi

1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte za podrobno opredelitev:

(a)

elementov sistemov iz členov 41, 44, 46 in 47 ter zlasti področij, ki jih bo zajemala politika upravljanja sredstev in obveznosti ter naložb zavarovalnic in pozavarovalnic, kot določa člen 44(2);

| (b) | funkcij iz členov 44, 46, 47 in 48. |
| --- | --- |

(b)

funkcij iz členov 44, 46, 47 in 48.

2.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem oddelkom EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za podrobno opredelitev:

| (a) | zahtev, določenih v členu 42, in funkcij, ki jih ureja navedeni člen; |
| --- | --- |

(a)

zahtev, določenih v členu 42, in funkcij, ki jih ureja navedeni člen;

| (b) | pogojev za opravljanje zunanjega izvajanja, zlasti glede ponudnikov storitev v tretjih državah. |
| --- | --- |

(b)

pogojev za opravljanje zunanjega izvajanja, zlasti glede ponudnikov storitev v tretjih državah.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

3.   Za dosledno harmonizacijo v zvezi z oceno iz točke (a) člena 45(1) EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za podrobnejšo opredelitev elementov te ocene.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 13. | člen 51 se spremeni:






  (a) | doda se naslednji odstavek:
  „1a.   Kadar se uporabi uskladitvena prilagoditev iz člena 77b, opis iz točke (d) odstavka 1 vključuje opis uskladitvene prilagoditve ter portfelja obveznosti in določenih sredstev, za katera se uporabi uskladitvena prilagoditev, pa tudi količinsko opredelitev učinka, ki ga ima sprememba uskladitvene prilagoditve na nič na finančno stanje podjetja.
  Opis iz točke (d) odstavka 1 vključuje tudi izjavo o tem, ali podjetje uporablja prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d, in količinsko opredelitev učinka, ki ga ima sprememba prilagoditve za nestanovitnost na nič na finančno stanje podjetja.“; |
| --- | --- | --- |

13.

člen 51 se spremeni:

(a)

doda se naslednji odstavek:

„1a.   Kadar se uporabi uskladitvena prilagoditev iz člena 77b, opis iz točke (d) odstavka 1 vključuje opis uskladitvene prilagoditve ter portfelja obveznosti in določenih sredstev, za katera se uporabi uskladitvena prilagoditev, pa tudi količinsko opredelitev učinka, ki ga ima sprememba uskladitvene prilagoditve na nič na finančno stanje podjetja.

Opis iz točke (d) odstavka 1 vključuje tudi izjavo o tem, ali podjetje uporablja prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d, in količinsko opredelitev učinka, ki ga ima sprememba prilagoditve za nestanovitnost na nič na finančno stanje podjetja.“;

| (b) | v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „V prehodnem obdobju, ki se konča najpozneje 31. decembra 2020, lahko države članice ne glede na razkritja, ki so obvezna v okviru drugih pravnih ali regulativnih zahtev, določijo, da kljub razkritju celotnega zahtevanega solventnostnega kapitala iz točke (e)(ii) odstavka 1 kapitalskega pribitka ali vpliva posebnih parametrov, ki jih mora uporabljati zavarovalnica ali pozavarovalnica v skladu s členom 110, ni treba ločeno razkriti.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V prehodnem obdobju, ki se konča najpozneje 31. decembra 2020, lahko države članice ne glede na razkritja, ki so obvezna v okviru drugih pravnih ali regulativnih zahtev, določijo, da kljub razkritju celotnega zahtevanega solventnostnega kapitala iz točke (e)(ii) odstavka 1 kapitalskega pribitka ali vpliva posebnih parametrov, ki jih mora uporabljati zavarovalnica ali pozavarovalnica v skladu s členom 110, ni treba ločeno razkriti.“;

| 14. | člen 52 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 52
  Informacije za Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine in njegova poročila
  1.   Brez poseganja v člen 35 Uredbe (EU) št. 1094/2010 države članice zahtevajo od nadzornih organov, da vsako leto zagotovijo EIOPA naslednje podatke:






  (a) | povprečni kapitalski dodatek na posamezno podjetje in porazdelitev kapitalskih dodatkov, ki so jih naložili nadzorni organi v prejšnjem letu, merjene kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala in prikazane ločeno za:






  (i) | zavarovalnice in pozavarovalnice; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

člen 52 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 52

Informacije za Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine in njegova poročila

1.   Brez poseganja v člen 35 Uredbe (EU) št. 1094/2010 države članice zahtevajo od nadzornih organov, da vsako leto zagotovijo EIOPA naslednje podatke:

(a)

povprečni kapitalski dodatek na posamezno podjetje in porazdelitev kapitalskih dodatkov, ki so jih naložili nadzorni organi v prejšnjem letu, merjene kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala in prikazane ločeno za:

(i)

zavarovalnice in pozavarovalnice;

| (ii) | življenjske zavarovalnice; |
| --- | --- |

(ii)

življenjske zavarovalnice;

| (iii) | neživljenjske zavarovalnice; |
| --- | --- |

(iii)

neživljenjske zavarovalnice;

| (iv) | zavarovalnice, ki izvajajo življenjske in neživljenjske dejavnosti; |
| --- | --- |

(iv)

zavarovalnice, ki izvajajo življenjske in neživljenjske dejavnosti;

| (v) | pozavarovalnice; |
| --- | --- |

(v)

pozavarovalnice;

| (b) | za vsako razkritje iz točke (a) tega odstavka delež kapitalskih pribitkov, naloženih v okviru točk (a), (b) oziroma (c) člena 37(1); |
| --- | --- |

(b)

za vsako razkritje iz točke (a) tega odstavka delež kapitalskih pribitkov, naloženih v okviru točk (a), (b) oziroma (c) člena 37(1);

| (c) | število zavarovalnic in pozavarovalnic, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in število zavarovalnic in pozavarovalnic, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 35(6) in (7), skupaj s količino kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic države članice; |
| --- | --- |

(c)

število zavarovalnic in pozavarovalnic, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in število zavarovalnic in pozavarovalnic, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 35(6) in (7), skupaj s količino kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic države članice;

| (d) | število skupin, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in število skupin, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 254(2), skupaj s količino njihovih kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev vseh skupin. |
| --- | --- |

(d)

število skupin, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in število skupin, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 254(2), skupaj s količino njihovih kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev vseh skupin.

2.   EIOPA vsako leto javno razkrije naslednje podatke:

| (a) | za vse države članice skupno porazdelitev kapitalskih pribitkov, merjeno kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala, za vsako:






  (i) | zavarovalnico in pozavarovalnico; |
| --- | --- | --- |

(a)

za vse države članice skupno porazdelitev kapitalskih pribitkov, merjeno kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala, za vsako:

(i)

zavarovalnico in pozavarovalnico;

| (ii) | življenjsko zavarovalnico; |
| --- | --- |

(ii)

življenjsko zavarovalnico;

| (iii) | neživljenjsko zavarovalnico; |
| --- | --- |

(iii)

neživljenjsko zavarovalnico;

| (iv) | zavarovalnico, ki izvaja življenjske in neživljenjske dejavnosti; |
| --- | --- |

(iv)

zavarovalnico, ki izvaja življenjske in neživljenjske dejavnosti;

| (v) | pozavarovalnico; |
| --- | --- |

(v)

pozavarovalnico;

| (b) | za vsako državo članico posebej porazdelitev kapitalskih pribitkov, merjeno kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala, ki zajema vse zavarovalnice in pozavarovalnice v tej državi članici; |
| --- | --- |

(b)

za vsako državo članico posebej porazdelitev kapitalskih pribitkov, merjeno kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala, ki zajema vse zavarovalnice in pozavarovalnice v tej državi članici;

| (c) | za vsako razkritje iz točk (a) in (b) tega odstavka delež kapitalskih pribitkov, naloženih v okviru točk (a), (b) oziroma (c) člena 37(1); |
| --- | --- |

(c)

za vsako razkritje iz točk (a) in (b) tega odstavka delež kapitalskih pribitkov, naloženih v okviru točk (a), (b) oziroma (c) člena 37(1);

| (d) | za vse države članice skupaj skupno število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in skupno število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 35(6) in (7) ter člena 254(2), skupaj s količino kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin; |
| --- | --- |

(d)

za vse države članice skupaj skupno število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in skupno število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 35(6) in (7) ter člena 254(2), skupaj s količino kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin;

| (e) | za vsako državo članico posebej število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 35(6) in (7) ter člena 254(2), skupaj s količino kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin države članice. |
| --- | --- |

(e)

za vsako državo članico posebej število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 35(6) in (7) ter člena 254(2), skupaj s količino kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin države članice.

3.   EIOPA Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji zagotovi podatke iz odstavka 2 skupaj s poročilom, ki navaja stopnjo nadzorne konvergence pri uporabi kapitalskih pribitkov med nadzornimi organi v različnih državah članicah.“;

| 15. | člen 56 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 56
  Poročilo o solventnosti in finančnem položaju: delegirani akti in izvedbeni tehnični standardi
  Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo informacije, ki jih je treba razkriti, in roke za letno razkritje informacij v skladu z oddelkom 3.
  Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega oddelka EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke, formate in predloge.
  EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2015.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz drugega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

15.

člen 56 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 56

Poročilo o solventnosti in finančnem položaju: delegirani akti in izvedbeni tehnični standardi

Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo informacije, ki jih je treba razkriti, in roke za letno razkritje informacij v skladu z oddelkom 3.

Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega oddelka EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke, formate in predloge.

EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz drugega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 16. | v členu 58 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:
  „8.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem oddelkom lahko EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se ne glede na člen 58(2) določi izčrpen seznam informacij iz člena 59(4), ki jih morajo zainteresirani pridobitelji vključiti v svoje obvestilo.
  Za dosledno harmonizacijo v zvezi s tem oddelkom in da bi upoštevali prihodnji razvoj dogodkov, EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi prilagoditve meril iz člena 59(1).
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega in drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  9.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe te direktive lahko EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke, obrazce in predloge za posvetovalni postopek med zadevnimi nadzornimi organi, kakor je navedeno v členu 60.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

16.

v členu 58 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

„8.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem oddelkom lahko EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se ne glede na člen 58(2) določi izčrpen seznam informacij iz člena 59(4), ki jih morajo zainteresirani pridobitelji vključiti v svoje obvestilo.

Za dosledno harmonizacijo v zvezi s tem oddelkom in da bi upoštevali prihodnji razvoj dogodkov, EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi prilagoditve meril iz člena 59(1).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega in drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

9.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe te direktive lahko EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke, obrazce in predloge za posvetovalni postopek med zadevnimi nadzornimi organi, kakor je navedeno v členu 60.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 17. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 65a
  Sodelovanje z EIOPA
  Države članice zagotovijo, da nadzorni organi sodelujejo z EIOPA za namene te direktive v skladu z Uredbo (EU) št. 1094/2010.
  Države članice zagotovijo, da nadzorni organi EIOPA nemudoma predložijo vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog v skladu z Uredbo (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

17.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 65a

Sodelovanje z EIOPA

Države članice zagotovijo, da nadzorni organi sodelujejo z EIOPA za namene te direktive v skladu z Uredbo (EU) št. 1094/2010.

Države članice zagotovijo, da nadzorni organi EIOPA nemudoma predložijo vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog v skladu z Uredbo (EU) št. 1094/2010.“;

| 18. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 67a
  Pristojnost Evropskega parlamenta za preiskavo
  Člena 64 in 67 ne posegata v pristojnost za preiskavo, ki je prenesena na Evropski parlament v členu 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).“; |
| --- | --- |

18.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 67a

Pristojnost Evropskega parlamenta za preiskavo

Člena 64 in 67 ne posegata v pristojnost za preiskavo, ki je prenesena na Evropski parlament v členu 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).“;

| 19. | v členu 69 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Takšna razkritja so mogoča samo tedaj, ko so potrebna zaradi nadzora varnega in skrbnega poslovanja. Vendar pa države članice predvidijo, da se lahko podatki, prejeti v skladu s členom 65 in členom 68(1), in podatki, pridobljeni pri pregledih na kraju samem iz člena 33, razkrijejo le z izrecnim soglasjem nadzornih organov, od katerih podatki izvirajo, ali nadzornih organov države članice, v kateri je bilo opravljeno preverjanje na kraju samem.“; |
| --- | --- |

19.

v členu 69 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Takšna razkritja so mogoča samo tedaj, ko so potrebna zaradi nadzora varnega in skrbnega poslovanja. Vendar pa države članice predvidijo, da se lahko podatki, prejeti v skladu s členom 65 in členom 68(1), in podatki, pridobljeni pri pregledih na kraju samem iz člena 33, razkrijejo le z izrecnim soglasjem nadzornih organov, od katerih podatki izvirajo, ali nadzornih organov države članice, v kateri je bilo opravljeno preverjanje na kraju samem.“;

| 20. | člen 70 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 70
  Posredovanje informacij centralnim bankam, monetarnim organom, nadzornikom plačilnih sistemov in Evropskemu odboru za sistemska tveganja
  1.   Brez poseganja v člene 64 do 69 lahko nadzorni organ posreduje informacije naslednjim institucijam za namene opravljanja nalog:






  (a) | centralnim bankam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), vključno z Evropsko centralno banko (ECB), in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarnih organov, če so te informacije pomembne za njihove zakonsko predpisane naloge, vključno z vodenjem monetarne politike in s tem povezanim zagotavljanjem likvidnosti, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev ter varovanjem stabilnosti finančnega sistema; |
| --- | --- | --- |

20.

člen 70 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 70

Posredovanje informacij centralnim bankam, monetarnim organom, nadzornikom plačilnih sistemov in Evropskemu odboru za sistemska tveganja

1.   Brez poseganja v člene 64 do 69 lahko nadzorni organ posreduje informacije naslednjim institucijam za namene opravljanja nalog:

(a)

centralnim bankam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), vključno z Evropsko centralno banko (ECB), in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarnih organov, če so te informacije pomembne za njihove zakonsko predpisane naloge, vključno z vodenjem monetarne politike in s tem povezanim zagotavljanjem likvidnosti, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev ter varovanjem stabilnosti finančnega sistema;

| (b) | po potrebi drugim nacionalnim javnim organom, odgovornim za nadzor plačilnih sistemov, in |
| --- | --- |

(b)

po potrebi drugim nacionalnim javnim organom, odgovornim za nadzor plačilnih sistemov, in

| (c) | Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB), ustanovljenemu z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (32), kadar so te informacije pomembne za opravljanje njegovih nalog. |
| --- | --- |

(c)

Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB), ustanovljenemu z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (32), kadar so te informacije pomembne za opravljanje njegovih nalog.

2.   V izrednih razmerah, tudi v izrednih razmerah iz člena 18 Uredbe (EU) št. 1094/2010 države članice nadzornim organom dovolijo, da nemudoma posredujejo informacije centralnim bankam ESCB, vključno z ECB, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike in s tem povezanim zagotavljanjem likvidnosti, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev ter varovanjem stabilnosti finančnega sistema, pa tudi Evropskemu sistemu centralnih bank, kadar so te informacije pomembne za njegove naloge.

3.   Ti organi ali telesa lahko tudi posredujejo nadzornim organom informacije, ki jih ti utegnejo potrebovati za namene člena 67. Za informacije, prejete v tem okviru, veljajo določbe o poslovni skrivnosti, določene v tem oddelku.

| 21. | člen 71 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri opravljanju svojih nalog upoštevajo konvergenco glede nadzornih orodij in nadzornih praks pri uporabi zakonov in drugih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive. V ta namen države članice zagotovijo, da:






  (a) | nadzorni organi sodelujejo pri dejavnostih EIOPA; |
| --- | --- | --- | --- |

21.

člen 71 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri opravljanju svojih nalog upoštevajo konvergenco glede nadzornih orodij in nadzornih praks pri uporabi zakonov in drugih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive. V ta namen države članice zagotovijo, da:

(a)

nadzorni organi sodelujejo pri dejavnostih EIOPA;

| (b) | nadzorni organi si čim bolj prizadevajo upoštevati smernice in priporočila, ki jih EIOPA izda v skladu členom 16 Uredbe (EU) št. 1094/2010, ter navedejo razloge, če tega ne storijo; |
| --- | --- |

(b)

nadzorni organi si čim bolj prizadevajo upoštevati smernice in priporočila, ki jih EIOPA izda v skladu členom 16 Uredbe (EU) št. 1094/2010, ter navedejo razloge, če tega ne storijo;

| (c) | nacionalne pristojnosti, podeljene nadzornim organom, ne ovirajo izvajanja njihovih dolžnosti, ki jih imajo kot člani EIOPA ali v skladu s to direktivo.“; |
| --- | --- |

(c)

nacionalne pristojnosti, podeljene nadzornim organom, ne ovirajo izvajanja njihovih dolžnosti, ki jih imajo kot člani EIOPA ali v skladu s to direktivo.“;

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| 22. | v členu 75 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte za določitev metod in predpostavk, ki se bodo uporabljale pri vrednotenju sredstev in obveznosti iz odstavka 1.
  3.   Za dosledno harmonizacijo pri vrednotenju sredstev in obveznosti EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev:






  (a) | skladnosti teh računovodskih standardov s pristopi k vrednotenju sredstev in obveznosti, kakor je določeno v odstavkih 1 in 2, če se v delegiranih aktih iz odstavka 2 zahteva uporaba mednarodnih računovodskih standardov, kot jih je Komisija sprejela v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002; |
| --- | --- | --- |

22.

v členu 75 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte za določitev metod in predpostavk, ki se bodo uporabljale pri vrednotenju sredstev in obveznosti iz odstavka 1.

3.   Za dosledno harmonizacijo pri vrednotenju sredstev in obveznosti EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev:

(a)

skladnosti teh računovodskih standardov s pristopi k vrednotenju sredstev in obveznosti, kakor je določeno v odstavkih 1 in 2, če se v delegiranih aktih iz odstavka 2 zahteva uporaba mednarodnih računovodskih standardov, kot jih je Komisija sprejela v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002;

| (b) | metod in predpostavk, ki se uporabijo, kadar navedene tržne cene niso na voljo ali kadar mednarodni računovodski standardi, kot jih je Komisija sprejela v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, začasno ali trajno niso skladni s pristopom k vrednotenju sredstev in obveznosti, kakor je določeno v odstavkih 1 in 2; |
| --- | --- |

(b)

metod in predpostavk, ki se uporabijo, kadar navedene tržne cene niso na voljo ali kadar mednarodni računovodski standardi, kot jih je Komisija sprejela v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, začasno ali trajno niso skladni s pristopom k vrednotenju sredstev in obveznosti, kakor je določeno v odstavkih 1 in 2;

| (c) | metod in predpostavk, ki se uporabijo pri vrednotenju sredstev in obveznosti iz odstavka 1, kadar delegirani akti iz odstavka 2 dopuščajo uporabo alternativnih metod vrednotenja. |
| --- | --- |

(c)

metod in predpostavk, ki se uporabijo pri vrednotenju sredstev in obveznosti iz odstavka 1, kadar delegirani akti iz odstavka 2 dopuščajo uporabo alternativnih metod vrednotenja.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 23. | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 77a
  Ekstrapolacija ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere
  Pri določanju ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere iz člena 77(2) se uporabijo informacije, ki izhajajo iz ustreznih finančnih instrumentov, in zagotovi skladnost z njimi. Pri tem določanju se upoštevajo ustrezni finančni instrumenti tistih zapadlosti, pri katerih so trgi za te finančne instrumente, pa tudi za obveznice, razviti, likvidni in pregledni. Za zapadlosti, pri katerih trgi za ustrezne finančne instrumente ali obveznice niso več razviti, likvidni in pregledni, se časovna struktura netvegane obrestne mere ekstrapolira.
  Ekstrapolirani del ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere temelji na terminskih tečajih, ki nemoteno konvergirajo od enega terminskega tečaja ali njihovega sklopa v zvezi z najdaljšimi zapadlostmi, za katere je mogoče spremljati ustrezni finančni instrument in obveznice na razvitem in likvidnem trgu, do končnega terminskega tečaja.
  Člen 77b
  Uskladitvena prilagoditev ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere
  1.   Zavarovalnice in pozavarovalnice lahko uporabijo uskladitveno prilagoditev ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene portfelja obveznosti življenjskega zavarovanja, vključno z rentami, ki izhajajo iz neživljenjskih zavarovalnih in pozavarovalnih pogodb, kar morajo predhodno odobriti nadzorni organi, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | zavarovalnica ali pozavarovalnica je določila portfelj sredstev, sestavljen iz obveznic in drugih sredstev, ki imajo podobne značilnosti denarnih tokov, da bi krila najboljšo oceno portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, in to določitev ohranja v času trajanja obveznosti, razen za namene ohranjanja replikacije pričakovanih denarnih tokov med sredstvi in obveznostmi, kadar so se denarni tokovi bistveno spremenili; |
| --- | --- | --- |

23.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 77a

Ekstrapolacija ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere

Pri določanju ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere iz člena 77(2) se uporabijo informacije, ki izhajajo iz ustreznih finančnih instrumentov, in zagotovi skladnost z njimi. Pri tem določanju se upoštevajo ustrezni finančni instrumenti tistih zapadlosti, pri katerih so trgi za te finančne instrumente, pa tudi za obveznice, razviti, likvidni in pregledni. Za zapadlosti, pri katerih trgi za ustrezne finančne instrumente ali obveznice niso več razviti, likvidni in pregledni, se časovna struktura netvegane obrestne mere ekstrapolira.

Ekstrapolirani del ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere temelji na terminskih tečajih, ki nemoteno konvergirajo od enega terminskega tečaja ali njihovega sklopa v zvezi z najdaljšimi zapadlostmi, za katere je mogoče spremljati ustrezni finančni instrument in obveznice na razvitem in likvidnem trgu, do končnega terminskega tečaja.

Člen 77b

Uskladitvena prilagoditev ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere

1.   Zavarovalnice in pozavarovalnice lahko uporabijo uskladitveno prilagoditev ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene portfelja obveznosti življenjskega zavarovanja, vključno z rentami, ki izhajajo iz neživljenjskih zavarovalnih in pozavarovalnih pogodb, kar morajo predhodno odobriti nadzorni organi, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

zavarovalnica ali pozavarovalnica je določila portfelj sredstev, sestavljen iz obveznic in drugih sredstev, ki imajo podobne značilnosti denarnih tokov, da bi krila najboljšo oceno portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, in to določitev ohranja v času trajanja obveznosti, razen za namene ohranjanja replikacije pričakovanih denarnih tokov med sredstvi in obveznostmi, kadar so se denarni tokovi bistveno spremenili;

| (b) | portfelj zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, za katerega se uporabi uskladitvena prilagoditev, in določeni portfelj sredstev sta opredeljena ter se organizirata in upravljata ločeno od drugih dejavnosti institucij, določeni portfelj sredstev pa se ne more uporabiti za kritje izgub iz drugih dejavnosti zadevnih podjetij; |
| --- | --- |

(b)

portfelj zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, za katerega se uporabi uskladitvena prilagoditev, in določeni portfelj sredstev sta opredeljena ter se organizirata in upravljata ločeno od drugih dejavnosti institucij, določeni portfelj sredstev pa se ne more uporabiti za kritje izgub iz drugih dejavnosti zadevnih podjetij;

| (c) | pričakovani denarni tokovi določenega portfelja sredstev replicirajo vse pričakovane denarne tokove portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti v isti valuti, morebitno neujemanje pa ne povzroči bistvenih tveganj glede na tveganja, ki so del zavarovalnega ali pozavarovalnega posla, za katerega se uporabi uskladitvena prilagoditev; |
| --- | --- |

(c)

pričakovani denarni tokovi določenega portfelja sredstev replicirajo vse pričakovane denarne tokove portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti v isti valuti, morebitno neujemanje pa ne povzroči bistvenih tveganj glede na tveganja, ki so del zavarovalnega ali pozavarovalnega posla, za katerega se uporabi uskladitvena prilagoditev;

| (d) | pogodbe, ki so podlaga za portfelj zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, ne privedejo do prihodnjih izplačil premij; |
| --- | --- |

(d)

pogodbe, ki so podlaga za portfelj zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, ne privedejo do prihodnjih izplačil premij;

| (e) | edina zavarovalna tveganja, povezana s portfeljem zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, so tveganje dolgoživosti, tveganje stroškov, tveganje revizij in tveganje umrljivosti; |
| --- | --- |

(e)

edina zavarovalna tveganja, povezana s portfeljem zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, so tveganje dolgoživosti, tveganje stroškov, tveganje revizij in tveganje umrljivosti;

| (f) | kadar zavarovano tveganje, povezano s portfeljem zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, vključuje tveganje umrljivosti, najboljša ocena portfelja zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti ne naraste za več kot 5 % ob udaru tveganja umrljivosti, ki se izračuna v skladu z načeli iz člena 101(2) do (5); |
| --- | --- |

(f)

kadar zavarovano tveganje, povezano s portfeljem zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, vključuje tveganje umrljivosti, najboljša ocena portfelja zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti ne naraste za več kot 5 % ob udaru tveganja umrljivosti, ki se izračuna v skladu z načeli iz člena 101(2) do (5);

| (g) | pogodbe, ki so podlaga za portfelj zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, ne vključujejo opcij za imetnika police ali vključujejo zgolj opcijo odkupa, kadar odkupna vrednost ne presega vrednosti sredstev, vrednotenih v skladu s členom 75, ki krijejo zavarovalne ali pozavarovalne obveznosti v trenutku, ko se uveljavlja opcija odkupa; |
| --- | --- |

(g)

pogodbe, ki so podlaga za portfelj zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, ne vključujejo opcij za imetnika police ali vključujejo zgolj opcijo odkupa, kadar odkupna vrednost ne presega vrednosti sredstev, vrednotenih v skladu s členom 75, ki krijejo zavarovalne ali pozavarovalne obveznosti v trenutku, ko se uveljavlja opcija odkupa;

| (h) | denarni tokovi določenega portfelja sredstev so fiksni in jih izdajatelji sredstev ali tretje osebe ne morejo spremeniti; |
| --- | --- |

(h)

denarni tokovi določenega portfelja sredstev so fiksni in jih izdajatelji sredstev ali tretje osebe ne morejo spremeniti;

| (i) | pri sestavljanju portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti za namene tega odstavka zavarovalne ali pozavarovalne obveznosti zavarovalne ali pozavarovalne pogodbe niso razdeljene v različne dele. |
| --- | --- |

(i)

pri sestavljanju portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti za namene tega odstavka zavarovalne ali pozavarovalne obveznosti zavarovalne ali pozavarovalne pogodbe niso razdeljene v različne dele.

Ne glede na točko (h) prvega pododstavka lahko zavarovalnice ali pozavarovalnice uporabijo sredstva, katerih denarni tokovi so z izjemo odvisnosti od inflacije fiksni, pod pogojem, da ta sredstva replicirajo denarne tokove portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, ki so odvisni od inflacije.

Kadar imajo izdajatelji ali tretje strani pravico spremeniti denarne tokove posameznih sredstev z zagotovitvijo zadostnega plačila za vlagatelja, tako da omogočijo enake denarne tokove s ponovno naložbo v sredstva enake ali boljše kreditne kakovosti, pravica do spremembe denarnih tokov ne ukinja možnosti vključitve teh sredstev v določeni portfelj v skladu s točko (h) prvega pododstavka.

2.   Zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki uporabljajo uskladitveno prilagoditev za portfelje zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, ne uporabijo ponovno pristopa, ki ne vključuje uskladitvene prilagoditve. Kadar zavarovalnica ali pozavarovalnica, ki uporablja uskladitveno prilagoditev, ne more več izpolnjevati pogojev iz odstavka 1, o tem nemudoma obvesti nadzorni organ in sprejme potrebne ukrepe za ponovno izpolnjevanje teh pogojev. Kadar zavarovalnica ali pozavarovalnica v roku dveh mesecev od datuma neizpolnjevanja ne more ponovno izpolnjevati teh pogojev, pri svojih zavarovalnih in pozavarovalnih obveznostih ne sme več uporabljati uskladitvene prilagoditve in je ne sme uporabljati v obdobju nadaljnjih 24 mesecev.

3.   Uskladitvena prilagoditev se ne uporablja pri zavarovalnih in pozavarovalnih obveznostih, kadar ustrezna časovna struktura netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene portfelja teh obveznosti vključuje prilagoditev za nestanovitnost na podlagi člena 77d ali prehodni ukrep glede netveganih obrestnih mer na podlagi člena 308c.

Člen 77c

Izračun uskladitvene prilagoditve

1.   Za vsako valuto se uskladitvena prilagoditev iz člena 77b izračuna v skladu z naslednjimi načeli:

| (a) | uskladitvena prilagoditev mora biti enaka razliki med:






  (i) | letno efektivno obrestno mero, izračunano kot enotna diskontna stopnja, ki, kadar se uporabi za denarne tokove portfelja zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, privede do vrednosti, ki je enaka vrednosti portfelja dodeljenih sredstev v skladu s členom 75; |
| --- | --- | --- |

(a)

uskladitvena prilagoditev mora biti enaka razliki med:

(i)

letno efektivno obrestno mero, izračunano kot enotna diskontna stopnja, ki, kadar se uporabi za denarne tokove portfelja zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, privede do vrednosti, ki je enaka vrednosti portfelja dodeljenih sredstev v skladu s členom 75;

| (ii) | letno efektivno obrestno mero, izračunano kot enotna diskontna stopnja, ki, kadar se uporabi za denarne tokove portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, privede do vrednosti, ki je enaka vrednosti najboljše ocene portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, kadar se upošteva časovna vrednost denarja ob uporabi osnovne časovne strukture netvegane obrestne mere; |
| --- | --- |

(ii)

letno efektivno obrestno mero, izračunano kot enotna diskontna stopnja, ki, kadar se uporabi za denarne tokove portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, privede do vrednosti, ki je enaka vrednosti najboljše ocene portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, kadar se upošteva časovna vrednost denarja ob uporabi osnovne časovne strukture netvegane obrestne mere;

| (b) | uskladitvena prilagoditev ne sme vključevati temeljnega razmika, ki odraža tveganja, ki jih ohranja zavarovalnica ali pozavarovalnica; |
| --- | --- |

(b)

uskladitvena prilagoditev ne sme vključevati temeljnega razmika, ki odraža tveganja, ki jih ohranja zavarovalnica ali pozavarovalnica;

| (c) | ne glede na točko (a) se temeljni razmik mora povečati, kadar je treba zagotoviti, da uskladitvena prilagoditev za sredstva s kreditno kvaliteto, ki je nižja od naložbenega razreda, ne presega uskladitvenih prilagoditev za sredstva s kreditno kvaliteto naložbenega razreda ter z enako ročnostjo in iz istega razreda sredstev; |
| --- | --- |

(c)

ne glede na točko (a) se temeljni razmik mora povečati, kadar je treba zagotoviti, da uskladitvena prilagoditev za sredstva s kreditno kvaliteto, ki je nižja od naložbenega razreda, ne presega uskladitvenih prilagoditev za sredstva s kreditno kvaliteto naložbenega razreda ter z enako ročnostjo in iz istega razreda sredstev;

| (d) | uporaba zunanje kreditne ocene v izračunu uskladitvene prilagoditve mora biti v skladu s členom 111(1)(n). |
| --- | --- |

(d)

uporaba zunanje kreditne ocene v izračunu uskladitvene prilagoditve mora biti v skladu s členom 111(1)(n).

2.   Za namene odstavka 1(b) je temeljni razmik:

| (a) | enak vsoti naslednjega:






  (i) | kreditnega razmika, ki ustreza verjetnosti neplačila sredstev; |
| --- | --- | --- |

(a)

enak vsoti naslednjega:

(i)

kreditnega razmika, ki ustreza verjetnosti neplačila sredstev;

| (ii) | kreditnega razmika, ki ustreza pričakovani izgubi, ki je posledica znižanja bonitete sredstev; |
| --- | --- |

(ii)

kreditnega razmika, ki ustreza pričakovani izgubi, ki je posledica znižanja bonitete sredstev;

| (b) | pri izpostavljenosti do centralne vlade in centralnih bank držav članic ni nižji od 30 % dolgoročnega povprečja razmika od netvegane obrestne mere sredstev z isto ročnostjo, kreditno kvaliteto in iz istega razreda, kot je mogoče ugotoviti na finančnih trgih; |
| --- | --- |

(b)

pri izpostavljenosti do centralne vlade in centralnih bank držav članic ni nižji od 30 % dolgoročnega povprečja razmika od netvegane obrestne mere sredstev z isto ročnostjo, kreditno kvaliteto in iz istega razreda, kot je mogoče ugotoviti na finančnih trgih;

| (c) | pri sredstvih, ki niso izpostavljenosti do centralne vlade in centralnih bank držav članic, ni nižji od 35 % dolgoročnega povprečja razmika od netvegane obrestne mere sredstev z isto ročnostjo, kreditno kvaliteto in iz istega razreda, kot je to mogoče ugotoviti na finančnih trgih. |
| --- | --- |

(c)

pri sredstvih, ki niso izpostavljenosti do centralne vlade in centralnih bank držav članic, ni nižji od 35 % dolgoročnega povprečja razmika od netvegane obrestne mere sredstev z isto ročnostjo, kreditno kvaliteto in iz istega razreda, kot je to mogoče ugotoviti na finančnih trgih.

Verjetnost neplačila iz točke (a)(i) prvega pododstavka temelji na dolgoročnih statistikah neplačila, ki so ustrezne za sredstva v zvezi z njihovo ročnostjo, kreditno kvaliteto in razredom.

Kadar iz statistike neplačila iz drugega pododstavka ni mogoče izračunati verodostojnega kreditnega razmika, je temeljni razmik enak deležu dolgoročnega povprečja razmika od osnovne netvegane obrestne mere iz točk (b) in (c).

Člen 77d

Prilagoditev za nestanovitnost za ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere

1.   Države članice lahko zahtevajo, da zavarovalnice in pozavarovalnice za uporabo prilagoditve za nestanovitnost za ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere pri izračunu najboljše ocene iz člena 77(2) prej pridobijo odobritev nadzornih organov.

2.   Za vsako zadevno valuto prilagoditev za nestanovitnost za ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere temelji na razmiku med obrestno mero, ki bi jo bilo mogoče dobiti iz sredstev, vključenih v referenčni portfelj sredstev zadevne valute, in stopnjami ustrezne časovno strukture netvegane obrestne mere za to valuto.

Referenčni portfelj valute je reprezentativen za sredstva v tej valuti, v katera so zavarovalnice in pozavarovalnice vložile za kritje najboljše ocene za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti v tej valuti.

3.   Znesek prilagoditve za nestanovitnost za netvegane obrestne mere ustreza 65 % valutnega razmika s popravkom za tveganje.

Valutni razmik s popravkom za tveganje se izračuna kot razlika med razmikom iz odstavka 2 in deležem tega razmika, ki se lahko pripiše realistični oceni pričakovanih izgub ali nepričakovanega kreditnega tveganja ali drugega tveganja pri sredstvih.

Prilagoditev za nestanovitnost se uporabi samo za ustrezne netvegane obrestne mere časovne strukture, ki se ne izračunajo z ekstrapolacijo v skladu s členom 77a. Ekstrapolacija ustrezne netvegane obrestne mere časovne strukture temelji na teh prilagojenih netveganih obrestnih merah.

4.   Za vsako zadevno državo se pred uporabo 65 % faktorja prilagodljivost za nestanovitnost za netvegane obrestne mere iz odstavka 3 za valuto te države poveča za razliko med razmikom države s popravkom za tveganje in dvakratnim valutnim razmikom s popravkom za tveganje, vedno kadar je ta razlika pozitivna in je razmik države s popravkom za tveganje večji od 100 baznih točk. Povečana prilagoditev za nestanovitnost se uporabi za izračun najboljše ocene za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti produktov, ki so v prodaji na zavarovalniškem trgu te države. Razmik države s popravkom za tveganje se izračuna enako kot valutni razmik s popravkom za tveganje, le da temelji na referenčnem portfelju, ki je reprezentativen za sredstva, v katera so zavarovalnice in pozavarovalnice vložile za kritje najboljše ocene za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti proizvodov, ki so v prodaji na zavarovalniškem trgu te države in izraženi v njeni valuti.

5.   Prilagoditev za nestanovitnost se ne uporablja pri zavarovalnih in pozavarovalnih obveznostih, kadar ustrezna časovna struktura netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene portfelja teh obveznosti vključuje uskladitveno prilagoditev na podlagi člena 77b.

6.   Z odstopanjem od člena 101 zahtevani solventnostni kapital ne krije tveganja izgube osnovnih lastnih sredstev, ki je posledica sprememb prilagoditve za nestanovitnost.

Člen 77e

Tehnične informacije, ki jih pripravi Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

1.   EIOPA vsaj vsako četrtletje pripravi in objavlja za vsako zadevno valuto naslednje tehnične informacije:

| (a) | ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene iz člena 77(2), brez uskladitvene prilagoditve ali prilagoditve za nestanovitnost; |
| --- | --- |

(a)

ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene iz člena 77(2), brez uskladitvene prilagoditve ali prilagoditve za nestanovitnost;

| (b) | za vsako zadevno ročnost, kreditno kvaliteto in razred sredstev, temeljni razmik za izračun uskladitvene prilagoditve iz člena 77c(1)(b); |
| --- | --- |

(b)

za vsako zadevno ročnost, kreditno kvaliteto in razred sredstev, temeljni razmik za izračun uskladitvene prilagoditve iz člena 77c(1)(b);

| (c) | za vsak zadevni nacionalni zavarovalniški trg prilagoditev za nestanovitnost za ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere iz člena 77d(1). |
| --- | --- |

(c)

za vsak zadevni nacionalni zavarovalniški trg prilagoditev za nestanovitnost za ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere iz člena 77d(1).

2.   Za zagotovitev enotnih pogojev za izračun tehničnih rezervacij in osnovnih lastnih sredstev lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi za vsako zadevno valuto določi tehnične informacije iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti uporabijo navedene informacije.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 301(2).

Komisija na podlagi utemeljenih nujnih razlogov v zvezi z razpoložljivostjo ustreznih časovnih struktur netvegane obrestne mere sprejme izvedbene akte v skladu s postopkom iz člena 301(3), ki se začnejo uporabljati takoj.

3.   Kadar Komisija v skladu z odstavkom 2 sprejme tehnične informacije iz odstavka 1, zavarovalnice in pozavarovalnice te informacije uporabijo pri izračunu najboljše ocene v skladu s členom 77, uskladitvene prilagoditve v skladu s členom 77c in prilagoditve za nestanovitnost v skladu s členom 77d.

V zvezi z valutami in nacionalnimi trgi, pri katerih prilagoditev iz odstavka 1(c) ni določena v izvedbenih aktih iz odstavka 2, se za izračun najboljše ocene ne uporabi prilagoditev za nestanovitnost za ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere.

Člen 77f

Pregled ukrepov dolgoročnih jamstev in ukrepov glede tveganja lastniških vrednostnih papirjev

1.   EIOPA vsako leto in do 1. januarja 2021 Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji poroča o učinku uporabe členov 77a do 77e in člena 106, člena 138(4) in členov 304, 308c in 308d, vključno z delegiranimi ali izvedbenimi akti, ki se sprejmejo na njihovi podlagi.

V tem obdobju nadzorni organi vsako leto EIOPA predložijo naslednje informacije o:

| (a) | razpoložljivosti dolgoročnih jamstev pri zavarovalnih produktih na svojih nacionalnih trgih ter ravnanju zavarovalnic in pozavarovalnic kot dolgoročnih vlagateljev; |
| --- | --- |

(a)

razpoložljivosti dolgoročnih jamstev pri zavarovalnih produktih na svojih nacionalnih trgih ter ravnanju zavarovalnic in pozavarovalnic kot dolgoročnih vlagateljev;

| (b) | številu zavarovalnic in pozavarovalnic, ki uporabljajo uskladitveno prilagoditev, prilagoditev za nestanovitnost, podaljšanje obdobja sanacije v skladu s členom 138(4), podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in prehodne ukrepe iz členov 308c in 308d; |
| --- | --- |

(b)

številu zavarovalnic in pozavarovalnic, ki uporabljajo uskladitveno prilagoditev, prilagoditev za nestanovitnost, podaljšanje obdobja sanacije v skladu s členom 138(4), podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in prehodne ukrepe iz členov 308c in 308d;

| (c) | učinku, ki ga imajo na finančno stanje zavarovalnic in pozavarovalnic uskladitvena prilagoditev, prilagoditev za nestanovitnost, mehanizem simetrične prilagoditve kapitalski zahtevi lastniških vrednostnih papirjev, podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in prehodni ukrepi iz členov 308c in 308d, tako na nacionalni ravni kot za posamezna podjetja, pri katerih se učinek izrazi v anonimni obliki; |
| --- | --- |

(c)

učinku, ki ga imajo na finančno stanje zavarovalnic in pozavarovalnic uskladitvena prilagoditev, prilagoditev za nestanovitnost, mehanizem simetrične prilagoditve kapitalski zahtevi lastniških vrednostnih papirjev, podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in prehodni ukrepi iz členov 308c in 308d, tako na nacionalni ravni kot za posamezna podjetja, pri katerih se učinek izrazi v anonimni obliki;

| (d) | učinku, ki ga imajo na investicijsko obnašanje zavarovalnic in pozavarovalnic uskladitvena prilagoditev, prilagoditev za nestanovitnost, mehanizem simetrične prilagoditve kapitalski zahtevi lastniških vrednostnih papirjev in podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in ali pomenijo neupravičeno kapitalsko olajšavo; |
| --- | --- |

(d)

učinku, ki ga imajo na investicijsko obnašanje zavarovalnic in pozavarovalnic uskladitvena prilagoditev, prilagoditev za nestanovitnost, mehanizem simetrične prilagoditve kapitalski zahtevi lastniških vrednostnih papirjev in podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in ali pomenijo neupravičeno kapitalsko olajšavo;

| (e) | učinku morebitnega podaljšanja obdobja sanacije v skladu s členom 138(4) na prizadevanja zavarovalnic in pozavarovalnic za ponovno vzpostavitev primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanje profila tveganja z namenom izpolnitve zahteve po solventnostnem kapitalu; |
| --- | --- |

(e)

učinku morebitnega podaljšanja obdobja sanacije v skladu s členom 138(4) na prizadevanja zavarovalnic in pozavarovalnic za ponovno vzpostavitev primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanje profila tveganja z namenom izpolnitve zahteve po solventnostnem kapitalu;

| (f) | kadar zavarovalnice in pozavarovalnice uporabljajo prehodne ukrepe iz člena 308c ali 308d, ali ravnajo v skladu z načrti postopnega uvajanja iz člena 308e in pričakovanji manjše odvisnosti od teh prehodnih ukrepov, vključno z ukrepi, ki so jih ali jih predvidoma bodo sprejela ta podjetja in nadzorni organi, z upoštevanjem zakonodajnega okolja zadevne države članice. |
| --- | --- |

(f)

kadar zavarovalnice in pozavarovalnice uporabljajo prehodne ukrepe iz člena 308c ali 308d, ali ravnajo v skladu z načrti postopnega uvajanja iz člena 308e in pričakovanji manjše odvisnosti od teh prehodnih ukrepov, vključno z ukrepi, ki so jih ali jih predvidoma bodo sprejela ta podjetja in nadzorni organi, z upoštevanjem zakonodajnega okolja zadevne države članice.

2.   EIOPA po potrebi po posvetovanju z ESRB Komisiji predloži mnenje o oceni uporabe členov 77a do 77e in člena 106, člena 138(4) ter členov 304, 308c in 308d, vključno z delegiranimi ali izvedbenimi akti, ki se sprejmejo na njihovi podlagi. Oceni se razpoložljivost dolgoročnih jamstev pri zavarovalnih produktih, obnašanje zavarovalnic in pozavarovalnic kot dolgoročnih vlagateljev ter splošna finančna stabilnost.

3.   Na podlagi mnenja, ki ga predloži EIOPA, iz odstavka 2 Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. januarja 2021 ali po potrebi prej. V poročilu se osredotoča zlasti na učinke na:

| (a) | varstvo imetnikov polic; |
| --- | --- |

(a)

varstvo imetnikov polic;

| (b) | delovanje in trdnost evropskih zavarovalniških trgov; |
| --- | --- |

(b)

delovanje in trdnost evropskih zavarovalniških trgov;

| (c) | notranji trg ter zlasti konkurenčnost in zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev na evropskih zavarovalniških trgih; |
| --- | --- |

(c)

notranji trg ter zlasti konkurenčnost in zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev na evropskih zavarovalniških trgih;

| (d) | obseg, v katerem zavarovalnice in pozavarovalnice še naprej delujejo kot dolgoročni vlagatelji; |
| --- | --- |

(d)

obseg, v katerem zavarovalnice in pozavarovalnice še naprej delujejo kot dolgoročni vlagatelji;

| (e) | dostopnost in oblikovanje cen rentnih produktov; |
| --- | --- |

(e)

dostopnost in oblikovanje cen rentnih produktov;

| (f) | dostopnost in oblikovanje cen konkurenčnih produktov; |
| --- | --- |

(f)

dostopnost in oblikovanje cen konkurenčnih produktov;

| (g) | dolgoročne investicijske strategije zavarovalnic v zvezi s produkti, za katere se uporabljata člena 77b in 77c, v razmerju do tistih, ki so povezani z drugimi dolgoročnimi jamstvi; |
| --- | --- |

(g)

dolgoročne investicijske strategije zavarovalnic v zvezi s produkti, za katere se uporabljata člena 77b in 77c, v razmerju do tistih, ki so povezani z drugimi dolgoročnimi jamstvi;

| (h) | izbiro za uporabnika in ozaveščenost uporabnika o tveganju; |
| --- | --- |

(h)

izbiro za uporabnika in ozaveščenost uporabnika o tveganju;

| (i) | stopnjo razpršenosti zavarovalniških poslov in portfelja sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic; |
| --- | --- |

(i)

stopnjo razpršenosti zavarovalniških poslov in portfelja sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic;

| (j) | finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(j)

finančno stabilnost.

Poleg tega se v poročilu opira na izkušnje nadzornih organov v zvezi z uporabo členov 77a do 77e in člena 106, člena 138(4) ter členov 304, 308c in 308d, vključno z delegiranimi ali izvedbenimi akti, sprejetimi na njihovi podlagi.

4.   Poročilu Komisije se po potrebi priložijo zakonodajni predlogi.“;

| 24. | člen 86 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 86
  Delegirani akti ter regulativni in izvedbeni tehnični standardi
  1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo:






  (a) | aktuarske in statistične metodologije za izračun najboljše ocene iz člena 77(2); |
| --- | --- | --- |

24.

člen 86 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 86

Delegirani akti ter regulativni in izvedbeni tehnični standardi

1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo:

(a)

aktuarske in statistične metodologije za izračun najboljše ocene iz člena 77(2);

| (b) | metodologije, načela in tehnike za določanje ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere, ki bo uporabljena za izračun najboljše ocene iz člena 77(2); |
| --- | --- |

(b)

metodologije, načela in tehnike za določanje ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere, ki bo uporabljena za izračun najboljše ocene iz člena 77(2);

| (c) | okoliščine, v katerih se zavarovalno-tehnične rezervacije izračunajo kot celota ali kot vsota najboljše ocene in marže za tveganje ter metode, ki se bodo uporabile, kadar se zavarovalno-tehnične rezervacije izračunajo kot celota, kakor je navedeno v členu 77(4); |
| --- | --- |

(c)

okoliščine, v katerih se zavarovalno-tehnične rezervacije izračunajo kot celota ali kot vsota najboljše ocene in marže za tveganje ter metode, ki se bodo uporabile, kadar se zavarovalno-tehnične rezervacije izračunajo kot celota, kakor je navedeno v členu 77(4);

| (d) | metode in predpostavke, uporabljene pri izračunu meje tveganja, vključno z določitvijo zneska primernih lastnih sredstev, potrebnih za podporo zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti in kalibracijo mere stroškov kapitala, kakor je navedeno v členu 77(5); |
| --- | --- |

(d)

metode in predpostavke, uporabljene pri izračunu meje tveganja, vključno z določitvijo zneska primernih lastnih sredstev, potrebnih za podporo zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti in kalibracijo mere stroškov kapitala, kakor je navedeno v členu 77(5);

| (e) | vrste poslovanja, na podlagi katerih se segmentirajo zavarovalne in pozavarovalne obveznosti za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, kakor je navedeno v členu 80; |
| --- | --- |

(e)

vrste poslovanja, na podlagi katerih se segmentirajo zavarovalne in pozavarovalne obveznosti za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, kakor je navedeno v členu 80;

| (f) | standarde, ki jih je treba doseči glede zagotavljanja ustreznosti, popolnosti in natančnosti podatkov, uporabljenih pri izračunu zavarovalno-tehničnih rezervacij, in posebnih okoliščin, v katerih bi bilo za izračun najboljše ocene primerno uporabiti približke, vključno s pristopi, ki upoštevajo vsak primer posebej, kakor je navedeno v členu 82; |
| --- | --- |

(f)

standarde, ki jih je treba doseči glede zagotavljanja ustreznosti, popolnosti in natančnosti podatkov, uporabljenih pri izračunu zavarovalno-tehničnih rezervacij, in posebnih okoliščin, v katerih bi bilo za izračun najboljše ocene primerno uporabiti približke, vključno s pristopi, ki upoštevajo vsak primer posebej, kakor je navedeno v členu 82;

| (g) | specifikacije glede zahtev iz člena 77b(1), vključno z metodami, predpostavkami in standardnimi parametri, ki se uporabljajo za izračun učinka udara tveganja umrljivosti iz člena 77b(1)(e); |
| --- | --- |

(g)

specifikacije glede zahtev iz člena 77b(1), vključno z metodami, predpostavkami in standardnimi parametri, ki se uporabljajo za izračun učinka udara tveganja umrljivosti iz člena 77b(1)(e);

| (h) | specifikacije glede zahtev iz člena 77c, vključno s predpostavkami in metodami, ki se uporabljajo za izračun uskladitvene prilagoditve in temeljnega razmika; |
| --- | --- |

(h)

specifikacije glede zahtev iz člena 77c, vključno s predpostavkami in metodami, ki se uporabljajo za izračun uskladitvene prilagoditve in temeljnega razmika;

| (i) | metode in predpostavke za izračun prilagoditve za nestanovitnost iz člena 77d, vključno s formulo za izračun razmika iz odstavka 2 tega člena. |
| --- | --- |

(i)

metode in predpostavke za izračun prilagoditve za nestanovitnost iz člena 77d, vključno s formulo za izračun razmika iz odstavka 2 tega člena.

2.   Za dosledno usklajenost v zvezi z metodami za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi:

| (a) | metodologije, ki bodo uporabljene za izračun prilagoditve zaradi neplačila nasprotne stranke iz člena 81, namenjene povrnitvi pričakovanih izgub zaradi neplačila nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(a)

metodologije, ki bodo uporabljene za izračun prilagoditve zaradi neplačila nasprotne stranke iz člena 81, namenjene povrnitvi pričakovanih izgub zaradi neplačila nasprotne stranke;

| (b) | po potrebi poenostavljene metode in tehnike za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, da se zagotovi sorazmernost aktuarskih in statističnih metod iz točk (a) in (d) z naravo, obsegom in zahtevnostjo tveganj, ki jih podpirajo zavarovalnice in pozavarovalnice, skupaj z lastnimi zavarovalnicami in pozavarovalnicami. |
| --- | --- |

(b)

po potrebi poenostavljene metode in tehnike za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, da se zagotovi sorazmernost aktuarskih in statističnih metod iz točk (a) in (d) z naravo, obsegom in zahtevnostjo tveganj, ki jih podpirajo zavarovalnice in pozavarovalnice, skupaj z lastnimi zavarovalnicami in pozavarovalnicami.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

3.   Za zagotovitev usklajenih pogojev uporabe člena 77b, EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za odobritev uporabe uskladitvene prilagoditve iz člena 77b(1).

EIOPA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do 31. oktobra 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje teh izvedbenih tehničnih standardov v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 25. | člen 92 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Delegirani akti ter regulativni in izvedbeni tehnični standardi“; |
| --- | --- | --- |

25.

člen 92 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Delegirani akti ter regulativni in izvedbeni tehnični standardi“;

| (b) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za dosledno harmonizacijo v zvezi z lastnimi sredstvi EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi merila za dodelitev nadzorne odobritve pomožnih lastnih sredstev, kakor je določeno v členu 90.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  1a.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, v katerih določi obravnavanje udeležb, v smislu tretjega pododstavka člena 212(2), v finančnih in kreditnih institucijah v zvezi z določitvijo lastnih sredstev.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za dosledno harmonizacijo v zvezi z lastnimi sredstvi EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi merila za dodelitev nadzorne odobritve pomožnih lastnih sredstev, kakor je določeno v členu 90.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

1a.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, v katerih določi obravnavanje udeležb, v smislu tretjega pododstavka člena 212(2), v finančnih in kreditnih institucijah v zvezi z določitvijo lastnih sredstev.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe člena 90 EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za nadzorno odobritev uporabe pomožnega lastniškega kapitala.
  EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. oktobra 2014.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe člena 90 EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za nadzorno odobritev uporabe pomožnega lastniškega kapitala.

EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. oktobra 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 26. | člen 97 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 97
  Delegirani akti in regulativni tehnični standardi
  1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo seznam postavk lastnih sredstev, skupaj s tistimi iz člena 96, za izpolnjevanje meril iz člena 94, ki vsebuje za vsako postavko lastnih sredstev podroben opis lastnosti, ki so določile njeno razvrstitev.
  2.   Za dosledno harmonizacijo v zvezi z razvrščanjem lastniškega kapitala EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi metode, ki jih bodo uporabili nadzorni organi pri odobritvi ocene in razvrstitve postavk lastnih sredstev, ki jih ne zajema seznam iz odstavka 1.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  Komisija redno pregleduje in po potrebi posodobi seznam iz odstavka 1 glede na razvoj trga.“; |
| --- | --- |

26.

člen 97 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 97

Delegirani akti in regulativni tehnični standardi

1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo seznam postavk lastnih sredstev, skupaj s tistimi iz člena 96, za izpolnjevanje meril iz člena 94, ki vsebuje za vsako postavko lastnih sredstev podroben opis lastnosti, ki so določile njeno razvrstitev.

2.   Za dosledno harmonizacijo v zvezi z razvrščanjem lastniškega kapitala EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi metode, ki jih bodo uporabili nadzorni organi pri odobritvi ocene in razvrstitve postavk lastnih sredstev, ki jih ne zajema seznam iz odstavka 1.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

Komisija redno pregleduje in po potrebi posodobi seznam iz odstavka 1 glede na razvoj trga.“;

| 27. | člen 99 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 99
  Delegirani akti o primernosti lastnih sredstev
  Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo:






  (a) | kvantitativne omejitve iz člena 98(1) in (2); |
| --- | --- | --- |

27.

člen 99 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 99

Delegirani akti o primernosti lastnih sredstev

Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo:

(a)

kvantitativne omejitve iz člena 98(1) in (2);

| (b) | prilagoditve, ki jih je treba izvesti, da se izpostavi pomanjkljivosti prenosljivosti tistih postavk lastnih sredstev, ki se lahko uporabijo samo za kritje izgub, ki nastanejo v določenem segmentu obveznosti ali zaradi določenih tveganj (namenska sredstva).“; |
| --- | --- |

(b)

prilagoditve, ki jih je treba izvesti, da se izpostavi pomanjkljivosti prenosljivosti tistih postavk lastnih sredstev, ki se lahko uporabijo samo za kritje izgub, ki nastanejo v določenem segmentu obveznosti ali zaradi določenih tveganj (namenska sredstva).“;

| 28. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 109a
  Harmonizirani tehnični prispevki k standardni formuli
  1.   Za namene izračuna zahtevanega solventnostnega kapitala v skladu s standardno formulo organi ESA prek Skupnega odbora pripravijo osnutke izvedbenih tehničnih standardov za razporeditev kreditnih ocen zunanjih bonitetnih institucij na objektivno lestvico stopenj kreditne kvalitete, pri čemer uporabijo korake iz člena 111(1)(n).
  Skupni odbor organov ESA Komisiji predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. junija 2015.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  2.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena ter za lažji izračun modula tržnega tveganja iz člena 105(5) in modula tveganja neplačila nasprotne stranke iz člena 105(6) ter za oceno tehnik omejevanja tveganja iz člena 101(5) in izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, EIOPA oblikuje izvedbene tehnične standarde glede:






  (a) | seznamov regionalnih vlad in lokalnih organov, izpostavljenost do katerih se obravnava kot izpostavljenost do centralne vlade, pod jurisdikcijo katere so bile ustanovljene, če ni nobene razlike v tveganju med temi vrstami izpostavljenosti, zato ker ima prva posebna pooblastila za pridobivanja prihodkov ter zaradi obstoja posebnih institucionalnih ureditev, ki zmanjšujejo tveganje neplačila; |
| --- | --- | --- |

28.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 109a

Harmonizirani tehnični prispevki k standardni formuli

1.   Za namene izračuna zahtevanega solventnostnega kapitala v skladu s standardno formulo organi ESA prek Skupnega odbora pripravijo osnutke izvedbenih tehničnih standardov za razporeditev kreditnih ocen zunanjih bonitetnih institucij na objektivno lestvico stopenj kreditne kvalitete, pri čemer uporabijo korake iz člena 111(1)(n).

Skupni odbor organov ESA Komisiji predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. junija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

2.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena ter za lažji izračun modula tržnega tveganja iz člena 105(5) in modula tveganja neplačila nasprotne stranke iz člena 105(6) ter za oceno tehnik omejevanja tveganja iz člena 101(5) in izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, EIOPA oblikuje izvedbene tehnične standarde glede:

(a)

seznamov regionalnih vlad in lokalnih organov, izpostavljenost do katerih se obravnava kot izpostavljenost do centralne vlade, pod jurisdikcijo katere so bile ustanovljene, če ni nobene razlike v tveganju med temi vrstami izpostavljenosti, zato ker ima prva posebna pooblastila za pridobivanja prihodkov ter zaradi obstoja posebnih institucionalnih ureditev, ki zmanjšujejo tveganje neplačila;

| (b) | indeksa lastniških vrednostnih papirjev iz člena 106(2), v skladu z natančnimi merili, določenimi na podlagi člena 111(1)(c) in (o); |
| --- | --- |

(b)

indeksa lastniških vrednostnih papirjev iz člena 106(2), v skladu z natančnimi merili, določenimi na podlagi člena 111(1)(c) in (o);

| (c) | prilagoditve, potrebne za valute, vezane na euro, in podmodul deviznega tveganja iz člena 105(5), v skladu z natančnimi merili za prilagoditve za valute, vezane na euro, za namen lažjega izračuna podmodula deviznega tveganja, kakor je določen na podlagi člena 111(1)(p). |
| --- | --- |

(c)

prilagoditve, potrebne za valute, vezane na euro, in podmodul deviznega tveganja iz člena 105(5), v skladu z natančnimi merili za prilagoditve za valute, vezane na euro, za namen lažjega izračuna podmodula deviznega tveganja, kakor je določen na podlagi člena 111(1)(p).

EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

3.   EIOPA vsaj vsako četrtletje objavi tehnične informacije, vključno z informacijami o simetrični prilagoditvi iz člena 106.

4.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena in za lažji izračun modula tveganja zdravstvenega zavarovanja iz člena 105(4), EIOPA z upoštevanjem izračunov nadzornih organov zadevnih držav članic oblikuje osnutke izvedbenih tehničnih standardov glede standardnih odstopanj v zvezi s posebnimi nacionalnimi zakonodajnimi ukrepi držav članic, ki dovoljujejo delitev zneskov škod za zdravstveno tveganje med zavarovalnicami in pozavarovalnicami in ki izpolnjujejo merila iz odstavka 5 in morebitna dodatna merila, določena z delegiranimi akti.

EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

5.   Izvedbeni tehnični standardi iz odstavka 4 se uporabijo samo za nacionalne zakonodajne ukrepe držav članic, ki dovoljujejo delitev zneskov škod za zdravstveno tveganje med zavarovalnicami in pozavarovalnicami in ki izpolnjujejo naslednja merila:

| (a) | mehanizem za izmenjavo zahtevkov je pregleden in v celoti vnaprej določen pred letnim obdobjem, za katero velja; |
| --- | --- |

(a)

mehanizem za izmenjavo zahtevkov je pregleden in v celoti vnaprej določen pred letnim obdobjem, za katero velja;

| (b) | mehanizem za izmenjavo zahtevkov, število zavarovalnic, ki sodelujejo v sistemu za izravnavo zdravstvenega tveganja (HRES), in značilnosti tveganja podjetja za HRES zagotavljajo, da je za vsako podjetje, ki sodeluje v tem sistemu, nestanovitnost letnih izgub poslovne dejavnosti, za katero velja sistem HRES, bistveno manjša, tako glede premije kot glede rezervacije neživljenjskega zavarovanja; |
| --- | --- |

(b)

mehanizem za izmenjavo zahtevkov, število zavarovalnic, ki sodelujejo v sistemu za izravnavo zdravstvenega tveganja (HRES), in značilnosti tveganja podjetja za HRES zagotavljajo, da je za vsako podjetje, ki sodeluje v tem sistemu, nestanovitnost letnih izgub poslovne dejavnosti, za katero velja sistem HRES, bistveno manjša, tako glede premije kot glede rezervacije neživljenjskega zavarovanja;

| (c) | zdravstveno zavarovanje, za katerega velja sistem HRES, je obvezno in služi kot delna ali popolna alternativa zdravstvenemu kritju, ki ga zagotavljajo sistemi socialne varnosti; |
| --- | --- |

(c)

zdravstveno zavarovanje, za katerega velja sistem HRES, je obvezno in služi kot delna ali popolna alternativa zdravstvenemu kritju, ki ga zagotavljajo sistemi socialne varnosti;

| (d) | v primeru neplačila zavarovalnic, ki sodelujejo v sistemu HRES, ena ali več vlad držav članic v celoti jamčijo kritje zahtevkov zavarovanca za zavarovalni posel, ki ga ureja sistem HRES. |
| --- | --- |

(d)

v primeru neplačila zavarovalnic, ki sodelujejo v sistemu HRES, ena ali več vlad držav članic v celoti jamčijo kritje zahtevkov zavarovanca za zavarovalni posel, ki ga ureja sistem HRES.

Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, s katerimi določi dodatna merila za ureditev nacionalnih zakonodajnih ukrepov ter metodologijo in zahteve za izračun standardnih odstopanj iz odstavka 4 tega člena.“;

| 29. | člen 111 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 111
  Delegirani akti in regulativni in izvedbeni tehnični standardi v zvezi s členi 103 do 109
  1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno določajo:






  (a) | standardno formulo v skladu s členi 101 in 103 do 109; |
| --- | --- | --- |

29.

člen 111 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 111

Delegirani akti in regulativni in izvedbeni tehnični standardi v zvezi s členi 103 do 109

1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno določajo:

(a)

standardno formulo v skladu s členi 101 in 103 do 109;

| (b) | podmodule za natančnejše kritje tveganj, ki spadajo v posamezne module tveganja iz člena 104 kot tudi morebitne kasnejše dopolnitve; |
| --- | --- |

(b)

podmodule za natančnejše kritje tveganj, ki spadajo v posamezne module tveganja iz člena 104 kot tudi morebitne kasnejše dopolnitve;

| (c) | metode, predpostavke in standardne parametre, ki bodo kalibrirani glede na stopnjo zaupanja iz člena 101(3) in uporabljeni za izračun posameznih modulov tveganja ali podmodulov osnovnega zahtevanega solventnostnega kapitala iz členov 104, 105 in 304, mehanizem simetričnega prilagajanja in ustrezno časovno obdobje, izraženo v številu mesecev, kakor je navedeno v členu 106, ter primeren pristop za vključevanje metode iz člena 304 pri zahtevanem solventnostnem kapitalu, kot je izračunan v skladu s standardno formulo; |
| --- | --- |

(c)

metode, predpostavke in standardne parametre, ki bodo kalibrirani glede na stopnjo zaupanja iz člena 101(3) in uporabljeni za izračun posameznih modulov tveganja ali podmodulov osnovnega zahtevanega solventnostnega kapitala iz členov 104, 105 in 304, mehanizem simetričnega prilagajanja in ustrezno časovno obdobje, izraženo v številu mesecev, kakor je navedeno v členu 106, ter primeren pristop za vključevanje metode iz člena 304 pri zahtevanem solventnostnem kapitalu, kot je izračunan v skladu s standardno formulo;

| (d) | korelacijske parametre, če je potrebno tudi tiste iz Priloge IV, in postopke za posodobitev teh parametrov; |
| --- | --- |

(d)

korelacijske parametre, če je potrebno tudi tiste iz Priloge IV, in postopke za posodobitev teh parametrov;

| (e) | če zavarovalnice in pozavarovalnice uporabijo tehnike za ublažitev tveganja, metode in predpostavke, ki bodo uporabljene za oceno sprememb v profilu tveganj zadevnega podjetja in za prilagoditev izračuna zahtevanega solventnostnega kapitala; |
| --- | --- |

(e)

če zavarovalnice in pozavarovalnice uporabijo tehnike za ublažitev tveganja, metode in predpostavke, ki bodo uporabljene za oceno sprememb v profilu tveganj zadevnega podjetja in za prilagoditev izračuna zahtevanega solventnostnega kapitala;

| (f) | kakovostna merila, ki jih morajo izpolnjevati tehnike za ublažitev tveganja iz točke (e) za zagotovitev dejanskega prenosa tveganja na tretjo stranko; |
| --- | --- |

(f)

kakovostna merila, ki jih morajo izpolnjevati tehnike za ublažitev tveganja iz točke (e) za zagotovitev dejanskega prenosa tveganja na tretjo stranko;

| (fa) | metodo in parametre, ki se uporabijo za ocenjevanje kapitalske zahteve za tveganje neplačila nasprotne stranke v primeru izpostavljenosti do kvalificiranih centralnih nasprotnih strank, ti parametri pa zagotavljajo skladnost z obravnavo teh vrst izpostavljenosti v primeru kreditnih in finančnih institucij v smislu točk 1 in 26 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(fa)

metodo in parametre, ki se uporabijo za ocenjevanje kapitalske zahteve za tveganje neplačila nasprotne stranke v primeru izpostavljenosti do kvalificiranih centralnih nasprotnih strank, ti parametri pa zagotavljajo skladnost z obravnavo teh vrst izpostavljenosti v primeru kreditnih in finančnih institucij v smislu točk 1 in 26 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (g) | metode in parametre, ki bodo uporabljeni za oceno zahtevanega kapitala za operativno tveganje iz člena 107, vključno z odstotkom iz člena 107(3); |
| --- | --- |

(g)

metode in parametre, ki bodo uporabljeni za oceno zahtevanega kapitala za operativno tveganje iz člena 107, vključno z odstotkom iz člena 107(3);

| (h) | metode in popravke, ki se uporabijo za odražanje zmanjšane možnosti za razpršitev tveganja zavarovalnic in pozavarovalnic v povezavi z namenskimi sredstvi; |
| --- | --- |

(h)

metode in popravke, ki se uporabijo za odražanje zmanjšane možnosti za razpršitev tveganja zavarovalnic in pozavarovalnic v povezavi z namenskimi sredstvi;

| (i) | metodo, ki bo uporabljena za izračun prilagoditve zaradi absorpcijskih možnosti izgub zavarovalno-tehničnih rezervacij ali odloženih davkov iz člena 108; |
| --- | --- |

(i)

metodo, ki bo uporabljena za izračun prilagoditve zaradi absorpcijskih možnosti izgub zavarovalno-tehničnih rezervacij ali odloženih davkov iz člena 108;

| (j) | podskupino standardnih parametrov v modulih tveganj življenjskega, neživljenjskega in zdravstvenega zavarovanja, ki jo lahko nadomestijo parametri, specifični za posamezno podjetje, iz člena 104(7); |
| --- | --- |

(j)

podskupino standardnih parametrov v modulih tveganj življenjskega, neživljenjskega in zdravstvenega zavarovanja, ki jo lahko nadomestijo parametri, specifični za posamezno podjetje, iz člena 104(7);

| (k) | standardizirane metode, ki jih bodo uporabile zavarovalnice in pozavarovalnice za izračun parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, iz točke (j), in kakršna koli merila glede popolnosti, natančnosti in ustreznosti uporabljenih podatkov, ki jih je treba izpolnjevati, preden se izda nadzorna odobritev, skupaj s postopkom za tako odobritev; |
| --- | --- |

(k)

standardizirane metode, ki jih bodo uporabile zavarovalnice in pozavarovalnice za izračun parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, iz točke (j), in kakršna koli merila glede popolnosti, natančnosti in ustreznosti uporabljenih podatkov, ki jih je treba izpolnjevati, preden se izda nadzorna odobritev, skupaj s postopkom za tako odobritev;

| (l) | poenostavljene izračune, namenjene specifičnim podmodulom in modulom tveganja, kot tudi merila, ki jih morajo zavarovalnice in pozavarovalnice, vključno z lastnimi zavarovalnicami in pozavarovalnicami, izpolnjevati, da lahko uporabijo takšno poenostavitev, kakor je določena v členu 109; |
| --- | --- |

(l)

poenostavljene izračune, namenjene specifičnim podmodulom in modulom tveganja, kot tudi merila, ki jih morajo zavarovalnice in pozavarovalnice, vključno z lastnimi zavarovalnicami in pozavarovalnicami, izpolnjevati, da lahko uporabijo takšno poenostavitev, kakor je določena v členu 109;

| (m) | pristop, ki bo uporabljen v povezavi s povezanimi podjetji v smislu člena 212 pri izračunu zahtevanega solventnostnega kapitala, zlasti pri izračunu podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev iz člena 105(5), ob upoštevanju možnega zmanjšanja nestanovitnosti vrednosti navedenih povezanih podjetij zaradi strateške narave teh naložb in vpliva, ki ga imajo udeležena podjetja na navedena povezana podjetja; |
| --- | --- |

(m)

pristop, ki bo uporabljen v povezavi s povezanimi podjetji v smislu člena 212 pri izračunu zahtevanega solventnostnega kapitala, zlasti pri izračunu podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev iz člena 105(5), ob upoštevanju možnega zmanjšanja nestanovitnosti vrednosti navedenih povezanih podjetij zaradi strateške narave teh naložb in vpliva, ki ga imajo udeležena podjetja na navedena povezana podjetja;

| (n) | kako uporabiti kreditne ocene zunanjih bonitetnih institucij pri izračunu zahtevanega solventnostnega kapitala v skladu s standardno formulo in razporedu zunanjih kreditnih ocen na lestvico stopenj kreditne kvalitete iz člena 109a(1), kar bo v skladu z uporabo kreditnih ocen zunanjih bonitetnih institucij pri izračunu kapitalskih zahtev za kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, in finančne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(26) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(n)

kako uporabiti kreditne ocene zunanjih bonitetnih institucij pri izračunu zahtevanega solventnostnega kapitala v skladu s standardno formulo in razporedu zunanjih kreditnih ocen na lestvico stopenj kreditne kvalitete iz člena 109a(1), kar bo v skladu z uporabo kreditnih ocen zunanjih bonitetnih institucij pri izračunu kapitalskih zahtev za kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, in finančne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(26) navedene uredbe;

| (o) | podrobna merila za indeks lastniških vrednostnih papirjev iz člena 109a(2)(c); |
| --- | --- |

(o)

podrobna merila za indeks lastniških vrednostnih papirjev iz člena 109a(2)(c);

| (p) | podrobna merila za prilagoditve, potrebne za valute, vezane na euro, za olajšanje izračuna podmodula deviznega tveganja iz člena 109a(2)(d); |
| --- | --- |

(p)

podrobna merila za prilagoditve, potrebne za valute, vezane na euro, za olajšanje izračuna podmodula deviznega tveganja iz člena 109a(2)(d);

| (q) | pogoje za kategorizacijo regionalnih vlad in lokalnih organov iz člena 109a(2)(a). |
| --- | --- |

(q)

pogoje za kategorizacijo regionalnih vlad in lokalnih organov iz člena 109a(2)(a).

2.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za nadzorno odobritev uporabe parametrov za posamezno podjetje iz točke (k) odstavka 1.

EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. oktobra 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

3.   Komisija do 31. decembra 2020 oceni ustreznost metod, predpostavk in standardnih parametrov, uporabljenih pri izračunu standardne formule zahtevanega solventnostnega kapitala. Upošteva zlasti uspešnost vseh razredov sredstev in finančnih instrumentov, obnašanje vlagateljev glede teh sredstev in finančnih instrumentov ter razvoj dogodkov pri oblikovanju mednarodnih standardov na področju finančnih storitev. Pri pregledu se lahko da prednost nekaterim razredom sredstev. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži poročilo skupaj s predlogi za spremembo te direktive ali delegiranih ali izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi te direktive.

4.   Za dosledno harmonizacijo v zvezi z zahtevanim solventnostnim kapitalom EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev količinskih omejitev in meril primernosti sredstev, kadar podmodul teh tveganj ne zajema ustrezno.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

Ti regulativni tehnični standardi se uporabljajo za sredstva, ki krijejo zavarovalno-tehnične rezervacije, ne pa za sredstva v zvezi s pogodbami življenjskega zavarovanja, če naložbeno tveganje nosijo imetniki polic. Te standarde pregleduje Komisija v povezavi z razvojem standardne formule in finančnih trgov.“;

| 30. | člen 114 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 114
  Delegirani akti in izvedbeni tehnični standardi v zvezi z notranjimi modeli zahtevanega solventnostnega kapitala
  1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo:






  (a) | prilagoditve, ki jih je treba izvesti pri standardih iz členov 120 do 125 glede na omejeno področje uporabe delnega notranjega modela; |
| --- | --- | --- |

30.

člen 114 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 114

Delegirani akti in izvedbeni tehnični standardi v zvezi z notranjimi modeli zahtevanega solventnostnega kapitala

1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo:

(a)

prilagoditve, ki jih je treba izvesti pri standardih iz členov 120 do 125 glede na omejeno področje uporabe delnega notranjega modela;

| (b) | način, na katerega se delni notranji model v celoti vključi v standardno formulo zahtevanega solventnostnega kapitala iz člena 113(1)(c), in zahteve glede uporabe alternativnih tehnik vključevanja. |
| --- | --- |

(b)

način, na katerega se delni notranji model v celoti vključi v standardno formulo zahtevanega solventnostnega kapitala iz člena 113(1)(c), in zahteve glede uporabe alternativnih tehnik vključevanja.

2.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za:

| (a) | odobritev notranjega modela v skladu s členom 112 in |
| --- | --- |

(a)

odobritev notranjega modela v skladu s členom 112 in

| (b) | odobritev večjih sprememb notranjega modela in sprememb politike spreminjanja notranjega modela, kakor je navedeno v členu 115. |
| --- | --- |

(b)

odobritev večjih sprememb notranjega modela in sprememb politike spreminjanja notranjega modela, kakor je navedeno v členu 115.

EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. oktobra 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 31. | člen 127 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 127
  Delegirani akti v zvezi s členi 120 do 126
  Komisija v skladu s členom 301a v zvezi s členi 120 do 126, da bi izboljšala ocenjevanje profila tveganj in upravljanje poslovanja zavarovalnic in pozavarovalnic, sprejme delegirane akte v zvezi z uporabo mednarodnih modelov po vsej Uniji.“; |
| --- | --- |

31.

člen 127 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 127

Delegirani akti v zvezi s členi 120 do 126

Komisija v skladu s členom 301a v zvezi s členi 120 do 126, da bi izboljšala ocenjevanje profila tveganj in upravljanje poslovanja zavarovalnic in pozavarovalnic, sprejme delegirane akte v zvezi z uporabo mednarodnih modelov po vsej Uniji.“;

| 32. | člen 129 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1(d) se točke (i), (ii) in (iii) nadomestijo z naslednjim:






  „(i) | 2 500 000 EUR za zavarovalnice, ki opravljajo posle neživljenjskih zavarovanj, vključno z lastnimi zavarovalnicami, razen v primeru, ko so krita vsa ali nekatera tveganja, vključena v eno od zavarovalnih vrst od 10 do 15, naštetih v delu A Priloge I; v tem primeru znesek ne sme biti nižji od 3 700 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

32.

člen 129 se spremeni:

(a)

v odstavku 1(d) se točke (i), (ii) in (iii) nadomestijo z naslednjim:

„(i)

2 500 000 EUR za zavarovalnice, ki opravljajo posle neživljenjskih zavarovanj, vključno z lastnimi zavarovalnicami, razen v primeru, ko so krita vsa ali nekatera tveganja, vključena v eno od zavarovalnih vrst od 10 do 15, naštetih v delu A Priloge I; v tem primeru znesek ne sme biti nižji od 3 700 000 EUR;

| (ii) | 3 700 000 EUR za življenjske zavarovalnice, vključno z lastnimi zavarovalnicami; |
| --- | --- |

(ii)

3 700 000 EUR za življenjske zavarovalnice, vključno z lastnimi zavarovalnicami;

| (iii) | 3 600 000 EUR za pozavarovalnice, razen v primeru lastnih pozavarovalnic, pri katerih zahtevani minimalni kapital ne sme biti nižji od 1 200 000 EUR;“; |
| --- | --- |

(iii)

3 600 000 EUR za pozavarovalnice, razen v primeru lastnih pozavarovalnic, pri katerih zahtevani minimalni kapital ne sme biti nižji od 1 200 000 EUR;“;

| (b) | drugi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Države članice svojim nadzornim organom dovolijo, da v obdobju, ki se konča najpozneje 31. decembra 2017, od zavarovalnice ali pozavarovalnice zahtevajo, da delež iz prvega pododstavka uporabijo izključno za zahtevani solventnostni kapital podjetja, ki se izračuna v skladu s pododdelkom 2 oddelka 4 poglavja VI.“; |
| --- | --- |

(b)

drugi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„Države članice svojim nadzornim organom dovolijo, da v obdobju, ki se konča najpozneje 31. decembra 2017, od zavarovalnice ali pozavarovalnice zahtevajo, da delež iz prvega pododstavka uporabijo izključno za zahtevani solventnostni kapital podjetja, ki se izračuna v skladu s pododdelkom 2 oddelka 4 poglavja VI.“;

| (c) | v odstavku 4 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
  „Za namene izračuna mejnih vrednosti iz odstavka 3 podjetjem ni treba izračunati zahtevanega solventnostnega kapitala za vsako četrtletje.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Za namene izračuna mejnih vrednosti iz odstavka 3 podjetjem ni treba izračunati zahtevanega solventnostnega kapitala za vsako četrtletje.“;

| (d) | v odstavku 5 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „5.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2020 predloži poročilo o pravilih držav članic in praksah nadzornih organov, sprejetih v skladu z odstavki 1 do 4.“; |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 5 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„5.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2020 predloži poročilo o pravilih držav članic in praksah nadzornih organov, sprejetih v skladu z odstavki 1 do 4.“;

| 33. | člen 130 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 130
  Delegirani akti
  Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301a sprejme delegirane akte, ki določajo izračun zahtevanega minimalnega kapitala iz členov 128 in 129.“; |
| --- | --- |

33.

člen 130 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 130

Delegirani akti

Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301a sprejme delegirane akte, ki določajo izračun zahtevanega minimalnega kapitala iz členov 128 in 129.“;

| 34. | v prvem odstavku člena 131 se datuma „31. oktobra 2012“ in „31. oktobra 2013“ nadomestita z „31. decembra 2015“ in „31. decembra 2016“; |
| --- | --- |

34.

v prvem odstavku člena 131 se datuma „31. oktobra 2012“ in „31. oktobra 2013“ nadomestita z „31. decembra 2015“ in „31. decembra 2016“;

| 35. | člen 135 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 135
  Delegirani akti in regulativni tehnični standardi za kvalitativne zahteve
  1.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno določajo kvalitativne zahteve na naslednjih področjih:






  (a) | opredelitev, meritev, nadzor in upravljanje tveganj, ki izhajajo iz naložb v povezavi s prvim pododstavkom člena 132(2); |
| --- | --- | --- |

35.

člen 135 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 135

Delegirani akti in regulativni tehnični standardi za kvalitativne zahteve

1.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno določajo kvalitativne zahteve na naslednjih področjih:

(a)

opredelitev, meritev, nadzor in upravljanje tveganj, ki izhajajo iz naložb v povezavi s prvim pododstavkom člena 132(2);

| (b) | opredelitev, meritev, nadzor in upravljanje posebnih tveganj, ki izhajajo iz naložb v izvedene instrumente in sredstva iz drugega pododstavka člena 132(4) ter določitev, koliko taka sredstva prispevajo k zmanjšanju tveganj ali učinkovitemu upravljanju portfelja, kakor je navedeno v tretjem pododstavku člena 132(4). |
| --- | --- |

(b)

opredelitev, meritev, nadzor in upravljanje posebnih tveganj, ki izhajajo iz naložb v izvedene instrumente in sredstva iz drugega pododstavka člena 132(4) ter določitev, koliko taka sredstva prispevajo k zmanjšanju tveganj ali učinkovitemu upravljanju portfelja, kakor je navedeno v tretjem pododstavku člena 132(4).

2.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo:

| (a) | zahteve, ki jih morajo izpolniti podjetja, ki preoblikujejo posojila v prenosne vrednostne papirje in druge finančne instrumente (originatorji ali sponzorji), da lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica vlaga v takšne vrednostne papirje ali instrumente, izdane po 1. januarju 2011, vključno z zahtevami, ki zagotavljajo, da originator, sponzor ali prvotni posojilodajalec trajno zadrži pomemben neto ekonomski delež v višini vsaj 5 %; |
| --- | --- |

(a)

zahteve, ki jih morajo izpolniti podjetja, ki preoblikujejo posojila v prenosne vrednostne papirje in druge finančne instrumente (originatorji ali sponzorji), da lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica vlaga v takšne vrednostne papirje ali instrumente, izdane po 1. januarju 2011, vključno z zahtevami, ki zagotavljajo, da originator, sponzor ali prvotni posojilodajalec trajno zadrži pomemben neto ekonomski delež v višini vsaj 5 %;

| (b) | kvalitativne zahteve, ki jih morajo izpolniti zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki vlagajo v takšne vrednostne papirje ali instrumente; |
| --- | --- |

(b)

kvalitativne zahteve, ki jih morajo izpolniti zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki vlagajo v takšne vrednostne papirje ali instrumente;

| (c) | specifikacije za okoliščine, v katerih se lahko naloži sorazmerna dodatna kapitalska zahteva, kadar so bile kršene zahteve iz točk (a) in (b) tega odstavka, brez poseganja v člen 101(3). |
| --- | --- |

(c)

specifikacije za okoliščine, v katerih se lahko naloži sorazmerna dodatna kapitalska zahteva, kadar so bile kršene zahteve iz točk (a) in (b) tega odstavka, brez poseganja v člen 101(3).

3.   Za dosledno harmonizacijo v zvezi z odstavkom 2(c) EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se natančno opredeli metodologija za izračun v njem navedene sorazmerne dodatne kapitalske zahteve.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 36. | v členu 138 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   V primeru izjemnih težkih razmer, ki vplivajo na zavarovalnice in pozavarovalnice, ki imajo pomemben delež na trgu ali v prizadetih vrstah poslovanja, kot jih razglasi EIOPA, in po potrebi po posvetovanju z ESRB, lahko nadzorni organ za prizadeta podjetja podaljša obdobje iz drugega pododstavka odstavka 3 za največ sedem let, ob upoštevanju vseh relevantnih dejavnikov, tudi povprečnega trajanja zavarovalno-tehničnih rezervacij.
  Brez poseganja v pooblastila EIOPA po členu 18 Uredbe (EU) št. 1094/2010 EIOPA za namene tega odstavka na zahtevo zadevnega nadzornega organa razglasi obstoj izjemnih težkih razmer. Zadevni nadzorni organ lahko vloži prošnjo, če je malo verjetno, da bo zavarovalnica ali pozavarovalnica, ki ima pomemben delež na trgu ali v prizadeti panogi, izpolnila zahteve iz odstavka 3. Izjemne težke razmere obstajajo, če na finančno stanje zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki ima pomemben delež na trgu ali v prizadetih vrstah poslovanja, resno ali negativno vpliva eden ali več naslednjih pogojev:






  (a) | padec na finančnih trgih, ki je nepredviden, oster in precejšen; |
| --- | --- | --- |

36.

v členu 138 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   V primeru izjemnih težkih razmer, ki vplivajo na zavarovalnice in pozavarovalnice, ki imajo pomemben delež na trgu ali v prizadetih vrstah poslovanja, kot jih razglasi EIOPA, in po potrebi po posvetovanju z ESRB, lahko nadzorni organ za prizadeta podjetja podaljša obdobje iz drugega pododstavka odstavka 3 za največ sedem let, ob upoštevanju vseh relevantnih dejavnikov, tudi povprečnega trajanja zavarovalno-tehničnih rezervacij.

Brez poseganja v pooblastila EIOPA po členu 18 Uredbe (EU) št. 1094/2010 EIOPA za namene tega odstavka na zahtevo zadevnega nadzornega organa razglasi obstoj izjemnih težkih razmer. Zadevni nadzorni organ lahko vloži prošnjo, če je malo verjetno, da bo zavarovalnica ali pozavarovalnica, ki ima pomemben delež na trgu ali v prizadeti panogi, izpolnila zahteve iz odstavka 3. Izjemne težke razmere obstajajo, če na finančno stanje zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki ima pomemben delež na trgu ali v prizadetih vrstah poslovanja, resno ali negativno vpliva eden ali več naslednjih pogojev:

(a)

padec na finančnih trgih, ki je nepredviden, oster in precejšen;

| (b) | okolja z dolgotrajno nizko obrestno mero; |
| --- | --- |

(b)

okolja z dolgotrajno nizko obrestno mero;

| (c) | huda nesreča z velikim učinkom. |
| --- | --- |

(c)

huda nesreča z velikim učinkom.

EIOPA v sodelovanju z zadevnim nacionalnim nadzornim organom redno ocenjuje, ali pogoji iz drugega odstavka še obstajajo. EIOPA v sodelovanju z zadevnim nadzornim organom razglasi konec izjemno težkih razmer.

Zadevna zavarovalnica ali pozavarovalnica svojemu nadzornemu organu vsake 3 mesece predloži poročilo o napredku, v katerem opredeli sprejete ukrepe in napredek pri ponovni vzpostavitvi primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanje profila tveganja z namenom izpolnitve zahteve po solventnostnem kapitalu.

Podaljšanje obdobja iz prvega pododstavka se prekliče, če je iz poročila o napredku razvidno, da ni bistvenega napredka pri ponovni vzpostavitvi primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanju profila tveganja z namenom izpolnitve zahteve po solventnostnem kapitalu od datuma, ko je bilo ugotovljeno, da zahteva po solventnostnem kapitalu ni izpolnjena do datuma predložitve poročila o napredku.“;

| 37. | člen 143 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 143
  Delegirani akti in regulativni tehnični standardi glede člena 138(4)
  1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki dopolnijo primere izjemno težkih razmer ter opredeljujejo dejavnike in merila, ki jih mora upoštevati EIOPA, kadar razglasi obstoj izjemno težkih razmer, in nadzorni organi, kadar določajo podaljšanje obdobja sanacije v skladu s členom 138(4).
  2.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s členom 138(2), členom 139(2) in členom 141 EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da opredeli sanacijski načrt iz člena 138(2) ter finančni načrt iz člena 139(2) in v zvezi s členom 141, pri čemer stori vse potrebno, da se izogne procikličnim učinkom.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

37.

člen 143 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 143

Delegirani akti in regulativni tehnični standardi glede člena 138(4)

1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki dopolnijo primere izjemno težkih razmer ter opredeljujejo dejavnike in merila, ki jih mora upoštevati EIOPA, kadar razglasi obstoj izjemno težkih razmer, in nadzorni organi, kadar določajo podaljšanje obdobja sanacije v skladu s členom 138(4).

2.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s členom 138(2), členom 139(2) in členom 141 EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da opredeli sanacijski načrt iz člena 138(2) ter finančni načrt iz člena 139(2) in v zvezi s členom 141, pri čemer stori vse potrebno, da se izogne procikličnim učinkom.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 38. | člen 149 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 149
  Spremembe v vrsti nevarnosti ali obveznosti
  Za spremembe podatkov iz člena 147, ki jih zavarovalnica namerava izvesti, velja postopek iz členov 147 in 148.“; |
| --- | --- |

38.

člen 149 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 149

Spremembe v vrsti nevarnosti ali obveznosti

Za spremembe podatkov iz člena 147, ki jih zavarovalnica namerava izvesti, velja postopek iz členov 147 in 148.“;

| 39. | člen 155 se nadomesti z naslednjim:






  (a) | v odstavku 3 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
  „Poleg tega lahko nadzorni organ matične države članice ali države članice gostiteljice zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so prenesena v navedenem členu.“; |
| --- | --- | --- |

39.

člen 155 se nadomesti z naslednjim:

(a)

v odstavku 3 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Poleg tega lahko nadzorni organ matične države članice ali države članice gostiteljice zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so prenesena v navedenem členu.“;

| (b) | odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:
  „9.   Države članice Komisijo in EIOPA obvestijo o številu in vrsti primerov, v katerih so bila zavrnjena dovoljenja v skladu s členoma 146 in 148, ali kateri ukrepi so bili sprejeti v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega člena.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

„9.   Države članice Komisijo in EIOPA obvestijo o številu in vrsti primerov, v katerih so bila zavrnjena dovoljenja v skladu s členoma 146 in 148, ali kateri ukrepi so bili sprejeti v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega člena.“;

| 40. | v členu 158(2) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
  „Poleg tega lahko nadzorni organ matične države članice ali države članice gostiteljice zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.“; |
| --- | --- |

40.

v členu 158(2) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Poleg tega lahko nadzorni organ matične države članice ali države članice gostiteljice zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.“;

| 41. | člen 159 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 159
  Statistični podatki o čezmejnih dejavnostih
  Vsaka zavarovalnica obvesti pristojni nadzorni organ svoje matične države članice o zneskih premij, odškodninskih zahtevkov in provizij, posebej za transakcije, izvedene iz naslova pravice do ustanavljanja, in tistih, ki so izvedene iz naslova svobode opravljanja storitev, brez odbitka pozavarovanja, po državi članici, in sicer:






  (a) | za neživljenjsko zavarovanje, po vrstah poslovanja, v skladu z ustreznim delegiranim aktom; |
| --- | --- | --- |

41.

člen 159 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 159

Statistični podatki o čezmejnih dejavnostih

Vsaka zavarovalnica obvesti pristojni nadzorni organ svoje matične države članice o zneskih premij, odškodninskih zahtevkov in provizij, posebej za transakcije, izvedene iz naslova pravice do ustanavljanja, in tistih, ki so izvedene iz naslova svobode opravljanja storitev, brez odbitka pozavarovanja, po državi članici, in sicer:

(a)

za neživljenjsko zavarovanje, po vrstah poslovanja, v skladu z ustreznim delegiranim aktom;

| (b) | za življenjsko zavarovanje, za vsako vrsto poslovanja, v skladu z ustreznim delegiranim aktom. |
| --- | --- |

(b)

za življenjsko zavarovanje, za vsako vrsto poslovanja, v skladu z ustreznim delegiranim aktom.

Kar zadeva vrsto 10 iz dela A Priloge I, razen prevoznikove odgovornosti, zadevno podjetje navedeni nadzorni organ obvesti tudi o pogostosti in povprečnih stroških zahtevkov.

Nadzorni organ matične države članice v primernem času predloži podatke iz prvega in drugega pododstavka nadzornim organom vsake države članice, ki to zahteva.“;

| 42. | člen 172 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 172
  Enakovrednost pri dejavnosti pozavarovanja
  1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali se režim solventnosti tretje države, uporablja za dejavnosti pozavarovanja podjetij, ki imajo sedež v tej tretji državi, enakovreden tistemu iz naslova I.
  2.   Če tretja država v celoti izpolnjuje merila, sprejeta v skladu z odstavkom 1, lahko Komisija v skladu s členom 301a in ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je nadzorni režim tretje države, ki se uporablja za dejavnosti pozavarovanja podjetij, ki imajo sedež v tej tretji državi, enakovreden tistemu iz naslova I te direktive.
  Ti delegirani akti se redno pregledujejo, da bi se upoštevale vse bistvene spremembe nadzornega režima za nadzor skupin iz naslova I in nadzornega režima v tretji državi.
  EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.
  3.   Kadar se v skladu z odstavkom 2 režim solventnosti tretje države šteje za enakovrednega režimu, ki je določen v tej direktivi, se pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji, ki imajo sedež v tej tretji državi, obravnavajo na enak način, kot pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetjem, ki je pridobilo dovoljenje v skladu s to direktivo.
  4.   Z odstopanjem od odstavka 2, in tudi če merila, določena v skladu z odstavkom 1, niso bila izpolnjena, lahko Komisija za omejeno obdobje, v skladu s členom 301a ter ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010, sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je režim solventnosti tretje države, uporabljen za dejavnosti pozavarovanja podjetij, ki imajo sedež v tej tretji državi, začasno enakovreden tistemu iz naslova I, če je ta tretja država izpolnila vsaj naslednja merila:






  (a) | se je Uniji pisno zavezala, da bo sprejela in uporabljala režim solventnosti, ki ga je mogoče pred iztekom tega omejenega obdobja oceniti kot enakovrednega v skladu z odstavkom 2, ter da bo izvajala postopek ocenjevanja enakovrednosti; |
| --- | --- | --- |

42.

člen 172 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 172

Enakovrednost pri dejavnosti pozavarovanja

1.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali se režim solventnosti tretje države, uporablja za dejavnosti pozavarovanja podjetij, ki imajo sedež v tej tretji državi, enakovreden tistemu iz naslova I.

2.   Če tretja država v celoti izpolnjuje merila, sprejeta v skladu z odstavkom 1, lahko Komisija v skladu s členom 301a in ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je nadzorni režim tretje države, ki se uporablja za dejavnosti pozavarovanja podjetij, ki imajo sedež v tej tretji državi, enakovreden tistemu iz naslova I te direktive.

Ti delegirani akti se redno pregledujejo, da bi se upoštevale vse bistvene spremembe nadzornega režima za nadzor skupin iz naslova I in nadzornega režima v tretji državi.

EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.

3.   Kadar se v skladu z odstavkom 2 režim solventnosti tretje države šteje za enakovrednega režimu, ki je določen v tej direktivi, se pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji, ki imajo sedež v tej tretji državi, obravnavajo na enak način, kot pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetjem, ki je pridobilo dovoljenje v skladu s to direktivo.

4.   Z odstopanjem od odstavka 2, in tudi če merila, določena v skladu z odstavkom 1, niso bila izpolnjena, lahko Komisija za omejeno obdobje, v skladu s členom 301a ter ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010, sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je režim solventnosti tretje države, uporabljen za dejavnosti pozavarovanja podjetij, ki imajo sedež v tej tretji državi, začasno enakovreden tistemu iz naslova I, če je ta tretja država izpolnila vsaj naslednja merila:

(a)

se je Uniji pisno zavezala, da bo sprejela in uporabljala režim solventnosti, ki ga je mogoče pred iztekom tega omejenega obdobja oceniti kot enakovrednega v skladu z odstavkom 2, ter da bo izvajala postopek ocenjevanja enakovrednosti;

| (b) | je vzpostavila delovni program za izpolnitev zaveze iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

je vzpostavila delovni program za izpolnitev zaveze iz točke (a);

| (c) | je zagotovila zadostna sredstva za izpolnitev zaveze iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

je zagotovila zadostna sredstva za izpolnitev zaveze iz točke (a);

| (d) | ima režim solventnosti, ki temelji na tveganju ter določa kvantitativne in kvalitativne zahteve glede solventnosti in zahteve glede nadzornega poročanja in preglednosti; |
| --- | --- |

(d)

ima režim solventnosti, ki temelji na tveganju ter določa kvantitativne in kvalitativne zahteve glede solventnosti in zahteve glede nadzornega poročanja in preglednosti;

| (e) | je sklenila pisne dogovore o sodelovanju in izmenjavi zaupnih nadzornih podatkov z EIOPA in nadzornimi organi; |
| --- | --- |

(e)

je sklenila pisne dogovore o sodelovanju in izmenjavi zaupnih nadzornih podatkov z EIOPA in nadzornimi organi;

| (f) | ima neodvisen sistem nadzora in |
| --- | --- |

(f)

ima neodvisen sistem nadzora in

| (g) | je določila obveznosti varovanja poslovne skrivnosti za vse osebe, ki delujejo v imenu njenih nadzornih organov, zlasti glede izmenjave podatkov z EIOPA in nadzornimi organi. |
| --- | --- |

(g)

je določila obveznosti varovanja poslovne skrivnosti za vse osebe, ki delujejo v imenu njenih nadzornih organov, zlasti glede izmenjave podatkov z EIOPA in nadzornimi organi.

Delegirani akti o začasni enakovrednosti upoštevajo poročila Komisije v skladu s členom 177(2). Ti delegirani akti se redno revidirajo na podlagi poročil o napredku zadevne tretje države, ki se vsako leto predložijo Komisiji, da jih oceni. EIOPA pomaga Komisiji pri oceni teh poročil.

EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.

Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobneje določajo pogoje iz prvega pododstavka.

5.   Omejeno obdobje iz prvega pododstavka odstavka 4 se konča 31. decembra 2020 ali na datum, na katerega se v skladu z odstavkom 2 nadzorni režim te tretje države šteje za enakovrednega tistemu, ki je določen v naslovu I, kar je prej.

To obdobje se lahko podaljša do največ enega leta, kadar EIOPA in Komisija potrebujeta več časa za ocenjevanje enakovrednosti za namene odstavka 2.

6.   Pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji s sedežem v tretji državi, katere nadzorni režim se šteje za začasno enakovrednega v skladu z odstavkom 4, se obravnavajo enako kot tiste v odstavku 3. Člen 173 se uporablja tudi za pozavarovalnice s sedežem v tretji državi, katere nadzorni režim se šteje za začasno enakovrednega v skladu z odstavkom 4.“;

| 43. | člen 176 se nadomesti:
  „Člen 176
  Informacije držav članic Komisiji in EIOPA
  Nadzorni organi držav članic obvestijo Komisijo, EIOPA in nadzorne organe drugih držav članic o vseh dovoljenjih neposrednega ali posrednega hčerinskega podjetja enega ali več matičnih podjetij, ki jih ureja pravo tretje države.
  Iz teh informacij je razvidna tudi struktura zadevne skupine.
  Kadar podjetje, ki ga ureja pravo tretje države, pridobi tolikšen delež v zavarovalnici ali pozavarovalnici, ki je pridobila dovoljenje v Uniji, da bi ta zavarovalnica ali pozavarovalnica postala hčerinsko podjetje tega podjetja iz tretje države, nadzorni organi matične države članice obvestijo Komisijo, EIOPA in nadzorne organe druge države članice.“; |
| --- | --- |

43.

člen 176 se nadomesti:

„Člen 176

Informacije držav članic Komisiji in EIOPA

Nadzorni organi držav članic obvestijo Komisijo, EIOPA in nadzorne organe drugih držav članic o vseh dovoljenjih neposrednega ali posrednega hčerinskega podjetja enega ali več matičnih podjetij, ki jih ureja pravo tretje države.

Iz teh informacij je razvidna tudi struktura zadevne skupine.

Kadar podjetje, ki ga ureja pravo tretje države, pridobi tolikšen delež v zavarovalnici ali pozavarovalnici, ki je pridobila dovoljenje v Uniji, da bi ta zavarovalnica ali pozavarovalnica postala hčerinsko podjetje tega podjetja iz tretje države, nadzorni organi matične države članice obvestijo Komisijo, EIOPA in nadzorne organe druge države članice.“;

| 44. | v členu 177 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice obvestijo Komisijo in EIOPA o vseh splošnih težavah, s katerimi se srečujejo njihove zavarovalnice ali pozavarovalnice pri ustanavljanju in opravljanju dejavnosti v tretji državi.“; |
| --- | --- |

44.

v členu 177 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice obvestijo Komisijo in EIOPA o vseh splošnih težavah, s katerimi se srečujejo njihove zavarovalnice ali pozavarovalnice pri ustanavljanju in opravljanju dejavnosti v tretji državi.“;

| 45. | v členu 210 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo določbe iz odstavka 1 tega člena glede spremljanja, upravljanja in nadzora nevarnosti, ki izhajajo iz dejavnosti končnega pozavarovanja.“; |
| --- | --- |

45.

v členu 210 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo določbe iz odstavka 1 tega člena glede spremljanja, upravljanja in nadzora nevarnosti, ki izhajajo iz dejavnosti končnega pozavarovanja.“;

| 46. | v členu 211 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo naslednja merila za nadzorno odobritev:






  (a) | področje uporabe dovoljenja; |
| --- | --- | --- |

46.

v členu 211 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo naslednja merila za nadzorno odobritev:

(a)

področje uporabe dovoljenja;

| (b) | obvezne pogoje, ki se vključijo v vse izdane pogodbe; |
| --- | --- |

(b)

obvezne pogoje, ki se vključijo v vse izdane pogodbe;

| (c) | zahteve glede sposobnosti in primernosti, kot jih določa člen 42, za osebe, ki vodijo namenske družbe; |
| --- | --- |

(c)

zahteve glede sposobnosti in primernosti, kot jih določa člen 42, za osebe, ki vodijo namenske družbe;

| (d) | primerne zahteve za delničarje ali člane, ki imajo kvalificiran delež v namenski družbi; |
| --- | --- |

(d)

primerne zahteve za delničarje ali člane, ki imajo kvalificiran delež v namenski družbi;

| (e) | zanesljive upravne in računovodske postopke, ustrezne mehanizme notranjega nadzora in zahteve za obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

(e)

zanesljive upravne in računovodske postopke, ustrezne mehanizme notranjega nadzora in zahteve za obvladovanje tveganja;

| (f) | zahteve po računovodskih, bonitetnih in statističnih podatkih; |
| --- | --- |

(f)

zahteve po računovodskih, bonitetnih in statističnih podatkih;

| (g) | zahteve glede solventnosti. |
| --- | --- |

(g)

zahteve glede solventnosti.

2a.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe člena 211(1) in (2) EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za dodelitev nadzorne odobritve za ustanovitev namenskih družb, ter za določitev formatov in modelov, ki se uporabijo za namene točke (f) odstavka 2.

EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. oktobra 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

2b.   Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja člena 211(1) in (2) lahko EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev postopkov za sodelovanje in izmenjavo informacij med nadzornimi organi, kadar je namenska družba, ki prevzame tveganja zavarovalnice ali pozavarovalnice, ustanovljena v državi članici, ki ni država članica, v kateri je zavarovalnica ali pozavarovalnica pridobila dovoljenje.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

3.   Za namenske družbe, ki so pridobile dovoljenje pred 31. decembrom 2015, se uporablja pravo države članice, ki je odobrila namensko družbo. Kljub temu pa se uporabljajo za katero koli novo dejavnost, ki jo začne opravljati takšna namenska družba po tem datumu, odstavki 1, 2 in 2a.“;

| 47. | v členu 212(1) se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | ‚kolegij nadzornikov‘ pomeni stalno, vendar prilagodljivo sestavo za sodelovanje, usklajevanje in poenostavitev sprejemanja odločitev v zvezi z nadzorom skupine;“; |
| --- | --- | --- |

47.

v členu 212(1) se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

‚kolegij nadzornikov‘ pomeni stalno, vendar prilagodljivo sestavo za sodelovanje, usklajevanje in poenostavitev sprejemanja odločitev v zvezi z nadzorom skupine;“;

| 48. | člen 216 se spremeni:






  (a) | odstavku 1 se dodata naslednja pododstavka:
  „V takem primeru nadzorni organ svojo odločitev utemelji nadzorniku skupine in končnemu matičnemu podjetju na ravni Unije. Nadzornik skupine obvesti kolegij nadzornikov v skladu s členom 248(1)(a).
  Smiselno se uporabljajo členi 218 do 258 na podlagi odstavkov 2 do 6 tega člena.“; |
| --- | --- | --- |

48.

člen 216 se spremeni:

(a)

odstavku 1 se dodata naslednja pododstavka:

„V takem primeru nadzorni organ svojo odločitev utemelji nadzorniku skupine in končnemu matičnemu podjetju na ravni Unije. Nadzornik skupine obvesti kolegij nadzornikov v skladu s členom 248(1)(a).

Smiselno se uporabljajo členi 218 do 258 na podlagi odstavkov 2 do 6 tega člena.“;

| (b) | v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Nadzorni organ take odločitve utemelji podjetju in nadzorniku skupine. Nadzornik skupine obvesti kolegij nadzornikov v skladu s členom 248(1)(a).“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Nadzorni organ take odločitve utemelji podjetju in nadzorniku skupine. Nadzornik skupine obvesti kolegij nadzornikov v skladu s členom 248(1)(a).“;

| (c) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo okoliščine, v katerih se lahko sprejme odločitev iz odstavka 1 tega člena.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo okoliščine, v katerih se lahko sprejme odločitev iz odstavka 1 tega člena.“;

| 49. | člen 217 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „V tem primeru nadzorni organi pojasnijo svoj dogovor nadzorniku skupine in končnemu matičnemu podjetju na ravni Unije. Nadzornik skupine obvesti kolegij nadzornikov v skladu s členom 248(1)(a).“; |
| --- | --- | --- |

49.

člen 217 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„V tem primeru nadzorni organi pojasnijo svoj dogovor nadzorniku skupine in končnemu matičnemu podjetju na ravni Unije. Nadzornik skupine obvesti kolegij nadzornikov v skladu s členom 248(1)(a).“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo okoliščine, v katerih se lahko sprejme odločitev iz odstavka 1 tega člena.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo okoliščine, v katerih se lahko sprejme odločitev iz odstavka 1 tega člena.“;

| 50. | člen 227 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 227
  Enakovrednost v zvezi z zavarovalnicami in pozavarovalnicami tretjih držav
  1.   Pri izračunu solventnosti skupine zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je udeleženo podjetje v zavarovalnici ali pozavarovalnici tretje države, v skladu s členom 233 se ta zavarovalnica ali pozavarovalnica tretje države samo za namene izračuna obravnava kot povezana zavarovalnica ali pozavarovalnica.
  Kadar tretja država, kjer je sedež tega podjetja, zahteva dovoljenje in zavarovalnici ali pozavarovalnici naloži režim solventnosti, ki je vsaj enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I, lahko države članice določijo, da se pri izračunu v zvezi s to zavarovalnico ali pozavarovalnico upoštevajo zahtevani solventnostni kapital in lastna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje za ta zahtevani solventnostni kapital, kakor jih določa zadevna tretja država.
  2.   Kadar ni bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 4 ali 5 tega člena, preverjanja v zvezi s tem, ali je režim tretje države vsaj enakovreden, izvaja nadzornik skupine na zahtevo udeleženega podjetja ali na lastno pobudo. EIOPA pomaga nadzorniku skupine v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  Nadzornik skupine se ob pomoči EIOPA posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi pred sprejetjem sklepa o enakovrednosti. Ta sklep se sprejme v skladu z merili, sprejetimi v skladu z odstavkom 3. Nadzornik skupine ne sprejme nobenega sklepa v zvezi s tretjo državo, ki je v nasprotju s kakršnim koli sklepom v zvezi s to tretjo državo, razen če je to potrebno, da bi se upoštevale vse bistvene spremembe nadzornega režima iz poglavja VI naslova I in nadzornega režima v tretji državi.
  Kadar se nadzorni organi ne strinjajo s sklepom, sprejetim v skladu z drugim pododstavkom, lahko to zadevo predložijo EIOPA in zahtevajo njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 v treh mesecih po tem, ko nadzornik skupine poda obvestilo o sklepu. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.
  3.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali je režim solventnosti v tretji državi enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I.
  4.   Če tretja država v celoti izpolnjuje merila, sprejeta v skladu z odstavkom 3, lahko Komisija v skladu s členom 301a in ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010, sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je nadzorni režim v tretji državi enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I.
  Ti delegirani akti se redno pregledujejo, da se upoštevajo vse bistvene spremembe nadzornega režima iz poglavja VI naslova I in nadzornega režima v tretji državi.
  EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.
  5.   Z odstopanjem od odstavka 4, in tudi kadar merila, določena v skladu z odstavkom 3, niso bila izpolnjena, lahko Komisija za obdobje iz odstavka 6, v skladu s členom 301a ter ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010, sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je režim nadzora tretje države, uporabljen za podjetja, ki imajo sedež v tej tretji državi, začasno enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I, kadar:






  (a) | je mogoče dokazati, da je v tretji državi trenutno v veljavi režim solventnosti, ki ga je mogoče oceniti kot enakovrednega v skladu z odstavkom 4, ali da tretja država tak režim lahko sprejme in uporabi; |
| --- | --- | --- |

50.

člen 227 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 227

Enakovrednost v zvezi z zavarovalnicami in pozavarovalnicami tretjih držav

1.   Pri izračunu solventnosti skupine zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je udeleženo podjetje v zavarovalnici ali pozavarovalnici tretje države, v skladu s členom 233 se ta zavarovalnica ali pozavarovalnica tretje države samo za namene izračuna obravnava kot povezana zavarovalnica ali pozavarovalnica.

Kadar tretja država, kjer je sedež tega podjetja, zahteva dovoljenje in zavarovalnici ali pozavarovalnici naloži režim solventnosti, ki je vsaj enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I, lahko države članice določijo, da se pri izračunu v zvezi s to zavarovalnico ali pozavarovalnico upoštevajo zahtevani solventnostni kapital in lastna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje za ta zahtevani solventnostni kapital, kakor jih določa zadevna tretja država.

2.   Kadar ni bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 4 ali 5 tega člena, preverjanja v zvezi s tem, ali je režim tretje države vsaj enakovreden, izvaja nadzornik skupine na zahtevo udeleženega podjetja ali na lastno pobudo. EIOPA pomaga nadzorniku skupine v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010.

Nadzornik skupine se ob pomoči EIOPA posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi pred sprejetjem sklepa o enakovrednosti. Ta sklep se sprejme v skladu z merili, sprejetimi v skladu z odstavkom 3. Nadzornik skupine ne sprejme nobenega sklepa v zvezi s tretjo državo, ki je v nasprotju s kakršnim koli sklepom v zvezi s to tretjo državo, razen če je to potrebno, da bi se upoštevale vse bistvene spremembe nadzornega režima iz poglavja VI naslova I in nadzornega režima v tretji državi.

Kadar se nadzorni organi ne strinjajo s sklepom, sprejetim v skladu z drugim pododstavkom, lahko to zadevo predložijo EIOPA in zahtevajo njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 v treh mesecih po tem, ko nadzornik skupine poda obvestilo o sklepu. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.

3.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali je režim solventnosti v tretji državi enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I.

4.   Če tretja država v celoti izpolnjuje merila, sprejeta v skladu z odstavkom 3, lahko Komisija v skladu s členom 301a in ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010, sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je nadzorni režim v tretji državi enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I.

Ti delegirani akti se redno pregledujejo, da se upoštevajo vse bistvene spremembe nadzornega režima iz poglavja VI naslova I in nadzornega režima v tretji državi.

EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.

5.   Z odstopanjem od odstavka 4, in tudi kadar merila, določena v skladu z odstavkom 3, niso bila izpolnjena, lahko Komisija za obdobje iz odstavka 6, v skladu s členom 301a ter ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010, sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je režim nadzora tretje države, uporabljen za podjetja, ki imajo sedež v tej tretji državi, začasno enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I, kadar:

(a)

je mogoče dokazati, da je v tretji državi trenutno v veljavi režim solventnosti, ki ga je mogoče oceniti kot enakovrednega v skladu z odstavkom 4, ali da tretja država tak režim lahko sprejme in uporabi;

| (b) | ima tretja država režim solventnosti, ki temelji na tveganju ter določa kvantitativne in kvalitativne zahteve glede solventnosti in zahteve glede nadzornega poročanja in preglednosti; |
| --- | --- |

(b)

ima tretja država režim solventnosti, ki temelji na tveganju ter določa kvantitativne in kvalitativne zahteve glede solventnosti in zahteve glede nadzornega poročanja in preglednosti;

| (c) | pravo tretje države načeloma omogoča sodelovanje in izmenjavo zaupnih informacij z EIOPA in z nadzornimi organi; |
| --- | --- |

(c)

pravo tretje države načeloma omogoča sodelovanje in izmenjavo zaupnih informacij z EIOPA in z nadzornimi organi;

| (d) | ima tretja država neodvisen sistem nadzora in |
| --- | --- |

(d)

ima tretja država neodvisen sistem nadzora in

| (e) | je tretja država določila obveznost varovanja poslovne skrivnosti za vse osebe, ki delujejo v imenu svojega nadzornega organa. |
| --- | --- |

(e)

je tretja država določila obveznost varovanja poslovne skrivnosti za vse osebe, ki delujejo v imenu svojega nadzornega organa.

EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.

6.   Začetno obdobje začasne enakovrednosti iz odstavka 5 traja 10 let, razen če je bil pred iztekom tega obdobja:

| (a) | ta delegirani akt preklican ali |
| --- | --- |

(a)

ta delegirani akt preklican ali

| (b) | je bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 4 z učinkom, da se nadzorni režim tretje države šteje za enakovrednega režimu iz poglavja VI naslova I. |
| --- | --- |

(b)

je bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 4 z učinkom, da se nadzorni režim tretje države šteje za enakovrednega režimu iz poglavja VI naslova I.

Začasna enakovrednost se podaljšuje za dodatna obdobja 10 let, izpolnjena pa morajo biti merila iz odstavka 5. Komisija vse takšne delegirane akte sprejema v skladu s členom 301a, v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 pa ji pri tem pomaga EIOPA.

Delegirani akti o določitvi začasnih enakovrednosti upoštevajo poročila Komisije v skladu s členom 177(2). Take delegirane akte redno pregleduje Komisija. Pri oceni teh odločitev Komisiji pomaga EIOPA. Komisija o vseh pregledih obvešča Evropski parlament in mu poroča o svojih ugotovitvah.

7.   Kadar je bil v skladu z odstavkom 5 sprejet delegirani akt, ki določi, da je nadzorni režim tretje države začasno enakovreden, ta tretja država šteje kot enakovredna za namene drugega pododstavka odstavka 1.“;

| 51. | člen 231 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 231
  Notranji model skupine
  1.   V primeru vloge za dovoljenje za izračun konsolidiranega zahtevanega solventnostnega kapitala skupine in zahtevanega solventnostnega kapitala zavarovalnice in pozavarovalnice v skupini na podlagi notranjega modela, ki ga predložijo zavarovalnica ali pozavarovalnica in njena povezana podjetja, ali ga skupaj vložijo povezana podjetja zavarovalnega holdinga, zadevni nadzorni organi sodelujejo, da odločijo, ali izdajo to dovoljenje, ter določijo morebitne pogoje, ki veljajo zanj.
  Vloga iz prvega pododstavka se predloži nadzorniku skupine.
  Nadzornik skupine obvesti druge člane kolegija nadzornikov in jim nemudoma predloži popoln zahtevek.
  2.   Zadevni nadzorni organi naredijo vse, kar je v njihovi moči, da dosežejo skupno odločitev glede zahtevka v šestih mesecih po tem, ko nadzornik skupine prejme popoln zahtevek.
  3.   Če v šestmesečnem obdobju iz odstavka 2 kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010, nadzorni organ odloži svojo odločitev in počaka na odločitev, ki jo lahko sprejme EIOPA v skladu s členom 19(3) te uredbe, in sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.
  EIOPA sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po koncu šestmesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve ne more več predložiti EIOPA.
  Če se v skladu s členom 41(2) in (3) ter členom 44(1)(3) Uredbe (EU) št. 1094/2010 zavrne odločitev, ki jo predlaga odbor, nadzornik skupine sprejme končno odločitev. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati. Šestmesečno obdobje se šteje kot obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.
  4.   EIOPA lahko pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se zagotovijo enotni pogoji uporabe postopka skupnega odločanja iz odstavka 2 v zvezi z vlogami za dovoljenje iz odstavka 1, da se poenostavi sprejemanje skupnih odločitev.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  5.   Kadar zadevni organi sprejmejo skupno odločitev iz odstavka 2, nadzornik skupine prosilcu posreduje dokument s skrbno utemeljeno odločitvijo.
  6.   Kadar zadevni nadzorni organi v šestih mesecih od datuma, ko skupina prejme popolno vlogo, ne sprejmejo skupne odločitve, nadzornik skupine sam sprejme odločitev v zvezi z vlogo.
  Nadzornik skupine ustrezno upošteva morebitna stališča in pomisleke, ki jih drugi zadevni nadzorni organi izrazijo v navedenem obdobju šestih mesecev.
  Nadzornik skupine posreduje dokument s svojo skrbno utemeljeno odločitvijo prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom.
  Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.
  7.   Kadar kateri od zadevnih nadzornih organov meni, da profil tveganja zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je pod njegovim nadzorom, znatno odstopa od predpostavk, na katerih temelji notranji model, odobren na ravni skupine, in če to podjetje ne upošteva ustrezno pomislekov nadzornega organa, lahko ta nadzorni organ v skladu s členom 37 odloči, da se zahtevanemu solventnostnemu kapitalu te zavarovalnice ali pozavarovalnice, izračunanemu na podlagi takega modela, naloži kapitalski pribitek.
  V izjemnih okoliščinah, ko tak kapitalski pribitek ne bi bil primeren, lahko nadzorni organ zahteva, da zadevno podjetje svoj zahtevani solventnostni kapital izračuna po standardni formuli iz pododdelkov 1 in 2 oddelka 4 poglavja VI naslova I. V skladu s primeri iz točk (a) in (c) člena 37(1) lahko nadzorni organ zahtevanemu solventnostnemu kapitalu zavarovalnice ali pozavarovalnice naloži kapitalski pribitek, izračunan na podlagi standardne formule.
  Nadzorni organ vsako odločitev iz prvega in drugega pododstavka obrazloži zavarovalnici in pozavarovalnici ter drugim članom kolegija nadzornikov.
  EIOPA lahko izda smernice za zagotovitev trajne in dosledne uporabe tega odstavka.“; |
| --- | --- |

51.

člen 231 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 231

Notranji model skupine

1.   V primeru vloge za dovoljenje za izračun konsolidiranega zahtevanega solventnostnega kapitala skupine in zahtevanega solventnostnega kapitala zavarovalnice in pozavarovalnice v skupini na podlagi notranjega modela, ki ga predložijo zavarovalnica ali pozavarovalnica in njena povezana podjetja, ali ga skupaj vložijo povezana podjetja zavarovalnega holdinga, zadevni nadzorni organi sodelujejo, da odločijo, ali izdajo to dovoljenje, ter določijo morebitne pogoje, ki veljajo zanj.

Vloga iz prvega pododstavka se predloži nadzorniku skupine.

Nadzornik skupine obvesti druge člane kolegija nadzornikov in jim nemudoma predloži popoln zahtevek.

2.   Zadevni nadzorni organi naredijo vse, kar je v njihovi moči, da dosežejo skupno odločitev glede zahtevka v šestih mesecih po tem, ko nadzornik skupine prejme popoln zahtevek.

3.   Če v šestmesečnem obdobju iz odstavka 2 kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010, nadzorni organ odloži svojo odločitev in počaka na odločitev, ki jo lahko sprejme EIOPA v skladu s členom 19(3) te uredbe, in sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.

EIOPA sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po koncu šestmesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve ne more več predložiti EIOPA.

Če se v skladu s členom 41(2) in (3) ter členom 44(1)(3) Uredbe (EU) št. 1094/2010 zavrne odločitev, ki jo predlaga odbor, nadzornik skupine sprejme končno odločitev. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati. Šestmesečno obdobje se šteje kot obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.

4.   EIOPA lahko pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se zagotovijo enotni pogoji uporabe postopka skupnega odločanja iz odstavka 2 v zvezi z vlogami za dovoljenje iz odstavka 1, da se poenostavi sprejemanje skupnih odločitev.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

5.   Kadar zadevni organi sprejmejo skupno odločitev iz odstavka 2, nadzornik skupine prosilcu posreduje dokument s skrbno utemeljeno odločitvijo.

6.   Kadar zadevni nadzorni organi v šestih mesecih od datuma, ko skupina prejme popolno vlogo, ne sprejmejo skupne odločitve, nadzornik skupine sam sprejme odločitev v zvezi z vlogo.

Nadzornik skupine ustrezno upošteva morebitna stališča in pomisleke, ki jih drugi zadevni nadzorni organi izrazijo v navedenem obdobju šestih mesecev.

Nadzornik skupine posreduje dokument s svojo skrbno utemeljeno odločitvijo prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom.

Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.

7.   Kadar kateri od zadevnih nadzornih organov meni, da profil tveganja zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je pod njegovim nadzorom, znatno odstopa od predpostavk, na katerih temelji notranji model, odobren na ravni skupine, in če to podjetje ne upošteva ustrezno pomislekov nadzornega organa, lahko ta nadzorni organ v skladu s členom 37 odloči, da se zahtevanemu solventnostnemu kapitalu te zavarovalnice ali pozavarovalnice, izračunanemu na podlagi takega modela, naloži kapitalski pribitek.

V izjemnih okoliščinah, ko tak kapitalski pribitek ne bi bil primeren, lahko nadzorni organ zahteva, da zadevno podjetje svoj zahtevani solventnostni kapital izračuna po standardni formuli iz pododdelkov 1 in 2 oddelka 4 poglavja VI naslova I. V skladu s primeri iz točk (a) in (c) člena 37(1) lahko nadzorni organ zahtevanemu solventnostnemu kapitalu zavarovalnice ali pozavarovalnice naloži kapitalski pribitek, izračunan na podlagi standardne formule.

Nadzorni organ vsako odločitev iz prvega in drugega pododstavka obrazloži zavarovalnici in pozavarovalnici ter drugim članom kolegija nadzornikov.

EIOPA lahko izda smernice za zagotovitev trajne in dosledne uporabe tega odstavka.“;

| 52. | v prvem odstavku člena 232 se uvodni del nadomesti z naslednjim:
  „Pri ugotavljanju, ali konsolidirani zahtevani solventnostni kapital skupine ustrezno upošteva profil tveganja skupine, je nadzornik skupine pozoren zlasti na kateri koli primer, v katerem se lahko na ravni skupine pojavijo okoliščine iz točk (a) do (d) člena 37(1), zlasti kadar:“; |
| --- | --- |

52.

v prvem odstavku člena 232 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„Pri ugotavljanju, ali konsolidirani zahtevani solventnostni kapital skupine ustrezno upošteva profil tveganja skupine, je nadzornik skupine pozoren zlasti na kateri koli primer, v katerem se lahko na ravni skupine pojavijo okoliščine iz točk (a) do (d) člena 37(1), zlasti kadar:“;

| 53. | v členu 232 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Člen 37(1) do (5) se smiselno uporablja skupaj z delegiranimi akti in izvedbenimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 37(6), (7) in (8).“; |
| --- | --- |

53.

v členu 232 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

„Člen 37(1) do (5) se smiselno uporablja skupaj z delegiranimi akti in izvedbenimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 37(6), (7) in (8).“;

| 54. | v členu 233(6) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Člen 37(1) do (5) se smiselno uporablja skupaj z delegiranimi akti in izvedbenimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 37(6), (7) in (8).“; |
| --- | --- |

54.

v členu 233(6) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Člen 37(1) do (5) se smiselno uporablja skupaj z delegiranimi akti in izvedbenimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 37(6), (7) in (8).“;

| 55. | člen 234 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 234
  Delegirani akti v zvezi s členi 220 do 229 in 230 do 233
  Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo tehnična načela in metode iz členov 220 do 229 ter uporabo členov 230 do 233, pri čemer se upošteva ekonomska specifičnost posameznih pravnih struktur.“; |
| --- | --- |

55.

člen 234 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 234

Delegirani akti v zvezi s členi 220 do 229 in 230 do 233

Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo tehnična načela in metode iz členov 220 do 229 ter uporabo členov 230 do 233, pri čemer se upošteva ekonomska specifičnost posameznih pravnih struktur.“;

| 56. | člen 237 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 237
  Hčerinska podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice: odločitev v zvezi z vlogo
  1.   V primeru vlog za dovoljenje za uporabo pravil iz členov 238 in 239 se zadevni nadzorni organi v kolegiju nadzornikov ob polnem sodelovanju odločijo, ali bodo odobrili zahtevano dovoljenje, in določijo morebitne druge pogoje, ki naj veljajo za to dovoljenje.
  Vloga iz prvega pododstavka se vloži samo pri nadzornem organu, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju. Ta nadzorni organ obvesti druge člane kolegija nadzornikov in jim nemudoma predloži popoln zahtevek.
  2.   Zadevni nadzorni organi naredijo vse, kar je v njihovi moči, da dosežejo skupno odločitev glede zahtevka v treh mesecih po tem, ko vsi nadzorni organi v kolegiju nadzornikov prejmejo popolno vlogo.
  3.   Če v trimesečnem obdobju iz odstavka 2 kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010, nadzorni organ odloži svojo odločitev in počaka na odločitev, ki jo lahko sprejme EIOPA v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, ter sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.
  EIOPA sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po izteku trimesečnega obdobja ali po sprejemu skupne odločitve ne predloži EIOPA.
  Če se v skladu s členom 41(2) in (3) ter členom 44(1)(3) Uredbe (EU) št. 1094/2010 zavrne odločitev, ki jo predlaga odbor, nadzornik skupine sprejme končno odločitev. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati. Trimesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.
  4.   EIOPA lahko pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se zagotovijo enotni pogoji uporabe postopka skupnega odločanja iz odstavka 2 v zvezi z vlogami za dovoljenje iz odstavka 1, da se poenostavi sprejemanje skupnih odločitev.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  5.   Kadar zadevni nadzorni organi sprejmejo skupno odločitev iz odstavka 2, nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, posreduje prosilcu dokument z utemeljitvijo. Ta skupna odločitev velja za dokončno in zadevni nadzorni organi jo morajo upoštevati.
  6.   Če zadevni nadzorni organi v trimesečnem obdobju iz odstavka 2 ne sprejmejo skupne odločitve, sprejme odločitev v zvezi z vlogo nadzornik skupine.
  V navedenem obdobju nadzornik skupine upošteva naslednje:






  (a) | morebitna stališča in pomisleke zadevnih nadzornih organov; |
| --- | --- | --- |

56.

člen 237 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 237

Hčerinska podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice: odločitev v zvezi z vlogo

1.   V primeru vlog za dovoljenje za uporabo pravil iz členov 238 in 239 se zadevni nadzorni organi v kolegiju nadzornikov ob polnem sodelovanju odločijo, ali bodo odobrili zahtevano dovoljenje, in določijo morebitne druge pogoje, ki naj veljajo za to dovoljenje.

Vloga iz prvega pododstavka se vloži samo pri nadzornem organu, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju. Ta nadzorni organ obvesti druge člane kolegija nadzornikov in jim nemudoma predloži popoln zahtevek.

2.   Zadevni nadzorni organi naredijo vse, kar je v njihovi moči, da dosežejo skupno odločitev glede zahtevka v treh mesecih po tem, ko vsi nadzorni organi v kolegiju nadzornikov prejmejo popolno vlogo.

3.   Če v trimesečnem obdobju iz odstavka 2 kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010, nadzorni organ odloži svojo odločitev in počaka na odločitev, ki jo lahko sprejme EIOPA v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, ter sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.

EIOPA sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po izteku trimesečnega obdobja ali po sprejemu skupne odločitve ne predloži EIOPA.

Če se v skladu s členom 41(2) in (3) ter členom 44(1)(3) Uredbe (EU) št. 1094/2010 zavrne odločitev, ki jo predlaga odbor, nadzornik skupine sprejme končno odločitev. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati. Trimesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.

4.   EIOPA lahko pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se zagotovijo enotni pogoji uporabe postopka skupnega odločanja iz odstavka 2 v zvezi z vlogami za dovoljenje iz odstavka 1, da se poenostavi sprejemanje skupnih odločitev.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

5.   Kadar zadevni nadzorni organi sprejmejo skupno odločitev iz odstavka 2, nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, posreduje prosilcu dokument z utemeljitvijo. Ta skupna odločitev velja za dokončno in zadevni nadzorni organi jo morajo upoštevati.

6.   Če zadevni nadzorni organi v trimesečnem obdobju iz odstavka 2 ne sprejmejo skupne odločitve, sprejme odločitev v zvezi z vlogo nadzornik skupine.

V navedenem obdobju nadzornik skupine upošteva naslednje:

(a)

morebitna stališča in pomisleke zadevnih nadzornih organov;

| (b) | morebitne pomisleke zadevnih nadzornih organov v kolegiju nadzornikov. |
| --- | --- |

(b)

morebitne pomisleke zadevnih nadzornih organov v kolegiju nadzornikov.

Odločitev obsega utemeljitev ter razlago morebitnega občutnega odstopanja od pomislekov, ki jih izrazijo drugi zadevni nadzorni organi. Nadzornik skupine izvod odločitve posreduje prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.“;

| 57. | v členu 238 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Kolegij nadzornikov naredi vse, kar je v njegovi moči, da doseže sporazum o predlogu nadzornega organa, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, ali o drugih morebitnih ukrepih.
  Ta sporazum velja za dokončnega in ga morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.“; |
| --- | --- |

57.

v členu 238 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Kolegij nadzornikov naredi vse, kar je v njegovi moči, da doseže sporazum o predlogu nadzornega organa, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, ali o drugih morebitnih ukrepih.

Ta sporazum velja za dokončnega in ga morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.“;

| 58. | v členu 238 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Kadar se nadzorni organ in nadzornik skupine ne strinjata, lahko kateri koli izmed teh nadzornikov v enem mesecu po predlogu nadzornega organa v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč. V tem primeru lahko EIOPA ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu in sprejme svojo odločitev v enem mesecu od predložitve. Enomesečno obdobje se šteje kot obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe. Po izteku enomesečnega obdobja iz tega pododstavka, ali če je bil v skladu z odstavkom 4 tega člena v okviru kolegija dosežen dogovor, se zadeva ne predloži EIOPA.
  Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje navedenemu hčerinskemu podjetju, zadevo predloži EIOPA in počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 19 navedene uredbe sprejme EIOPA, ter sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA.
  Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.
  V odločitvi se navedejo vsi razlogi, na katerih je utemeljena.
  Odločitev se posreduje hčerinskemu podjetju in kolegiju nadzornikov.“; |
| --- | --- |

58.

v členu 238 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Kadar se nadzorni organ in nadzornik skupine ne strinjata, lahko kateri koli izmed teh nadzornikov v enem mesecu po predlogu nadzornega organa v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč. V tem primeru lahko EIOPA ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu in sprejme svojo odločitev v enem mesecu od predložitve. Enomesečno obdobje se šteje kot obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe. Po izteku enomesečnega obdobja iz tega pododstavka, ali če je bil v skladu z odstavkom 4 tega člena v okviru kolegija dosežen dogovor, se zadeva ne predloži EIOPA.

Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje navedenemu hčerinskemu podjetju, zadevo predloži EIOPA in počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 19 navedene uredbe sprejme EIOPA, ter sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA.

Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.

V odločitvi se navedejo vsi razlogi, na katerih je utemeljena.

Odločitev se posreduje hčerinskemu podjetju in kolegiju nadzornikov.“;

| 59. | v členu 239 se doda naslednji odstavek:
  „4.   Nadzorni organ ali nadzornik skupine lahko v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč, kadar se ne strinjata glede naslednjega:






  (a) | odobritve sanacijskega načrta, vključno z morebitnim podaljšanjem obdobja sanacije, v obdobju štirih mesecev iz odstavka 1, ali |
| --- | --- | --- |

59.

v členu 239 se doda naslednji odstavek:

„4.   Nadzorni organ ali nadzornik skupine lahko v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč, kadar se ne strinjata glede naslednjega:

(a)

odobritve sanacijskega načrta, vključno z morebitnim podaljšanjem obdobja sanacije, v obdobju štirih mesecev iz odstavka 1, ali

| (b) | odobritve predlaganih ukrepov v enomesečnem obdobju iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(b)

odobritve predlaganih ukrepov v enomesečnem obdobju iz odstavka 2.

V teh primerih lahko EIOPA ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu, in sprejme svojo odločitev v enem mesecu od predložitve.

Zadeva se ne sme predložiti EIOPA:

| (a) | po koncu štirimesečnega oziroma enomesečnega obdobja iz prvega pododstavka; |
| --- | --- |

(a)

po koncu štirimesečnega oziroma enomesečnega obdobja iz prvega pododstavka;

| (b) | če je v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 ali drugim pododstavkom odstavka 2 v okviru kolegija dosežen dogovor; |
| --- | --- |

(b)

če je v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 ali drugim pododstavkom odstavka 2 v okviru kolegija dosežen dogovor;

| (c) | v primeru izrednih razmer, kakor je določeno v odstavku 2. |
| --- | --- |

(c)

v primeru izrednih razmer, kakor je določeno v odstavku 2.

Štirimesečno oziroma enomesečno obdobje se šteje kot obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.

Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje navedenemu hčerinskemu podjetju, zadevo predloži EIOPA in počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 19(3) navedene uredbe sprejme EIOPA, ter svojo končno odločitev sprejme v skladu s to odločitvijo. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.

V odločitvi se navedejo vsi razlogi, na katerih je utemeljena.

Odločitev se posreduje hčerinskemu podjetju in kolegiju nadzornikov.“;

| 60. | člen 241 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 241
  Hčerinska podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice: delegirani akti
  Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo:






  (a) | merila za presojo, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 236; |
| --- | --- | --- |

60.

člen 241 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 241

Hčerinska podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice: delegirani akti

Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo:

(a)

merila za presojo, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 236;

| (b) | merila za presojo o tem, kaj so izredne razmere v skladu s členom 239(2); |
| --- | --- |

(b)

merila za presojo o tem, kaj so izredne razmere v skladu s členom 239(2);

| (c) | postopke, ki se jih morajo držati nadzorni organi pri izmenjavi podatkov, uveljavljanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolžnosti v skladu s členi 237 do 240.“; |
| --- | --- |

(c)

postopke, ki se jih morajo držati nadzorni organi pri izmenjavi podatkov, uveljavljanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolžnosti v skladu s členi 237 do 240.“;

| 61. | v členu 242 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Do 31. decembra 2017 Komisija oceni uporabo naslova III, zlasti sodelovanje nadzornih organov v kolegiju nadzornikov in njegovo funkcionalnost ter nadzorne prakse glede določanja kapitalskih pribitkov, in predstavi poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj s predlogi za spremembo te direktive.“; |
| --- | --- |

61.

v členu 242 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Do 31. decembra 2017 Komisija oceni uporabo naslova III, zlasti sodelovanje nadzornih organov v kolegiju nadzornikov in njegovo funkcionalnost ter nadzorne prakse glede določanja kapitalskih pribitkov, in predstavi poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj s predlogi za spremembo te direktive.“;

| 62. | v členu 242(2) se datum „31. oktobra 2015“ nadomesti z datumom „31. decembra 2018“; |
| --- | --- |

62.

v členu 242(2) se datum „31. oktobra 2015“ nadomesti z datumom „31. decembra 2018“;

| 63. | v členu 244 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija za namene odstavkov 2 in 3 tega člena v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte glede opredelitve znatne koncentracije tveganja.
  5.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi z nadzorom koncentracije tveganja lahko EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se podrobno opredelijo znatne koncentracije tveganja in določijo ustrezni pragi za namene odstavka 3.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  6.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za obrazce in predloge za poročanje o teh koncentracijah tveganja za namene odstavka 2.
  EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. septembra 2015.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

63.

v členu 244 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija za namene odstavkov 2 in 3 tega člena v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte glede opredelitve znatne koncentracije tveganja.

5.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi z nadzorom koncentracije tveganja lahko EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se podrobno opredelijo znatne koncentracije tveganja in določijo ustrezni pragi za namene odstavka 3.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

6.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za obrazce in predloge za poročanje o teh koncentracijah tveganja za namene odstavka 2.

EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. septembra 2015.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 64. | v členu 245 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija za namene odstavkov 2 in 3 tega člena v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte glede opredelitve večje transakcije znotraj skupine.
  5.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi z nadzorom transakcij znotraj skupine lahko EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za podrobno opredelitev večje transakcije znotraj skupine za namene odstavka 3.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  6.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena lahko EIOPA pripravi osnutke tehničnih izvedbenih standardov za postopke, obrazce in predloge za poročanje o teh transakcijah znotraj skupine za namene odstavka 2.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

64.

v členu 245 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija za namene odstavkov 2 in 3 tega člena v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte glede opredelitve večje transakcije znotraj skupine.

5.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi z nadzorom transakcij znotraj skupine lahko EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za podrobno opredelitev večje transakcije znotraj skupine za namene odstavka 3.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

6.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena lahko EIOPA pripravi osnutke tehničnih izvedbenih standardov za postopke, obrazce in predloge za poročanje o teh transakcijah znotraj skupine za namene odstavka 2.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 65. | v členu 247 se odstavki 3 do 7 nadomestijo z naslednjim:
  „3.   V posebnih primerih lahko na zahtevo katerega koli drugega nadzornega organa zadevni nadzorni organi sprejmejo skupno odločitev o odstopanju od meril iz odstavka 2, kadar bi bila njihova uporaba neprimerna, ob upoštevanju strukture skupine in relativne pomembnosti dejavnosti zavarovalnic in pozavarovalnic v različnih državah, in za nadzornika skupine določijo drug nadzorni organ.
  V ta namen lahko kateri koli od zadevnih nadzornih organov zahteva, da se prične razprava o tem, ali so merila iz odstavka 2 ustrezna. Ta razprava ne poteka pogosteje kot enkrat letno.
  Zadevni nadzorni organi storijo vse, kar je v njihovi moči, da v treh mesecih po zahtevi za razpravo dosežejo skupno odločitev o izbiri nadzornika skupine. Pred odločitvijo dajo zadevni nadzorni organi skupini možnost, da izrazi svoje mnenje.
  Imenovani nadzornik skupine predloži skupno odločitev skupini in navede vse razloge.
  4.   Če v trimesečnem obdobju iz tretjega pododstavka odstavka 3 kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010, zadevni nadzorni organi odložijo svojo skupno odločitev in počakajo na morebitno odločitev, ki bi jo sprejel EIOPA v skladu s členom 19(3) te uredbe, ter sprejmejo svojo skupno odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA. Ta skupna odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati. Trimesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.
  5.   EIOPA sprejme svojo odločitev v enem mesecu od predložitve iz odstavka 4. Zadeva se po koncu trimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve ne more več predložiti EIOPA. Imenovani nadzornik skupine predloži skupno odločitev skupini in kolegiju nadzornikov ter navede vse razloge.
  6.   Če ni skupne odločitve, izvaja nalogo nadzornika skupine nadzorni organ, določen v skladu z odstavkom 2 tega člena.
  7.   EIOPA vsaj enkrat letno obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo o morebitnih večjih težavah pri uporabi odstavkov 2, 3 in 6.
  V primeru večjih težav pri uporabi meril iz odstavkov 2 in 3 tega člena Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobneje določajo ta merila.“; |
| --- | --- |

65.

v členu 247 se odstavki 3 do 7 nadomestijo z naslednjim:

„3.   V posebnih primerih lahko na zahtevo katerega koli drugega nadzornega organa zadevni nadzorni organi sprejmejo skupno odločitev o odstopanju od meril iz odstavka 2, kadar bi bila njihova uporaba neprimerna, ob upoštevanju strukture skupine in relativne pomembnosti dejavnosti zavarovalnic in pozavarovalnic v različnih državah, in za nadzornika skupine določijo drug nadzorni organ.

V ta namen lahko kateri koli od zadevnih nadzornih organov zahteva, da se prične razprava o tem, ali so merila iz odstavka 2 ustrezna. Ta razprava ne poteka pogosteje kot enkrat letno.

Zadevni nadzorni organi storijo vse, kar je v njihovi moči, da v treh mesecih po zahtevi za razpravo dosežejo skupno odločitev o izbiri nadzornika skupine. Pred odločitvijo dajo zadevni nadzorni organi skupini možnost, da izrazi svoje mnenje.

Imenovani nadzornik skupine predloži skupno odločitev skupini in navede vse razloge.

4.   Če v trimesečnem obdobju iz tretjega pododstavka odstavka 3 kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010, zadevni nadzorni organi odložijo svojo skupno odločitev in počakajo na morebitno odločitev, ki bi jo sprejel EIOPA v skladu s členom 19(3) te uredbe, ter sprejmejo svojo skupno odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA. Ta skupna odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati. Trimesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.

5.   EIOPA sprejme svojo odločitev v enem mesecu od predložitve iz odstavka 4. Zadeva se po koncu trimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve ne more več predložiti EIOPA. Imenovani nadzornik skupine predloži skupno odločitev skupini in kolegiju nadzornikov ter navede vse razloge.

6.   Če ni skupne odločitve, izvaja nalogo nadzornika skupine nadzorni organ, določen v skladu z odstavkom 2 tega člena.

7.   EIOPA vsaj enkrat letno obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo o morebitnih večjih težavah pri uporabi odstavkov 2, 3 in 6.

V primeru večjih težav pri uporabi meril iz odstavkov 2 in 3 tega člena Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobneje določajo ta merila.“;

| 66. | člen 248 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Kadar nadzornik skupine ne opravi nalog iz odstavka 1 ali kadar člani kolegija nadzornikov ne sodelujejo v obsegu, ki se zahteva v tem odstavku, lahko kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.“; |
| --- | --- | --- |

66.

člen 248 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Kadar nadzornik skupine ne opravi nalog iz odstavka 1 ali kadar člani kolegija nadzornikov ne sodelujejo v obsegu, ki se zahteva v tem odstavku, lahko kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.“;

| (b) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „3.   Člani kolegija nadzornikov so nadzornik skupine, nadzorni organi vseh držav članic, v katerih imajo sedež vsa hčerinska podjetja, in EIOPA, v skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„3.   Člani kolegija nadzornikov so nadzornik skupine, nadzorni organi vseh držav članic, v katerih imajo sedež vsa hčerinska podjetja, in EIOPA, v skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| (c) | v odstavku 4 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Kadar se pojavijo razhajanja mnenj glede pravil usklajevanja, lahko vsak član kolegija nadzornikov zadevo preda EIOPA in zahteva pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu. Nadzorni organ svojo končno odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EIOPA. Nadzornik skupine odločitev posreduje drugim zadevnim nadzornim organom.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Kadar se pojavijo razhajanja mnenj glede pravil usklajevanja, lahko vsak član kolegija nadzornikov zadevo preda EIOPA in zahteva pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu. Nadzorni organ svojo končno odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EIOPA. Nadzornik skupine odločitev posreduje drugim zadevnim nadzornim organom.“;

| (d) | v odstavku 5 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Brez poseganja v pravice in dolžnosti, ki so v skladu s to direktivo dodeljene nadzorniku skupine in drugim nadzornim organom, lahko pravila usklajevanja določajo tudi dodatne naloge nadzornika skupine, drugih nadzornih organov ali EIOPA v primerih, ko to vodi k učinkovitejšemu nadzoru skupine in ne ogroža nadzornih dejavnosti članov kolegija nadzornikov, kar zadeva njihove individualne odgovornosti.“; |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 5 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Brez poseganja v pravice in dolžnosti, ki so v skladu s to direktivo dodeljene nadzorniku skupine in drugim nadzornim organom, lahko pravila usklajevanja določajo tudi dodatne naloge nadzornika skupine, drugih nadzornih organov ali EIOPA v primerih, ko to vodi k učinkovitejšemu nadzoru skupine in ne ogroža nadzornih dejavnosti članov kolegija nadzornikov, kar zadeva njihove individualne odgovornosti.“;

| (e) | odstavka 6 in 7 se nadomestita z naslednjima:
  „6.   EIOPA pripravi smernice za operativno delovanje kolegijev nadzornikov na podlagi celovitega pregleda njihovega dela, da se oceni stopnja njihove konvergence. Takšni pregledi se opravijo vsaj vsaka tri leta. Države članice zagotovijo, da nadzornik skupine EIOPA posreduje informacije o delovanju kolegijev nadzornikov in o vseh težavah, s katerimi se srečujejo nadzorniki, in ki so pomembne za take preglede.
  Za zagotovitev dosledne harmonizacije pri usklajevanju med nadzornimi organi lahko EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za natančno opredelitev operativnega delovanja kolegijev nadzornikov na podlagi smernic iz prvega pododstavka.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  7.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije pri usklajevanju med nadzornimi organi EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za natančno opredelitev usklajevanja nadzora skupine za namene iz odstavkov 1 do 6.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  8.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte glede opredelitve ‚pomembne podružnice‘.“; |
| --- | --- |

(e)

odstavka 6 in 7 se nadomestita z naslednjima:

„6.   EIOPA pripravi smernice za operativno delovanje kolegijev nadzornikov na podlagi celovitega pregleda njihovega dela, da se oceni stopnja njihove konvergence. Takšni pregledi se opravijo vsaj vsaka tri leta. Države članice zagotovijo, da nadzornik skupine EIOPA posreduje informacije o delovanju kolegijev nadzornikov in o vseh težavah, s katerimi se srečujejo nadzorniki, in ki so pomembne za take preglede.

Za zagotovitev dosledne harmonizacije pri usklajevanju med nadzornimi organi lahko EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za natančno opredelitev operativnega delovanja kolegijev nadzornikov na podlagi smernic iz prvega pododstavka.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

7.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije pri usklajevanju med nadzornimi organi EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za natančno opredelitev usklajevanja nadzora skupine za namene iz odstavkov 1 do 6.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

8.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte glede opredelitve ‚pomembne podružnice‘.“;

| 67. | člen 249 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Da bi imeli nadzorni organi, vključno z nadzornikom skupine, na voljo enako količino ustreznih informacij, brez poseganja v svoje obveznosti in ne glede na to, ali so ustanovljeni v isti državi članici ali ne, drug drugemu zagotovijo te podatke, da omogočijo in poenostavijo izvajanje nadzornih nalog drugih nadzornih organov v skladu s to direktivo. V povezavi s tem si zadevni nadzorni organi in nadzornik skupine nemudoma izmenjajo vse podatke, takoj ko ti postanejo razpoložljivi, ali izmenjajo informacije na zahtevo. Podatki iz tega pododstavka vključujejo, a niso omejeni na, podatke o dejanjih skupine in nadzornih organov ter podatke, ki jih priskrbi skupina.“; |
| --- | --- | --- |

67.

člen 249 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Da bi imeli nadzorni organi, vključno z nadzornikom skupine, na voljo enako količino ustreznih informacij, brez poseganja v svoje obveznosti in ne glede na to, ali so ustanovljeni v isti državi članici ali ne, drug drugemu zagotovijo te podatke, da omogočijo in poenostavijo izvajanje nadzornih nalog drugih nadzornih organov v skladu s to direktivo. V povezavi s tem si zadevni nadzorni organi in nadzornik skupine nemudoma izmenjajo vse podatke, takoj ko ti postanejo razpoložljivi, ali izmenjajo informacije na zahtevo. Podatki iz tega pododstavka vključujejo, a niso omejeni na, podatke o dejanjih skupine in nadzornih organov ter podatke, ki jih priskrbi skupina.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:
  „1a.   Kadar nadzorni organ ne sporoči zadevnih podatkov ali pa je bila zahteva za sodelovanje, zlasti za izmenjavo zadevnih podatkov, zavrnjena ali ni bila obravnavana v dveh tednih, lahko nadzorni organ predloži zadevo EIOPA.
  Kadar je zadeva predložena EIOPA, lahko EIOPA brez poseganja v člen 258 PDEU ravna v skladu s pooblastili, ki so nanj prenesena po členu 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Kadar nadzorni organ ne sporoči zadevnih podatkov ali pa je bila zahteva za sodelovanje, zlasti za izmenjavo zadevnih podatkov, zavrnjena ali ni bila obravnavana v dveh tednih, lahko nadzorni organ predloži zadevo EIOPA.

Kadar je zadeva predložena EIOPA, lahko EIOPA brez poseganja v člen 258 PDEU ravna v skladu s pooblastili, ki so nanj prenesena po členu 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije pri usklajevanju in izmenjavi podatkov med nadzornimi organi EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za opredelitev:






  (a) | postavk, ki jih nadzornik skupine sistematično zbira in posreduje drugim zadevnim nadzornim organom ali jih drugi zadevni nadzorni organi posredujejo nadzorniku skupine; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Za zagotovitev dosledne harmonizacije pri usklajevanju in izmenjavi podatkov med nadzornimi organi EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za opredelitev:

(a)

postavk, ki jih nadzornik skupine sistematično zbira in posreduje drugim zadevnim nadzornim organom ali jih drugi zadevni nadzorni organi posredujejo nadzorniku skupine;

| (b) | postavk, ki so bistvene ali pomembne za nadzor na ravni skupine, da bi izboljšala konvergenco nadzornega poročanja. |
| --- | --- |

(b)

postavk, ki so bistvene ali pomembne za nadzor na ravni skupine, da bi izboljšala konvergenco nadzornega poročanja.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov, da v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010 sprejme regulativne tehnične standarde iz prvega pododstavka.

4.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe v zvezi z usklajevanjem in izmenjavo podatkov med nadzornimi organi, EIOPA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov za postopke in predloge za predložitev podatkov nadzorniku skupine ter postopka za sodelovanje in izmenjavo podatkov med nadzornimi organi, kakor je določen v tem členu.

EIOPA Komisiji do 30. septembra 2015 predloži navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 68. | člen 250 se spremeni:
  „Člen 250
  Posvetovanje med nadzornimi organi
  1.   Brez poseganja v člen 248 se zadevni nadzorni organi pred sprejetjem kakršne koli odločitve, ki je pomembna za nadzorno nalogo drugih nadzornih organov, posvetujejo med seboj v kolegiju nadzornikov v zvezi z naslednjim:






  (a) | spremembami strukture lastništva delnic, organizacijske ali upravne strukture zavarovalnic in pozavarovalnic v skupini, ki zahtevajo odobritev ali dovoljenje nadzornih organov; |
| --- | --- | --- |

68.

člen 250 se spremeni:

„Člen 250

Posvetovanje med nadzornimi organi

1.   Brez poseganja v člen 248 se zadevni nadzorni organi pred sprejetjem kakršne koli odločitve, ki je pomembna za nadzorno nalogo drugih nadzornih organov, posvetujejo med seboj v kolegiju nadzornikov v zvezi z naslednjim:

(a)

spremembami strukture lastništva delnic, organizacijske ali upravne strukture zavarovalnic in pozavarovalnic v skupini, ki zahtevajo odobritev ali dovoljenje nadzornih organov;

| (b) | odločitvijo o podaljšanju sanacijskega roka iz člena 138(3) in (4); |
| --- | --- |

(b)

odločitvijo o podaljšanju sanacijskega roka iz člena 138(3) in (4);

| (c) | večjimi sankcijami ali izrednimi ukrepi, ki jih sprejmejo nadzorni organi, vključno z uvedbo kapitalskega pribitka na zahtevani solventnostni kapital v skladu s členom 37 in uvedbo morebitnih omejitev glede uporabe notranjega modela za izračunavanje zahtevanega solventnostnega kapitala na podlagi pododdelka 3 oddelka 4 poglavja VI naslova I. |
| --- | --- |

(c)

večjimi sankcijami ali izrednimi ukrepi, ki jih sprejmejo nadzorni organi, vključno z uvedbo kapitalskega pribitka na zahtevani solventnostni kapital v skladu s členom 37 in uvedbo morebitnih omejitev glede uporabe notranjega modela za izračunavanje zahtevanega solventnostnega kapitala na podlagi pododdelka 3 oddelka 4 poglavja VI naslova I.

Za namene točk (b) in (c) prvega pododstavka se je treba vedno posvetovati z nadzornikom skupine.

Poleg tega se zadevni nadzorni organi pred sprejetjem odločitve, ki temelji na podatkih, prejetih od drugih nadzornih organov, posvetujejo med seboj.

2.   Brez poseganja v člen 248 se nadzorni organ lahko odloči, da se v nujnih primerih ali če bi to posvetovanje lahko ogrozilo učinkovitost odločitve, ne bo posvetoval z drugimi nadzornimi organi. V tem primeru nadzorni organ takoj obvesti druge zadevne nadzorne organe.“;

| 69. | v členu 254(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice zagotovijo, da imajo njihovi organi, ki so odgovorni za izvajanje nadzora skupine, dostop do kakršnih koli podatkov, ki so pomembni za namene tega nadzora, ne glede na naravo zadevnega podjetja. Smiselno se uporablja člen 35(1) do (5).
  Nadzornik skupine lahko na ravni skupine omeji redno poročanje, ki ima pogostnost nižjo od enega leta, kadar imajo vse zavarovalnice ali pozavarovalnice v skupini korist od omejitve v skladu s členom 35(6), ob upoštevanju narave, obsega in zahtevnosti tveganj, ki so del poslov v skupini.
  Nadzornik skupine lahko na ravni skupine omeji redno poročanje po posameznih postavkah, kadar imajo vse zavarovalnice ali pozavarovalnice v skupini korist od omejitve v skladu s členom 35(7), ob upoštevanju narave, obsega in zahtevnosti tveganj, ki so del poslov v skupini.“; |
| --- | --- |

69.

v členu 254(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice zagotovijo, da imajo njihovi organi, ki so odgovorni za izvajanje nadzora skupine, dostop do kakršnih koli podatkov, ki so pomembni za namene tega nadzora, ne glede na naravo zadevnega podjetja. Smiselno se uporablja člen 35(1) do (5).

Nadzornik skupine lahko na ravni skupine omeji redno poročanje, ki ima pogostnost nižjo od enega leta, kadar imajo vse zavarovalnice ali pozavarovalnice v skupini korist od omejitve v skladu s členom 35(6), ob upoštevanju narave, obsega in zahtevnosti tveganj, ki so del poslov v skupini.

Nadzornik skupine lahko na ravni skupine omeji redno poročanje po posameznih postavkah, kadar imajo vse zavarovalnice ali pozavarovalnice v skupini korist od omejitve v skladu s členom 35(7), ob upoštevanju narave, obsega in zahtevnosti tveganj, ki so del poslov v skupini.“;

| 70. | v členu 255(2) se dodata naslednja pododstavka:
  „Kadar zahteva drugemu nadzornemu organu za izvedbo pregleda v skladu s tem odstavkom ni bila obravnavana v dveh tednih ali kadar se nadzornemu organu dejansko prepreči uresničevanje pravice, da bi sodeloval pri preverjanju v skladu s tretjim pododstavkom, lahko organ, ki je postavil zahtevo, predloži zadevo EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.
  V skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010 ima EIOPA pravico sodelovati pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem, kadar jih skupaj izvajata dva ali več nadzornih organov.“; |
| --- | --- |

70.

v členu 255(2) se dodata naslednja pododstavka:

„Kadar zahteva drugemu nadzornemu organu za izvedbo pregleda v skladu s tem odstavkom ni bila obravnavana v dveh tednih ali kadar se nadzornemu organu dejansko prepreči uresničevanje pravice, da bi sodeloval pri preverjanju v skladu s tretjim pododstavkom, lahko organ, ki je postavil zahtevo, predloži zadevo EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.

V skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010 ima EIOPA pravico sodelovati pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem, kadar jih skupaj izvajata dva ali več nadzornih organov.“;

| 71. | člen 256 se spremeni:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobneje opredeljujejo informacije, ki jih je treba razkriti, in roke za letno razkritje informacij glede skupnega poročila o solventnosti in finančnem položaju v skladu z odstavkom 2 in poročilom o poročilu o solventnosti in finančnem položaju na ravni skupine, v skladu z odstavkom 1.“; |
| --- | --- | --- |

71.

člen 256 se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobneje opredeljujejo informacije, ki jih je treba razkriti, in roke za letno razkritje informacij glede skupnega poročila o solventnosti in finančnem položaju v skladu z odstavkom 2 in poročilom o poročilu o solventnosti in finančnem položaju na ravni skupine, v skladu z odstavkom 1.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „5.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe v zvezi s poročilom o solventnosti in finančnem stanju skupine, EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke in predloge ter sredstva za razkritje poročila o solventnosti in finančnem položaju skupine, kakor je določeno v tem členu.
  EIOPA Komisiji do 30. junija 2015 predloži navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„5.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe v zvezi s poročilom o solventnosti in finančnem stanju skupine, EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke in predloge ter sredstva za razkritje poročila o solventnosti in finančnem položaju skupine, kakor je določeno v tem členu.

EIOPA Komisiji do 30. junija 2015 predloži navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;

| 72. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 256a
  Struktura skupine
  Države članice od udeleženih zavarovalnic in pozavarovalnic, zavarovalnih holdingov in mešanih finančnih holdingov zahtevajo, da letno na ravni skupine razkrijejo pravno strukturo in upravljalno ter organizacijsko strukturo, vključno z navedbo vseh hčerinskih podjetij, pomembno povezanih podjetij in pomembnih podružnic skupine.“; |
| --- | --- |

72.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 256a

Struktura skupine

Države članice od udeleženih zavarovalnic in pozavarovalnic, zavarovalnih holdingov in mešanih finančnih holdingov zahtevajo, da letno na ravni skupine razkrijejo pravno strukturo in upravljalno ter organizacijsko strukturo, vključno z navedbo vseh hčerinskih podjetij, pomembno povezanih podjetij in pomembnih podružnic skupine.“;

| 73. | v členu 258 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte za usklajevanje izvršilnih ukrepov iz odstavkov 1 in 2 tega člena.“; |
| --- | --- |

73.

v členu 258 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte za usklajevanje izvršilnih ukrepov iz odstavkov 1 in 2 tega člena.“;

| 74. | člen 259 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 259
  Poročanje EIOPA
  1.   EIOPA letno poroča Evropskemu parlamentu v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  2.   EIOPA med drugim poroča o vseh ustreznih in pomembnih izkušnjah z nadzornimi dejavnostmi in sodelovanju z nadzorniki v okviru naslova III ter zlasti o:






  (a) | postopku imenovanja nadzornika skupine, številu nadzornikov in njihovi geografski porazdelitvi; |
| --- | --- | --- |

74.

člen 259 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 259

Poročanje EIOPA

1.   EIOPA letno poroča Evropskemu parlamentu v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

2.   EIOPA med drugim poroča o vseh ustreznih in pomembnih izkušnjah z nadzornimi dejavnostmi in sodelovanju z nadzorniki v okviru naslova III ter zlasti o:

(a)

postopku imenovanja nadzornika skupine, številu nadzornikov in njihovi geografski porazdelitvi;

| (b) | delu kolegijev nadzornikov, zlasti o sodelovanju in predanosti nadzornih organov, ki niso nadzorniki skupine. |
| --- | --- |

(b)

delu kolegijev nadzornikov, zlasti o sodelovanju in predanosti nadzornih organov, ki niso nadzorniki skupine.

3.   EIOPA lahko za namene odstavka 1 tega člena vključi, če je ustrezno, tudi glavna spoznanja, pridobljena pri pregledih iz člena 248(6).“;

| 75. | člen 260 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 260
  Matična podjetja zunaj Unije: preverjanje enakovrednosti
  1.   V primeru iz točke (c) člena 213(2) zadevni nadzorni organi preverijo, ali nad zavarovalnicami in pozavarovalnicami, katerih matično podjetje ima sedež izven Unije, izvaja nadzor nadzorni organ tretje države, ki je enakovreden tistemu, ki ga določa ta naslov v zvezi z nadzorom na ravni skupine zavarovalnic in pozavarovalnic iz točk (a) in (b) člena 213(2).
  Kadar ni bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 2, 3 ali 5 tega člena, preverjanje izvede nadzorni organ, ki bi bil nadzornik skupine, če bi se uporabljala merila iz člena 247(2) (v nadaljnjem besedilu: namestnik nadzornika skupine), in sicer na zahtevo matičnega podjetja ali katere koli zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v Uniji, ali na lastno pobudo. EIOPA pomaga namestniku nadzornika skupine v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  Namestnik nadzornika skupine se pred sprejetjem odločitve o enakovrednosti posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi, pri čemer mu pomaga EIOPA. Ta odločitev se sprejme v skladu z merili, sprejetimi v skladu z odstavkom 2. Namestnik nadzornika skupine ne sprejme nobene odločitve v zvezi s tretjo državo, ki bi bila v nasprotju s kakršno koli predhodno odločitvijo v zvezi s to tretjo državo, razen če je to potrebno, da bi se upoštevale vse bistvene spremembe nadzornega režima iz naslova I in nadzornega režima v tretji državi.
  Kadar se nadzorni organi ne strinjajo z odločitvijo, sprejeto v skladu s tretjim pododstavkom, lahko zadevo predložijo EIOPA in zahtevajo njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 v treh mesecih po tem, ko namestnik nadzornika skupine poda obvestilo o odločitvi. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.
  2.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali je nadzorni režim za nadzor skupin v tretji državi enakovreden tistemu iz tega naslova.
  3.   Če tretja država izpolnjuje merila, sprejeta v skladu z odstavkom 2 tega člena, lahko Komisija v skladu s členom 301a in ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je bonitetni režim v tretji državi enakovreden tistemu iz tega naslova.
  Tak delegiran akt se redno pregleduje, da se upoštevajo morebitne spremembe bonitetnega režima za nadzor skupin iz tega naslova in bonitetnega režima v tretji državi za nadzor skupin ter katere koli druge spremembe ureditve, ki utegne vplivati na sklep o enakovrednosti.
  EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.
  4.   Če Komisija ni sprejela delegiranega akta v skladu z odstavkom 3 ali 5 tega člena, se uporabi člen 262.
  5.   Z odstopanjem od odstavka 3, in tudi če merila, določena v odstavku 2, niso bila izpolnjena, lahko Komisija za omejeno obdobje in v skladu s členom 301a ter ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je bonitetni režim tretje države, uporabljen za podjetja, katerih matično podjetje ima 1. januarja 2014 sedež zunaj Unije, začasno enakovreden tistemu iz naslova I, če je ta tretja država izpolnila vsaj naslednja merila:






  (a) | se je Uniji pisno zavezala, da bo sprejela in uporabljala bonitetni režim, ki ga je mogoče pred iztekom tega omejenega obdobja oceniti kot enakovrednega v skladu z odstavkom 3, ter da bo izvajala postopek ocenjevanja enakovrednosti; |
| --- | --- | --- |

75.

člen 260 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 260

Matična podjetja zunaj Unije: preverjanje enakovrednosti

1.   V primeru iz točke (c) člena 213(2) zadevni nadzorni organi preverijo, ali nad zavarovalnicami in pozavarovalnicami, katerih matično podjetje ima sedež izven Unije, izvaja nadzor nadzorni organ tretje države, ki je enakovreden tistemu, ki ga določa ta naslov v zvezi z nadzorom na ravni skupine zavarovalnic in pozavarovalnic iz točk (a) in (b) člena 213(2).

Kadar ni bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 2, 3 ali 5 tega člena, preverjanje izvede nadzorni organ, ki bi bil nadzornik skupine, če bi se uporabljala merila iz člena 247(2) (v nadaljnjem besedilu: namestnik nadzornika skupine), in sicer na zahtevo matičnega podjetja ali katere koli zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v Uniji, ali na lastno pobudo. EIOPA pomaga namestniku nadzornika skupine v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010.

Namestnik nadzornika skupine se pred sprejetjem odločitve o enakovrednosti posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi, pri čemer mu pomaga EIOPA. Ta odločitev se sprejme v skladu z merili, sprejetimi v skladu z odstavkom 2. Namestnik nadzornika skupine ne sprejme nobene odločitve v zvezi s tretjo državo, ki bi bila v nasprotju s kakršno koli predhodno odločitvijo v zvezi s to tretjo državo, razen če je to potrebno, da bi se upoštevale vse bistvene spremembe nadzornega režima iz naslova I in nadzornega režima v tretji državi.

Kadar se nadzorni organi ne strinjajo z odločitvijo, sprejeto v skladu s tretjim pododstavkom, lahko zadevo predložijo EIOPA in zahtevajo njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 v treh mesecih po tem, ko namestnik nadzornika skupine poda obvestilo o odločitvi. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.

2.   Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali je nadzorni režim za nadzor skupin v tretji državi enakovreden tistemu iz tega naslova.

3.   Če tretja država izpolnjuje merila, sprejeta v skladu z odstavkom 2 tega člena, lahko Komisija v skladu s členom 301a in ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je bonitetni režim v tretji državi enakovreden tistemu iz tega naslova.

Tak delegiran akt se redno pregleduje, da se upoštevajo morebitne spremembe bonitetnega režima za nadzor skupin iz tega naslova in bonitetnega režima v tretji državi za nadzor skupin ter katere koli druge spremembe ureditve, ki utegne vplivati na sklep o enakovrednosti.

EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.

4.   Če Komisija ni sprejela delegiranega akta v skladu z odstavkom 3 ali 5 tega člena, se uporabi člen 262.

5.   Z odstopanjem od odstavka 3, in tudi če merila, določena v odstavku 2, niso bila izpolnjena, lahko Komisija za omejeno obdobje in v skladu s členom 301a ter ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je bonitetni režim tretje države, uporabljen za podjetja, katerih matično podjetje ima 1. januarja 2014 sedež zunaj Unije, začasno enakovreden tistemu iz naslova I, če je ta tretja država izpolnila vsaj naslednja merila:

(a)

se je Uniji pisno zavezala, da bo sprejela in uporabljala bonitetni režim, ki ga je mogoče pred iztekom tega omejenega obdobja oceniti kot enakovrednega v skladu z odstavkom 3, ter da bo izvajala postopek ocenjevanja enakovrednosti;

| (b) | je vzpostavila delovni program za izpolnitev zaveze iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

je vzpostavila delovni program za izpolnitev zaveze iz točke (a);

| (c) | je zagotovila zadostna sredstva za izpolnitev zaveze iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

je zagotovila zadostna sredstva za izpolnitev zaveze iz točke (a);

| (d) | ima bonitetni režim, ki temelji na tveganju, in določa kvantitativne in kvalitativne zahteve glede solventnosti ter zahteve glede nadzornega poročanja in preglednosti ter nadzora skupin; |
| --- | --- |

(d)

ima bonitetni režim, ki temelji na tveganju, in določa kvantitativne in kvalitativne zahteve glede solventnosti ter zahteve glede nadzornega poročanja in preglednosti ter nadzora skupin;

| (e) | je sklenila pisne dogovore o sodelovanju in izmenjavi zaupnih nadzornih podatkov z EIOPA in nadzornimi organi, kakor so opredeljeni v členu 13(10); |
| --- | --- |

(e)

je sklenila pisne dogovore o sodelovanju in izmenjavi zaupnih nadzornih podatkov z EIOPA in nadzornimi organi, kakor so opredeljeni v členu 13(10);

| (f) | ima neodvisen nadzorni sistem; |
| --- | --- |

(f)

ima neodvisen nadzorni sistem;

| (g) | je določila obveznosti varovanja poslovne skrivnosti za vse osebe, ki delujejo v imenu njenih nadzornih organov, zlasti glede izmenjave podatkov z EIOPA in nadzornimi organi, kakor so opredeljeni v členu 13(10). |
| --- | --- |

(g)

je določila obveznosti varovanja poslovne skrivnosti za vse osebe, ki delujejo v imenu njenih nadzornih organov, zlasti glede izmenjave podatkov z EIOPA in nadzornimi organi, kakor so opredeljeni v členu 13(10).

Pri vseh delegiranih aktih o začasni enakovrednosti se upoštevajo poročila Komisije v skladu s členom 177(2). Ti delegirani akti se redno revidirajo na podlagi poročil o napredku zadevne tretje države, ki se vsako leto predložijo Komisiji, da jih oceni. Komisiji pri ocenjevanju teh poročil o napredku pomaga EIOPA.

EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.

Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobneje določajo pogoje iz prvega pododstavka. Delegirani akti lahko zajemajo tudi pooblastila za nadzorne organe, da lahko v obdobju začasne enakovrednosti naložijo dodatne zahteve glede nadzornega poročanja.

6.   Omejeno obdobje iz odstavka 5 se konča 31. decembra 2020 ali na datum, na katerega se v skladu z odstavkom 3 bonitetni režim te tretje države šteje za enakovrednega tistemu, ki je določen v tem naslovu, in sicer glede na to, kateri je prej.

To obdobje se lahko podaljša za največ eno leto, kadar EIOPA in Komisija ta čas potrebujeta za ocenjevanje enakovrednosti za namene odstavka 3.

7.   Kadar se v skladu z odstavkom 5 sprejme delegirani akt, ki določa, da je bonitetni režim tretje države začasno enakovreden, države članice uporabijo člen 261, razen če je v eni od držav članic zavarovalnica ali pozavarovalnica, katere bilančna vsota presega bilančno vsoto matičnega podjetja, ki se nahaja zunaj Unije. Nalogo nadzornika skupine v tem primeru izvaja namestnik nadzornika skupine.“;

| 76. | v členu 262(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če ni enakovrednega nadzora iz člena 260 ali če država članica ne uporablja člena 261 v primeru začasne enakovrednosti v skladu s členom 260(7), ta država članica za zavarovalnice ali pozavarovalnice:






  (a) | smiselno uporablja člene 218 do 235 in člene 244 do 258, |
| --- | --- | --- |

76.

v členu 262(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Če ni enakovrednega nadzora iz člena 260 ali če država članica ne uporablja člena 261 v primeru začasne enakovrednosti v skladu s členom 260(7), ta država članica za zavarovalnice ali pozavarovalnice:

(a)

smiselno uporablja člene 218 do 235 in člene 244 do 258,

| (b) | uporablja eno od metod iz odstavka 2.“; |
| --- | --- |

(b)

uporablja eno od metod iz odstavka 2.“;

| 77. | prvi odstavek člena 300 se nadomesti z naslednjim:
  „Zneski, ki so v tej direktivi navedeni v eurih, se posodobijo vsakih pet let, tako da se osnovni znesek v eurih poveča za odstotek spremembe harmoniziranih indeksov cen življenjskih potrebščin vseh držav članic, ki jih objavi Komisija (Eurostat), v času od 31. decembra 2015 do datuma revizije in se zaokroži na večkratnik od 100 000 EUR.“; |
| --- | --- |

77.

prvi odstavek člena 300 se nadomesti z naslednjim:

„Zneski, ki so v tej direktivi navedeni v eurih, se posodobijo vsakih pet let, tako da se osnovni znesek v eurih poveča za odstotek spremembe harmoniziranih indeksov cen življenjskih potrebščin vseh držav članic, ki jih objavi Komisija (Eurostat), v času od 31. decembra 2015 do datuma revizije in se zaokroži na večkratnik od 100 000 EUR.“;

| 78. | člen 301 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 301
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Evropski odbor za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen s Sklepom Komisije 2004/9/ES (33). Ta odbor je odbor v smislu člena Uredbe (EU) št. 182/2011.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.
  3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011, ob upoštevanju določb člena 4 navedene uredbe.
  Člen 301a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo iz členov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 in 308b se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 23. maja 2014.
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem štiriletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
  3.   Pooblastilo iz členov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 in 308b lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.
  Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 ali 308b, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.
  Člen 301b
  Klavzula o začetku uporabe regulativnih tehničnih standardov
  1.   Do 24. maja 2016 Komisija pri prvem sprejetju regulativnih tehničnih standardov iz členov 50, 58, 75, 86, 92, 97, 111, 135, 143, 244, 245, 248 in 249 ravna po postopku iz člena 301a. Vse spremembe delegiranih aktov ali, po preteku prehodnega obdobja, vsi novi regulativni tehnični standardi se sprejmejo v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  2.   Pooblastilo iz odstavka 1 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  3.   EIOPA lahko do 24. maja 2016 Komisiji predloži osnutek regulativnih tehničnih standardov za prilagoditev delegiranih aktov iz členov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 in 308b tehničnemu razvoju na finančnih trgih.
  Ta osnutek regulativnih tehničnih standardov je omejen na tehnične vidike delegiranih aktov iz prvega pododstavka, v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010. |
| --- | --- |

78.

člen 301 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 301

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Evropski odbor za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen s Sklepom Komisije 2004/9/ES (33). Ta odbor je odbor v smislu člena Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011, ob upoštevanju določb člena 4 navedene uredbe.

Člen 301a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz členov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 in 308b se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 23. maja 2014.

Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem štiriletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz členov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 in 308b lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 ali 308b, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

Člen 301b

Klavzula o začetku uporabe regulativnih tehničnih standardov

1.   Do 24. maja 2016 Komisija pri prvem sprejetju regulativnih tehničnih standardov iz členov 50, 58, 75, 86, 92, 97, 111, 135, 143, 244, 245, 248 in 249 ravna po postopku iz člena 301a. Vse spremembe delegiranih aktov ali, po preteku prehodnega obdobja, vsi novi regulativni tehnični standardi se sprejmejo v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

2.   Pooblastilo iz odstavka 1 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

3.   EIOPA lahko do 24. maja 2016 Komisiji predloži osnutek regulativnih tehničnih standardov za prilagoditev delegiranih aktov iz členov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 in 308b tehničnemu razvoju na finančnih trgih.

Ta osnutek regulativnih tehničnih standardov je omejen na tehnične vidike delegiranih aktov iz prvega pododstavka, v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

| 79. | v členu 304 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2020 predloži poročilo o uporabi pristopa iz odstavka 1 in praksah nadzornih organov, sprejetih v skladu z odstavkom 1, ki mu po potrebi priloži ustrezne predloge. To poročilo opisuje zlasti čezmejni učinek uporabe takšnega pristopa, da bi zavarovalnicam in pozavarovalnicam preprečili regulativno arbitražo.“; |
| --- | --- |

79.

v členu 304 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2020 predloži poročilo o uporabi pristopa iz odstavka 1 in praksah nadzornih organov, sprejetih v skladu z odstavkom 1, ki mu po potrebi priloži ustrezne predloge. To poročilo opisuje zlasti čezmejni učinek uporabe takšnega pristopa, da bi zavarovalnicam in pozavarovalnicam preprečili regulativno arbitražo.“;

| 80. | v poglavju I naslova VI se doda naslednji oddelek:
  „ODDELEK 3

  ZAVAROVANJE IN POZAVAROVANJE

  Člen 308a
  Postopno uvajanje
  1.   Od 1. aprila 2015 države članice zagotovijo, da imajo nadzorni organi pooblastila za odločanje o odobritvi:






  (a) | pomožnih lastnih sredstev v skladu s členom 90; |
| --- | --- | --- |

80.

v poglavju I naslova VI se doda naslednji oddelek:

„ODDELEK 3

ZAVAROVANJE IN POZAVAROVANJE

Člen 308a

Postopno uvajanje

1.   Od 1. aprila 2015 države članice zagotovijo, da imajo nadzorni organi pooblastila za odločanje o odobritvi:

(a)

pomožnih lastnih sredstev v skladu s členom 90;

| (b) | razporeditvi postavk lastnih sredstev iz člena 95; |
| --- | --- |

(b)

razporeditvi postavk lastnih sredstev iz člena 95;

| (c) | parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, v skladu s členom 104(7); |
| --- | --- |

(c)

parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, v skladu s členom 104(7);

| (d) | popolnega ali delnega notranjega modela v skladu s členoma 112 in 113; |
| --- | --- |

(d)

popolnega ali delnega notranjega modela v skladu s členoma 112 in 113;

| (e) | namenskih družb, ki bodo ustanovljene na njihovem ozemlju v skladu s členom 211; |
| --- | --- |

(e)

namenskih družb, ki bodo ustanovljene na njihovem ozemlju v skladu s členom 211;

| (f) | pomožnih lastnih sredstev v posredniških finančnih holdingih v skladu s členom 226(2); |
| --- | --- |

(f)

pomožnih lastnih sredstev v posredniških finančnih holdingih v skladu s členom 226(2);

| (g) | notranjega modela skupine v skladu s členoma 230, 231 in členom 233(5); |
| --- | --- |

(g)

notranjega modela skupine v skladu s členoma 230, 231 in členom 233(5);

| (h) | uporabe podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev v skladu s členom 304; |
| --- | --- |

(h)

uporabe podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev v skladu s členom 304;

| (i) | uporabe enakovredne prilagoditve ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere v skladu s členoma 77b in 77c; |
| --- | --- |

(i)

uporabe enakovredne prilagoditve ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere v skladu s členoma 77b in 77c;

| (j) | na zahtevo držav članic uporabe prilagoditve za nestanovitnost ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere v skladu s členom 77d; |
| --- | --- |

(j)

na zahtevo držav članic uporabe prilagoditve za nestanovitnost ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere v skladu s členom 77d;

| (k) | uporabe prehodnega ukrepa o netveganih obrestnih merah v skladu s členom 308c; |
| --- | --- |

(k)

uporabe prehodnega ukrepa o netveganih obrestnih merah v skladu s členom 308c;

| (l) | uporabe prehodnega ukrepa o zavarovalno-tehničnih rezervacijah v skladu s členom 308d. |
| --- | --- |

(l)

uporabe prehodnega ukrepa o zavarovalno-tehničnih rezervacijah v skladu s členom 308d.

2.   Od 1. aprila 2015 države članice zagotovijo, da imajo nadzorni organi pooblastilo, na podlagi katerega:

| (a) | določijo raven in obseg nadzora skupine v skladu z oddelkoma 2 in 3 poglavja I naslova III; |
| --- | --- |

(a)

določijo raven in obseg nadzora skupine v skladu z oddelkoma 2 in 3 poglavja I naslova III;

| (b) | določijo nadzornika skupine v skladu s členom 247; |
| --- | --- |

(b)

določijo nadzornika skupine v skladu s členom 247;

| (c) | ustanovijo kolegij nadzornikov v skladu s členom 248. |
| --- | --- |

(c)

ustanovijo kolegij nadzornikov v skladu s členom 248.

3.   Od 1. julija 2015 države članice zagotovijo, da imajo nadzorni organi pooblastilo, na podlagi katerega:

| (a) | sprejmejo odločitev o odštetju udeležbe v skladu z drugim pododstavkom člena 228; |
| --- | --- |

(a)

sprejmejo odločitev o odštetju udeležbe v skladu z drugim pododstavkom člena 228;

| (b) | izberejo metodo izračuna solventnosti skupine v skladu s členom 220; |
| --- | --- |

(b)

izberejo metodo izračuna solventnosti skupine v skladu s členom 220;

| (c) | po potrebi določajo enakovrednost v skladu s členoma 227 in 260; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi določajo enakovrednost v skladu s členoma 227 in 260;

| (d) | dopustijo, da za zavarovalnice in pozavarovalnice veljata člena 238 in 239, v skladu s členom 236; |
| --- | --- |

(d)

dopustijo, da za zavarovalnice in pozavarovalnice veljata člena 238 in 239, v skladu s členom 236;

| (e) | sprejmejo odločitve iz členov 262 in 263; |
| --- | --- |

(e)

sprejmejo odločitve iz členov 262 in 263;

| (f) | po potrebi določijo uporabo prehodnih ukrepov v skladu s členom 308b. |
| --- | --- |

(f)

po potrebi določijo uporabo prehodnih ukrepov v skladu s členom 308b.

4.   Države članice naložijo zadevnim nadzornim organom, da obravnavajo vloge zavarovalnic in pozavarovalnic za odobritev ali dovoljenje v skladu z odstavkoma 2 in 3. Odločitve nadzornih organov o vlogah za odobritev ali dovoljenje se ne uporabljajo pred 1. januarjem 2016.

Člen 308b

Prehodni ukrepi

1.   Za zavarovalnice in pozavarovalnice, ki do 1. januarja 2016 prenehajo s sklepanjem novih pogodb o zavarovanju ali pozavarovanju in upravljajo izključno svoj obstoječi portfelj z namenom prenehanja svoje dejavnosti, brez poseganja v člen 12 ne veljajo naslovi I, II in III te direktive do datumov, določenih v odstavku 2, kadar:

| (a) | podjetje nadzornemu organu zadovoljivo dokaže, da bo pred 1. januarjem 2019 prenehalo z dejavnostjo, ali |
| --- | --- |

(a)

podjetje nadzornemu organu zadovoljivo dokaže, da bo pred 1. januarjem 2019 prenehalo z dejavnostjo, ali

| (b) | za podjetje veljajo reorganizacijski ukrepi iz poglavja II naslova IV in je bil imenovan upravitelj. |
| --- | --- |

(b)

za podjetje veljajo reorganizacijski ukrepi iz poglavja II naslova IV in je bil imenovan upravitelj.

2.   Za zavarovalnice ali pozavarovalnice iz:

| (a) | odstavka 1(a) se uporabljajo naslovi I, II in III te direktive, in sicer od 1. januarja 2019 ali od zgodnejšega datuma, kadar nadzorni organ ni zadovoljen z napredkom, doseženim pri postopku prenehanja dejavnosti podjetja; |
| --- | --- |

(a)

odstavka 1(a) se uporabljajo naslovi I, II in III te direktive, in sicer od 1. januarja 2019 ali od zgodnejšega datuma, kadar nadzorni organ ni zadovoljen z napredkom, doseženim pri postopku prenehanja dejavnosti podjetja;

| (b) | odstavka 1(b) se uporabljajo naslovi I, II in III te direktive, in sicer od 1. januarja 2021 ali od zgodnejšega datuma, kadar nadzorni organ ni zadovoljen z napredkom, doseženim pri postopku prenehanja dejavnosti podjetja. |
| --- | --- |

(b)

odstavka 1(b) se uporabljajo naslovi I, II in III te direktive, in sicer od 1. januarja 2021 ali od zgodnejšega datuma, kadar nadzorni organ ni zadovoljen z napredkom, doseženim pri postopku prenehanja dejavnosti podjetja.

3.   Za zavarovalnice in pozavarovalnice veljajo prehodni ukrepi iz odstavkov 1 in 2 le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | podjetje ni del skupine ali, če je, vsa podjetja, ki so del skupine, prenehajo s sklepanjem novih pogodb o zavarovanju in pozavarovanju; |
| --- | --- |

(a)

podjetje ni del skupine ali, če je, vsa podjetja, ki so del skupine, prenehajo s sklepanjem novih pogodb o zavarovanju in pozavarovanju;

| (b) | podjetje zagotovi svojemu nadzornemu organu letno poročilo, v katerem je naveden napredek, dosežen pri postopku prenehanja dejavnosti podjetja; |
| --- | --- |

(b)

podjetje zagotovi svojemu nadzornemu organu letno poročilo, v katerem je naveden napredek, dosežen pri postopku prenehanja dejavnosti podjetja;

| (c) | podjetje uradno obvesti svoj nadzorni organ, da izvaja prehodne ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

podjetje uradno obvesti svoj nadzorni organ, da izvaja prehodne ukrepe.

Odstavka 1 in 2 nobenemu podjetju ne preprečujeta delovanja v skladu z naslovi I, II in III te direktive.

4.   Države članice sestavijo seznam upoštevnih zavarovalnic in pozavarovalnic in ga pošljejo vsem ostalim državam članicam.

5.   Države članice zagotovijo, da se v obdobju, ki ne presega štirih let in začne teči 1. januarja 2016, rok, v katerem morajo zavarovalnice in pozavarovalnice letno ali manj pogosto predložiti podatke iz člena 35(1) do (4), vsako finančno leto skrajša za dva tedna, in sicer s pričetkom najkasneje 20 tednov po koncu finančnega leta podjetja glede na njegovo finančno leto, ki se konča 30. junija 2016 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2017, do najpozneje 14 tednov po koncu finančnega leta podjetja glede na njegova finančna leta, ki se končajo 30. junija 2019 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2020.

6.   V obdobju, ki ne presega štirih let in začne teči 1. januarja 2016, se rok, v katerem morajo zavarovalnice in pozavarovalnice razkriti podatke iz člena 51, vsako finančno leto skrajša za dva tedna, in sicer s pričetkom najpozneje 20 tednov po koncu finančnega leta podjetja glede na njegovo finančno leto, ki se konča 30. junija 2016 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2017, do najpozneje 14 tednov po koncu finančnega leta podjetja glede na njegova finančna leta, ki se končajo 30. junija 2019 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2020.

7.   V obdobju, ki ne presega štirih let in začne teči 1. januarja 2016, se rok, v katerem morajo zavarovalnice in pozavarovalnice vsako četrtletje predložiti podatke iz člena 35(1) do (4), vsako finančno leto skrajša za en teden, in sicer s pričetkom najpozneje osem tednov glede na vsako četrtletje, ki se konča 1. januarja 2016 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2017, do pet tednov glede na vsako četrtletje, ki se konča 1. januarja 2019 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2020.

8.   Države članice zagotovijo, da se odstavki 5, 6 in 7 tega člena smiselno uporabljajo za udeležene zavarovalnice in pozavarovalnice, zavarovalne holdinge in mešane finančne holdinge na ravni skupine v skladu s členoma 254 in 256, pri čemer se posamezni roki iz odstavkov 5, 6 in 7 podaljšajo za šest tednov.

9.   Ne glede na člen 94 se postavke osnovnih lastnih sredstev vključijo v stopnjo 1 osnovnih lastnih sredstev do največ deset let po 1. januarju 2016, pod pogojem, da so te postavke:

| (a) | bile izdane pred 1. januarjem 2016 ali pred datumom začetka veljavnosti delegiranega akta iz člena 97, kar je prej; |
| --- | --- |

(a)

bile izdane pred 1. januarjem 2016 ali pred datumom začetka veljavnosti delegiranega akta iz člena 97, kar je prej;

| (b) | jih je bilo do 31. decembra 2015 mogoče uporabiti za izpolnjevanje razpoložljivega minimalnega kapitala do vsaj 50 % minimalnega kapitala v skladu s zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 16(3) Direktive 73/239/EGS, členom 1 Direktive 2002/13/ES, členom 27(3) Direktive 2002/83/ES in členom 36(3) Direktive 2005/68/ES; |
| --- | --- |

(b)

jih je bilo do 31. decembra 2015 mogoče uporabiti za izpolnjevanje razpoložljivega minimalnega kapitala do vsaj 50 % minimalnega kapitala v skladu s zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 16(3) Direktive 73/239/EGS, členom 1 Direktive 2002/13/ES, členom 27(3) Direktive 2002/83/ES in členom 36(3) Direktive 2005/68/ES;

| (c) | sicer ne bi bile razvrščene v stopnjo 1 ali 2 v skladu s členom 94. |
| --- | --- |

(c)

sicer ne bi bile razvrščene v stopnjo 1 ali 2 v skladu s členom 94.

10.   Ne glede na člen 94 se postavke osnovnih lastnih sredstev se vključijo v stopnjo 2 osnovnih lastnih sredstev do največ deset let po 1. januarju 2016, pod pogojem, da so te postavke:

| (a) | bile izdane pred 1. januarjem 2016 ali pred datumom začetka veljavnosti delegiranega akta iz člena 97, kar je prej; |
| --- | --- |

(a)

bile izdane pred 1. januarjem 2016 ali pred datumom začetka veljavnosti delegiranega akta iz člena 97, kar je prej;

| (b) | jih je bilo do 31. decembra 2015 mogoče uporabiti za izpolnjevanje razpoložljivega minimalnega kapitala do vsaj 25 % minimalnega kapitala v skladu s zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 16(3) Direktive 73/239/EGS, členom 1 Direktive 2002/13/ES, členom 27(3) Direktive 2002/83/ES in členom 36(3) Direktive 2005/68/ES. |
| --- | --- |

(b)

jih je bilo do 31. decembra 2015 mogoče uporabiti za izpolnjevanje razpoložljivega minimalnega kapitala do vsaj 25 % minimalnega kapitala v skladu s zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 16(3) Direktive 73/239/EGS, členom 1 Direktive 2002/13/ES, členom 27(3) Direktive 2002/83/ES in členom 36(3) Direktive 2005/68/ES.

11.   V zvezi z zavarovalnicami in pozavarovalnicami, ki vlagajo v vrednostne papirje, s katerimi se trguje, ali druge finančne instrumente, ki temeljijo na preoblikovanih posojilih, ki so bila izdana pred 1. januarjem 2011, se zahteve iz člena 135(2) uporabljajo le v okoliščinah, ko se po 31. decembru 2014 dodajo ali zamenjajo nove osnovne izpostavljenosti.

12.   Ne glede na člen 100, člen 101(3) in člen 104 velja naslednje:

| (a) | do 31. decembra 2017 se za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v domači valuti katere koli države članice, uporabljajo enaki standardni parametri, kot bi se uporabljali za izpostavljenosti, denominirane in financirane v njihovi domači valuti; |
| --- | --- |

(a)

do 31. decembra 2017 se za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v domači valuti katere koli države članice, uporabljajo enaki standardni parametri, kot bi se uporabljali za izpostavljenosti, denominirane in financirane v njihovi domači valuti;

| (b) | v letu 2018 se standardni parametri za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo zmanjšajo za 80 % za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v domači valuti katere koli druge države članice; |
| --- | --- |

(b)

v letu 2018 se standardni parametri za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo zmanjšajo za 80 % za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v domači valuti katere koli druge države članice;

| (c) | v letu 2019 se standardni parametri za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo zmanjšajo za 50 % za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v nacionalni valuti katere koli druge države članice; |
| --- | --- |

(c)

v letu 2019 se standardni parametri za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo zmanjšajo za 50 % za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v nacionalni valuti katere koli druge države članice;

| (d) | od 1. januarja 2020 se standardni parametri za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo ne zmanjšajo za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v nacionalni valuti katere koli druge države članice. |
| --- | --- |

(d)

od 1. januarja 2020 se standardni parametri za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo ne zmanjšajo za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v nacionalni valuti katere koli druge države članice.

13.   Ne glede na člen 100, člen 101(3) in člen 104 se standardni parametri, ki se uporabljajo za lastniške papirje, ki jih podjetje kupi do vključno 1. januarja 2016, kadar se podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev v skladu s standardno formulo izračuna brez možnosti iz člena 304, izračunajo kot tehtano povprečje:

| (a) | standardnega parametra, ki se uporabi pri izračunu podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev v skladu s členom 304, in |
| --- | --- |

(a)

standardnega parametra, ki se uporabi pri izračunu podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev v skladu s členom 304, in

| (b) | standardnega parametra, ki se uporabi pri izračunu podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev v skladu s standardno formulo brez možnosti iz člena 304. |
| --- | --- |

(b)

standardnega parametra, ki se uporabi pri izračunu podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev v skladu s standardno formulo brez možnosti iz člena 304.

Teža parametra iz točke (b) prvega pododstavka se na koncu vsakega leta vsaj linearno poveča z 0 % v letu, ki se začne 1. januarja 2016, na 100 % 1. januarja 2023.

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 301a, ki podrobneje določajo zahtevana merila, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, za katere velja prehodno obdobje.

Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega prehodnega obdobja EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov o postopkih pri uporabi tega odstavka.

EIOPA Komisiji do 30. junija 2015 predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz četrtega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

14.   Ne glede na člen 138(3) in brez poseganja v odstavek 4 navedenega člena, kadar zavarovalnice in pozavarovalnice upoštevajo zahtevano solventno mejo iz člena 16a Direktive 73/239/EGS, člena 28 Direktive 2002/83/ES ali člena 37, 38 oziroma 39 Direktive 2005/68/ES, glede na pravo, ki se uporablja v državi članici na dan, preden se navedene direktive razveljavijo v skladu s členom 310 te direktive, vendar v prvem letu izvajanja te direktive ne upoštevajo zahtevanega solventnostnega kapitala, nadzorni organ od zadevne zavarovalnice ali pozavarovalnice zahteva, da sprejme ukrepe, potrebne za vzpostavitev ravni primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali da zmanjša svoj profil tveganja, da do 31. decembra 2017 zagotovi skladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom.

Zadevna zavarovalnica ali pozavarovalnica svojemu nadzornemu organu vsake tri mesece predloži poročilo o napredku, v katerem navede sprejete ukrepe in napredek pri vzpostavitvi ravni primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali pri zmanjšanju profila tveganja za zagotovitev skladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom.

Podaljšanje obdobja iz prvega pododstavka se prekliče, če je iz poročila o napredku razvidno, da ni bistvenega napredka pri ponovni vzpostavitvi primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanju profila tveganja za zagotovitev skladnosti z zahtevanim solventnostnem kapitalom od datuma, ko je bila ugotovljena neskladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom, do datuma predložitve poročila o napredku.

15.   Kadar so matične države članice na dan 23. maja 2014 uporabljale določbe iz člena 4 Direktive 2003/41/ES, lahko do 31. decembra 2019 še naprej izvajajo zakone in druge predpise, ki so jih sprejele zaradi zagotovitve skladnosti s členi 1 do 19, 27 do 30, 32 do 35 in 37 do 67 Direktive 2002/83/ES, kot velja na zadnji dan uporabe Direktive 2002/83/ES.

Kadar so bile spremembe členov 17 do 17c Direktive 2003/41/ES sprejete pred datumom, navedenim v tem odstavku, lahko Komisija sprejme delegirane akte, s katerimi spremeni prehodno obdobje, določeno v tem odstavku.

16.   Države članice lahko dovolijo končni matični zavarovalnici ali pozavarovalnici, da v obdobju do 31. marca 2022 zaprosijo za odobritev notranjega modela skupine, ki se uporablja za del skupine, če imata tako zavarovalnica ali pozavarovalnica kot končna matična zavarovalnica ali pozavarovalnica sedež v isti državi članici in če ta del predstavlja samostojen del, katerega profil tveganja se bistveno razlikuje od preostanka skupine.

17.   Ne glede na člen 218(2) in (3) se prehodne določbe iz odstavkov 8 do 12 in 15 tega člena in členov 308c, 308d in 308e smiselno uporabljajo na ravni skupine.

Ne glede na člen 218(2), (3) in (4) se prehodne določbe iz odstavka 14 tega člena smiselno uporabljajo na ravni skupine ter v primeru, da udeležene zavarovalnice in pozavarovalnice ali zavarovalnice in pozavarovalnice v skupini upoštevajo prilagojeno solventnost iz člena 9 Direktive 98/78/ES, ne upoštevajo pa zahtevanega solventnostnega kapitala skupine.

Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, v katerih navede spremembe solventnosti skupine, kadar se uporabljajo prehodne določbe iz odstavka 13 tega člena, ki se nanašajo na:

| (a) | odpravo dvojne uporabe primernih lastnih sredstev in ustvarjanja kapitala znotraj skupine iz členov 222 in 223; |
| --- | --- |

(a)

odpravo dvojne uporabe primernih lastnih sredstev in ustvarjanja kapitala znotraj skupine iz členov 222 in 223;

| (b) | vrednotenje sredstev in obveznosti iz člena 224; |
| --- | --- |

(b)

vrednotenje sredstev in obveznosti iz člena 224;

| (c) | uporabo metod izračuna za povezane zavarovalnice in pozavarovalnice iz člena 225; |
| --- | --- |

(c)

uporabo metod izračuna za povezane zavarovalnice in pozavarovalnice iz člena 225;

| (d) | uporabo metod izračuna za posredniške zavarovalne holdinge iz člena 226; |
| --- | --- |

(d)

uporabo metod izračuna za posredniške zavarovalne holdinge iz člena 226;

| (e) | metode izračuna za solventnost skupine iz členov 230 in 233; |
| --- | --- |

(e)

metode izračuna za solventnost skupine iz členov 230 in 233;

| (f) | izračun zahtevanega solventnostnega kapitala skupine iz člena 231; |
| --- | --- |

(f)

izračun zahtevanega solventnostnega kapitala skupine iz člena 231;

| (g) | določitev kapitalskega pribitka skupine iz člena 232; |
| --- | --- |

(g)

določitev kapitalskega pribitka skupine iz člena 232;

| (h) | načela pri izračunavanju solventnosti skupine zavarovalnega holdinga iz člena 235. |
| --- | --- |

(h)

načela pri izračunavanju solventnosti skupine zavarovalnega holdinga iz člena 235.

Člen 308c

Prehodni ukrep glede netveganih obrestnih mer

1.   Zavarovalnice in pozavarovalnice lahko pod pogojem, da to predhodno odobri njihov nadzorni organ, za dopustne zavarovalne in pozavarovalne obveznosti uporabijo prehodno prilagoditev zadevne strukture netveganih obrestnih mer.

2.   Za vsako valuto se prilagoditev izračuna kot delež razlike med:

| (a) | obrestno mero, kot jo določi zavarovalnica ali pozavarovalnica v skladu z zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 20 Direktive 2002/83/ES na zadnji dan uporabe navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

obrestno mero, kot jo določi zavarovalnica ali pozavarovalnica v skladu z zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 20 Direktive 2002/83/ES na zadnji dan uporabe navedene direktive;

| (b) | letno efektivno obrestno mero, izračunano kot enotna diskontna stopnja, ki, kadar se uporabi za denarne tokove portfelja dopustnih zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, privede do vrednosti, ki je enaka vrednosti najboljše ocene portfelja dopustnih zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, kadar se upošteva časovna vrednost denarja ob uporabi ustrezne osnovne časovne strukture netvegane obrestne mere iz člena 77(2). |
| --- | --- |

(b)

letno efektivno obrestno mero, izračunano kot enotna diskontna stopnja, ki, kadar se uporabi za denarne tokove portfelja dopustnih zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, privede do vrednosti, ki je enaka vrednosti najboljše ocene portfelja dopustnih zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, kadar se upošteva časovna vrednost denarja ob uporabi ustrezne osnovne časovne strukture netvegane obrestne mere iz člena 77(2).

Kadar so države članice sprejele zakone in druge predpise v skladu s členom 20(1)(B)(a)(ii) Direktive 2002/83/ES, se obrestna mera iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka določi z uporabo metode, ki jo je zavarovalnica ali pozavarovalnica uporabljala na zadnji dan uporabe Direktive 2002/83/ES.

Delež iz prvega pododstavka se na koncu vsakega leta linearno zmanjša s 100 % v letu, ki se začne 1. januarja 2016, na 0 % 1. januarja 2032.

Kadar zavarovalnice in pozavarovalnice uporabijo prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d, je ustrezna časovna struktura netvegane obrestne mere iz točke (b) ustrezna časovna struktura netvegane obrestne mere iz člena 77d.

3.   Dopustne zavarovalne in pozavarovalne obveznosti zajemajo le zavarovalne in pozavarovalne obveznosti, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | pogodbe, na podlagi katerih so nastale zavarovalne in pozavarovalne obveznosti, so bile sklenjene pred prvim dnem uporabe te direktive, pri čemer so podaljšanja pogodb s tem ali poznejšim datumom izvzeta; |
| --- | --- |

(a)

pogodbe, na podlagi katerih so nastale zavarovalne in pozavarovalne obveznosti, so bile sklenjene pred prvim dnem uporabe te direktive, pri čemer so podaljšanja pogodb s tem ali poznejšim datumom izvzeta;

| (b) | zavarovalno-tehnične rezervacije za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti so bile do zadnjega dneva uporabe Direktive 2002/83/ES določene v skladu z zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 20 navedene direktive na zadnji dan njene uporabe; |
| --- | --- |

(b)

zavarovalno-tehnične rezervacije za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti so bile do zadnjega dneva uporabe Direktive 2002/83/ES določene v skladu z zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 20 navedene direktive na zadnji dan njene uporabe;

| (c) | člen 77b se ne uporablja za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

člen 77b se ne uporablja za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti.

4.   Zavarovalnice in pozavarovalnice, ki uporabljajo odstavek 1:

| (a) | ne vključujejo dopustnih zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti v izračun prilagoditve za nestanovitnost iz člena 77d; |
| --- | --- |

(a)

ne vključujejo dopustnih zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti v izračun prilagoditve za nestanovitnost iz člena 77d;

| (b) | ne uporabljajo člena 308d; |
| --- | --- |

(b)

ne uporabljajo člena 308d;

| (c) | kot del svojega poročila o solventnosti in finančnem položaju iz člena 51 javno razkrijejo, da uporabljajo prehodno časovno strukturo netvegane obrestne mere, ter navedejo količinsko opredelitev učinka neuporabe tega prehodnega ukrepa na njihov finančni položaj. |
| --- | --- |

(c)

kot del svojega poročila o solventnosti in finančnem položaju iz člena 51 javno razkrijejo, da uporabljajo prehodno časovno strukturo netvegane obrestne mere, ter navedejo količinsko opredelitev učinka neuporabe tega prehodnega ukrepa na njihov finančni položaj.

Člen 308d

Prehodni ukrep glede zavarovalno-tehničnih rezervacij

1.   Zavarovalnice in pozavarovalnice lahko pod pogojem, da to predhodno odobri njihov nadzorni organ, pri zavarovalno-tehničnih rezervacijah uporabijo prehodni odbitek. Ta odbitek se lahko uporabi na ravni homogenih skupin tveganj iz člena 80.

2.   Prehodni odbitek ustreza deležu razlike med naslednjima dvema zneskoma:

| (a) | zavarovalno-tehnične rezervacije po odbitku izterljivih zneskov iz pozavarovalnih pogodb in namenskih družb, izračunanih v skladu s členom 76 na prvi dan uporabe te direktive; |
| --- | --- |

(a)

zavarovalno-tehnične rezervacije po odbitku izterljivih zneskov iz pozavarovalnih pogodb in namenskih družb, izračunanih v skladu s členom 76 na prvi dan uporabe te direktive;

| (b) | zavarovalno-tehnične rezervacije po odbitku izterljivih zneskov iz pozavarovalnih pogodb, izračunanih v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki so sprejeti na podlagi člena 15 Direktive 73/239/EGS, člena 20 Direktive 2002/83/ES in člena 32 Direktive 2005/68/ES na dan, preden se navedene direktive razveljavijo na podlagi člena 310 te direktive. |
| --- | --- |

(b)

zavarovalno-tehnične rezervacije po odbitku izterljivih zneskov iz pozavarovalnih pogodb, izračunanih v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki so sprejeti na podlagi člena 15 Direktive 73/239/EGS, člena 20 Direktive 2002/83/ES in člena 32 Direktive 2005/68/ES na dan, preden se navedene direktive razveljavijo na podlagi člena 310 te direktive.

Največji odbitni delež se na koncu vsakega leta linearno zmanjša s 100 % v letu, ki se začne 1. januarja 2016, na 0 % 1. januarja 2032.

Kadar zavarovalnice in pozavarovalnice na prvi dan veljavnosti te direktive uporabijo prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d, se znesek iz točke (a) izračuna s prilagoditvijo za nestanovitnost na ta dan.

3.   Pod pogojem, da to predhodno odobri nadzorni organ ali na njegovo pobudo, se zneski pri zavarovalno-tehničnih rezervacijah, vključno, kjer je to potrebno, z zneskom prilagoditve za nestanovitnost, uporabljeni za izračun prehodnega odbitka iz odstavka 2(a) in (b), lahko preračunajo vsakih 24 mesecev ali pogosteje, če se profil tveganja podjetja bistveno spremeni.

4.   Odbitek iz odstavka 2 lahko nadzorni organ omeji, če bi njegova uporaba povzročila zmanjšanje zahtev v zvezi s finančnimi viri, ki veljajo za podjetje, če bi jih primerjali s tistimi, ki se izračunajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki so sprejeti na podlagi Direktive 73/239/EGS, Direktive 2002/83/ES in Direktive 2005/68/ES na dan, preden se navedene direktive razveljavijo na podlagi člena 310 te direktive.

5.   Zavarovalnice in pozavarovalnice, ki uporabljajo odstavek 1:

| (a) | ne uporabljajo člena 308c; |
| --- | --- |

(a)

ne uporabljajo člena 308c;

| (b) | če obstaja tveganje, da brez uporabe predhodnega odbitka ne bi bile v skladu z zahtevanim solventnostnim kapitalom, vsako leto predložijo poročilo svojemu nadzornemu organu ter v njem navedejo sprejete ukrepe in doseženi napredek pri ponovni vzpostavitvi ravni primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanju njihovega profila tveganja z namenom ponovne vzpostavitve skladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom po preteku prehodnega obdobja iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

če obstaja tveganje, da brez uporabe predhodnega odbitka ne bi bile v skladu z zahtevanim solventnostnim kapitalom, vsako leto predložijo poročilo svojemu nadzornemu organu ter v njem navedejo sprejete ukrepe in doseženi napredek pri ponovni vzpostavitvi ravni primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanju njihovega profila tveganja z namenom ponovne vzpostavitve skladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom po preteku prehodnega obdobja iz odstavka 2;

| (c) | kot del svojega poročila o solventnosti in finančnem položaju iz člena 51 javno razkrijejo, da uporabljajo prehodni odbitek pri zavarovalno-tehničnih rezervacijah, ter navedejo količinsko opredelitev učinka neuporabe tega prehodnega ukrepa na njihov finančni položaj. |
| --- | --- |

(c)

kot del svojega poročila o solventnosti in finančnem položaju iz člena 51 javno razkrijejo, da uporabljajo prehodni odbitek pri zavarovalno-tehničnih rezervacijah, ter navedejo količinsko opredelitev učinka neuporabe tega prehodnega ukrepa na njihov finančni položaj.

Člen 308e

Načrt postopnega uvajanja prehodnih ukrepov glede netveganih obrestnih mer in zavarovalno-tehničnih rezervacij

Zavarovalnice in pozavarovalnice, ki uporabljajo prehodne ukrepe iz člena 308c ali 308d, obvestijo nadzorni organ takoj, ko opazijo, da ne bodo izpolnjevale zahtev o zahtevanem solventnostnem kapitalu, če ne bodo uporabile prehodnih ukrepov. Nadzorni organ od zadevne zavarovalnice ali pozavarovalnice zahteva, da sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo po preteku prehodnega obdobja zagotovila skladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom.

V dveh mesecih od datuma, ko je bila ugotovljena neskladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom, zadevna zavarovalnica ali pozavarovalnica brez uporabe omenjenih prehodnih ukrepov predloži nadzornemu organu načrt postopnega uvajanja, v katerem so navedeni načrtovani ukrepi za vzpostavitev ravni primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali za zmanjšanje njegovega profila tveganja zaradi zagotovitve skladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom po preteku prehodnega obdobja. Zadevna zavarovalnica ali pozavarovalnica lahko med prehodnim obdobjem načrt postopnega uvajanja posodobi.

Zadevne zavarovalnice in pozavarovalnice predložijo letno poročilo svojemu nadzornemu organu, v katerem navedejo sprejete ukrepe in doseženi napredek pri zagotovitvi skladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom po preteku prehodnega obdobja. Nadzorni organi razveljavijo odobritev uporabe prehodnih ukrepov, če poročilo o napredku pokaže, da je skladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom po preteku prehodnega obdobja nerealistična.“;

| 81. | člen 309(1) se spremeni:






  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 4, 10, 13, 14, 18, 23, 26 do 32, 34 do 49, 51 do 55, 67, 68, 71, 72, 74 do 85, 87 do 91, 93 do 96, 98, 100 do 110, 112, 113, 115 do 126, 128, 129, 131 do 134, 136 do 142, 144, 146, 148, 162 do 167, 172, 173, 178, 185, 190, 192, 210 do 233, 235 do 240, 243 do 258, 260 do 263, 265, 266, 303 in 304 ter prilogama III in IV, do 31. marca 2015. Komisiji takoj sporočijo besedila teh predpisov.“; |
| --- | --- | --- |

81.

člen 309(1) se spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 4, 10, 13, 14, 18, 23, 26 do 32, 34 do 49, 51 do 55, 67, 68, 71, 72, 74 do 85, 87 do 91, 93 do 96, 98, 100 do 110, 112, 113, 115 do 126, 128, 129, 131 do 134, 136 do 142, 144, 146, 148, 162 do 167, 172, 173, 178, 185, 190, 192, 210 do 233, 235 do 240, 243 do 258, 260 do 263, 265, 266, 303 in 304 ter prilogama III in IV, do 31. marca 2015. Komisiji takoj sporočijo besedila teh predpisov.“;

| (b) | doda se naslednji pododstavek:
  „Ne glede na drugi pododstavek države članice od 1. aprila 2015 izvajajo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 308a.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji pododstavek:

„Ne glede na drugi pododstavek države članice od 1. aprila 2015 izvajajo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 308a.“;

| 82. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 310a
  Osebje in viri EIOPA
  EIOPA oceni potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti v skladu s to direktivo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo.“; |
| --- | --- |

82.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 310a

Osebje in viri EIOPA

EIOPA oceni potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti v skladu s to direktivo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo.“;

| 83. | člen 311 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 311
  Začetek veljavnosti
  Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  Člen 308a se uporablja od 1. aprila 2015.
  Členi 1, 2, 3, 5 do 9, 11, 12, 15, 16, 17, 19 do 22, 24, 25, 33, 57 do 66, 69, 70, 73, 145, 147, 149 to 161, 168 do 171, 174 do 177, 179 do 184, 186 do 189, 191, 193 do 209, 267 do 300, 302, 305 do 308, 308b ter priloge I, II, V, VI in VII se uporabljajo od 1. januarja 2016.
  Komisija lahko pred datumom iz tretjega odstavka sprejme delegirane akte ter regulativne in izvedbene tehnične standarde.“; |
| --- | --- |

83.

člen 311 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 311

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 308a se uporablja od 1. aprila 2015.

Členi 1, 2, 3, 5 do 9, 11, 12, 15, 16, 17, 19 do 22, 24, 25, 33, 57 do 66, 69, 70, 73, 145, 147, 149 to 161, 168 do 171, 174 do 177, 179 do 184, 186 do 189, 191, 193 do 209, 267 do 300, 302, 305 do 308, 308b ter priloge I, II, V, VI in VII se uporabljajo od 1. januarja 2016.

Komisija lahko pred datumom iz tretjega odstavka sprejme delegirane akte ter regulativne in izvedbene tehnične standarde.“;

| 84. | v delu A Priloge III se točka 28 nadomesti z naslednjo:






  „(28) | v vsakem primeru in kot alternativa oblikam zavarovalnic za neživljenjsko zavarovanje, naštetim v točkah (1) do (27) ter (29), oblika evropske družbe (SE), kakor je opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 2157/2001; |
| --- | --- | --- |

84.

v delu A Priloge III se točka 28 nadomesti z naslednjo:

„(28)

v vsakem primeru in kot alternativa oblikam zavarovalnic za neživljenjsko zavarovanje, naštetim v točkah (1) do (27) ter (29), oblika evropske družbe (SE), kakor je opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 2157/2001;

| (29) | v obsegu, v katerem zadevna država članica omogoča pravni obliki zadruge, da opravlja dejavnost neživljenjskega zavarovanja, in kot alternativa oblikam zavarovalnic za neživljenjsko zavarovanje, naštetim v točkah (1) do (28), oblika evropske zadruge, kakor je opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 1435/2003 (34). |
| --- | --- |

(29)

v obsegu, v katerem zadevna država članica omogoča pravni obliki zadruge, da opravlja dejavnost neživljenjskega zavarovanja, in kot alternativa oblikam zavarovalnic za neživljenjsko zavarovanje, naštetim v točkah (1) do (28), oblika evropske zadruge, kakor je opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 1435/2003 (34).

| 85. | v delu B Priloge III se točka 28 nadomesti z naslednjim:






  „(28) | v vsakem primeru in kot alternativa oblikam življenjske zavarovalnice, naštetim v točkah (1) do (27) ter (29), oblika evropske družbe (SE), kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 2157/2001; |
| --- | --- | --- |

85.

v delu B Priloge III se točka 28 nadomesti z naslednjim:

„(28)

v vsakem primeru in kot alternativa oblikam življenjske zavarovalnice, naštetim v točkah (1) do (27) ter (29), oblika evropske družbe (SE), kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 2157/2001;

| (29) | v obsegu, v katerem zadevna država članica omogoča pravni obliki zadruge, da opravlja dejavnost življenjskega zavarovanja, in kot alternativa oblikam zavarovalnic za življenjsko zavarovanje, naštetim v točkah (1) do (28), oblika evropske zadruge, kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1435/2003.“; |
| --- | --- |

(29)

v obsegu, v katerem zadevna država članica omogoča pravni obliki zadruge, da opravlja dejavnost življenjskega zavarovanja, in kot alternativa oblikam zavarovalnic za življenjsko zavarovanje, naštetim v točkah (1) do (28), oblika evropske zadruge, kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1435/2003.“;

| 86. | v delu C Priloge III se točka 28 nadomesti z naslednjim:






  „(28) | v vsakem primeru in kot alternativa oblikam pozavarovalnice, naštetim v točkah (1) do (27) ter (29), oblika evropske družbe (SE), kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 2157/2001; |
| --- | --- | --- |

86.

v delu C Priloge III se točka 28 nadomesti z naslednjim:

„(28)

v vsakem primeru in kot alternativa oblikam pozavarovalnice, naštetim v točkah (1) do (27) ter (29), oblika evropske družbe (SE), kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 2157/2001;

| (29) | v obsegu, v katerem zadevna država članica omogoča pravni obliki zadruge, da opravlja dejavnost pozavarovanja, in kot alternativa oblikam pozavarovalnice, naštetim v točkah (1) do (28), oblika evropske zadruge, kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1435/2003.“; |
| --- | --- |

(29)

v obsegu, v katerem zadevna država članica omogoča pravni obliki zadruge, da opravlja dejavnost pozavarovanja, in kot alternativa oblikam pozavarovalnice, naštetim v točkah (1) do (28), oblika evropske zadruge, kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1435/2003.“;

| 87. | v korelacijski tabeli v Prilogi VII se v stolpec „ta direktiva“ vstavi člen 13(27) kot ustrezen členu 5(d) Direktive 73/239/EGS. |
| --- | --- |

87.

v korelacijski tabeli v Prilogi VII se v stolpec „ta direktiva“ vstavi člen 13(27) kot ustrezen členu 5(d) Direktive 73/239/EGS.

Člen 3

Sprememba Uredbe (ES) št. 1060/2009

V Uredbi (ES) št. 1060/2009 se črta člen 2(3).

Člen 4

Spremembi Uredbe (EU) št. 1094/2010

Uredba (EU) št. 1094/2010 se spremeni:

| 1. | v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje regulativnemu tehničnemu standardu v roku treh mesecev od dne uradnega obvestila, da je Komisija sprejela regulativni tehnični standard. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za tri mesece.
  Kadar Komisija sprejme regulativni tehnični standard, enak osnutku regulativnega tehničnega standarda, ki ga je predložil organ, lahko Evropski parlament in Svet temu nasprotujeta v roku enega meseca od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok lahko podaljša za en mesec. Ta podaljšani rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta lahko dodatno podaljša še za en mesec.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje regulativnemu tehničnemu standardu v roku treh mesecev od dne uradnega obvestila, da je Komisija sprejela regulativni tehnični standard. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za tri mesece.

Kadar Komisija sprejme regulativni tehnični standard, enak osnutku regulativnega tehničnega standarda, ki ga je predložil organ, lahko Evropski parlament in Svet temu nasprotujeta v roku enega meseca od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok lahko podaljša za en mesec. Ta podaljšani rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta lahko dodatno podaljša še za en mesec.“;

| 2. | v členu 17(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Pristojni organ brez poseganja v pooblastila iz člena 35 Organu takoj zagotovi vse informacije, ki jih ta potrebuje za preiskavo, vključno s tem, kako se akti iz člena 1(2) uporabljajo v skladu s pravom Unije.“ |
| --- | --- |

2.

v členu 17(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Pristojni organ brez poseganja v pooblastila iz člena 35 Organu takoj zagotovi vse informacije, ki jih ta potrebuje za preiskavo, vključno s tem, kako se akti iz člena 1(2) uporabljajo v skladu s pravom Unije.“

Člen 5

Spremembi Uredbe (EU) št. 1095/2010

Uredba (EU) št. 1095/2010 se spremeni:

| 1. | v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje regulativnemu tehničnemu standardu v roku treh mesecev od dne uradnega obvestila, da je Komisija sprejela regulativni tehnični standard. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za tri mesece.
  Kadar Komisija sprejme regulativni tehnični standard, enak osnutku regulativnega tehničnega standarda, ki ga je predložil organ, lahko Evropski parlament in Svet temu nasprotujeta v roku enega meseca od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok lahko podaljša za en mesec. Ta podaljšani rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta lahko dodatno podaljša še za en mesec.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje regulativnemu tehničnemu standardu v roku treh mesecev od dne uradnega obvestila, da je Komisija sprejela regulativni tehnični standard. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za tri mesece.

Kadar Komisija sprejme regulativni tehnični standard, enak osnutku regulativnega tehničnega standarda, ki ga je predložil organ, lahko Evropski parlament in Svet temu nasprotujeta v roku enega meseca od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok lahko podaljša za en mesec. Ta podaljšani rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta lahko dodatno podaljša še za en mesec.“;

| 2. | v členu 17(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Pristojni organ brez poseganja v pooblastila iz člena 35 Organu takoj zagotovi vse informacije, ki jih ta potrebuje za preiskavo, vključno s tem, kako se akti iz člena 1(2) uporabljajo v skladu s pravom Unije.“ |
| --- | --- |

2.

v členu 17(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Pristojni organ brez poseganja v pooblastila iz člena 35 Organu takoj zagotovi vse informacije, ki jih ta potrebuje za preiskavo, vključno s tem, kako se akti iz člena 1(2) uporabljajo v skladu s pravom Unije.“

Člen 6

Revizija

Komisija do 1. januarja 2017 ter nato vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem navede, ali so organi ESA predložili osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov iz direktiv 2003/71/ES in 2009/138/ES, ali je predložitev teh osnutkov regulativnih ali izvedbenih tehničnih standardov obvezna ali neobvezna, skupaj z ustreznimi predlogi.

Člen 7

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1(1) in členom 2(1), (3), (6) do (11), (13), (14), (17) do (23), (32), (34), (36), (38) do (44), (46) do (54), (56) do (59), (65) do (70), (72), (75), (76), (80), (81), (84), (85) in (86), do 31. marca 2015. Komisiji takoj sporočijo besedila teh predpisov.

2.   Predpise iz odstavka 1 uporabljajo od 1. januarja 2016.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

3.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2(25), (43) in (82) se uporablja od 31. marca 2015.

Člen 9

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 16. aprila 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 159, 28.5.2011, str. 10.

1

(2)  UL C 218, 23.7.2011, str. 82.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 14. aprila 2014.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

6

(7)  Direktiva 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120).

7

(8)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

8

(9)  Uredba (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (UL L 302, 17.11.2009, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

10

(11)  Uredba (EU) št. 575/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

11

(12)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

12

(13)  Uredba Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu Evropske zadruge (SCE) (UL L 207, 18.8.2003, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, str. 1).

14

(15)  Direktiva 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (UL L 235, 23.9.2003, str. 10).

15

(16)  Direktiva Sveta 64/225/EGS z dne 25. februarja 1964 o odpravi omejitev glede svobode ustanavljanja in opravljanja storitev v zvezi s pozavarovanjem in retrocesijo (UL 56, 4.4.1964, str. 878).

16

(17)  Prva direktiva Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (UL L 228, 16.8.1973, str. 3).

17

(18)  Direktiva Sveta 73/240/EGS z dne 24. julija 1973 o odpravi omejitve svobode ustanavljanja na področju dejavnosti neposrednega zavarovanja, razen življenjskega zavarovanja (UL L 228, 16.8.1973, str. 20).

18

(19)  Direktiva Sveta 76/580/EGS z dne 29. junija 1976 o spremembi Direktive 73/239/EGS o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o prevzemu in poteku poslov aktivnega premoženjskega zavarovanja (UL L 189, 13.7.1976, str. 13).

19

(20)  Direktiva Sveta 78/473/EGS z dne 30. maja 1978 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o sozavarovanju na ravni Skupnosti (UL L 151, 7.6.1978, str. 25).

20

(21)  Direktiva Sveta 84/641/EGS z dne 10. decembra 1984 o spremembi Prve direktive (73/239/EGS) o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja, zlasti glede zavarovanja pomoči (UL L 339, 27.12.1984, str. 21).

21

(22)  Direktiva Sveta 87/344/EGS dne 22. junija 1987 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o zavarovanju stroškov postopka (UL L 185, 4.7.1987, str. 77).

22

(23)  Druga direktiva Sveta 88/357/EGS z dne 22. junija 1988 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja, ki opredeljuje določbe za učinkovito uresničevanje svobode opravljanja storitev in o spremembah Direktive 73/239/EGS (UL L 172, 4.7.1988, str. 1).

23

(24)  Direktiva Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskem zavarovanju, ki spreminja Direktivi 73/239/EGS in 88/357/EGS (tretja direktiva o premoženjskem zavarovanju) (UL L 228, 11.8.1992, str. 1).

24

(25)  Direktiva 98/78/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o dopolnilnem nadzoru nad zavarovalnicami v zavarovalniški skupini (UL L 330, 5.12.1998, str. 1).

25

(26)  Direktiva 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic (UL L 110, 20.4.2001, str. 28).

26

(27)  Direktiva 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (UL L 345, 19.12.2002, str. 1).

27

(28)  Direktiva 2005/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o pozavarovanju in o spremembi direktiv Sveta 73/239/EGS, 92/49/EGS ter direktiv 98/78/ES in 2002/83/ES (UL L 323, 9.12.2005, str. 1).

28

(29)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).“;

29

(30)  Uredba (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (UL L 302, 17.11.2009, str. 1).“;

30

(31)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).“;

31

(32)  Uredba (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, str. 1).“;

32

(33)  Sklep Komisije 2004/9/ES z dne 5. novembra 2003 o ustanovitvi Evropskega odbora za zavarovanja in poklicne pokojnine (UL L 3, 7.1.2004, str. 34).“;

33

(34)  Uredba Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE) (UL L 207, 18.8.2003, str. 1).“;

34

---

| 22.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 153/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 153/62

---

DIREKTIVA 2014/53/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. aprila 2014

o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so predvidene dodatne spremembe, bi jo bilo treba zaradi jasnosti nadomestiti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so predvidene dodatne spremembe, bi jo bilo treba zaradi jasnosti nadomestiti.

| (2) | Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa pravila o akreditaciji organov za ugotavljanje skladnosti, zagotavlja okvir za nadzor trga proizvodov in proizvodov iz tretjih držav ter določa glavna načela glede oznake CE. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa pravila o akreditaciji organov za ugotavljanje skladnosti, zagotavlja okvir za nadzor trga proizvodov in proizvodov iz tretjih držav ter določa glavna načela glede oznake CE.

| (3) | Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa skupna načela in referenčne določbe za uporabo v sektorski zakonodaji, da se zagotovi dosledna podlaga za revizijo ali prenovitev navedene zakonodaje. Direktivo 1999/5/ES bi bilo zato treba prilagoditi navedenemu sklepu. |
| --- | --- |

(3)

Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa skupna načela in referenčne določbe za uporabo v sektorski zakonodaji, da se zagotovi dosledna podlaga za revizijo ali prenovitev navedene zakonodaje. Direktivo 1999/5/ES bi bilo zato treba prilagoditi navedenemu sklepu.

| (4) | Bistvene zahteve iz Direktive 1999/5/ES za fiksno terminalsko opremo, to je zagotavljanje varovanja zdravja in varnosti ljudi in domačih živali ter zaščite premoženja, in ustrezno stopnjo elektromagnetne združljivosti ustrezno vključujeta Direktiva 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) in Direktiva 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7). Ta direktiva se zato ne bi smela uporabljati za fiksno terminalsko opremo. |
| --- | --- |

(4)

Bistvene zahteve iz Direktive 1999/5/ES za fiksno terminalsko opremo, to je zagotavljanje varovanja zdravja in varnosti ljudi in domačih živali ter zaščite premoženja, in ustrezno stopnjo elektromagnetne združljivosti ustrezno vključujeta Direktiva 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) in Direktiva 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7). Ta direktiva se zato ne bi smela uporabljati za fiksno terminalsko opremo.

| (5) | Vprašanja konkurence na trgu za terminalsko opremo ustrezno obravnava Direktiva Komisije 2008/63/ES (8), zlasti z zahtevo, da nacionalni regulativni organi za dostop do omrežij zagotovijo objavo podrobnih tehničnih specifikacij vmesnikov. Zato v to direktivo ni treba vključiti zahtev za lajšanje konkurence na trgu za terminalsko opremo iz Direktive 2008/63/ES. |
| --- | --- |

(5)

Vprašanja konkurence na trgu za terminalsko opremo ustrezno obravnava Direktiva Komisije 2008/63/ES (8), zlasti z zahtevo, da nacionalni regulativni organi za dostop do omrežij zagotovijo objavo podrobnih tehničnih specifikacij vmesnikov. Zato v to direktivo ni treba vključiti zahtev za lajšanje konkurence na trgu za terminalsko opremo iz Direktive 2008/63/ES.

| (6) | Če oprema za namen radijske komunikacije ali radijske determinacije oddaja ali sprejema radijske valove, gre za sistematično uporabo radijskega spektra. Za zagotavljanje učinkovite izrabe radijskega spektra in preprečevanje škodljivega motenja bi moralo področje uporabe te direktive zajemati vso tako opremo. |
| --- | --- |

(6)

Če oprema za namen radijske komunikacije ali radijske determinacije oddaja ali sprejema radijske valove, gre za sistematično uporabo radijskega spektra. Za zagotavljanje učinkovite izrabe radijskega spektra in preprečevanje škodljivega motenja bi moralo področje uporabe te direktive zajemati vso tako opremo.

| (7) | Cilji v zvezi z varnostnimi zahtevami iz Direktive 2014/35/EU v zadostni meri zajemajo radijsko opremo, zato bi se bilo treba na njih sklicevati in jih uporabljati v tej direktivi. Zaradi izogibanja nepotrebnemu podvajanju določb, ki niso v zvezi s takimi zahtevami, se Direktiva 2014/35/EU ne bi smela uporabljati za radijsko opremo. |
| --- | --- |

(7)

Cilji v zvezi z varnostnimi zahtevami iz Direktive 2014/35/EU v zadostni meri zajemajo radijsko opremo, zato bi se bilo treba na njih sklicevati in jih uporabljati v tej direktivi. Zaradi izogibanja nepotrebnemu podvajanju določb, ki niso v zvezi s takimi zahtevami, se Direktiva 2014/35/EU ne bi smela uporabljati za radijsko opremo.

| (8) | Bistvene zahteve na področju elektromagnetne združljivosti iz Direktive 2014/30/EU v zadostni meri zajemajo radijsko opremo, zato bi se bilo treba na njih sklicevati in jih uporabljati v tej direktivi. Zaradi izogibanja nepotrebnemu podvajanju določb, ki niso v zvezi z bistvenimi zahtevami, se Direktiva 2014/30/EU ne bi smela uporabljati za radijsko opremo. |
| --- | --- |

(8)

Bistvene zahteve na področju elektromagnetne združljivosti iz Direktive 2014/30/EU v zadostni meri zajemajo radijsko opremo, zato bi se bilo treba na njih sklicevati in jih uporabljati v tej direktivi. Zaradi izogibanja nepotrebnemu podvajanju določb, ki niso v zvezi z bistvenimi zahtevami, se Direktiva 2014/30/EU ne bi smela uporabljati za radijsko opremo.

| (9) | To direktivo bi bilo treba uporabljati za vse vrste dobave, vključno s prodajo na daljavo. |
| --- | --- |

(9)

To direktivo bi bilo treba uporabljati za vse vrste dobave, vključno s prodajo na daljavo.

| (10) | Da bi radijska oprema optimalno izrabljala radijski spekter in ob upoštevanju učinkovite izrabe radijskega spektra, bi morala biti izdelana tako, da v primeru oddajnika, kadar je pravilno nameščen in vzdrževan ter se uporablja za predvidene namene, oddaja radijske valove, ki ne povzročajo škodljivega motenja, medtem ko bi morali biti neželeni radijski valovi, ki jih oddaja oddajnik (npr. v sosednjih kanalih) in lahko negativno vplivajo na cilje politike radijskega spektra, omejeni na tako raven, da se v skladu z najnovejšo tehnologijo prepreči škodljivo motenje; v primeru sprejemnika pa mora imeti stopnjo učinkovitosti, ki ji omogoča predvideno delovanje in jo varuje pred tveganjem škodljivega motenja, zlasti iz skupnih ali sosednjih kanalov, ter pri tem podpira izboljšave pri učinkoviti uporabi skupnih ali sosednjih kanalov. |
| --- | --- |

(10)

Da bi radijska oprema optimalno izrabljala radijski spekter in ob upoštevanju učinkovite izrabe radijskega spektra, bi morala biti izdelana tako, da v primeru oddajnika, kadar je pravilno nameščen in vzdrževan ter se uporablja za predvidene namene, oddaja radijske valove, ki ne povzročajo škodljivega motenja, medtem ko bi morali biti neželeni radijski valovi, ki jih oddaja oddajnik (npr. v sosednjih kanalih) in lahko negativno vplivajo na cilje politike radijskega spektra, omejeni na tako raven, da se v skladu z najnovejšo tehnologijo prepreči škodljivo motenje; v primeru sprejemnika pa mora imeti stopnjo učinkovitosti, ki ji omogoča predvideno delovanje in jo varuje pred tveganjem škodljivega motenja, zlasti iz skupnih ali sosednjih kanalov, ter pri tem podpira izboljšave pri učinkoviti uporabi skupnih ali sosednjih kanalov.

| (11) | Čeprav sprejemniki sami ne povzročajo škodljivega motenja, so na podlagi ustreznih bistvenih zahtev zakonodaje Unije o harmonizaciji sposobnosti sprejemanja vse bolj pomemben vidik pri zagotavljanju učinkovite izrabe radijskega spektra s povečanjem odpornosti sprejemnikov proti škodljivim motnjam in neželenim signalom. |
| --- | --- |

(11)

Čeprav sprejemniki sami ne povzročajo škodljivega motenja, so na podlagi ustreznih bistvenih zahtev zakonodaje Unije o harmonizaciji sposobnosti sprejemanja vse bolj pomemben vidik pri zagotavljanju učinkovite izrabe radijskega spektra s povečanjem odpornosti sprejemnikov proti škodljivim motnjam in neželenim signalom.

| (12) | V nekaterih primerih je potrebno medsebojno delovanje z drugo radijsko opremo preko omrežij in povezovanje z vmesniki ustreznega tipa na celem območju Unije. Interoperabilnost radijske opreme z dodatno opremo, kot so polnilniki, poenostavi uporabo radijske opreme ter zmanjša nepotrebne odpadke in stroške. Potrebna so nova prizadevanja za razvoj univerzalnega polnilnika za posebne kategorije ali razrede radijske opreme, saj bi koristil zlasti potrošnikom in drugim končnim uporabnikom; ta direktiva bi zato morala vključevati posebne zahteve na tem področju. Zlasti mobilni telefoni, ki so dostopni na trgu, bi morali biti združljivi z univerzalnim polnilnikom. |
| --- | --- |

(12)

V nekaterih primerih je potrebno medsebojno delovanje z drugo radijsko opremo preko omrežij in povezovanje z vmesniki ustreznega tipa na celem območju Unije. Interoperabilnost radijske opreme z dodatno opremo, kot so polnilniki, poenostavi uporabo radijske opreme ter zmanjša nepotrebne odpadke in stroške. Potrebna so nova prizadevanja za razvoj univerzalnega polnilnika za posebne kategorije ali razrede radijske opreme, saj bi koristil zlasti potrošnikom in drugim končnim uporabnikom; ta direktiva bi zato morala vključevati posebne zahteve na tem področju. Zlasti mobilni telefoni, ki so dostopni na trgu, bi morali biti združljivi z univerzalnim polnilnikom.

| (13) | Varstvo osebnih podatkov ter zasebnosti uporabnikov in naročnikov radijske opreme ter zaščita pred goljufijami se lahko okrepita s posebnimi funkcijami radijske opreme. V določenih primerih bi morala zato biti radijska oprema zasnovana tako, da bi podpirala navedene funkcije. |
| --- | --- |

(13)

Varstvo osebnih podatkov ter zasebnosti uporabnikov in naročnikov radijske opreme ter zaščita pred goljufijami se lahko okrepita s posebnimi funkcijami radijske opreme. V določenih primerih bi morala zato biti radijska oprema zasnovana tako, da bi podpirala navedene funkcije.

| (14) | Radijska oprema je lahko ključna pri zagotavljanju dostopa do reševalnih služb. V določenih primerih bi morala zato biti radijska oprema zasnovana tako, da bi podpirala funkcije za zagotavljanje dostopa do navedenih storitev. |
| --- | --- |

(14)

Radijska oprema je lahko ključna pri zagotavljanju dostopa do reševalnih služb. V določenih primerih bi morala zato biti radijska oprema zasnovana tako, da bi podpirala funkcije za zagotavljanje dostopa do navedenih storitev.

| (15) | Radijska oprema je pomembna za blaginjo in zaposlitev invalidov, ki predstavljajo znaten in naraščajoč del prebivalstva držav članic. Zato bi morala biti radijska oprema v določenih primerih zasnovana tako, da bi jo invalidi lahko uporabljali brez prilagoditev ali z minimalnimi prilagoditvami. |
| --- | --- |

(15)

Radijska oprema je pomembna za blaginjo in zaposlitev invalidov, ki predstavljajo znaten in naraščajoč del prebivalstva držav članic. Zato bi morala biti radijska oprema v določenih primerih zasnovana tako, da bi jo invalidi lahko uporabljali brez prilagoditev ali z minimalnimi prilagoditvami.

| (16) | Na skladnost nekaterih kategorij radijske opreme z bistvenimi zahtevami, določenimi v tej direktivi, lahko vplivajo namestitev programske opreme ali spremembe obstoječe programske opreme. Uporabnik, radijska oprema ali tretja oseba bi lahko imela možnost naložitve programske opreme v radijsko opremo, samo če to ne vpliva na skladnost te radijske opreme z veljavnimi bistvenimi zahtevami. |
| --- | --- |

(16)

Na skladnost nekaterih kategorij radijske opreme z bistvenimi zahtevami, določenimi v tej direktivi, lahko vplivajo namestitev programske opreme ali spremembe obstoječe programske opreme. Uporabnik, radijska oprema ali tretja oseba bi lahko imela možnost naložitve programske opreme v radijsko opremo, samo če to ne vpliva na skladnost te radijske opreme z veljavnimi bistvenimi zahtevami.

| (17) | Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opraviti ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(17)

Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opraviti ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (18) | Da bi učinkovito izpolnili potrebe glede interoperabilnosti, varstva osebnih podatkov ter zasebnosti uporabnikov in naročnikov, zaščite pred goljufijami, dostopa do storitev reševanja, lažje uporabe za invalide ali preprečevanja nezdružljivih kombinacij radijske in programske opreme, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s specifikacijo kategorij ali razredov radijske opreme, ki morajo biti usklajeni z eno ali več dodatnimi bistvenimi zahtevami, določenimi v tej direktivi, ki obravnava te potrebe. |
| --- | --- |

(18)

Da bi učinkovito izpolnili potrebe glede interoperabilnosti, varstva osebnih podatkov ter zasebnosti uporabnikov in naročnikov, zaščite pred goljufijami, dostopa do storitev reševanja, lažje uporabe za invalide ali preprečevanja nezdružljivih kombinacij radijske in programske opreme, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s specifikacijo kategorij ali razredov radijske opreme, ki morajo biti usklajeni z eno ali več dodatnimi bistvenimi zahtevami, določenimi v tej direktivi, ki obravnava te potrebe.

| (19) | Preverjanje skladnosti kombinacij radijske in programske opreme se ne bi smelo zlorabiti za preprečevanje uporabe programske opreme neodvisnih proizvajalcev. Dostop javnih organov, proizvajalcev in uporabnikov do informacij o skladnosti načrtovanih kombinacij radijske in programske opreme bi moral prispevati k olajševanju konkurence. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da za uresničitev teh ciljev v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte glede specifikacije kategorij ali razredov radijske opreme, za katero morajo proizvajalci zagotoviti informacije o skladnosti načrtovanih kombinacij radijske in programske opreme, z bistvenimi zahtevami, določenimi v tej direktivi. |
| --- | --- |

(19)

Preverjanje skladnosti kombinacij radijske in programske opreme se ne bi smelo zlorabiti za preprečevanje uporabe programske opreme neodvisnih proizvajalcev. Dostop javnih organov, proizvajalcev in uporabnikov do informacij o skladnosti načrtovanih kombinacij radijske in programske opreme bi moral prispevati k olajševanju konkurence. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da za uresničitev teh ciljev v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte glede specifikacije kategorij ali razredov radijske opreme, za katero morajo proizvajalci zagotoviti informacije o skladnosti načrtovanih kombinacij radijske in programske opreme, z bistvenimi zahtevami, določenimi v tej direktivi.

| (20) | Zahteva za registracijo radijske opreme, namenjene na trg, v centralnem sistemu bi lahko izboljšala učinkovitost nadzora trga in tako prispevala k zagotavljanju visoke ravni skladnosti s to direktivo. Taka zahteva pomeni dodatno obremenitev za gospodarske subjekte in bi zato morala biti uvedena samo za tiste kategorije radijske opreme, ki ne dosegajo visoke stopnje skladnosti. Da bi zagotovili izvajanje take zahteve, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte glede specifikacije kategorij radijske opreme, ki jo morajo proizvajalci registrirati v centralnem sistemu, in dele tehnične dokumentacije, ki jih je treba zagotoviti na podlagi informacij o skladnosti radijske opreme, ki jih morajo zagotoviti države članice, ter po oceni tveganja neizvajanja bistvenih zahtev. |
| --- | --- |

(20)

Zahteva za registracijo radijske opreme, namenjene na trg, v centralnem sistemu bi lahko izboljšala učinkovitost nadzora trga in tako prispevala k zagotavljanju visoke ravni skladnosti s to direktivo. Taka zahteva pomeni dodatno obremenitev za gospodarske subjekte in bi zato morala biti uvedena samo za tiste kategorije radijske opreme, ki ne dosegajo visoke stopnje skladnosti. Da bi zagotovili izvajanje take zahteve, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte glede specifikacije kategorij radijske opreme, ki jo morajo proizvajalci registrirati v centralnem sistemu, in dele tehnične dokumentacije, ki jih je treba zagotoviti na podlagi informacij o skladnosti radijske opreme, ki jih morajo zagotoviti države članice, ter po oceni tveganja neizvajanja bistvenih zahtev.

| (21) | Treba bi bilo omogočiti prost promet radijske opreme, ki izpolnjuje ustrezne bistvene zahteve. Omogočiti bi bilo treba, da se taka oprema da v uporabo in uporablja v skladu s njenim predvidenim namenom, in sicer, kadar je ustrezno, v skladu s pravili o dovoljenjih za uporabo radijskega spektra in zagotavljanju zadevnih storitev. |
| --- | --- |

(21)

Treba bi bilo omogočiti prost promet radijske opreme, ki izpolnjuje ustrezne bistvene zahteve. Omogočiti bi bilo treba, da se taka oprema da v uporabo in uporablja v skladu s njenim predvidenim namenom, in sicer, kadar je ustrezno, v skladu s pravili o dovoljenjih za uporabo radijskega spektra in zagotavljanju zadevnih storitev.

| (22) | V izogib nepotrebnim oviram v trgovini z radijsko opreme znotraj notranjega trga bi morale države članice v skladu z Direktivo 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) druge države članice in Komisijo obvestiti o svojih projektih na področju tehničnih uredb, kot so radijski vmesniki, razen če te tehnične uredbe dovoljujejo državam članicam skladnost z zavezujočimi akti Unije, kot so sklepi Komisije o harmonizirani uporabi radijskega spektra, sprejeti na podlagi Odločbo št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ali kadar ustrezajo radijski opremi, ki jo je mogoče dati v uporabo in uporabljati brez omejitev v Uniji. |
| --- | --- |

(22)

V izogib nepotrebnim oviram v trgovini z radijsko opreme znotraj notranjega trga bi morale države članice v skladu z Direktivo 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) druge države članice in Komisijo obvestiti o svojih projektih na področju tehničnih uredb, kot so radijski vmesniki, razen če te tehnične uredbe dovoljujejo državam članicam skladnost z zavezujočimi akti Unije, kot so sklepi Komisije o harmonizirani uporabi radijskega spektra, sprejeti na podlagi Odločbo št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ali kadar ustrezajo radijski opremi, ki jo je mogoče dati v uporabo in uporabljati brez omejitev v Uniji.

| (23) | Zagotavljanje informacij o enakovrednosti reguliranih radijskih vmesnikov in pogojev za njihovo uporabo odpravlja ovire pri dostopu radijske opreme do notranjega trga. Komisija bi zato morala oceniti in ugotoviti enakovrednost reguliranih radijskih vmesnikov in take informacije objaviti v obliki razredov radijske opreme. |
| --- | --- |

(23)

Zagotavljanje informacij o enakovrednosti reguliranih radijskih vmesnikov in pogojev za njihovo uporabo odpravlja ovire pri dostopu radijske opreme do notranjega trga. Komisija bi zato morala oceniti in ugotoviti enakovrednost reguliranih radijskih vmesnikov in take informacije objaviti v obliki razredov radijske opreme.

| (24) | V skladu z Odločbo Komisije 2007/344/ES (11) morajo države članice za internetno objavo primerljivih informacij o uporabi radijskega spektra v vsaki državi članici uporabiti Sistem obveščanja o frekvencah (EFIS) Evropskega urada za radiokomunikacije (ECO). Proizvajalci lahko, preden dajo radijsko opremo na trg, v EFIS poiščejo informacije o frekvencah za vse države članice in s tem ocenijo, ali in pod kakšnimi pogoji se lahko taka radijska oprema uporablja v posameznih državah članicah. Zato v to direktivo ni treba vključiti dodatnih določb, kot je predhodno obveščanje proizvajalcev o pogojih uporabe radijske opreme, ki uporablja neharmonizirane frekvenčne pasove. |
| --- | --- |

(24)

V skladu z Odločbo Komisije 2007/344/ES (11) morajo države članice za internetno objavo primerljivih informacij o uporabi radijskega spektra v vsaki državi članici uporabiti Sistem obveščanja o frekvencah (EFIS) Evropskega urada za radiokomunikacije (ECO). Proizvajalci lahko, preden dajo radijsko opremo na trg, v EFIS poiščejo informacije o frekvencah za vse države članice in s tem ocenijo, ali in pod kakšnimi pogoji se lahko taka radijska oprema uporablja v posameznih državah članicah. Zato v to direktivo ni treba vključiti dodatnih določb, kot je predhodno obveščanje proizvajalcev o pogojih uporabe radijske opreme, ki uporablja neharmonizirane frekvenčne pasove.

| (25) | Za spodbujanje raziskovalnih in predstavitvenih dejavnosti bi bilo treba zagotoviti možnost, da se radijska oprema, ki ni skladna s to direktivo in je ni mogoče dati na trg, prikazuje na sejmih, razstavah in podobnih dogodkih, pod pogojem, da razstavljavci obiskovalcem zagotovijo dovolj informacij. |
| --- | --- |

(25)

Za spodbujanje raziskovalnih in predstavitvenih dejavnosti bi bilo treba zagotoviti možnost, da se radijska oprema, ki ni skladna s to direktivo in je ni mogoče dati na trg, prikazuje na sejmih, razstavah in podobnih dogodkih, pod pogojem, da razstavljavci obiskovalcem zagotovijo dovolj informacij.

| (26) | Gospodarski subjekti bi morali biti odgovorni za skladnost radijske opreme s to direktivo, in sicer v povezavi s svojo vlogo v dobavni verigi, da se zagotovijo visoka raven varovanja zdravja, varnosti ljudi in domačih živali ter zaščite premoženja, ustrezna raven elektromagnetne združljivosti, optimalne in učinkovite izrabe radijskega spektra ter po potrebi drugih javnih interesov in pravična konkurenca na trgu Unije. |
| --- | --- |

(26)

Gospodarski subjekti bi morali biti odgovorni za skladnost radijske opreme s to direktivo, in sicer v povezavi s svojo vlogo v dobavni verigi, da se zagotovijo visoka raven varovanja zdravja, varnosti ljudi in domačih živali ter zaščite premoženja, ustrezna raven elektromagnetne združljivosti, optimalne in učinkovite izrabe radijskega spektra ter po potrebi drugih javnih interesov in pravična konkurenca na trgu Unije.

| (27) | Vsi gospodarski subjekti, ki sodelujejo v dobavni in distribucijski verigi, bi morali izvesti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se na trgu omogoči dostopnost le tiste radijske opreme, ki je skladna s to direktivo. Določiti je treba jasno in sorazmerno delitev obveznosti, ki ustrezajo vlogi vsakega gospodarskega subjekta v dobavni in distribucijski verigi. |
| --- | --- |

(27)

Vsi gospodarski subjekti, ki sodelujejo v dobavni in distribucijski verigi, bi morali izvesti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se na trgu omogoči dostopnost le tiste radijske opreme, ki je skladna s to direktivo. Določiti je treba jasno in sorazmerno delitev obveznosti, ki ustrezajo vlogi vsakega gospodarskega subjekta v dobavni in distribucijski verigi.

| (28) | Za lažjo komunikacijo med gospodarskimi subjekti, organi za nadzor trga in potrošniki bi morale države članice spodbuditi gospodarske subjekte, da poštnemu naslovu dodajo tudi spletnega. |
| --- | --- |

(28)

Za lažjo komunikacijo med gospodarskimi subjekti, organi za nadzor trga in potrošniki bi morale države članice spodbuditi gospodarske subjekte, da poštnemu naslovu dodajo tudi spletnega.

| (29) | Proizvajalec, ki natančno pozna postopek načrtovanja in proizvodnje, je najprimernejši za izvedbo postopka ugotavljanja skladnosti. Ugotavljanje skladnosti bi zato moralo ostati izključno obveznost proizvajalca. |
| --- | --- |

(29)

Proizvajalec, ki natančno pozna postopek načrtovanja in proizvodnje, je najprimernejši za izvedbo postopka ugotavljanja skladnosti. Ugotavljanje skladnosti bi zato moralo ostati izključno obveznost proizvajalca.

| (30) | Proizvajalec bi moral predložiti dovolj informacij o predvideni uporabi radijske opreme, da bi se ta lahko uporabljala v skladu z bistvenimi zahtevami. Take informacije lahko po potrebi vključujejo opis dodatne opreme, kot so antene, in komponent, kot je programska oprema, ter specifikacije postopka namestitve radijske opreme. |
| --- | --- |

(30)

Proizvajalec bi moral predložiti dovolj informacij o predvideni uporabi radijske opreme, da bi se ta lahko uporabljala v skladu z bistvenimi zahtevami. Take informacije lahko po potrebi vključujejo opis dodatne opreme, kot so antene, in komponent, kot je programska oprema, ter specifikacije postopka namestitve radijske opreme.

| (31) | Ugotovljeno je bilo, da zahteva iz Direktive 1999/5/ES po vključitvi izjave EU o skladnosti poenostavlja in izboljšuje obveščanje in učinkovitost nadzora trga. Možnost za poenostavljeno izjavo EU o skladnosti omogoča zmanjšanje obremenitev v zvezi s to zahtevo, ne da bi pri tem zmanjšala njeno učinkovitost, zato bi morala biti vključena v to direktivo. Za zagotovitev lahkega in učinkovitega dostopa do izjave EU o skladnosti, vključno s poenostavljeno izjavo EU o skladnosti, bi moralo biti poleg tega mogoče, da se jo pritrdi na embalažo zadevne radijske opreme. |
| --- | --- |

(31)

Ugotovljeno je bilo, da zahteva iz Direktive 1999/5/ES po vključitvi izjave EU o skladnosti poenostavlja in izboljšuje obveščanje in učinkovitost nadzora trga. Možnost za poenostavljeno izjavo EU o skladnosti omogoča zmanjšanje obremenitev v zvezi s to zahtevo, ne da bi pri tem zmanjšala njeno učinkovitost, zato bi morala biti vključena v to direktivo. Za zagotovitev lahkega in učinkovitega dostopa do izjave EU o skladnosti, vključno s poenostavljeno izjavo EU o skladnosti, bi moralo biti poleg tega mogoče, da se jo pritrdi na embalažo zadevne radijske opreme.

| (32) | Treba je zagotoviti, da je radijska oprema iz tretjih držav, ki vstopa na trg Unije, skladna s to direktivo, in zlasti, da so proizvajalci izvedli ustrezne postopke ugotavljanja skladnosti v zvezi s to radijske opreme. Zato bi bilo treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da je radijska oprema, ki jo dajejo na trg, skladna z zahtevami iz te direktive in da na trg ne dajejo radijske opreme, ki ni skladna s temi zahtevami ali izkazuje tveganje. Določiti bi bilo treba tudi, da morajo uvozniki zagotoviti, da so bili opravljeni postopki ugotavljanja skladnosti ter da je označevanje radijske opreme in dokumentacija, ki jo pripravijo proizvajalci, na voljo pristojnim nacionalnim organom za pregled. |
| --- | --- |

(32)

Treba je zagotoviti, da je radijska oprema iz tretjih držav, ki vstopa na trg Unije, skladna s to direktivo, in zlasti, da so proizvajalci izvedli ustrezne postopke ugotavljanja skladnosti v zvezi s to radijske opreme. Zato bi bilo treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da je radijska oprema, ki jo dajejo na trg, skladna z zahtevami iz te direktive in da na trg ne dajejo radijske opreme, ki ni skladna s temi zahtevami ali izkazuje tveganje. Določiti bi bilo treba tudi, da morajo uvozniki zagotoviti, da so bili opravljeni postopki ugotavljanja skladnosti ter da je označevanje radijske opreme in dokumentacija, ki jo pripravijo proizvajalci, na voljo pristojnim nacionalnim organom za pregled.

| (33) | Pri dajanju radijske opreme na trg bi moral vsak uvoznik na radijski opremi navesti svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem je dosegljiv. Določiti bi bilo treba izjeme za primere, v katerih velikost ali narava radijske opreme tega ne omogoča. To vključuje primere, v katerih bi moral uvoznik odpreti embalažo, da bi lahko na radijski opremi navedel svoje ime in naslov. |
| --- | --- |

(33)

Pri dajanju radijske opreme na trg bi moral vsak uvoznik na radijski opremi navesti svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem je dosegljiv. Določiti bi bilo treba izjeme za primere, v katerih velikost ali narava radijske opreme tega ne omogoča. To vključuje primere, v katerih bi moral uvoznik odpreti embalažo, da bi lahko na radijski opremi navedel svoje ime in naslov.

| (34) | Distributer omogoča dostopnost radijske opreme na trgu, potem ko jo je dal na trg proizvajalec ali uvoznik, ter bi moral delovati skrbno, da zagotovi, da njegovo ravnanje z radijsko opremo ne vpliva negativno na skladnost radijske opreme. |
| --- | --- |

(34)

Distributer omogoča dostopnost radijske opreme na trgu, potem ko jo je dal na trg proizvajalec ali uvoznik, ter bi moral delovati skrbno, da zagotovi, da njegovo ravnanje z radijsko opremo ne vpliva negativno na skladnost radijske opreme.

| (35) | Vsak gospodarski subjekt, ki da radijsko opremo na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali radijsko opremo spremeni na način, ki bi lahko vplival na skladnost s to direktive, bi bilo treba šteti za proizvajalca in bi moral prevzeti obveznosti proizvajalca. |
| --- | --- |

(35)

Vsak gospodarski subjekt, ki da radijsko opremo na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali radijsko opremo spremeni na način, ki bi lahko vplival na skladnost s to direktive, bi bilo treba šteti za proizvajalca in bi moral prevzeti obveznosti proizvajalca.

| (36) | Distributerji in uvozniki, ki so blizu trga, bi morali biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi, in bi morali biti pripravljeni na dejavno udeležbo ter tem organom zagotavljati vse potrebne informacije v zvezi z zadevno radijsko opremo. |
| --- | --- |

(36)

Distributerji in uvozniki, ki so blizu trga, bi morali biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi, in bi morali biti pripravljeni na dejavno udeležbo ter tem organom zagotavljati vse potrebne informacije v zvezi z zadevno radijsko opremo.

| (37) | Zagotavljanje sledljivosti radijske opreme po vsej dobavni verigi prispeva k preprostejšemu in učinkovitejšemu nadzoru trga. Učinkovit sistem sledljivosti organov za nadzor trga olajša njihovo nalogo izslediti gospodarske subjekte, ki so omogočili dostopnost neskladne radijske opreme na trgu. Pri hranjenju informacij za identifikacijo drugih gospodarskih subjektov v skladu s to direktivo, se od gospodarskih subjektov ne bi smelo zahtevati, da posodabljajo take informacije glede drugih gospodarskih subjektov, ki so jim dobavili radijsko opremo ali katerim so to radijsko opremo dobavili. |
| --- | --- |

(37)

Zagotavljanje sledljivosti radijske opreme po vsej dobavni verigi prispeva k preprostejšemu in učinkovitejšemu nadzoru trga. Učinkovit sistem sledljivosti organov za nadzor trga olajša njihovo nalogo izslediti gospodarske subjekte, ki so omogočili dostopnost neskladne radijske opreme na trgu. Pri hranjenju informacij za identifikacijo drugih gospodarskih subjektov v skladu s to direktivo, se od gospodarskih subjektov ne bi smelo zahtevati, da posodabljajo take informacije glede drugih gospodarskih subjektov, ki so jim dobavili radijsko opremo ali katerim so to radijsko opremo dobavili.

| (38) | Ta direktiva bi morala biti omejena na navedbo bistvenih zahtev. Za lažje ugotavljanje skladnosti s temi zahtevami je treba določiti domnevo o skladnosti za radijsko opremo, ki je skladna s harmoniziranimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (12) za navajanje podrobnih tehničnih specifikacij teh zahtev. |
| --- | --- |

(38)

Ta direktiva bi morala biti omejena na navedbo bistvenih zahtev. Za lažje ugotavljanje skladnosti s temi zahtevami je treba določiti domnevo o skladnosti za radijsko opremo, ki je skladna s harmoniziranimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (12) za navajanje podrobnih tehničnih specifikacij teh zahtev.

| (39) | Uredba (EU) št. 1025/2012 določa postopek za nasprotovanje harmoniziranim standardom, kadar ti standardi ne izpolnjujejo v celoti zahtev iz te direktive. |
| --- | --- |

(39)

Uredba (EU) št. 1025/2012 določa postopek za nasprotovanje harmoniziranim standardom, kadar ti standardi ne izpolnjujejo v celoti zahtev iz te direktive.

| (40) | Zato, da lahko gospodarski subjekti dokažejo in pristojni organi zagotovijo, da radijska oprema, katerih dostopnost je omogočena na trgu, izpolnjuje bistvene zahteve, je treba določiti postopke ugotavljanja skladnosti. Sklep št. 768/2008/ES določa module za postopke ugotavljanja skladnosti, ki vključujejo postopke od najmanj do najbolj zahtevnega, sorazmerno s stopnjo tveganja in stopnjo zahtevane varnosti. Za zagotovitev medsektorske skladnosti in preprečitev ad hoc različice bi bilo treba postopke ugotavljanja skladnosti izbrati med navedenimi moduli. |
| --- | --- |

(40)

Zato, da lahko gospodarski subjekti dokažejo in pristojni organi zagotovijo, da radijska oprema, katerih dostopnost je omogočena na trgu, izpolnjuje bistvene zahteve, je treba določiti postopke ugotavljanja skladnosti. Sklep št. 768/2008/ES določa module za postopke ugotavljanja skladnosti, ki vključujejo postopke od najmanj do najbolj zahtevnega, sorazmerno s stopnjo tveganja in stopnjo zahtevane varnosti. Za zagotovitev medsektorske skladnosti in preprečitev ad hoc različice bi bilo treba postopke ugotavljanja skladnosti izbrati med navedenimi moduli.

| (41) | Proizvajalci bi morali pripraviti izjavo EU o skladnosti, da se zagotovijo informacije, ki se zahtevajo s to direktivo, o skladnosti radijske opreme z zahtevami iz te direktive in druge ustrezne zakonodaje Unije o harmonizaciji. |
| --- | --- |

(41)

Proizvajalci bi morali pripraviti izjavo EU o skladnosti, da se zagotovijo informacije, ki se zahtevajo s to direktivo, o skladnosti radijske opreme z zahtevami iz te direktive in druge ustrezne zakonodaje Unije o harmonizaciji.

| (42) | Da bi zagotovili učinkovit dostop do informacij za namen nadzora trga, bi morale biti informacije, ki so zahtevane za identifikacijo vseh veljavnih aktov Unije, na voljo v enotni izjavi EU o skladnosti. Da bi zmanjšali upravno breme gospodarskih subjektov, je lahko ta enotna izjava EU o skladnosti sestavljena iz dokumentacije ustreznih posameznih izjav o skladnosti. |
| --- | --- |

(42)

Da bi zagotovili učinkovit dostop do informacij za namen nadzora trga, bi morale biti informacije, ki so zahtevane za identifikacijo vseh veljavnih aktov Unije, na voljo v enotni izjavi EU o skladnosti. Da bi zmanjšali upravno breme gospodarskih subjektov, je lahko ta enotna izjava EU o skladnosti sestavljena iz dokumentacije ustreznih posameznih izjav o skladnosti.

| (43) | Oznaka CE, ki označuje skladnost radijske opreme, je vidna posledica celotnega procesa, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. Splošna načela, ki urejajo oznako CE, so določena v Uredbi (ES) št. 765/2008. Pravila, ki urejajo namestitev oznake CE, bi bilo treba določiti v tej direktivi. |
| --- | --- |

(43)

Oznaka CE, ki označuje skladnost radijske opreme, je vidna posledica celotnega procesa, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. Splošna načela, ki urejajo oznako CE, so določena v Uredbi (ES) št. 765/2008. Pravila, ki urejajo namestitev oznake CE, bi bilo treba določiti v tej direktivi.

| (44) | Zahteva za namestitev oznake CE na proizvode je pomembna za obveščanje potrošnikov in javnih organov. Možnost, določena v Direktivi 1999/5/ES za namestitev pomanjšane oznake CE na manjšo opremo, pod pogojem, da oznaka ostane vidna in čitljiva, je pripomogla k poenostavljeni uporabi take zahteve, ne da bi se zmanjšala njena učinkovitost, zato bi jo bilo treba vključiti v to direktivo. |
| --- | --- |

(44)

Zahteva za namestitev oznake CE na proizvode je pomembna za obveščanje potrošnikov in javnih organov. Možnost, določena v Direktivi 1999/5/ES za namestitev pomanjšane oznake CE na manjšo opremo, pod pogojem, da oznaka ostane vidna in čitljiva, je pripomogla k poenostavljeni uporabi take zahteve, ne da bi se zmanjšala njena učinkovitost, zato bi jo bilo treba vključiti v to direktivo.

| (45) | Ugotovljeno je bilo, da zahteva iz Direktive 1999/5/ES za namestitev oznake CE na embalažo opreme poenostavlja nadzor trga in bi jo bilo zato treba vključiti v to direktivo. |
| --- | --- |

(45)

Ugotovljeno je bilo, da zahteva iz Direktive 1999/5/ES za namestitev oznake CE na embalažo opreme poenostavlja nadzor trga in bi jo bilo zato treba vključiti v to direktivo.

| (46) | Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se lahko omogoči dostopnost radijske opreme na trgu le, če je, kadar je pravilno nameščena in vzdrževana ter se uporablja za predvidene namene, skladna z bistvenimi zahtevami iz te direktive, ter, v primeru bistvene zahteve, zagotovile varovanje zdravja in varnost ljudi, domačih živali in zaščito premoženja pa tudi pod pogoji uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti. Radijska oprema bi morala šteti za neskladno s to bistveno zahtevo samo pod pogoji uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti, to je kadar je uporaba skladna z zakonitim in predvidljivim človeškimi dejanji. |
| --- | --- |

(46)

Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se lahko omogoči dostopnost radijske opreme na trgu le, če je, kadar je pravilno nameščena in vzdrževana ter se uporablja za predvidene namene, skladna z bistvenimi zahtevami iz te direktive, ter, v primeru bistvene zahteve, zagotovile varovanje zdravja in varnost ljudi, domačih živali in zaščito premoženja pa tudi pod pogoji uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti. Radijska oprema bi morala šteti za neskladno s to bistveno zahtevo samo pod pogoji uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti, to je kadar je uporaba skladna z zakonitim in predvidljivim človeškimi dejanji.

| (47) | Glede na hiter tehnološki napredek pri doseganju brezpapirnega okolja bi morala Komisija, kadar ima radijska oprema vgrajen zaslon, kot del pregleda delovanja te direktive preučiti smiselnost nadomestitve zahtev za namestitev: imena proizvajalca, registriranega trgovskega imena ali registrirane trgovske znamke in centra za stike ali poštnega naslova, na katerem so dosegljivi, oznake CE in izjave EU o skladnosti, s funkcijo, s katero se take informacije samodejno prikažejo ob zagonu radijske opreme ali s funkcijo, ki končnemu uporabniku omogoča, da izbere možnost prikaza zadevnih informacij. Poleg tega bi morala Komisija pri preučitvi te možnosti, kadar radijska oprema z vgrajenim notranjim zaslonom deluje na notranjo baterijo, ki nima opravljenega začetnega polnjenja, upoštevati tudi uporabo odstranljivih prozornih oznak, nameščenih čez zaslon, ki bi prikazovale enake informacije. |
| --- | --- |

(47)

Glede na hiter tehnološki napredek pri doseganju brezpapirnega okolja bi morala Komisija, kadar ima radijska oprema vgrajen zaslon, kot del pregleda delovanja te direktive preučiti smiselnost nadomestitve zahtev za namestitev: imena proizvajalca, registriranega trgovskega imena ali registrirane trgovske znamke in centra za stike ali poštnega naslova, na katerem so dosegljivi, oznake CE in izjave EU o skladnosti, s funkcijo, s katero se take informacije samodejno prikažejo ob zagonu radijske opreme ali s funkcijo, ki končnemu uporabniku omogoča, da izbere možnost prikaza zadevnih informacij. Poleg tega bi morala Komisija pri preučitvi te možnosti, kadar radijska oprema z vgrajenim notranjim zaslonom deluje na notranjo baterijo, ki nima opravljenega začetnega polnjenja, upoštevati tudi uporabo odstranljivih prozornih oznak, nameščenih čez zaslon, ki bi prikazovale enake informacije.

| (48) | V določenih postopkih ugotavljanja skladnosti iz te direktive je potrebno posredovanje organov za ugotavljanje skladnosti, ki jih države članice priglasijo Komisiji. |
| --- | --- |

(48)

V določenih postopkih ugotavljanja skladnosti iz te direktive je potrebno posredovanje organov za ugotavljanje skladnosti, ki jih države članice priglasijo Komisiji.

| (49) | Izkušnje so pokazale, da merila iz Direktive 1999/5/ES, ki jih morajo izpolnjevati organi za ugotavljanje skladnosti, da se priglasijo Komisiji, ne zadostujejo za zagotovitev enako visoke stopnje učinkovitosti priglašenih organov po vsej Uniji. Bistveno pa je, da vsi priglašeni organi opravljajo svoje funkcije na enakem nivoju in pod pogoji poštene konkurence. To zahteva določitev obveznih zahtev za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni kot ponudniki storitev ugotavljanja skladnosti. |
| --- | --- |

(49)

Izkušnje so pokazale, da merila iz Direktive 1999/5/ES, ki jih morajo izpolnjevati organi za ugotavljanje skladnosti, da se priglasijo Komisiji, ne zadostujejo za zagotovitev enako visoke stopnje učinkovitosti priglašenih organov po vsej Uniji. Bistveno pa je, da vsi priglašeni organi opravljajo svoje funkcije na enakem nivoju in pod pogoji poštene konkurence. To zahteva določitev obveznih zahtev za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni kot ponudniki storitev ugotavljanja skladnosti.

| (50) | Če organ za ugotavljanje skladnosti dokaže skladnost z merili, določenimi v harmoniziranih standardih, bi bilo treba domnevati, da izpolnjuje zadevne zahteve iz te direktive. |
| --- | --- |

(50)

Če organ za ugotavljanje skladnosti dokaže skladnost z merili, določenimi v harmoniziranih standardih, bi bilo treba domnevati, da izpolnjuje zadevne zahteve iz te direktive.

| (51) | Za zagotovitev dosledne ravni kakovosti ugotavljanja skladnosti je prav tako treba določiti zahteve za priglasitvene organe in druge organe, vključene v ugotavljanje skladnosti, priglasitev in monitoring priglašenih organov. |
| --- | --- |

(51)

Za zagotovitev dosledne ravni kakovosti ugotavljanja skladnosti je prav tako treba določiti zahteve za priglasitvene organe in druge organe, vključene v ugotavljanje skladnosti, priglasitev in monitoring priglašenih organov.

| (52) | Sistem iz te direktive bi bilo treba dopolniti s sistemom akreditacije, določenim v Uredbi (ES) št. 765/2008. Ker je akreditacija pomembno sredstvo za preverjanje usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, bi jo bilo treba uporabljati tudi za namene priglasitve. |
| --- | --- |

(52)

Sistem iz te direktive bi bilo treba dopolniti s sistemom akreditacije, določenim v Uredbi (ES) št. 765/2008. Ker je akreditacija pomembno sredstvo za preverjanje usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, bi jo bilo treba uporabljati tudi za namene priglasitve.

| (53) | Pregledno akreditacijo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 za zagotovitev potrebne stopnje zaupanja v certifikate o skladnosti, bi morali javni nacionalni organi po vsej Uniji šteti za prednostno sredstvo za dokazovanje strokovne usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti. Vendar pa lahko nacionalni organi menijo, da razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi lahko sami opravijo to ocenjevanje. Da se zagotovi primerna stopnja verodostojnosti ocenjevanja, ki jo opravijo drugi nacionalni organi, bi morali v takih primerih ti organi Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebne listinske dokaze, da ocenjeni organi za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zahteve, predpisane z zakonodajo. |
| --- | --- |

(53)

Pregledno akreditacijo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 za zagotovitev potrebne stopnje zaupanja v certifikate o skladnosti, bi morali javni nacionalni organi po vsej Uniji šteti za prednostno sredstvo za dokazovanje strokovne usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti. Vendar pa lahko nacionalni organi menijo, da razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi lahko sami opravijo to ocenjevanje. Da se zagotovi primerna stopnja verodostojnosti ocenjevanja, ki jo opravijo drugi nacionalni organi, bi morali v takih primerih ti organi Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebne listinske dokaze, da ocenjeni organi za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zahteve, predpisane z zakonodajo.

| (54) | Organi za ugotavljanje skladnosti za svoje dejavnosti, povezane z ugotavljanjem skladnosti, pogosto najemajo podizvajalce ali jih prenesejo na odvisno družbo. Za ohranitev zahtevane varnostne ravni za radijsko opremo, ki je dana na trg Unije, je za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti bistveno, da podizvajalci in odvisne družbe za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo iste zahteve kot priglašeni organi. Zato je pomembno, da ocenjevanje usposobljenosti in delovanja organov, ki bodo priglašeni, ter monitoring organov, ki so že bili priglašeni, vključuje tudi dejavnosti podizvajalcev in odvisnih družb. |
| --- | --- |

(54)

Organi za ugotavljanje skladnosti za svoje dejavnosti, povezane z ugotavljanjem skladnosti, pogosto najemajo podizvajalce ali jih prenesejo na odvisno družbo. Za ohranitev zahtevane varnostne ravni za radijsko opremo, ki je dana na trg Unije, je za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti bistveno, da podizvajalci in odvisne družbe za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo iste zahteve kot priglašeni organi. Zato je pomembno, da ocenjevanje usposobljenosti in delovanja organov, ki bodo priglašeni, ter monitoring organov, ki so že bili priglašeni, vključuje tudi dejavnosti podizvajalcev in odvisnih družb.

| (55) | Treba je povečati učinkovitost in preglednost priglasitvenega postopka ter ga zlasti prilagoditi novim tehnologijam, da se omogoči priglasitev prek spleta. |
| --- | --- |

(55)

Treba je povečati učinkovitost in preglednost priglasitvenega postopka ter ga zlasti prilagoditi novim tehnologijam, da se omogoči priglasitev prek spleta.

| (56) | Ker priglašeni organi svoje storitve lahko ponujajo na celotnem ozemlju Unije, je primerno državam članicam in Komisiji dati priložnost, da izrazijo svoje pripombe glede priglašenega organa. Zato je pomembno, da se določi obdobje, v katerem se lahko pojasnijo vsi dvomi in pomisleki glede usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, preden začnejo delovati kot priglašeni organi. |
| --- | --- |

(56)

Ker priglašeni organi svoje storitve lahko ponujajo na celotnem ozemlju Unije, je primerno državam članicam in Komisiji dati priložnost, da izrazijo svoje pripombe glede priglašenega organa. Zato je pomembno, da se določi obdobje, v katerem se lahko pojasnijo vsi dvomi in pomisleki glede usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, preden začnejo delovati kot priglašeni organi.

| (57) | Za namene konkurenčnosti je ključnega pomena, da priglašeni organi uporabljajo postopke ugotavljanja skladnosti brez nepotrebne obremenitve gospodarskih subjektov. Iz istega razloga in za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov je treba zagotoviti doslednost tehnične uporabe postopkov ugotavljanja skladnosti. To je mogoče najbolje doseči z ustreznim usklajevanjem in sodelovanjem priglašenih organov. |
| --- | --- |

(57)

Za namene konkurenčnosti je ključnega pomena, da priglašeni organi uporabljajo postopke ugotavljanja skladnosti brez nepotrebne obremenitve gospodarskih subjektov. Iz istega razloga in za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov je treba zagotoviti doslednost tehnične uporabe postopkov ugotavljanja skladnosti. To je mogoče najbolje doseči z ustreznim usklajevanjem in sodelovanjem priglašenih organov.

| (58) | Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se pravila iz Uredbe (ES) št. 765/2008 o nadzoru trga Unije in o nadzoru proizvodov, danih na trg Unije, uporabljajo za radijsko opremo, zajeto v tej direktivi. Ta direktiva državam članicam ne bi smela onemogočiti izbire pristojnih organov za izvedbo teh nalog. |
| --- | --- |

(58)

Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se pravila iz Uredbe (ES) št. 765/2008 o nadzoru trga Unije in o nadzoru proizvodov, danih na trg Unije, uporabljajo za radijsko opremo, zajeto v tej direktivi. Ta direktiva državam članicam ne bi smela onemogočiti izbire pristojnih organov za izvedbo teh nalog.

| (59) | Direktiva 1999/5/ES že določa zaščitni postopek, ki se uporablja samo v primeru nestrinjanja med državami članicami o ukrepih, ki jih država članica izvaja. Da bi se povečala preglednost in skrajšal čas postopka, je treba obstoječi zaščitni postopek izboljšati v smeri povečanja njegove učinkovitosti in črpanja iz obstoječih izkušenj držav članic. |
| --- | --- |

(59)

Direktiva 1999/5/ES že določa zaščitni postopek, ki se uporablja samo v primeru nestrinjanja med državami članicami o ukrepih, ki jih država članica izvaja. Da bi se povečala preglednost in skrajšal čas postopka, je treba obstoječi zaščitni postopek izboljšati v smeri povečanja njegove učinkovitosti in črpanja iz obstoječih izkušenj držav članic.

| (60) | Odločitve Komisije, sprejete na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES, lahko vsebujejo pogoje za razpoložljivost in učinkovito izrabo radijskega spektra, ki lahko ima za posledico omejitev celotne količine radijske opreme, dane v uporabo, kot so dnevni čas uporabe, najvišja stopnja gostote ali največja količina radijske opreme v posamezni državi članici ali v Uniji. S temi pogoji se omogoči odprtje trga novi radijski opremi, obenem pa omeji tveganje škodljivega motenja zaradi kopičenja prevelike količine radijske opreme, dane v uporabo, četudi je ta oprema posamično skladna z bistvenimi zahtevami iz te direktive. Kršenje teh pogojev lahko povzroči tveganje v zvezi z bistvenimi zahtevami, zlasti tveganje škodljivega motenja. |
| --- | --- |

(60)

Odločitve Komisije, sprejete na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES, lahko vsebujejo pogoje za razpoložljivost in učinkovito izrabo radijskega spektra, ki lahko ima za posledico omejitev celotne količine radijske opreme, dane v uporabo, kot so dnevni čas uporabe, najvišja stopnja gostote ali največja količina radijske opreme v posamezni državi članici ali v Uniji. S temi pogoji se omogoči odprtje trga novi radijski opremi, obenem pa omeji tveganje škodljivega motenja zaradi kopičenja prevelike količine radijske opreme, dane v uporabo, četudi je ta oprema posamično skladna z bistvenimi zahtevami iz te direktive. Kršenje teh pogojev lahko povzroči tveganje v zvezi z bistvenimi zahtevami, zlasti tveganje škodljivega motenja.

| (61) | Obstoječi sistem bi bilo treba dopolniti s postopkom, ki zainteresiranim stranem omogoča, da so obveščene o ukrepih, ki se jih namerava izvajati glede radijske opreme, ki izkazuje tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali druge vidike varovanja javnega interesa, ki jih zajema ta direktiva. Organom za nadzor trga bi tudi moral omogočati, da v sodelovanju z ustreznimi gospodarskimi subjekti glede take opreme ukrepajo v zgodnejši fazi. |
| --- | --- |

(61)

Obstoječi sistem bi bilo treba dopolniti s postopkom, ki zainteresiranim stranem omogoča, da so obveščene o ukrepih, ki se jih namerava izvajati glede radijske opreme, ki izkazuje tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali druge vidike varovanja javnega interesa, ki jih zajema ta direktiva. Organom za nadzor trga bi tudi moral omogočati, da v sodelovanju z ustreznimi gospodarskimi subjekti glede take opreme ukrepajo v zgodnejši fazi.

| (62) | Kadar se države članice in Komisija strinjajo glede upravičenosti ukrepa, ki ga izvaja država članica, nadaljnje sodelovanje Komisije ne bi smelo biti potrebna, razen kadar je neskladnost posledica pomanjkljivosti harmoniziranega standarda. |
| --- | --- |

(62)

Kadar se države članice in Komisija strinjajo glede upravičenosti ukrepa, ki ga izvaja država članica, nadaljnje sodelovanje Komisije ne bi smelo biti potrebna, razen kadar je neskladnost posledica pomanjkljivosti harmoniziranega standarda.

| (63) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(63)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (64) | Svetovalni postopek bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo, kako je treba predstaviti informacije v primeru omejitev dajanja v uporabo ali obstoječih zahtev za odobritev uporabe, in zahtevajo od države članice priglasiteljice, da izvede potrebne korektivne ukrepe v zvezi s priglašenimi organi, ki ne izpolnjujejo zahtev za njihovo priglasitev ali teh zahtev ne izpolnjujejo več. |
| --- | --- |

(64)

Svetovalni postopek bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo, kako je treba predstaviti informacije v primeru omejitev dajanja v uporabo ali obstoječih zahtev za odobritev uporabe, in zahtevajo od države članice priglasiteljice, da izvede potrebne korektivne ukrepe v zvezi s priglašenimi organi, ki ne izpolnjujejo zahtev za njihovo priglasitev ali teh zahtev ne izpolnjujejo več.

| (65) | Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov: za določitev, ali so nekatere kategorije električne ali elektronske opreme v skladu z opredelitvijo „radijske opreme“; za določitev operativnih postopkov za dajanje informacij o skladnosti na voljo; za določitev operativnih postopkov za registracijo in operativnih postopkov za namestitev registrske številke na radijsko opremo; ter za določitev ravnotežja med priglašenimi radijskimi vmesniki in dodelitev razreda radijske opreme. Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti tudi v zvezi s skladno radijsko opremo, ki predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali za druge vidike varovanja javnega interesa. |
| --- | --- |

(65)

Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov: za določitev, ali so nekatere kategorije električne ali elektronske opreme v skladu z opredelitvijo „radijske opreme“; za določitev operativnih postopkov za dajanje informacij o skladnosti na voljo; za določitev operativnih postopkov za registracijo in operativnih postopkov za namestitev registrske številke na radijsko opremo; ter za določitev ravnotežja med priglašenimi radijskimi vmesniki in dodelitev razreda radijske opreme. Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti tudi v zvezi s skladno radijsko opremo, ki predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali za druge vidike varovanja javnega interesa.

| (66) | Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki bi se začeli uporabljati takoj, kadar bi bilo to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi s skladno radijsko opremo, ki predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi. |
| --- | --- |

(66)

Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki bi se začeli uporabljati takoj, kadar bi bilo to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi s skladno radijsko opremo, ki predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi.

| (67) | Odbor, ustanovljen na podlagi te direktive, ima lahko v skladu z uveljavljeno prakso koristno vlogo pri preučitvi vprašanj v zvezi z uporabo te direktive, ki jih postavi njegov predsednik ali predstavnik države članice v skladu z njegovim poslovnikom. |
| --- | --- |

(67)

Odbor, ustanovljen na podlagi te direktive, ima lahko v skladu z uveljavljeno prakso koristno vlogo pri preučitvi vprašanj v zvezi z uporabo te direktive, ki jih postavi njegov predsednik ali predstavnik države članice v skladu z njegovim poslovnikom.

| (68) | Kadar skupina strokovnjakov Komisije preučuje vprašanja v zvezi s to direktivo, ki niso njeno izvajanje ali kršitve, bi moral biti Evropski parlament v skladu z obstoječo prakso prejeti vse informacije in popolno dokumentacijo ter, kadar je primerno, povabilo za udeležbo na takšnih sestankih. |
| --- | --- |

(68)

Kadar skupina strokovnjakov Komisije preučuje vprašanja v zvezi s to direktivo, ki niso njeno izvajanje ali kršitve, bi moral biti Evropski parlament v skladu z obstoječo prakso prejeti vse informacije in popolno dokumentacijo ter, kadar je primerno, povabilo za udeležbo na takšnih sestankih.

| (69) | Komisija bi morala z izvedbenimi akti in glede na njihov poseben značaj brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 določiti, ali so ukrepi, ki so jih države članice sprejele v zvezi z neskladno radijsko opremo, upravičeni ali ne. |
| --- | --- |

(69)

Komisija bi morala z izvedbenimi akti in glede na njihov poseben značaj brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 določiti, ali so ukrepi, ki so jih države članice sprejele v zvezi z neskladno radijsko opremo, upravičeni ali ne.

| (70) | Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb nacionalnega prava, sprejetih na podlagi te direktive, in zagotoviti, da se ta pravila izvršujejo. Predvidene kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(70)

Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb nacionalnega prava, sprejetih na podlagi te direktive, in zagotoviti, da se ta pravila izvršujejo. Predvidene kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (71) | Določiti je treba prehodno ureditev, ki bo omogočala dostopnost na trgu in dajanje v uporabo radijske opreme, ki je že bila dana na trg v skladu z Direktivo 1999/5/ES. |
| --- | --- |

(71)

Določiti je treba prehodno ureditev, ki bo omogočala dostopnost na trgu in dajanje v uporabo radijske opreme, ki je že bila dana na trg v skladu z Direktivo 1999/5/ES.

| (72) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(72)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

| (73) | Ker cilja te direktive, in sicer zagotovitve, da radijska oprema, katere dostopnost je omogočena na trgu, izpolnjuje zahteve za zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja in varnosti, ustrezne stopnje elektromagnetne združljivosti ter optimalne in učinkovite izrabe radijskega spektra za preprečevanje škodljivega motenja ter hkrati zagotovitve pravilnega delovanje notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseže na ravni Unije, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(73)

Ker cilja te direktive, in sicer zagotovitve, da radijska oprema, katere dostopnost je omogočena na trgu, izpolnjuje zahteve za zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja in varnosti, ustrezne stopnje elektromagnetne združljivosti ter optimalne in učinkovite izrabe radijskega spektra za preprečevanje škodljivega motenja ter hkrati zagotovitve pravilnega delovanje notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseže na ravni Unije, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (74) | Direktivo 1999/5/ES bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(74)

Direktivo 1999/5/ES bi bilo treba razveljaviti.

| (75) | Države članice so se v skladu s skupno politično deklaracijo držav članic in Komisije z dne 28. septembra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (14) zavezale, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov upravičeno – |
| --- | --- |

(75)

Države članice so se v skladu s skupno politično deklaracijo držav članic in Komisije z dne 28. septembra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (14) zavezale, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov upravičeno –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta direktiva vzpostavlja regulativni okvir, ki v Uniji omogoča dostopnosti na trgu in dajanje v uporabo radijske opreme.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za opremo, našteto v Prilogi I.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za radijsko opremo, ki se uporablja izključno v dejavnostih v zvezi z javno varnostjo, obrambo, državno varnostjo (vključno z gospodarskim blagostanjem države v primeru dejavnosti, ki se nanašajo na zadeve državne varnosti) in dejavnosti države na področju kazenskega prava.

4.   Z izjemo primerov iz točke (a) člena 3(1) radijska oprema, ki spada v področje uporabe te direktive, ni predmet Direktive 2014/35/EU.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „radijska oprema“ pomeni električni ali elektronski proizvod, ki oddaja in/ali sprejema radijske valove za namene radijske komunikacije in/ali radijske determinacije, ali električni ali elektronski proizvod, ki z dodatno opremo, kot je na primer antena, lahko oddaja in/ali sprejema radijske valove za namene radijske komunikacije in/ali radijske determinacije; |
| --- | --- |

1.

„radijska oprema“ pomeni električni ali elektronski proizvod, ki oddaja in/ali sprejema radijske valove za namene radijske komunikacije in/ali radijske determinacije, ali električni ali elektronski proizvod, ki z dodatno opremo, kot je na primer antena, lahko oddaja in/ali sprejema radijske valove za namene radijske komunikacije in/ali radijske determinacije;

| 2. | „radijska komunikacija“ pomeni komunikacijo prek radijskih valov; |
| --- | --- |

2.

„radijska komunikacija“ pomeni komunikacijo prek radijskih valov;

| 3. | „radijska determinacija“ pomeni ugotavljanje položaja, hitrosti in/ali drugih značilnosti predmeta, ali pridobivanje informacij glede na tiste parametre, ki so dostopni preko radijskih valov; |
| --- | --- |

3.

„radijska determinacija“ pomeni ugotavljanje položaja, hitrosti in/ali drugih značilnosti predmeta, ali pridobivanje informacij glede na tiste parametre, ki so dostopni preko radijskih valov;

| 4. | „radijski valovi“ pomeni elektromagnetne valove s frekvencami, ki so nižje od 3 000 GHz, in ki se razširjajo po prostoru brez umetnega vodila; |
| --- | --- |

4.

„radijski valovi“ pomeni elektromagnetne valove s frekvencami, ki so nižje od 3 000 GHz, in ki se razširjajo po prostoru brez umetnega vodila;

| 5. | „radijski vmesnik“ pomeni specifikacijo regulirane uporabe radijskega spektra; |
| --- | --- |

5.

„radijski vmesnik“ pomeni specifikacijo regulirane uporabe radijskega spektra;

| 6. | „razred radijske opreme“ pomeni razred, ki določa posebne kategorije radijske opreme, ki po tej direktivi veljajo za podobne, in tiste radijske vmesnike, za katere je radijska oprema zasnovana; |
| --- | --- |

6.

„razred radijske opreme“ pomeni razred, ki določa posebne kategorije radijske opreme, ki po tej direktivi veljajo za podobne, in tiste radijske vmesnike, za katere je radijska oprema zasnovana;

| 7. | „škodljivo motenje“ pomeni škodljivo motenje iz točke (r) člena 2 Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15); |
| --- | --- |

7.

„škodljivo motenje“ pomeni škodljivo motenje iz točke (r) člena 2 Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15);

| 8. | „elektromagnetna motnja“ pomeni elektromagnetno motnjo, kot je opredeljena v točki 5 člena 3(1) Direktive 2014/30/EU; |
| --- | --- |

8.

„elektromagnetna motnja“ pomeni elektromagnetno motnjo, kot je opredeljena v točki 5 člena 3(1) Direktive 2014/30/EU;

| 9. | „omogočiti dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo radijske opreme za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi proti plačilu ali brezplačno; |
| --- | --- |

9.

„omogočiti dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo radijske opreme za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi proti plačilu ali brezplačno;

| 10. | „dajanje na trg“ pomeni, da je radijska oprema prvič dostopna na trgu Unije; |
| --- | --- |

10.

„dajanje na trg“ pomeni, da je radijska oprema prvič dostopna na trgu Unije;

| 11. | „dajanje v uporabo“ pomeni prvo uporabo radijske opreme v Uniji s strani končnega uporabnika; |
| --- | --- |

11.

„dajanje v uporabo“ pomeni prvo uporabo radijske opreme v Uniji s strani končnega uporabnika;

| 12. | „proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki proizvaja radijsko opremo, ali za katero se taka radijska oprema načrtuje ali proizvaja, in ki to opremo trži pod svojim imenom ali blagovno znamko; |
| --- | --- |

12.

„proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki proizvaja radijsko opremo, ali za katero se taka radijska oprema načrtuje ali proizvaja, in ki to opremo trži pod svojim imenom ali blagovno znamko;

| 13. | „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki je prejela pisno pooblastilo, da v zvezi s posebnimi nalogami nastopa v njegovem imenu; |
| --- | --- |

13.

„pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki je prejela pisno pooblastilo, da v zvezi s posebnimi nalogami nastopa v njegovem imenu;

| 14. | „uvoznik“ je vsaka fizična ali pravna oseba s sedežem v Uniji, ki da radijsko opremo iz tretje države na trg v Uniji; |
| --- | --- |

14.

„uvoznik“ je vsaka fizična ali pravna oseba s sedežem v Uniji, ki da radijsko opremo iz tretje države na trg v Uniji;

| 15. | „distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki omogoči dostopnost radijske opreme na trgu; |
| --- | --- |

15.

„distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki omogoči dostopnost radijske opreme na trgu;

| 16. | „gospodarski subjekti“ pomeni proizvajalci, pooblaščeni zastopniki, uvozniki in distributerji; |
| --- | --- |

16.

„gospodarski subjekti“ pomeni proizvajalci, pooblaščeni zastopniki, uvozniki in distributerji;

| 17. | „tehnična specifikacija“ pomeni dokument, s katerim so predpisane tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati radijska oprema; |
| --- | --- |

17.

„tehnična specifikacija“ pomeni dokument, s katerim so predpisane tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati radijska oprema;

| 18. | „harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki (c) točke 1 člena 2 Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

18.

„harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki (c) točke 1 člena 2 Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| 19. | „akreditacija“ pomeni akreditacijo, kakor je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

19.

„akreditacija“ pomeni akreditacijo, kakor je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;

| 20. | „nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kakor je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

20.

„nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kakor je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;

| 21. | „ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces, s katerim se ugotavlja, ali so izpolnjene bistvene zahteve iz te direktive, ki se nanašajo na radijsko opremo; |
| --- | --- |

21.

„ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces, s katerim se ugotavlja, ali so izpolnjene bistvene zahteve iz te direktive, ki se nanašajo na radijsko opremo;

| 22. | „organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti; |
| --- | --- |

22.

„organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti;

| 23. | „odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev radijske opreme, ki je že dostopna končnemu uporabniku; |
| --- | --- |

23.

„odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev radijske opreme, ki je že dostopna končnemu uporabniku;

| 24. | „umik“ pomeni vsak ukrep, ki preprečuje, da bi bila radijska oprema iz dobavne verige dostopna na trgu; |
| --- | --- |

24.

„umik“ pomeni vsak ukrep, ki preprečuje, da bi bila radijska oprema iz dobavne verige dostopna na trgu;

| 25. | „zakonodaja Unije o harmonizaciji“ pomeni vsako zakonodajo Unije, ki harmonizira pogoje za trženje proizvodov; |
| --- | --- |

25.

„zakonodaja Unije o harmonizaciji“ pomeni vsako zakonodajo Unije, ki harmonizira pogoje za trženje proizvodov;

| 26. | „oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je radijska oprema v skladu z veljavnimi zahtevami iz zakonodaje Unije o harmonizaciji, ki določa njeno namestitev. |
| --- | --- |

26.

„oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je radijska oprema v skladu z veljavnimi zahtevami iz zakonodaje Unije o harmonizaciji, ki določa njeno namestitev.

2.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev, ali so nekatere kategorije električnih ali elektronskih proizvodov v skladu z opredelitvijo iz točke 1 odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(3).

Člen 3

Bistvene zahteve

1.   Radijska oprema je izdelana tako, da zagotavlja:

| (a) | varovanje zdravja ter varnosti ljudi in domačih živali ter zaščite premoženja, vključno s cilji v zvezi z varnostnimi zahtevami iz Direktive 2014/35/EU, vendar brez uporabe napetostne meje; |
| --- | --- |

(a)

varovanje zdravja ter varnosti ljudi in domačih živali ter zaščite premoženja, vključno s cilji v zvezi z varnostnimi zahtevami iz Direktive 2014/35/EU, vendar brez uporabe napetostne meje;

| (b) | ustrezno raven elektromagnetne združljivosti iz Direktive 2014/30/EU. |
| --- | --- |

(b)

ustrezno raven elektromagnetne združljivosti iz Direktive 2014/30/EU.

2.   Radijska oprema je izdelana tako, da optimalno uporablja in podpira učinkovito izrabo radijskega spektra, z namenom preprečevanja škodljivega motenja.

3.   Radijska oprema iz določenih kategorij ali razredov je izdelana tako, da izpolnjuje naslednje bistvene zahteve:

| (a) | radijska oprema medsebojno deluje z dodatno opremo, zlasti z univerzalnimi polnilniki; |
| --- | --- |

(a)

radijska oprema medsebojno deluje z dodatno opremo, zlasti z univerzalnimi polnilniki;

| (b) | radijska oprema prek omrežij medsebojno deluje z drugo radijsko opremo; |
| --- | --- |

(b)

radijska oprema prek omrežij medsebojno deluje z drugo radijsko opremo;

| (c) | radijsko opremo je mogoče povezati z vmesniki ustreznega tipa po vsej Uniji; |
| --- | --- |

(c)

radijsko opremo je mogoče povezati z vmesniki ustreznega tipa po vsej Uniji;

| (d) | radijska oprema ne škoduje omrežju ali njegovemu delovanju ter ne zlorablja sredstev omrežja in s tem povzroča nesprejemljivo poslabšanje storitev; |
| --- | --- |

(d)

radijska oprema ne škoduje omrežju ali njegovemu delovanju ter ne zlorablja sredstev omrežja in s tem povzroča nesprejemljivo poslabšanje storitev;

| (e) | radijska oprema ima vgrajeno zaščito za zagotavljanje varstva osebnih podatkov ter zasebnosti uporabnikov in naročnikov; |
| --- | --- |

(e)

radijska oprema ima vgrajeno zaščito za zagotavljanje varstva osebnih podatkov ter zasebnosti uporabnikov in naročnikov;

| (f) | radijska oprema podpira določene funkcije za zaščito pred goljufijami; |
| --- | --- |

(f)

radijska oprema podpira določene funkcije za zaščito pred goljufijami;

| (g) | radijska oprema podpira določene funkcije za dostop do storitev reševanja; |
| --- | --- |

(g)

radijska oprema podpira določene funkcije za dostop do storitev reševanja;

| (h) | radijska oprema podpira določene funkcije, ki invalidom olajšujejo uporabo; |
| --- | --- |

(h)

radijska oprema podpira določene funkcije, ki invalidom olajšujejo uporabo;

| (i) | radijska oprema podpira določene funkcije, ki zagotavljajo, da se v radijsko opremo lahko naloži programska oprema, kadar je kombinacije radijske opreme in programske opreme dokazano skladna. |
| --- | --- |

(i)

radijska oprema podpira določene funkcije, ki zagotavljajo, da se v radijsko opremo lahko naloži programska oprema, kadar je kombinacije radijske opreme in programske opreme dokazano skladna.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44 v zvezi s tem, na katere kategorije in razrede radijske opreme se nanašajo zahteve, določene v točkah (a) to (i) prvega pododstavka tega odstavka.

Člen 4

Zagotavljanje informacij o skladnosti kombinacij radijske in programske opreme

1.   Proizvajalci radijske in programske opreme za predvideno uporabo državam članicam in Komisiji predložijo informacije o skladnosti načrtovanih kombinacij radijske in programske opreme z bistvenimi zahtevami iz člena 3. Take informacije izhajajo iz ocene skladnosti, opravljene v skladu s členom 17, in se podajo v obliki iz izjave o skladnosti, ki vključuje elemente iz Priloge VI. Te informacije, odvisne od posebnih kombinacij radijske opreme in programske opreme, natančno opredeljujejo radijsko opremo in programsko opremo, ki sta bili ocenjeni, ter se redno posodabljajo.

2.   Komisija je v skladu s členom 44 pristojna za sprejetje delegiranih aktov o tem, na katere kategorije in razrede radijske opreme se nanaša zahteva iz prvega pododstavka tega člena.

3.   Komisija sprejme izvedbene akte, da določi operativne postopke za dajanje informacij o skladnosti na razpolago za kategorije in razrede, določene v delegiranih aktih, sprejetih v skladu z odstavkom 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(3).

Člen 5

Registracija tipov radijske opreme iz nekaterih kategorij

1.   Od 12. junija 2018 proizvajalci pred dajanjem na trg registrirajo tipe radijske opreme iz kategorij z nizko stopnjo skladnosti z bistvenimi zahtevami iz člena 3 v centralni sistem iz odstavka 4 tega člena. Proizvajalci pri registraciji teh tipov radijske opreme zagotovijo posamezne ali, kadar je to utemeljeno, vse dele tehnične dokumentacije iz točk (a), (d), (e), (f), (g), (h) in (i) Priloge V. Komisija vsakemu registriranemu tipu radijske opreme dodeli registrsko številko, ki jo proizvajalci namestijo na radijsko opremo, namenjeno na trg.

2.   Komisija je v skladu s členom 44 pristojna za sprejetje delegiranih aktov o tem, na katere kategorije radijske opreme se nanaša zahteva iz odstavka 1 tega člena in o tem, katere elemente tehnične dokumentacije je treba zagotoviti, upoštevajoč informacije o skladnosti radijske opreme, ki so jih predložile države članice v skladu s členom 47(1), ter po oceni tveganja neizvajanja bistvenih zahtev.

3.   Komisija sprejme izvedbene akte, da določi operativne postopke za registracijo in operativne postopke za namestitev registrske številke na radijsko opremo, za kategorije, določene v delegiranih aktih, sprejetih v skladu z odstavkom 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(3).

4.   Komisija vzpostavi centralni sistem, v katerem proizvajalci lahko registrirajo zahtevane informacije. Ta sistem zagotovi ustrezen nadzor nad dostopom do zaupnih informacij.

5.   Po dnevu začetka uporabe delegiranega akta, sprejetega na podlagi odstavka 2 tega člena, se v poročilih, pripravljenih v skladu s členom 47(1) in (2) ocenijo njegovi učinki.

Člen 6

Omogočanje dostopnosti na trgu

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je radijska oprema dostopna na trgu le, če je skladna s to direktivo.

Člen 7

Dajanje v uporabo in uporaba

Države članice dovolijo dajanje v uporabo in uporabo radijske opreme, če je skladna s to direktivo, ustrezno nameščena in vzdrževana ter se uporablja za namene, za katere je bila predvidena. Brez poseganja v obveznosti držav članic iz Odločbe št. 676/2002/ES in v pogoje, priložene dovoljenjem za uporabo frekvenc, skladnih z zakonodajo Unije, zlasti iz člena 9(3) in (4) Direktive 2002/21/ES, države članice lahko uvedejo dodatne zahteve za dajanje v uporabo in/ali uporabo radijske opreme samo iz razlogov, povezanih z optimalno in učinkovito izrabe radijskega spektra, preprečevanjem škodljivega motenja in izogibanju elektromagnetnim motnjam ali javnim zdravjem.

Člen 8

Priglasitev specifikacij radijskih vmesnikov in dodelitev razredov radijske opreme

1.   Države članice v skladu s postopkom iz Direktive 98/34/ES priglasijo radijske vmesnike, ki jih nameravajo regulirati, razen:

| (a) | radijskih vmesnikov, ki so v celoti in brez odstopanja skladni s sklepi Komisije o harmonizirani uporabi radijskega spektra, sprejetimi na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES, in |
| --- | --- |

(a)

radijskih vmesnikov, ki so v celoti in brez odstopanja skladni s sklepi Komisije o harmonizirani uporabi radijskega spektra, sprejetimi na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES, in

| (b) | radijskih vmesnikov, ki v skladu z izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi odstavka 2 tega člena, ustrezajo radijski opremi, ki jo je mogoče dati v uporabo in uporabljati v Uniji brez omejitev. |
| --- | --- |

(b)

radijskih vmesnikov, ki v skladu z izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi odstavka 2 tega člena, ustrezajo radijski opremi, ki jo je mogoče dati v uporabo in uporabljati v Uniji brez omejitev.

2.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi enakovrednost med priglašenimi radijskimi vmesniki in dodeli razred radijske opreme, podrobni podatki o tem pa so objavljeni v Uradnem listu Evropske unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(3).

Člen 9

Prost pretok radijske opreme

1.   Zaradi razlogov v zvezi z vidiki iz te direktive države članice na svojem ozemlju ne ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu za radijsko opremo, ki je skladna s to direktivo.

2.   Na strokovnih sejmih, razstavah in podobnih dogodkih države članice ne ovirajo razstavljanja radijske opreme, ki ni skladna s to direktivo, če viden znak jasno opozarja na to, da bo dostopnost te opreme na trgu ali njena uporaba mogoča šele, ko bo skladna s to direktivo. Predstavitev radijske opreme je dovoljena le, če so sprejeti ustrezni ukrepi, ki so jih sprejele države članice za preprečitev škodljivega motenja, elektromagnetnih motenj ter tveganj za zdravje ali varnost ljudi ali domačih živali ali za premoženje.

POGLAVJE II

OBVEZNOSTI GOSPODARSKIH SUBJEKTOV

Člen 10

Obveznosti proizvajalcev

1.   Pri dajanju radijske opreme na trg proizvajalci zagotovijo, da je bila načrtovana in izdelana v skladu z bistvenimi zahtevami iz člena 3.

2.   Proizvajalci zagotovijo, da je radijska oprema izdelana tako, da se lahko v vsaj eni državi članici upravlja brez kršenja veljavnih zahtev o uporabi radijskega spektra.

3.   Proizvajalci pripravijo tehnično dokumentacijo iz člena 21 in izvedejo ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 17 ali pa ga dajo izvesti.

Kadar je bilo s postopkom ugotavljanja skladnosti dokazano, da je radijska oprema skladna z veljavnimi zahtevami, proizvajalci pripravijo izjavo EU o skladnosti in namestijo oznako CE.

4.   Proizvajalci hranijo tehnično dokumentacijo in izjavo EU o skladnosti še 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg.

5.   Proizvajalci zagotovijo, da se pri serijski proizvodnji izvajajo postopki za ohranjanje skladnosti s to direktivo. Ustrezno je treba upoštevati spremembe pri načrtovanju radijske opreme ali njenih lastnosti ter spremembe harmoniziranih standardov ali drugih tehničnih specifikacij, na podlagi katerih je deklarirana skladnost radijske opreme.

Če je to potrebno zaradi tveganj, ki jih predstavlja radijska oprema, proizvajalci zaradi varovanja zdravja in varnosti končnih uporabnikov pregledujejo vzorce radijske opreme, ki je dostopna na trgu, raziskujejo in po potrebi vodijo knjigo pritožb, register neustrezne radijske opreme in odpoklicev radijske opreme ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje.

6.   Proizvajalci zagotovijo, da so na radijski opremi, ki so jo dali na trg, označeni tip, serija ali serijska številka ali kateri koli drugi identifikacijski element, ali da v primeru, kadar velikost ali narava radijske opreme tega ne dopušča, navedejo zahtevane informacije na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen radijski opremi.

7.   Proizvajalci na radijski opremi navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem so dosegljivi, kadar pa to ni mogoče zaradi velikosti ali narave radijske opreme, podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen radijski opremi. V naslovu se navede center za stike, na katerem je proizvajalec dosegljiv. Kontaktni podatki so v jeziku, ki je končnim uporabnikom in organom za nadzor trga zlahka razumljiv.

8.   Proizvajalci zagotovijo, da so radijski opremi priložena navodila in varnostne informacije v jeziku, ki ga potrošniki in drugi končni uporabniki zlahka razumejo, določi pa ga zadevna država članica. Navodila za uporabo vključujejo informacije, potrebne za uporabo radijske opreme v skladu z njeno predvideno uporabo. Te informacije po potrebi vključujejo opis dodatne opreme in komponent, vključno s programsko opremo, ki so potrebni za delovanje radijske opreme v skladu z njeno predvideno uporabo. Taka navodila in varnostne informacije, kot tudi vsako označevanje so jasni, razumljivi in nedvoumni.

Navedene so tudi naslednje informacije, če gre za radijsko opremo, ki za izpolnjevanje svojega namena uporabe oddaja radijske valove:

| (a) | frekvenčni pas ali pasovi, na katerih deluje radijska oprema; |
| --- | --- |

(a)

frekvenčni pas ali pasovi, na katerih deluje radijska oprema;

| (b) | največja energija za radijsko frekvenco, preneseno po frekvenčnem pasu ali pasovih, na katerih radijska oprema deluje. |
| --- | --- |

(b)

največja energija za radijsko frekvenco, preneseno po frekvenčnem pasu ali pasovih, na katerih radijska oprema deluje.

9.   Proizvajalci zagotovijo, da je vsakemu kosu radijske opreme priložena kopija celotne izjave EU o skladnosti ali poenostavljena izjava EU o skladnosti. Kadar je priložena poenostavljena izjava EU o skladnosti, vsebuje točen internetni naslov, kadar je dostopno celotno besedilo izjave EU o skladnosti.

10.   V primerih, ko je dajanje v uporabo omejeno ali če morajo biti za dovoljenje za uporabo izpolnjene nekatere zahteve, informacije navedene na embalaži omogočajo identifikacijo države članice ali geografskega področja države članice, kjer je dajanje v uporabo omejeno ali morajo biti za dovoljenje za uporabo izpolnjene nekatere zahteve. Take informacije so dopolnjene v navodilih, priloženih radijski opremi. Komisija lahko sprejme izvedbene akte o navedbi teh informacij. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 45(2).

11.   Proizvajalci, ki menijo ali upravičeno domnevajo, da radijska oprema, ki so jo dali na trg, ni skladna s to direktivo, nemudoma izvedejo potrebne korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost radijske opreme, ali pa jo po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Poleg tega, kadar radijska oprema predstavlja tveganje, proizvajalci o tem takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v kateri so omogočili dostopnost radijske opreme na trgu, in jim predložijo podrobne podatke, zlasti o neskladnosti in vseh izvedenih korektivnih ukrepih ter o njihovih rezultatih.

12.   Na podlagi utemeljene zahteve pristojnega nacionalnega organa proizvajalci temu organu predložijo vse informacije in dokumentacijo, v papirni ali elektronski obliki, ki so potrebne za dokazovanje skladnosti radijske opreme s to direktivo, v jeziku, ki ga ta organ zlahka razume. Na zahtevo organa proizvajalci z njim sodelujejo pri vseh dejavnostih za odstranitev tveganj, ki jih povzroča radijska oprema, katero so dali na trg.

Člen 11

Pooblaščeni zastopniki

1.   Proizvajalec lahko s pisnim pooblastilom imenuje pooblaščenega zastopnika.

Obveznosti iz člena 10(1) in obveznost priprave tehnične dokumentacije iz člena 10(3) niso del nalog pooblaščenega zastopnika.

2.   Pooblaščeni zastopnik opravlja naloge, določene v pooblastilu, ki ga prejme od proizvajalca. Pooblastilo pooblaščenemu zastopniku omogoča, da opravlja vsaj naslednje naloge:

| (a) | hrani izjavo EU o skladnosti in tehnično dokumentacijo ter omogoči nacionalnim organom za nadzor trga dostop do nje še 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg; |
| --- | --- |

(a)

hrani izjavo EU o skladnosti in tehnično dokumentacijo ter omogoči nacionalnim organom za nadzor trga dostop do nje še 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg;

| (b) | na podlagi utemeljene zahteve pristojnega nacionalnega organa zagotovi temu organu vse informacije in dokumentacijo, potrebne za dokazovanje skladnosti radijske opreme; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi utemeljene zahteve pristojnega nacionalnega organa zagotovi temu organu vse informacije in dokumentacijo, potrebne za dokazovanje skladnosti radijske opreme;

| (c) | na zahtevo pristojnih nacionalnih organov sodeluje z njimi, v okviru pooblastil pooblaščenega zastopnika, pri vseh dejavnostih, katerih cilj je odstraniti tveganja, ki jih predstavlja radijska oprema. |
| --- | --- |

(c)

na zahtevo pristojnih nacionalnih organov sodeluje z njimi, v okviru pooblastil pooblaščenega zastopnika, pri vseh dejavnostih, katerih cilj je odstraniti tveganja, ki jih predstavlja radijska oprema.

Člen 12

Obveznosti uvoznikov

1.   Uvozniki dajejo na trg le skladno radijsko opremo.

2.   Preden uvozniki dajo radijsko opremo na trg, zagotovijo, da je proizvajalec izvedel ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 17 in da je radijska oprema izdelana tako, da se lahko v vsaj eni državi članici upravlja brez kršenja veljavnih zahtev o uporabi radijskega spektra. Zagotovijo, da je proizvajalec pripravil tehnično dokumentacijo, da ima radijska oprema nameščeno oznako CE, da so ji priložene informacije in dokumenti iz člena 10(8), (9) in (10) ter da je proizvajalec upošteval zahteve iz člena 10(6) in (7).

Kadar uvoznik meni ali upravičeno domneva, da radijska oprema ni skladna z bistvenimi zahtevami iz člena 3, radijske opreme ne da na trg, dokler ne zagotovi njegove skladnosti. Poleg tega, kadar radijska oprema predstavlja tveganje, uvoznik o tem obvesti proizvajalca in organe za nadzor trga.

3.   Uvozniki na radijski opremi navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem so dosegljivi, kadar pa to ni mogoče, podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen radijski opremi. To vključuje primere, kadar zaradi velikosti radijske opreme to ni mogoče ali kadar bi morali uvozniki odpreti ovitek, da bi lahko na radijski opremi navedli svoje ime in naslov. Kontaktni podatki so v jeziku, ki ga končni uporabniki in organi za nadzor trga zlahka razumejo.

4.   Uvozniki zagotovijo, da so radijski opremi priložena navodila in varnostne informacije v jeziku, ki ga potrošniki in drugi končni uporabniki zlahka razumejo, določi pa ga zadevna država članica.

5.   Uvozniki zagotovijo, da medtem, ko je radijska oprema pod njihovo odgovornostjo, pogoji njenega skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njene skladnosti z bistvenimi zahtevami iz člena 3.

6.   Če je to potrebno zaradi tveganj, ki jih predstavlja radijska oprema, uvozniki zaradi varovanja zdravja in varnosti končnih uporabnikov pregledujejo vzorce radijske opreme, ki je dostopna na trgu, raziskujejo in po potrebi vodijo knjigo pritožb, register neustrezne radijske opreme in odpoklicev radijske opreme ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje.

7.   Uvozniki, ki menijo ali upravičeno domnevajo, da radijska oprema, ki so jo dali na trg, ni skladna s to direktivo, nemudoma izvedejo potrebne korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost radijske opreme, ali jo po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Poleg tega v primeru, kadar radijska oprema predstavlja tveganje, uvozniki o tem takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost radijske opreme na trgu, in jim predložijo podrobne podatke, zlasti o neskladnosti in vseh izvedenih korektivnih ukrepih.

8.   Uvozniki še 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg, hranijo kopijo izjave EU o skladnosti za potrebe organov za nadzor trga in zagotovijo, da je tehnična dokumentacija na voljo tem organom na njihovo zahtevo.

9.   Na podlagi utemeljene zahteve nacionalnega organa uvozniki predložijo temu organu vse informacije in dokumentacijo, v papirni ali elektronski obliki, ki so potrebne za dokazovanje skladnosti radijske opreme, v jeziku, ki ga ta organ zlahka razume. Na zahtevo tega organa uvozniki z njim sodelujejo pri kateri koli dejavnosti za odstranitev tveganj, ki jih povzroča radijska oprema, katero so dali na trg.

Člen 13

Obveznosti distributerjev

1.   Ko distributerji omogočajo dostopnost radijske opreme na trgu, delujejo s potrebno skrbnostjo, da zagotovijo njeno skladnost z zahtevami iz te direktive.

2.   Preden distributerji omogočijo dostopnost radijske opreme na trg, preverijo, da ima nameščeno oznako CE, da je opremljena z zahtevanimi dokumenti iz te direktive ter navodili in varnostne informacijami v jeziku, ki je zlahka razumljiv potrošnikom in drugim končnim uporabnikom v državi članici, v kateri bo omogočena dostopnost radijske opreme na trgu, ter da sta proizvajalec in uvoznik izpolnila zahteve iz člena 10(2) in (6) do (10) oziroma člena 12(3).

Kadar distributer meni ali upravičeno domneva, da radijska oprema ni skladna z bistvenimi zahtevami iz člena 3, dostopnost radijske opremo na trgu omogoči šele, ko je zagotovljena njena skladnost. Poleg tega, kadar radijska oprema predstavlja tveganje, distributer o tem obvesti proizvajalca ali uvoznika, kakor tudi organe za nadzor trga.

3.   Distributerji zagotovijo, da medtem, ko je radijska oprema pod njihovo odgovornostjo, pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njene skladnosti z bistvenimi zahtevami iz člena 3.

4.   Distributerji, ki menijo ali upravičeno domnevajo, da radijska oprema, katere dostopnost na trgu so omogočili, ni skladna s to direktivo, zagotovijo izvedbo ustreznih korektivnih ukrepov, da zagotovijo skladnost te radijske opreme, jo po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Poleg tega pa v primeru, kadar radijska oprema predstavlja tveganje, distributerji o tem takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost radijske opreme na trgu, in jim predložijo podrobne podatke, zlasti o neskladnosti in vseh izvedenih korektivnih ukrepih.

5.   Na podlagi utemeljene zahteve pristojnega nacionalnega organa distributerji predložijo temu organu vse potrebne informacije in dokumentacijo, v papirni ali elektronski obliki, za dokazovanje skladnosti električne opreme. Na zahtevo tega organa distributerji z njim sodelujejo pri vseh dejavnostih za odstranitev tveganja, ki ga povzroča radijska oprema, katere dostopnost na trgu so omogočili.

Člen 14

Primeri, ko se obveznosti proizvajalcev uporabljajo za uvoznike in distributerje

Uvoznik ali distributer se za namene te direktive obravnava kot proizvajalec in zanj veljajo obveznosti za proizvajalca iz člena 10, kadar da radijsko opremo na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni radijsko opremo, ki je že bila dana na trg, tako, da to lahko vpliva na skladnost s to direktivo.

Člen 15

Identifikacija gospodarskih subjektov

Gospodarski subjekti organom za nadzor trga na zahtevo identificirajo:

| (a) | vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil radijsko opremo; |
| --- | --- |

(a)

vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil radijsko opremo;

| (b) | vsak gospodarski subjekt, kateremu so dobavili radijsko opremo. |
| --- | --- |

(b)

vsak gospodarski subjekt, kateremu so dobavili radijsko opremo.

Gospodarski subjekti morajo biti sposobni predložiti informacije iz prvega odstavka še 10 let po tem, ko jim je bila radijska oprema dobavljena, oziroma še 10 let po tem, ko so radijsko opremo dobavili.

POGLAVJE III

SKLADNOST RADIJSKE OPREME

Člen 16

Domneva o skladnosti radijske opreme

Za radijsko opremo, ki je v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovim delom, katerih reference so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da je skladna z bistvenimi zahtevami iz člena 3, zajetimi v teh standardih ali njihovih delih.

Člen 17

Postopki ugotavljanja skladnosti

1.   Proizvajalec opravi oceno skladnosti radijske opreme, da izpolni bistvene zahteve iz člena 3. Pri oceni skladnosti upošteva vse predvidene pogoje delovanja, pri bistveni zahtevi iz točke (a) člena 3(1) pa upošteva tudi razumno predvidljive pogoje. Kadar radijska oprema lahko deluje v različnih konfiguracijah, se z oceno skladnosti potrdi, ali izpolnjuje bistvene zahteve iz člena 3 v vseh možnih konfiguracijah.

2.   Skladnost radijske opreme z bistvenimi zahtevami, določenimi v členu 3(1), se dokazuje po enem od naslednjih postopkov ugotavljanja skladnosti:

| (a) | notranja kontrola proizvodnje, določena v Prilogi II; |
| --- | --- |

(a)

notranja kontrola proizvodnje, določena v Prilogi II;

| (b) | EU-pregled tipa, ki mu sledi skladnost s tipom, na podlagi notranje kontrole proizvodnje, določene v Prilogi III; |
| --- | --- |

(b)

EU-pregled tipa, ki mu sledi skladnost s tipom, na podlagi notranje kontrole proizvodnje, določene v Prilogi III;

| (c) | skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti iz Priloge IV. |
| --- | --- |

(c)

skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti iz Priloge IV.

3.   Kadar proizvajalec pri ugotavljanju skladnosti radijske opreme z bistvenimi zahtevami iz člena 3(2) in (3) uporabi harmonizirane standarde, katerih reference so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, uporabi enega od naslednjih postopkov:

| (a) | notranja kontrola proizvodnje iz Priloge II; |
| --- | --- |

(a)

notranja kontrola proizvodnje iz Priloge II;

| (b) | EU-pregled tipa, ki mu sledi skladnost s tipom, na podlagi notranjega nadzora proizvodnje iz Priloge III; |
| --- | --- |

(b)

EU-pregled tipa, ki mu sledi skladnost s tipom, na podlagi notranjega nadzora proizvodnje iz Priloge III;

| (c) | skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti iz Priloge IV. |
| --- | --- |

(c)

skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti iz Priloge IV.

4.   Kadar proizvajalec pri ugotavljanju skladnosti radijske opreme z bistvenimi zahtevami iz člena 3(2) in (3) ne uporabi ali samo delno uporabi harmonizirane standarde, katerih reference so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, ali kadar takih harmoniziranih standardov ni, se za radijsko opremo glede navedenih bistvenih zahtev uporabi eden od naslednjih postopkov:

| (a) | EU-pregled tipa, ki mu sledi skladnost s tipom, na podlagi notranjega nadzora proizvodnje iz Priloge III; |
| --- | --- |

(a)

EU-pregled tipa, ki mu sledi skladnost s tipom, na podlagi notranjega nadzora proizvodnje iz Priloge III;

| (b) | skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti iz Priloge IV. |
| --- | --- |

(b)

skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti iz Priloge IV.

Člen 18

Izjava EU o skladnosti

1.   Z izjavo EU o skladnosti se potrjuje da je bilo dokazano izpolnjevanje bistvenih zahtev iz člena 3.

2.   Izjava EU o skladnosti ima vzorčno strukturo, določeno v Prilogi VI, vsebuje elemente, opredeljene v tej prilogi, in se stalno posodablja. Prevede se v jezik ali jezike, ki ga/jih zahteva država članica, v kateri je radijska oprema dana na trg ali je dostopna na trgu.

Poenostavljena izjava EU o skladnosti iz člena 10(9) vsebuje elemente, določene v Prilogi VII, in se posodablja. Prevede se v jezike, ki jih zahteva država članica, v kateri se radijska oprema da na trg ali je na njem dostopna. Celotno besedilo izjave EU o skladnosti je dostopno na spletnem naslovu iz poenostavljene izjave EU o skladnosti v jezikih, ki jih zahteva država članica, v kateri se radijska oprema da na trg ali je na njem dostopna.

3.   Kadar se za radijsko opremo uporablja več kot en akt Unije, ki zahteva izjavo EU o skladnosti, se pripravi enotna izjava EU o skladnosti v zvezi z vsemi temi akti Unije. Ta izjava vsebuje identifikacijo zadevnih aktov Unije, vključno z navedbo objave.

4.   S pripravo izjave EU o skladnosti proizvajalec prevzame odgovornost za to, da je radijska oprema skladna z zahtevami iz te direktive.

Člen 19

Splošna načela za oznako CE

1.   Za oznako CE veljajo splošna načela iz člena 30 Uredbe (ES) št. 765/2008.

2.   Glede na naravo radijske opreme je višina oznake CE, nameščene na radijsko opremo, lahko manj kot 5 mm, če ob tem ostane vidna in čitljiva.

Člen 20

Pravila in pogoji za namestitev oznake CE in identifikacijske številke priglašenega organa

1.   Oznaka CE je vidno, čitljivo in neizbrisno nameščena na radijsko opremo ali njeno tablico s podatki, razen kadar to ni mogoče ali upravičeno zaradi narave radijske opreme. Oznaka CE je vidno, čitljivo in neizbrisno nameščena tudi na embalažo.

2.   Oznaka CE se namesti, preden je radijska oprema dana na trg.

3.   Oznaki CE sledi identifikacijska številka priglašenega organa, če se uporabi postopek ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV.

Višina identifikacijske številke priglašenega organa je enaka višini oznake CE.

Identifikacijsko številko priglašenega organa namesti organ sam ali, po njegovih navodilih, proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik.

4.   Države članice nadgrajujejo obstoječe mehanizme, da zagotovijo pravilno uporabo sistema, ki ureja oznako CE, in sprejmejo ustrezne ukrepe v primeru nepravilne rabe te oznake.

Člen 21

Tehnična dokumentacija

1.   Tehnična dokumentacija vključuje vse pomembne podatke ali podrobnosti o sredstvih, ki jih je proizvajalec uporabil za zagotovitev skladnosti radijske opreme z bistvenimi zahtevami iz člena 3. Vsebuje najmanj elemente iz Priloge V.

2.   Tehnična dokumentacija je pripravljena, preden je radijska oprema dana na trg, in se posodablja.

3.   Tehnična dokumentacija in korespondenca, ki se nanašata na postopek EU-pregleda tipa, sta sestavljeni v uradnem jeziku države članice, v kateri je sedež priglašenega organa, ali v jeziku, sprejemljivem za ta organ.

4.   Kadar tehnična dokumentacija ni skladna z odstavkom 1, 2 ali 3 tega člena in tako ne vključuje dovolj pomembnih podatkov ali sredstev za zagotavljanje skladnosti radijske opreme z bistvenimi zahtevami iz člena 3, lahko organ za nadzor trga od proizvajalca ali uvoznika zahteva, da organ, ki je zanj sprejemljiv, na stroške proizvajalca ali uvoznika v določenem obdobju opravi preskus, da preveri skladnost z bistvenimi zahtevami iz člena 3.

POGLAVJE IV

PRIGLASITEV ORGANOV ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI

Člen 22

Priglasitev

Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, ki so v skladu s to direktivo pooblaščeni za opravljanje nalog tretjih strani za ugotavljanje skladnosti.

Člen 23

Priglasitveni organi

1.   Države članice imenujejo priglasitveni organ, ki je pristojen za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za presojo in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter monitoring priglašenih organov, vključno z izpolnjevanjem člena 28.

2.   Države članice lahko odločijo, da presojo in monitoring iz odstavka 1 izvaja nacionalni akreditacijski organ v smislu Uredbe (ES) št. 765/2008 in v skladu z njo.

3.   Kadar priglasitveni organ izda pooblastilo ali drugače poveri presojo, priglasitev ali monitoring iz odstavka 1 organu, ki ni vladni organ, mora biti to organ pravna oseba in smiselno izpolnjevati zahteve iz člena 24. Poleg tega mora organ poskrbeti za krije obveznosti, ki izhajajo iz njegovih dejavnosti.

4.   Priglasitveni organ prevzame polno odgovornost za naloge, ki jih izvaja organ iz odstavka 3.

Člen 24

Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi

1.   Priglasitveni organ se ustanovi tako, da ne pride do navzkrižja interesov z organi za ugotavljanje skladnosti.

2.   Priglasitveni organ je organiziran in deluje tako, da zagotavlja objektivnost in nepristranskost svojih dejavnosti.

3.   Priglasitveni organ je organiziran tako, da vsako odločitev v zvezi s priglasitvijo organa za ugotavljanje skladnosti sprejmejo kompetentne osebe, ki niso tiste, ki so izvedle presojo.

4.   Priglasitveni organ ne ponuja ali izvaja kakršnih koli dejavnosti, ki jih izvajajo organi za ugotavljanje skladnosti, ali svetovanja na komercialni ali konkurenčni osnovi.

5.   Priglasitveni organ zagotovi zaupnost pridobljenih informacij.

6.   Priglasitveni organ ima na voljo zadostno število kompetentnega osebja za pravilno izvajanje svojih nalog.

Člen 25

Obveznosti obveščanja za priglasitvene organe

Države članice obvestijo Komisijo o svojih postopkih v zvezi s presojo in priglasitvijo organov za ugotavljanje skladnosti ter o monitoringu priglašenih organov, in o vsaki spremembi v zvezi s tem.

Komisija poskrbi, da so te informacije javno dostopne.

Člen 26

Zahteve v zvezi s priglašenimi organi

1.   Za namene priglasitve organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 11.

2.   Organ za ugotavljanje skladnosti se ustanovi v skladu z nacionalnim pravom države članice in ima pravno osebnost.

3.   Organ za ugotavljanje skladnosti je organ tretje stranke, neodvisen od organizacije ali radijske opreme, ki jo ocenjuje.

Organ, ki je del poslovnega združenja ali strokovnih zvez, ki zastopajo podjetja, vključena v načrtovanje, proizvodnjo, dobavo, sestavljanje, uporabo ali vzdrževanje radijske opreme, katere skladnost ugotavlja, se lahko šteje kot takšen organ, pod pogojem, da je zagotovljena njegova samostojnost in da ni navzkrižja interesov.

4.   Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, niso niti načrtovalci, proizvajalci, dobavitelji, monterji, kupci, lastniki, uporabniki ali vzdrževalci radijske opreme, katere skladnost ocenjujejo, niti zastopniki katere od teh strani. To ne izključuje uporabe ocenjevalne radijske opreme, nujne za delovanje organa za ugotavljanje skladnosti, ali uporabe takšne radijske opreme v zasebne namene.

Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, neposredno ne sodelujejo pri načrtovanju, proizvodnji ali konstrukciji, trženju, montaži, uporabi ali vzdrževanju navedene radijske opreme niti ne zastopajo strani, ki sodelujejo pri teh dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobenih dejavnostih, ki bi lahko nasprotovale njihovi neodvisni presoji in neoporečnosti v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, za katere so priglašeni. To zlasti velja za svetovalne storitve.

Organi za ugotavljanje skladnosti zagotavljajo, da dejavnosti odvisnih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti.

5.   Organi za ugotavljanje skladnosti in njihovo osebje izvajajo dejavnosti ugotavljanja skladnosti z največjo poklicno integriteto in potrebno strokovno usposobljenostjo na določenem področju, brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti, zlasti kar zadeva osebe ali skupine oseb, za katere so teh dejavnosti pomembni.

6.   Organ za ugotavljanje skladnosti je sposoben izvajati vse naloge ugotavljanja skladnosti, ki so takšnemu organu dodeljene v prilogah III in IV in za katere je bil priglašen, bodisi da navedene naloge izvaja sam bodisi da so izvedene v njegovem imenu in na njegovo odgovornost.

Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno in za vsak postopek ugotavljanja skladnosti ter za vsako vrsto ali kategorijo aparatov, za katere je priglašen, na razpolago potrebno:

| (a) | osebje s strokovnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti; |
| --- | --- |

(a)

osebje s strokovnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti;

| (b) | opise postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost ponovitve teh postopkov. Imeti mora ustrezno politiko in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(b)

opise postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost ponovitve teh postopkov. Imeti mora ustrezno politiko in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi;

| (c) | postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih je ustrezno upoštevana velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, njegova struktura, stopnja zahtevnosti tehnologije zadevne radijske opreme ter množična masovna ali serijska narava proizvodnega postopka. |
| --- | --- |

(c)

postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih je ustrezno upoštevana velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, njegova struktura, stopnja zahtevnosti tehnologije zadevne radijske opreme ter množična masovna ali serijska narava proizvodnega postopka.

Organ za ugotavljanje skladnosti ima na voljo potrebna sredstva za izvajanje strokovnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti na primeren način.

7.   Osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti ima:

| (a) | solidno strokovno in poklicno usposobljenost, ki zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen; |
| --- | --- |

(a)

solidno strokovno in poklicno usposobljenost, ki zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen;

| (b) | zadostno znanje o zahtevah glede ugotavljanja skladnosti, ki ga izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo teh ugotavljanj skladnosti; |
| --- | --- |

(b)

zadostno znanje o zahtevah glede ugotavljanja skladnosti, ki ga izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo teh ugotavljanj skladnosti;

| (c) | primerno znanje in razumevanje bistvenih zahtev iz člena 3, uporabljenih harmoniziranih standardih ter ustreznih določb zakonodaje Unije o harmonizaciji in nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

primerno znanje in razumevanje bistvenih zahtev iz člena 3, uporabljenih harmoniziranih standardih ter ustreznih določb zakonodaje Unije o harmonizaciji in nacionalne zakonodaje;

| (d) | sposobnost za pripravo certifikatov o EU-pregledu tipa ali odobritev sistema kakovosti, zapisov in poročil, ki dokazujejo, da je bilo ugotavljanje skladnosti izvedeno. |
| --- | --- |

(d)

sposobnost za pripravo certifikatov o EU-pregledu tipa ali odobritev sistema kakovosti, zapisov in poročil, ki dokazujejo, da je bilo ugotavljanje skladnosti izvedeno.

8.   Zagotovljena je nepristranskost organa za ugotavljanje skladnosti, njegovega najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti.

Plačilo najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti organa za ugotavljanje skladnosti, ni odvisno od števila izvedenih ugotavljanj ali rezultatov navedenih ugotavljanj.

9.   Organ za ugotavljanje skladnosti sklene zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali če je država članica sama neposredno odgovorna za ugotavljanje skladnosti.

10.   Osebje organa za ugotavljanje skladnosti je zavezano k poklicni molčečnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem nalog v skladu s prilogama III in IV ali izvedbenimi določbami nacionalnega prava, ki jih izvajajo, razen pred pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Lastniške pravice so zaščitene.

11.   Organi za ugotavljanje skladnosti sodelujejo pri ustreznih dejavnostih standardizacije, regulativnih dejavnostih na področju radijske opreme in načrtovanja frekvence ter dejavnostih koordinacijske skupine priglašenih organov, ustanovljene v skladu z ustrezno zakonodajo Unije o harmonizaciji, ali zagotovijo, da je njihovo osebje, pristojno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, obveščeno o teh dejavnostih, upravne odločbe in dokumente, ki izhajajo iz rezultatov dela navedene skupine, pa uporabljajo kot splošne smernice.

Člen 27

Domneva o skladnosti priglašenih organov

Kadar organ za ugotavljanje skladnosti dokaže svojo skladnost s kriteriji, določenimi v zadevnih harmoniziranih standardih ali njihovih delih, katerih reference so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da izpolnjuje zahteve iz člena 26, če veljavni harmonizirani standardi zajemajo te zahteve.

Člen 28

Odvisne družbe in podizvajalci priglašenih organov

1.   Kadar priglašeni organ za določene naloge, povezane z ugotavljanjem skladnosti, sklene pogodbo s podizvajalci ali jih prenese na odvisno družbo, zagotovi, da podizvajalec ali odvisna družba izpolnjuje zahteve iz člena 26 ter posledično o tem obvesti priglasitveni organ.

2.   Priglašeni organi prevzamejo celotno odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali odvisne družbe, ne glede na njihov sedež.

3.   Dejavnosti se lahko prenesejo na podizvajalca ali odvisno družbo samo, če stranka s tem soglaša.

4.   Priglašeni organi hranijo ter omogočajo priglasitvenim organom dostop do ustreznih dokumentov v zvezi s presojo usposobljenosti podizvajalca ali odvisne družbe ter nalogami, ki jih izvaja v skladu s prilogama III in IV.

Člen 29

Zahtevek za priglasitev

1.   Organ za ugotavljanje skladnosti predloži zahtevek za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri ima sedež.

2.   Vlogi za priglasitev je priložen opis dejavnosti ugotavljanja skladnosti, opis modula ali modulov za ugotavljanje skladnosti in opis radijske opreme, za katero navedeni organ trdi, da je pristojen, ter certifikat o akreditaciji, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ, ki potrjuje, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz člena 26.

3.   Kadar zadevni organ za ugotavljanje skladnosti ne more predložiti certifikata o akreditaciji, priglasitvenemu organu predloži vse listinske dokaze, potrebne za preverjanje, priznavanje in redno spremljanje njegove skladnosti z zahtevami iz člena 26.

Člen 30

Priglasitveni postopek

1.   Priglasitveni organi lahko priglasijo samo tiste organe za ugotavljanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 26.

2.   Komisijo in druge države članice obveščajo z uporabo elektronskega orodja za priglasitev, ki ga je razvila in ga upravlja Komisija.

3.   Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, modulu ali modulih za ugotavljanje skladnosti in zadevni radijski opremi ter ustrezno potrdilo o usposobljenosti.

4.   Kadar priglasitev ne temelji na certifikatu o akreditaciji iz člena 29(2), priglasitveni organ Komisiji in drugim državam članicam predloži listinske dokaze, ki potrjuje usposobljenost organa za ugotavljanje skladnosti in uvedene ukrepe, s čimer se zagotovi, da bo organ pod rednim nadzorom in da bo stalno izpolnjeval zahteve iz člena 26.

5.   Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa le, kadar Komisija ali druge države članice ne predložijo ugovora v dveh tednih od priglasitve v primeru uporabe certifikata o akreditaciji oziroma v dveh mesecih od priglasitve v primeru, da akreditacija ni uporabljena.

Za namene te direktive za priglašeni organ šteje samo tak organ.

6.   Priglasitveni organ obvesti Komisijo in druge države članice o vseh naknadnih zadevnih spremembah priglasitve.

Člen 31

Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov

1.   Komisija priglašenemu organu dodeli identifikacijsko številko.

Dodeli mu samo eno takšno številko, tudi kadar je organ priglašen v skladu z več akti Unije.

2.   Komisija javno objavi seznam organov, priglašenih v skladu s to direktivo, vključno z identifikacijskimi številkami, ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, za katere so bili priglašeni.

Komisija zagotovi, da se seznam stalno posodablja.

Člen 32

Spremembe priglasitev

1.   Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ ne izpolnjuje več zahtev iz člena 26 ali da ne more izpolniti svojih obveznosti, priglasitveni organ omeji, začasno prekliče ali umakne priglasitev, kot je primerno, glede na resnost neizpolnjevanja teh zahtev ali nespoštovanja teh obveznosti. Posledično o tem takoj ustrezno obvesti Komisijo in druge države članice.

2.   V primeru omejitve, začasnega preklica ali umika priglasitve ali če je priglašeni organ prenehal z dejavnostjo, država članica priglasiteljica izvede ustrezne ukrepe za zagotovitev, da gradiva in dokumente tega organa prevzame v obravnavo drug priglašeni organ bodisi da so na voljo priglasitvenim organom in organom za nadzor trga na njihovo zahtevo.

Člen 33

Izpodbijanje usposobljenosti priglašenih organov

1.   Komisija razišče vse primere, v katerih dvomi oziroma je bila opozorjena na dvom glede usposobljenosti priglašenega organa ali njegovega stalnega izpolnjevanja zahtev in obveznosti, ki veljajo zanj.

2.   Država članica priglasiteljica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije v zvezi s podlago za priglasitev ali ohranjanje usposobljenosti zadevnega priglašenega organa.

3.   Komisija zagotovi, da so vse informacije občutljive narave, pridobljene v okviru njenih preiskav, obravnavajo zaupno.

4.   Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, sprejme izvedbeni akt, s katerim zahteva od države članice priglasiteljice, da izvede potrebne korektivne ukrepe, vključno z umikom priglasitve, če je to potrebno.

Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 45(2).

Člen 34

Obveznosti priglašenih organov v zvezi z njihovim delom

1.   Priglašeni organi izvajajo ugotavljanje skladnosti v skladu s postopki za ugotavljanje skladnosti iz prilog III in IV.

2.   Ugotavljanje skladnosti se izvaja sorazmerno, tako da se prepreči nepotrebna obremenitev gospodarskih subjektov. Organi za ugotavljanje skladnosti pri izvajanju svojih postopkov upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije radijske opreme ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka.

Pri tem v vsakem primeru spoštujejo stopnjo strogosti in nivo zaščite, potrebno za to, da je radijska oprema skladna s to direktivo.

3.   Kadar priglašeni organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje bistvenih zahtev iz člena 3 ali ustreznih harmoniziranih standardov ali drugih tehničnih specifikacij, od proizvajalca zahteva, da izvede ustrezne korektivne ukrepe, in ne izda certifikata o EU-pregledu tipa ali odobritve sistema kakovosti.

4.   Kadar med postopkom spremljanja skladnosti po izdaji certifikata o EU-pregledu tipa ali odobritve sistema kakovosti priglašeni organ ugotovi, da radijska oprema ni več skladna, od proizvajalca zahteva, da izvede ustrezne korektivne ukrepe, in po potrebi začasno prekliče ali umakne certifikat o EU-pregledu tipa ali odobritev sistema kakovosti.

5.   Kadar korektivni ukrepi niso izvedeni ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ po potrebi omeji, začasno prekliče ali umakne vse certifikate o EU-pregledu tipa ali odobritve sistema kakovosti.

Člen 35

Pritožba zoper odločitve priglašenih organov

Države članice zagotovijo, da je na voljo pritožbeni postopek zoper odločitve priglašenih organov.

Člen 36

Obveznosti obveščanja za priglašene organe

1.   Priglašeni organi obveščajo priglasitveni organ o:

| (a) | vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem preklicu ali umiku certifikata o EU-pregledu tipa ali odobritve sistema kakovosti v skladu z zahtevami iz prilog III in IV; |
| --- | --- |

(a)

vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem preklicu ali umiku certifikata o EU-pregledu tipa ali odobritve sistema kakovosti v skladu z zahtevami iz prilog III in IV;

| (b) | vseh okoliščinah, ki vplivajo na obseg ali pogoje za priglasitev; |
| --- | --- |

(b)

vseh okoliščinah, ki vplivajo na obseg ali pogoje za priglasitev;

| (c) | vsakem zaprosilu po informacijah v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, ki so ga prejeli od organov za nadzor trga; |
| --- | --- |

(c)

vsakem zaprosilu po informacijah v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, ki so ga prejeli od organov za nadzor trga;

| (d) | na zahtevo, o vseh dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v obsegu njihove priglasitve, in o vseh drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci. |
| --- | --- |

(d)

na zahtevo, o vseh dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v obsegu njihove priglasitve, in o vseh drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci.

2.   Priglašeni organi v skladu z zahtevami prilog III in IV zagotavljajo drugim organom, ki so priglašeni na podlagi te direktive in izvajajo podobne dejavnosti ugotavljanja skladnosti ter pokrivajo enake kategorije radijske opreme, zadevne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in, na zahtevo, s pozitivnimi rezultati ugotavljanja skladnosti.

3.   Priglašeni organi izpolnjujejo obveznosti obveščanja iz prilog III in IV.

Člen 37

Izmenjava izkušenj

Komisija organizira izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko priglasitev.

Člen 38

Usklajevanje priglašenih organov

Komisija zagotovi, da sta vzpostavljena ustrezna koordinacija in sodelovanje med organi, ki so bili priglašeni na podlagi te direktive, ter da primerno delujeta v obliki sektorske skupine priglašenih organov.

Države članice zagotovijo, da organi, ki jih priglasijo, sodelujejo pri delu te skupine, neposredno ali prek pooblaščenih predstavnikov.

POGLAVJE V

NADZOR TRGA V UNIJI, NADZOR RADIJSKE OPREME, KI VSTOPA NA TRG UNIJE, IN ZAŠČITNI POSTOPEK UNIJE

Člen 39

Nadzor trga v Uniji in nadzor radijske opreme, ki vstopa na trg Unije

Za radijsko opremo se uporabljajo člen 15(3) ter členi 16 do 29 Uredbe (ES) št. 765/2008.

Člen 40

Postopek za ravnanje z radijsko opremo, ki predstavlja tveganje na nacionalni ravni

1.   Kadar organi za nadzor trga ene države članice upravičeno domnevajo, da radijska oprema, ki jo zajema ta direktiva, predstavlja tveganje za zdravje, varnost oseb ali druge vidike zaščite javnega interesa, ki jih zajema ta direktiva, ovrednotijo, ali zadevna radijska oprema izpolnjuje vse ustrezne zahteve iz te direktive. Zadevni gospodarski subjekti v ta namen po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga.

Kadar med vrednotenjem iz prvega pododstavka organi za nadzor trga ugotovijo, da radijska oprema ni skladna z zahtevami iz te direktive, nemudoma zahtevajo, da zadevni gospodarski subjekt izvede vse ustrezne korektivne ukrepe, da zagotovi skladnost radijske opreme s temi zahtevami, umakne radijsko opremo s trga ali jo odpokliče v razumnem roku, ki ga določijo v sorazmerju z naravo tveganja.

Organi za nadzor trga o tem ustrezno obvestijo zadevni priglašeni organ.

Za ukrepe iz drugega pododstavka tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008.

2.   Kadar organi za nadzor trga menijo, da neskladnost ni omejena na njihovo nacionalno ozemlje, Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih vrednotenja in ukrepih, ki jih zahtevajo od gospodarskega subjekta.

3.   Gospodarski subjekt zagotavlja izvedbo vseh primernih korektivnih ukrepov glede vse zadevne radijske opreme, katere dostopnost na trgu je omogočil po vsej Uniji.

4.   Kadar zadevni gospodarski subjekt ne izvede ustreznih korektivnih ukrepov v roku iz drugega pododstavka odstavka 1, organi za nadzor trga sprejmejo vse ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejitev dostopnosti radijske opreme na njihovem nacionalnem trgu, umaknejo radijsko opremo ali jo odpokličejo.

Organi za nadzor trga ne izvede ustreznih korektivnih ukrepov Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o navedenih ukrepih.

5.   Informacije iz drugega pododstavka odstavka 4 vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo neskladne radijske opreme, njenega porekla, vrste domnevne neskladnosti in z njo povezanega tveganja, vrsto in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov ter stališča zadevnega gospodarskega subjekta. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica naslednjega:

| (a) | radijska oprema ne izpolnjuje ustreznih bistvenih zahtev iz člena 3 ali |
| --- | --- |

(a)

radijska oprema ne izpolnjuje ustreznih bistvenih zahtev iz člena 3 ali

| (b) | pomanjkljivosti v harmoniziranih standardih iz člena 16 v zvezi z domnevo o skladnosti. |
| --- | --- |

(b)

pomanjkljivosti v harmoniziranih standardih iz člena 16 v zvezi z domnevo o skladnosti.

6.   Države članice, razen države članice, ki je začela postopek po tem členu, nemudoma obvestijo Komisijo in ostale države članice o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih informacijah, ki so jim na voljo v zvezi z neskladnostjo zadevne radijske opreme, ter v primeru nestrinjanja s sprejetim nacionalnim ukrepom predložijo svoje ugovore.

7.   Kadar država članica ali Komisija v treh mesecih po prejemu informacij iz drugega pododstavka odstavka 4 ne predloži ugovorov glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se šteje, da je navedeni ukrep upravičen.

8.   Države članice zagotovijo takojšnje izvajanje ustreznih omejevalnih ukrepov v zvezi z zadevno radijsko opremo, na primer umik radijske opreme s trga.

Člen 41

Zaščitni postopek Unije

1.   Kadar so po zaključku postopka iz člena 40(3) in (4) vloženi ugovori zoper ukrep države članice ali kadar Komisija meni, da je nacionalni ukrep v nasprotju z zakonodajo Unije, Komisija nemudoma začne posvetovanja z državami članicami in zadevnim gospodarskim subjektom oziroma subjekti ter oceni nacionalni ukrep. Komisija na podlagi rezultatov te ocene sprejme izvedbeni akt, s katerim odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne.

Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice ter jo nemudoma sporoči državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom.

2.   Če se nacionalni ukrep šteje kot upravičen, vse države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo umik ali odpoklic neskladne radijske opreme z njihovega trga, in o tem obvestijo Komisijo. Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, ga zadevna država članica umakne.

3.   Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, in je neskladnost radijske opreme posledica pomanjkljivosti v harmoniziranih standardih iz točke (b) člena 40(5) te direktive, Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012.

Člen 42

Skladna radijska oprema, ki predstavlja tveganje

1.   Kadar država članica ugotovi, da po izvedbi vrednotenja iz člena 40(1) radijska oprema, čeprav skladna s to direktivo, predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali ogroža druge vidike zaščite javnega interesa iz te direktive, od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadevna radijska oprema, ko je dana v promet, ne predstavlja več navedenega tveganja, ali pa radijsko opremo umakne s trga ali jo odpokliče v razumnem obdobju, ki ga določi glede na naravo tveganja.

2.   Gospodarski subjekt zagotovi sprejetje vseh korektivnih ukrepov glede vse zadevne radijske opreme, katere dostopnost na trgu je omogočil po vsej Uniji.

3.   Država članica o tem nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice. Te informacije vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti informacije, potrebne za identifikacijo zadevne radijske opreme, porekla in dobavne verige radijske opreme, vrste tveganja ter vrste in trajanja sprejetih nacionalnih ukrepov.

4.   Komisija se nemudoma posvetuje z državami članicami in zadevnimi gospodarskimi subjekti ter nadaljuje z vrednotenjem nacionalnega ukrepa. Na podlagi rezultatov navedenega vrednotenja Komisija z izvedbenimi akti odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne, in po potrebi predlaga ustrezne ukrepe.

Izvedbeni akti iz prvega pododstavka tega odstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(3).

V zelo nujnih in ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z varovanjem zdravja in varnosti ljudi Komisija v skladu s postopkom iz člena 45(4) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj.

5.   Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice ter jo nemudoma predloži državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom.

Člen 43

Formalna neskladnost

1.   Brez poseganja v člen 40 država članica od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da zadevno neskladnost odpravi, kadar ugotovi katero od naslednjih dejstev:

| (a) | oznaka CE je bila nameščena tako, da je kršen člen 30 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali člen 20 te direktive; |
| --- | --- |

(a)

oznaka CE je bila nameščena tako, da je kršen člen 30 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali člen 20 te direktive;

| (b) | oznaka CE ni bila nameščena; |
| --- | --- |

(b)

oznaka CE ni bila nameščena;

| (c) | identifikacijska številka priglašenega organa, če se uporablja postopek ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV, je nameščena tako, da krši člen 20, ali ni nameščena; |
| --- | --- |

(c)

identifikacijska številka priglašenega organa, če se uporablja postopek ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV, je nameščena tako, da krši člen 20, ali ni nameščena;

| (d) | izjava EU o skladnosti ni bila pripravljena; |
| --- | --- |

(d)

izjava EU o skladnosti ni bila pripravljena;

| (e) | izjava EU o skladnosti ni bila pravilno pripravljena; |
| --- | --- |

(e)

izjava EU o skladnosti ni bila pravilno pripravljena;

| (f) | tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna; |
| --- | --- |

(f)

tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna;

| (g) | informacije iz člena 10(6) ali (7) ali člena 12(3) manjkajo, so napačne ali nepopolne; |
| --- | --- |

(g)

informacije iz člena 10(6) ali (7) ali člena 12(3) manjkajo, so napačne ali nepopolne;

| (h) | informacije o predvideni uporabi radijske opreme, izjavi EU o skladnosti in omejitvah uporabe iz člena 10(8), (9) in (10) niso priloženi radijski opremi; |
| --- | --- |

(h)

informacije o predvideni uporabi radijske opreme, izjavi EU o skladnosti in omejitvah uporabe iz člena 10(8), (9) in (10) niso priloženi radijski opremi;

| (i) | zahteve o identifikaciji gospodarskih subjektov iz člena 15 niso izpolnjene; |
| --- | --- |

(i)

zahteve o identifikaciji gospodarskih subjektov iz člena 15 niso izpolnjene;

| (j) | neskladnost s členom 5. |
| --- | --- |

(j)

neskladnost s členom 5.

2.   Kadar se neskladnost iz odstavka 1 nadaljuje, zadevna država članica izvede vse ustrezne ukrepe za omejevanje ali prepoved dostopnosti radijske opreme na trgu ali pa zagotovi njen odpoklic ali umik s trga.

POGLAVJE VI

DELEGIRANI AKTI, IZVEDBENI AKTI IN ODBOR

Člen 44

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz drugega pododstavka člena 3(3), člena 4(2) in člena 5(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 11. junija 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz drugega pododstavka člena 3(3), člena 4(2) in člena 5(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Tako ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu z drugim pododstavkom člena 3(3), člena 4(2) in člena 5(2), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 45

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ugotavljanje skladnosti in nadzorovanje telekomunikacijskega trga. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.

5.   Komisija se z odborom posvetuje o vseh vprašanjih, za katera se po Uredbi (EU) št. 1025/2012 ali po kateri koli drugi zakonodaji Unije zahteva posvetovanje s sektorskimi strokovnjaki.

Odbor lahko poleg tega obravnava vsa vprašanja v zvezi z uporabo te direktive, ki jih sproži njegov predsednik ali predstavnik države članice v skladu z njegovim poslovnikom.

POGLAVJE VII

KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE

Člen 46

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo v primerih, ko gospodarski subjekti kršijo določbe nacionalnega prava, sprejete na podlagi te direktive, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja.

Ta pravila lahko v primeru resnih kršitev vključujejo kazenske sankcije. Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 47

Pregled in poročanje

1.   Države članice Komisiji do 12. junija 2017 pošiljajo redna poročila o uporabi te direktive, nato pa vsaj vsaki dve leti. Poročila vključujejo predstavitev dejavnosti nadzora trga, ki jih opravljajo države članice, in informacije o tem, ali in v kakšni meri je bila dosežena skladnost z zahtevami iz te direktive, vključno zlasti z zahtevami o identifikaciji gospodarskih subjektov.

2.   Komisija pregleda učinkovanje te direktive in do 12. junija 2018 nato pa vsakih pet let o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilo zajema napredek pri sestavljanju ustreznih standardov ter kakršne koli težave, ki so se pokazale pri izvajanju. V poročilu je opisano tudi delo odbora za ugotavljanje skladnosti in nadzorovanje telekomunikacijskega trga, ocenjeni napredek pri doseganju odprtosti konkurenčnega trga za radijsko opremo na ravni Unije ter preučeno, kako bi bilo treba razvijati regulativni okvir za omogočanje dostopnosti radijske opreme na trgu in dajanje v uporabo, da se:

| (a) | zagotovi, da bo na ravni Unije dosežen skladen sistem za vso radijsko opremo; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da bo na ravni Unije dosežen skladen sistem za vso radijsko opremo;

| (b) | omogoči zbliževanje telekomunikacijskega, avdiovizualnega in informacijsko-tehnološkega sektorja; |
| --- | --- |

(b)

omogoči zbliževanje telekomunikacijskega, avdiovizualnega in informacijsko-tehnološkega sektorja;

| (c) | omogoči harmonizacija regulativnih ukrepov na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(c)

omogoči harmonizacija regulativnih ukrepov na mednarodni ravni;

| (d) | doseže visoka raven varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

(d)

doseže visoka raven varstva potrošnikov;

| (e) | zagotovi, da prenosna radijska oprema medsebojno deluje z dodatno opremo, zlasti z univerzalnimi polnilniki; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da prenosna radijska oprema medsebojno deluje z dodatno opremo, zlasti z univerzalnimi polnilniki;

| (f) | če ima radijska oprema vgrajen zaslon, se omogoči prikaz potrebnih informacij na tem zaslonu. |
| --- | --- |

(f)

če ima radijska oprema vgrajen zaslon, se omogoči prikaz potrebnih informacij na tem zaslonu.

Člen 48

Prehodne določbe

Države članice za vidike, ki so zajeti v tej direktivi, ne ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu ali dajanja v uporabo radijske opreme, zajete v tej direktivi, ki je skladna z ustrezno zakonodajo Unije o harmonizaciji, ki se uporablja pred 13. junijem 2016 in je bila dana na trg pred 13. junijem 2017.

Člen 49

Prenos

1.   Države članice do 12. junija 2016 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedilo teh ukrepov takoj sporočijo Komisiji.

Države članice te predpise uporabljajo od 13. junija 2016.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v veljavnih zakonih in drugih predpisih sklicevanja na direktivo, razveljavljeno s to direktivo, štejejo za sklicevanja na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo za področje, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 50

Razveljavitev

Direktiva 1999/5/ES se razveljavi z učinkom od 13. junija 2016.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge VIII.

Člen 51

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 52

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 16. aprila 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

D. KOURKOULAS

---

(1)  UL C 133, 9.5.2013, str. 58.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in sklep Sveta z dne 14. aprila 2014.

2

(3)  Direktiva 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (UL L 91, 7.4.1999, str. 10).

3

(4)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

4

(5)  Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS (UL L 218, 13.8.2008, str. 82).

5

(6)  Direktiva 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uskladitvi zakonodaje držav članic v zvezi z dostopnostjo na trgu električne opreme, konstruirane za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (UL L 96, 29.3.2014, str. 357).

6

(7)  Direktiva 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o usklajevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (UL L 96, 29.3.2014, str. 79).

7

(8)  Direktiva Komisije 2008/63/ES z dne 20. junija 2008 o konkurenci na trgih za telekomunikacijsko terminalsko opremo (UL L 162, 21.6.2008, str. 20).

8

(9)  Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (UL L 204, 21.7.1998, str. 37).

9

(10)  Odločba št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o regulativnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (UL L 108, 24.4.2002, str. 1).

10

(11)  Odločba Komisije 2007/344/ES z dne 16. maja 2007 o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti (UL L 129, 17.5.2007, str. 67).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

12

(13)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

13

(14)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

14

(15)  Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

15

---

PRILOGA I

OPREMA, KI JE TA DIREKTIVA NE ZAJEMA

| 1. | Radijska oprema, ki jo uporabljajo radioamaterji v smislu opredelitve 56 člena 1 Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU), razen če je ta oprema dostopna na trgu.
  Šteje se, da za naslednjo opremo ni omogočena dostopnost na trg:






  (a) | kompleti radijskih delov, ki jih radioamaterji lahko sami sestavijo in uporabljajo; |
| --- | --- | --- |

1.

Radijska oprema, ki jo uporabljajo radioamaterji v smislu opredelitve 56 člena 1 Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU), razen če je ta oprema dostopna na trgu.

Šteje se, da za naslednjo opremo ni omogočena dostopnost na trg:

(a)

kompleti radijskih delov, ki jih radioamaterji lahko sami sestavijo in uporabljajo;

| (b) | radijska oprema, ki so jo radioamaterji predelali za svoje potrebe; |
| --- | --- |

(b)

radijska oprema, ki so jo radioamaterji predelali za svoje potrebe;

| (c) | oprema, ki jo posamezni radioamaterji sestavijo v znanstvene in eksperimentalne namene, povezane z radioamaterstvom. |
| --- | --- |

(c)

oprema, ki jo posamezni radioamaterji sestavijo v znanstvene in eksperimentalne namene, povezane z radioamaterstvom.

| 2. | Pomorska oprema, ki spada v področje uporabe Direktive Sveta 96/98/ES (1). |
| --- | --- |

2.

Pomorska oprema, ki spada v področje uporabe Direktive Sveta 96/98/ES (1).

| 3. | Letalski proizvodi, deli in naprave, ki spadajo v področje uporabe člena 3 Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

3.

Letalski proizvodi, deli in naprave, ki spadajo v področje uporabe člena 3 Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| 4. | Po meri izdelani kompleti za ocenjevanje za strokovnjake, ki se zgolj v ta namen uporabljajo v zmogljivostih za raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

4.

Po meri izdelani kompleti za ocenjevanje za strokovnjake, ki se zgolj v ta namen uporabljajo v zmogljivostih za raziskave in razvoj.

---

(1)  Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi (UL L 46, 17.2.1997, str. 25).

(2)  Uredba (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (UL L 79, 19.3.2008, str. 1).

---

PRILOGA II

MODUL A ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI

NOTRANJA KONTROLA PROIZVODNJE

1.   Notranja kontrola proizvodnje je postopek ugotavljanja skladnosti, pri katerem proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2, 3 in 4 te priloge ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da zadevna radijska oprema izpolnjuje bistvene zahteve iz člena 3.

2.   Tehnična dokumentacija

Proizvajalec pripravi tehnično dokumentacijo v skladu s členom 21.

3.   Proizvodnja

Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe, da se s proizvodnim procesom in njegovim spremljanjem zagotovi skladnost proizvedene radijske opreme s tehnično dokumentacijo iz točke 2 te priloge in ustreznimi bistvenimi zahtevami iz člena 3.

4.   Oznaka CE in izjava EU o skladnosti

| 4.1 | Proizvajalec v skladu s členoma 19 in 20 namesti oznako CE na vsak kos radijske opreme, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz te direktive. |
| --- | --- |

4.1

Proizvajalec v skladu s členoma 19 in 20 namesti oznako CE na vsak kos radijske opreme, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz te direktive.

| 4.2 | Proizvajalec za vsak tip radijske opreme sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in jo hrani skupaj s tehnično dokumentacijo, ki je nacionalnim organom na voljo še 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg. Izjava EU o skladnosti opredeljuje radijsko opremo, za katero je bila sestavljena.
  Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave EU o skladnosti. |
| --- | --- |

4.2

Proizvajalec za vsak tip radijske opreme sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in jo hrani skupaj s tehnično dokumentacijo, ki je nacionalnim organom na voljo še 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg. Izjava EU o skladnosti opredeljuje radijsko opremo, za katero je bila sestavljena.

Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave EU o skladnosti.

5.   Pooblaščeni zastopnik

Obveznosti proizvajalca iz točke 4 lahko v njegovem imenu in na njegovo odgovornost izpolni pooblaščeni zastopnik, če so navedene v pooblastilu.

---

PRILOGA III

MODULA B IN C ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI

EU-PREGLED TIPA IN SKLADNOST S TIPOM NA PODLAGI NOTRANJEGA NADZORA PROIZVODNJE

Ob sklicevanju na to prilogo se postopek ugotavljanja skladnosti opravi v skladu z Modulom B (EU-pregled tipa) in C (Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje) te priloge.

Modul B

EU-pregled tipa

1.   EU-pregled tipa je tisti del postopka ugotavljanja skladnosti, pri katerem priglašeni organ pregleda tehnično zasnovo radijske opreme ter preveri in potrdi, da tehnična zasnova radijske opreme izpolnjuje bistvene zahteve iz člena 3.

2.   EU-pregled tipa se izvede z oceno ustreznosti tehnične zasnove radijske opreme s pregledom ustreznosti tehnične dokumentacije in dokazil iz točke 3 brez pregleda vzorca (tip zasnove).

3.   Proizvajalec predloži zahtevek za EU-pregled tipa enemu samemu priglašenemu organu, ki ga sam izbere.

Zahtevek vključuje:

| (a) | ime in naslov proizvajalca in, če je zahtevek vložil pooblaščeni zastopnik, tudi njegovo ime in naslov; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov proizvajalca in, če je zahtevek vložil pooblaščeni zastopnik, tudi njegovo ime in naslov;

| (b) | pisno izjavo, da enak zahtevek ni bil vložen pri nobenem drugem priglašenem organu; |
| --- | --- |

(b)

pisno izjavo, da enak zahtevek ni bil vložen pri nobenem drugem priglašenem organu;

| (c) | tehnično dokumentacijo. Tehnična dokumentacija omogoča ugotavljanje skladnosti radijske opreme z veljavnimi zahtevami te direktive ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganj. Prav tako opredeljuje veljavne zahteve in v obsegu, ki je pomemben za tako ugotavljanje, zajema oblikovanje, proizvodnjo in delovanje radijske opreme. Tehnična dokumentacija mora, kadar je ustrezno, vsebovati elemente iz Priloge V; |
| --- | --- |

(c)

tehnično dokumentacijo. Tehnična dokumentacija omogoča ugotavljanje skladnosti radijske opreme z veljavnimi zahtevami te direktive ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganj. Prav tako opredeljuje veljavne zahteve in v obsegu, ki je pomemben za tako ugotavljanje, zajema oblikovanje, proizvodnjo in delovanje radijske opreme. Tehnična dokumentacija mora, kadar je ustrezno, vsebovati elemente iz Priloge V;

| (d) | dokazila o ustreznosti rešitve tehnične zasnove. V teh dokazilih so navedeni vsi uporabljeni dokumenti, zlasti kadar se ustrezni harmonizirani standardi ne uporabijo ali ne uporabijo v celoti. Dokazila po potrebi vsebujejo rezultate preskusov, ki jih je v skladu z drugimi ustreznimi tehničnimi specifikacijami izvedel ustrezni laboratorij proizvajalca ali drug preskuševalni laboratorij v njegovem imenu in na njegovo odgovornost. |
| --- | --- |

(d)

dokazila o ustreznosti rešitve tehnične zasnove. V teh dokazilih so navedeni vsi uporabljeni dokumenti, zlasti kadar se ustrezni harmonizirani standardi ne uporabijo ali ne uporabijo v celoti. Dokazila po potrebi vsebujejo rezultate preskusov, ki jih je v skladu z drugimi ustreznimi tehničnimi specifikacijami izvedel ustrezni laboratorij proizvajalca ali drug preskuševalni laboratorij v njegovem imenu in na njegovo odgovornost.

4.   Priglašeni organ pregleda tehnično dokumentacijo in ustrezna dokazila, da ugotovi ustreznost tehnične zasnove radijske opreme.

5.   Priglašeni organ sestavi poročilo o vrednotenju, ki navaja ukrepe, izvedene v skladu s točko 4, in njihove rezultate. Brez poseganja v obveznosti iz točke 8 priglašeni organ objavi vsebino navedenega poročila v celoti ali delno, če se proizvajalec strinja.

6.   Kadar tip izpolnjuje zahteve iz te direktive, ki veljajo za zadevno radijsko opremo, priglašeni organ proizvajalcu izda certifikat o EU-pregledu tipa. Potrdilo vsebuje ime in naslov proizvajalca, rezultate pregleda, vidike bistvenih zahtev, ki jih pregled pokriva, pogoje (če obstajajo) njegove veljavnosti in potrebne podatke za identifikacijo ocenjenega tipa. Certifikatu o EU-pregledu tipa je lahko priložena ena ali več prilog.

Certifikati o EU-pregledu tipa in priloge vsebujejo vse potrebne informacije, da se lahko ugotovi skladnost proizvedene radijske opreme s preskušenim tipom ter omogoči nadzor med uporabo.

Kadar tip ne izpolnjuje veljavnih zahtev iz te direktive, priglašeni organ zavrne izdajo certifikata o EU-pregledu tipa in ustrezno obvesti vlagatelja s podrobno utemeljitvijo zavrnitve.

7.   Priglašeni organ oceni vse spremembe splošno sprejetih najnovejših dosežkov, ki kažejo, da odobreni tip ne izpolnjuje več veljavnih zahtev iz te direktive, ter določi, ali te spremembe zahtevajo nadaljnje preiskave. V tem primeru priglašeni organ ustrezno obvesti proizvajalca.

Proizvajalec obvesti priglašeni organ, ki hrani tehnično dokumentacijo v zvezi s certifikatom o EU-pregledu tipa, o vseh koli spremembah odobrenega tipa, ki bi lahko vplivale na skladnost radijske opreme z bistvenimi zahtevami iz te direktive ali pogoji veljavnosti tega certifikata. Take spremembe zahtevajo dodatno odobritev v obliki dodatka k izvirnemu certifikatu o EU-pregledu tipa.

8.   Vsak priglašeni organ obvesti svoj priglasitveni organ o izdanih ali preklicanih certifikatih o EU-pregledu tipa in/ali dodatkih k tem potrdilom ter redno ali na zahtevo priglasitvenega organa predloži seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih certifikatov in/ali dodatkov.

Vsak priglašeni organ obvesti druge priglašene organe o zavrnjenih, preklicanih, začasno preklicanih ali drugače omejenih certifikatih o EU-pregledu tipa ter jih na zahtevo obvesti o takih izdanih certifikatih in/ali dodatkih.

Kadar harmonizirani standardi, katerih reference so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, niso bili uporabljeni ali niso bili uporabljeni v celoti, vsak priglašeni organ obvesti države članice o certifikatih o EU-pregledu tipa, ki jih je izdal in/ali njihovih dodatkih. Države članice, Komisija in drugi priglašeni organi lahko na zahtevo dobijo izvod certifikatov o EU-pregledu tipa in/ali njihovih dodatkov. Države članice in Komisija lahko na zahtevo dobijo izvod tehnične dokumentacije in rezultatov pregledov, ki jih je izvedel priglašeni organ. Priglašeni organ hrani izvod certifikata o EU-pregledu tipa, njegovih prilog in dodatkov ter tehnični dosje, ki vključuje dokumentacijo, ki jo predloži proizvajalec, 10 let po oceni radijske opreme ali do izteka veljavnosti tega certifikata.

9.   Proizvajalec mora najmanj 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg, omogočiti nacionalnim organom dostop do izvoda certifikata o EU-pregledu tipa, njegovih prilog in dodatkov skupaj s tehnično dokumentacijo.

10.   Pooblaščeni zastopnik proizvajalca lahko vloži zahtevek iz točke 3 ter izpolni obveznosti iz točk 7 in 9, če so navedene v pooblastilu.

Modul C

Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje

1.   Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje je del postopka ugotavljanja skladnosti, pri čemer proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2 in 3 ter zagotovi in izjavi, da je zadevna radijska oprema v skladu s tipom, opisanim v certifikatu o EU-pregledu tipa, in da izpolnjuje zahteve iz te direktive, ki zanjo veljajo.

2.   Proizvodnja

Proizvajalec izvede vse potrebne ukrepe, da proizvodni proces in njegovo spremljanje zagotovita skladnost proizvedene radijske opreme z odobrenim tipom, opisanim v certifikatu o EU-pregledu tipa, in z zahtevami iz te direktive, ki zanjo veljajo.

3.   Oznaka CE in izjava EU o skladnosti

| 3.1 | Proizvajalec mora na vsak kos radijske opreme, ki je v skladu s tipom, opisanim v certifikatih o EU-pregledu tipa, in izpolnjuje ustrezne zahteve iz te direktive, namestiti oznako CE v skladu s členoma 19 in 20. |
| --- | --- |

3.1

Proizvajalec mora na vsak kos radijske opreme, ki je v skladu s tipom, opisanim v certifikatih o EU-pregledu tipa, in izpolnjuje ustrezne zahteve iz te direktive, namestiti oznako CE v skladu s členoma 19 in 20.

| 3.2 | Proizvajalec za vsak tip radijske opreme sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostopnost do nje še 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg. Izjava EU o skladnosti opredeljuje tip radijske opreme, za katerega je bila sestavljena.
  Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave EU o skladnosti. |
| --- | --- |

3.2

Proizvajalec za vsak tip radijske opreme sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostopnost do nje še 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg. Izjava EU o skladnosti opredeljuje tip radijske opreme, za katerega je bila sestavljena.

Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave EU o skladnosti.

4.   Pooblaščeni zastopnik

Obveznosti proizvajalca iz točke 3 lahko v njegovem imenu in na njegovo odgovornost izpolni pooblaščeni zastopnik, če so navedene v pooblastilu.

---

PRILOGA IV

MODUL H ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI

SKLADNOST NA PODLAGI POPOLNEGA ZAGOTAVLJANJA KAKOVOSTI

1.   Skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti je postopek ugotavljanja skladnosti, pri čemer proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2 in 5 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da zadevna radijska oprema izpolnjuje zahteve iz te direktive, ki zanjo veljajo.

2.   Proizvodnja

Proizvajalec upravlja odobren sistem kakovosti za oblikovanje, proizvodnjo in končni pregled radijske opreme ter preskušanje zadevne radijske opreme iz točke 3 ter je nadzorovan v skladu s točko 4.

3.   Sistem kakovosti

| 3.1 | Proizvajalec vloži vlogo za oceno svojega sistema kakovosti za zadevno radijsko opremo pri priglašenem organu, ki ga izbere sam.
  Zahtevek vključuje:






  (a) | ime in naslov proizvajalca in, če je zahtevek vložil pooblaščeni zastopnik, tudi njegovo ime in naslov; |
| --- | --- | --- |

3.1

Proizvajalec vloži vlogo za oceno svojega sistema kakovosti za zadevno radijsko opremo pri priglašenem organu, ki ga izbere sam.

Zahtevek vključuje:

(a)

ime in naslov proizvajalca in, če je zahtevek vložil pooblaščeni zastopnik, tudi njegovo ime in naslov;

| (b) | tehnično dokumentacijo za vsak tip iz vsake kategorije radijske opreme, ki bo proizvedena. Tehnična dokumentacija mora, kadar je ustrezno, vsebovati elemente iz Priloge V; |
| --- | --- |

(b)

tehnično dokumentacijo za vsak tip iz vsake kategorije radijske opreme, ki bo proizvedena. Tehnična dokumentacija mora, kadar je ustrezno, vsebovati elemente iz Priloge V;

| (c) | dokumentacijo o sistemu kakovosti ter |
| --- | --- |

(c)

dokumentacijo o sistemu kakovosti ter

| (d) | pisno izjavo, da isti zahtevek ni bil vložen pri nobenem drugem priglašenem organu. |
| --- | --- |

(d)

pisno izjavo, da isti zahtevek ni bil vložen pri nobenem drugem priglašenem organu.

| 3.2 | Sistem kakovosti zagotovi skladnost radijske opreme z zahtevami iz te direktive, ki zanjo veljajo.
  Vse elemente, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, se sistematično in metodično dokumentira v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumentacija o sistemu kakovosti dovoljuje dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapisov o kakovosti.
  Vsebuje zlasti ustrezen opis:






  (a) | ciljev kakovosti ter organizacijske strukture, odgovornosti in pristojnosti vodstva glede kakovosti oblikovanja in proizvodov; |
| --- | --- | --- |

3.2

Sistem kakovosti zagotovi skladnost radijske opreme z zahtevami iz te direktive, ki zanjo veljajo.

Vse elemente, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, se sistematično in metodično dokumentira v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumentacija o sistemu kakovosti dovoljuje dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapisov o kakovosti.

Vsebuje zlasti ustrezen opis:

(a)

ciljev kakovosti ter organizacijske strukture, odgovornosti in pristojnosti vodstva glede kakovosti oblikovanja in proizvodov;

| (b) | tehnične specifikacije zasnove, vključno s standardi, ki se bodo uporabili, ter, kadar se zadevni harmonizirani standardi ne bodo uporabljali v celoti, sredstva, ki bodo uporabljena za zagotovitev, da bodo bistvene zahteve iz te direktive, ki se nanašajo na radijsko opremo, izpolnjene; |
| --- | --- |

(b)

tehnične specifikacije zasnove, vključno s standardi, ki se bodo uporabili, ter, kadar se zadevni harmonizirani standardi ne bodo uporabljali v celoti, sredstva, ki bodo uporabljena za zagotovitev, da bodo bistvene zahteve iz te direktive, ki se nanašajo na radijsko opremo, izpolnjene;

| (c) | tehnik kontrole in preverjanja oblikovanja, procesov in sistematičnih ukrepov, ki bodo uporabljeni pri oblikovanju tipa radijske opreme, ki spada v zajeto kategorijo; |
| --- | --- |

(c)

tehnik kontrole in preverjanja oblikovanja, procesov in sistematičnih ukrepov, ki bodo uporabljeni pri oblikovanju tipa radijske opreme, ki spada v zajeto kategorijo;

| (d) | ustreznih tehnik proizvodnje, nadzora kakovosti in zagotavljanja kakovosti, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali; |
| --- | --- |

(d)

ustreznih tehnik proizvodnje, nadzora kakovosti in zagotavljanja kakovosti, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali;

| (e) | pregledov in preskusov, ki bodo opravljeni pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostnost njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

(e)

pregledov in preskusov, ki bodo opravljeni pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostnost njihovega izvajanja;

| (f) | zapisov o kakovosti, kot so poročila o pregledu in podatki o preskusih, podatki o umerjanju opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd.; |
| --- | --- |

(f)

zapisov o kakovosti, kot so poročila o pregledu in podatki o preskusih, podatki o umerjanju opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd.;

| (g) | sredstev za nadzor, ki omogočajo kontrolo zahtevane kakovosti oblikovanja in proizvodov ter učinkovitega delovanja sistema kakovosti. |
| --- | --- |

(g)

sredstev za nadzor, ki omogočajo kontrolo zahtevane kakovosti oblikovanja in proizvodov ter učinkovitega delovanja sistema kakovosti.

| 3.3 | Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2.
  Priglašeni organ domneva skladnost s temi zahtevami glede elementov sistema kakovosti, ki so skladni z ustreznimi specifikacijami, ki veljajo za ustrezni harmonizirani standard.
  Skupina za revizijo ima poleg izkušenj pri sistemih vodenja kakovosti vsaj enega člana z izkušnjami pri presojanju ustreznega področja radijske opreme in zadevne tehnologije radijske opreme ter poznavanjem veljavnih zahtev iz te direktive. Revizija vključuje ocenjevalni obisk proizvajalčevih prostorov. Skupina za presojo pregleda tehnično dokumentacijo iz točke 3.1(b) za preverjanje sposobnosti proizvajalca, da ugotovi veljavne zahteve iz te direktive in izvede potrebne preglede za zagotovitev skladnosti radijske opreme s temi zahtevami.
  O tej odločitvi se uradno obvesti proizvajalca ali njegovega predstavnika.
  Obvestilo vsebuje ugotovitve revizije in utemeljeno odločitev o oceni. |
| --- | --- |

3.3

Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2.

Priglašeni organ domneva skladnost s temi zahtevami glede elementov sistema kakovosti, ki so skladni z ustreznimi specifikacijami, ki veljajo za ustrezni harmonizirani standard.

Skupina za revizijo ima poleg izkušenj pri sistemih vodenja kakovosti vsaj enega člana z izkušnjami pri presojanju ustreznega področja radijske opreme in zadevne tehnologije radijske opreme ter poznavanjem veljavnih zahtev iz te direktive. Revizija vključuje ocenjevalni obisk proizvajalčevih prostorov. Skupina za presojo pregleda tehnično dokumentacijo iz točke 3.1(b) za preverjanje sposobnosti proizvajalca, da ugotovi veljavne zahteve iz te direktive in izvede potrebne preglede za zagotovitev skladnosti radijske opreme s temi zahtevami.

O tej odločitvi se uradno obvesti proizvajalca ali njegovega predstavnika.

Obvestilo vsebuje ugotovitve revizije in utemeljeno odločitev o oceni.

| 3.4 | Proizvajalec se zaveže, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, in ga vzdrževal tako, da bo ostal ustrezen in učinkovit. |
| --- | --- |

3.4

Proizvajalec se zaveže, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, in ga vzdrževal tako, da bo ostal ustrezen in učinkovit.

| 3.5 | Proizvajalec obvešča priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, o kakršni koli nameravani spremembi sistema kakovosti.
  Priglašeni organ oceni vsako predlagano spremembo in odloči, ali spremenjeni sistem kakovosti še vedno izpolnjuje zahteve, navedene v točki 3.2, in ali je potrebna vnovična ocena.
  O svoji odločitvi obvesti proizvajalca. Obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni. |
| --- | --- |

3.5

Proizvajalec obvešča priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, o kakršni koli nameravani spremembi sistema kakovosti.

Priglašeni organ oceni vsako predlagano spremembo in odloči, ali spremenjeni sistem kakovosti še vedno izpolnjuje zahteve, navedene v točki 3.2, in ali je potrebna vnovična ocena.

O svoji odločitvi obvesti proizvajalca. Obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni.

4.   Nadzor, za katerega je odgovoren priglašeni organ

| 4.1 | Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti. |
| --- | --- |

4.1

Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti.

| 4.2 | Proizvajalec priglašenemu organu za namene ocenjevanja omogoči dostop do prostorov za oblikovanje, izdelavo, preglede, preskuse ter skladiščenje in mu predložiti vse potrebne informacije, zlasti:






  (a) | dokumentacijo o sistemu kakovosti; |
| --- | --- | --- |

4.2

Proizvajalec priglašenemu organu za namene ocenjevanja omogoči dostop do prostorov za oblikovanje, izdelavo, preglede, preskuse ter skladiščenje in mu predložiti vse potrebne informacije, zlasti:

(a)

dokumentacijo o sistemu kakovosti;

| (b) | zapise o kakovosti, predvidene v načrtovalnem delu sistema kakovosti, kot so rezultati analiz, izračunov, preskusov itd.; |
| --- | --- |

(b)

zapise o kakovosti, predvidene v načrtovalnem delu sistema kakovosti, kot so rezultati analiz, izračunov, preskusov itd.;

| (c) | zapise o kakovosti, ki jih določa proizvodni del sistema kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd. |
| --- | --- |

(c)

zapise o kakovosti, ki jih določa proizvodni del sistema kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd.

| 4.3 | Priglašeni organ opravlja redne revizije, da ugotovi, če proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter proizvajalcu predloži poročilo o reviziji. |
| --- | --- |

4.3

Priglašeni organ opravlja redne revizije, da ugotovi, če proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter proizvajalcu predloži poročilo o reviziji.

| 4.4 | Poleg tega lahko priglašeni organ nenapovedano obišče proizvajalca. Med takšnimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi izvede preskuse radijske opreme ali jih da izvesti, s čimer preveri pravilno delovanje sistema kakovosti. Priglašeni organ predloži proizvajalcu poročilo o obisku in, če so bili izvedeni preskusi, poročilo o preskusih. |
| --- | --- |

4.4

Poleg tega lahko priglašeni organ nenapovedano obišče proizvajalca. Med takšnimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi izvede preskuse radijske opreme ali jih da izvesti, s čimer preveri pravilno delovanje sistema kakovosti. Priglašeni organ predloži proizvajalcu poročilo o obisku in, če so bili izvedeni preskusi, poročilo o preskusih.

5.   Oznaka CE in izjava EU o skladnosti

| 5.1 | Proizvajalec namesti oznako CE v skladu s členoma 19 in 20 in, pod pristojnostjo priglašenega organa iz točke 3.1, identifikacijsko številko tega organa na vsak kos radijske opreme, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz člena 3. |
| --- | --- |

5.1

Proizvajalec namesti oznako CE v skladu s členoma 19 in 20 in, pod pristojnostjo priglašenega organa iz točke 3.1, identifikacijsko številko tega organa na vsak kos radijske opreme, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz člena 3.

| 5.2 | Proizvajalec za vsak tip radijske opreme sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostopnost do nje še 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg. Izjava EU o skladnosti opredeljuje tip radijske opreme, za katerega je bila sestavljena.
  Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave EU o skladnosti. |
| --- | --- |

5.2

Proizvajalec za vsak tip radijske opreme sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostopnost do nje še 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg. Izjava EU o skladnosti opredeljuje tip radijske opreme, za katerega je bila sestavljena.

Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave EU o skladnosti.

6.   Proizvajalec 10 let po tem, ko je bila radijska oprema dana na trg, omogoča nacionalnim organom dostopnost do:

| (a) | tehnične dokumentacije iz točke 3.1; |
| --- | --- |

(a)

tehnične dokumentacije iz točke 3.1;

| (b) | dokumentacije v zvezi s sistemom kakovosti iz točke 3.1; |
| --- | --- |

(b)

dokumentacije v zvezi s sistemom kakovosti iz točke 3.1;

| (c) | spremembe iz točke 3.5, kot je bila odobrena; |
| --- | --- |

(c)

spremembe iz točke 3.5, kot je bila odobrena;

| (d) | sklepe in poročila priglašenega organa iz točke 3.5, točke 4.3 in točke 4.4. |
| --- | --- |

(d)

sklepe in poročila priglašenega organa iz točke 3.5, točke 4.3 in točke 4.4.

7.   Vsak priglašeni organ obvesti svoj priglasitveni organ o izdanih ali umaknjenih odobritvah sistema kakovosti in redno ali na zahtevo zagotovi svojemu priglasitvenemu organu seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih odobritev sistema kakovosti.

Vsak priglašeni organ obvesti druge priglašene organe o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je zavrnil, začasno preklical ali umaknil ter jih na zahtevo obvesti o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je izdal.

8.   Pooblaščeni zastopnik

Obveznosti proizvajalca iz točke 3.1, točke 3.5, točke 5 in točke 6 lahko v njegovem imenu in na njegovo odgovornost izpolni pooblaščeni zastopnik, če so navedene v pooblastilu.

---

PRILOGA V

VSEBINA TEHNIČNE DOKUMENTACIJE

Tehnična dokumentacija po potrebi vsebuje najmanj naslednje elemente:

| (a) | splošen opis radijske opreme, vključno s:






  (i) | fotografijami ali ilustracijami zunanjih funkcij, oznak in notranje razporeditve; |
| --- | --- | --- |

(a)

splošen opis radijske opreme, vključno s:

(i)

fotografijami ali ilustracijami zunanjih funkcij, oznak in notranje razporeditve;

| (ii) | različice programske ali strojne programske opreme, ki vplivajo na skladnost z bistvenimi zahtevami; |
| --- | --- |

(ii)

različice programske ali strojne programske opreme, ki vplivajo na skladnost z bistvenimi zahtevami;

| (iii) | navodila za uporabo in namestitev; |
| --- | --- |

(iii)

navodila za uporabo in namestitev;

| (b) | načrt zasnove in proizvodne načrte ter shematski prikaz sestavnih delov, montažnih sklopov, vezij in drugih pomembnih podobnih elementov; |
| --- | --- |

(b)

načrt zasnove in proizvodne načrte ter shematski prikaz sestavnih delov, montažnih sklopov, vezij in drugih pomembnih podobnih elementov;

| (c) | opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje navedenih risb in shem ter delovanje radijske opreme; |
| --- | --- |

(c)

opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje navedenih risb in shem ter delovanje radijske opreme;

| (d) | seznam harmoniziranih standardov, ki se uporabljajo v celoti ali deloma in katerih reference so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, in, kadar navedeni harmonizirani standardi niso bili uporabljeni, opis rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih zahtev iz člena 3, vključno s seznamom drugih ustreznih tehničnih specifikacij, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe usklajenih standardov se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni; |
| --- | --- |

(d)

seznam harmoniziranih standardov, ki se uporabljajo v celoti ali deloma in katerih reference so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, in, kadar navedeni harmonizirani standardi niso bili uporabljeni, opis rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih zahtev iz člena 3, vključno s seznamom drugih ustreznih tehničnih specifikacij, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe usklajenih standardov se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni;

| (e) | izvod izjave EU o skladnosti; |
| --- | --- |

(e)

izvod izjave EU o skladnosti;

| (f) | izvod certifikata o EU-pregledu tipa in njegovih prilog, kot ga je predložil zadevni priglašeni organ, kadar se uporabi modul ugotavljanja skladnosti iz Priloge III; |
| --- | --- |

(f)

izvod certifikata o EU-pregledu tipa in njegovih prilog, kot ga je predložil zadevni priglašeni organ, kadar se uporabi modul ugotavljanja skladnosti iz Priloge III;

| (g) | rezultate opravljenih izračunov, pregledov in druge pomembne podobne elemente; |
| --- | --- |

(g)

rezultate opravljenih izračunov, pregledov in druge pomembne podobne elemente;

| (h) | poročila o preskusih; |
| --- | --- |

(h)

poročila o preskusih;

| (i) | obrazložitev izpolnjevanja zahtev iz člena 10(2) in vključitve ali nevključitve informacij na embalaži v skladu s členom 10(10). |
| --- | --- |

(i)

obrazložitev izpolnjevanja zahtev iz člena 10(2) in vključitve ali nevključitve informacij na embalaži v skladu s členom 10(10).

---

PRILOGA VI

IZJAVA EU O SKLADNOSTI (št. XXX) (1)

| 1. | Radijska oprema (produkt, vrsta, serija ali serijska številka): |
| --- | --- |

1.

Radijska oprema (produkt, vrsta, serija ali serijska številka):

| 2. | Ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika: |
| --- | --- |

2.

Ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika:

| 3. | Za izdajo te izjave o skladnosti je odgovoren izključno proizvajalec. |
| --- | --- |

3.

Za izdajo te izjave o skladnosti je odgovoren izključno proizvajalec.

| 4. | Predmet izjave (identifikacija radijske opreme, ki omogoča sledljivost; po potrebi lahko vključuje dovolj jasno barvno sliko, ki omogoča identifikacijo radijske opreme): |
| --- | --- |

4.

Predmet izjave (identifikacija radijske opreme, ki omogoča sledljivost; po potrebi lahko vključuje dovolj jasno barvno sliko, ki omogoča identifikacijo radijske opreme):

| 5. | Predmet navedene izjave je v skladu z ustrezno zakonodajo Unije o harmonizaciji: | Direktiva 2014/53/EU |
| --- | --- | --- |

5.

Predmet navedene izjave je v skladu z ustrezno zakonodajo Unije o harmonizaciji:

Direktiva 2014/53/EU

| | Po potrebi z drugo zakonodajo Unije o harmonizaciji |
| --- | --- |

Po potrebi z drugo zakonodajo Unije o harmonizaciji

| 6. | Sklicevanja na uporabljene harmonizirane standarde ali sklicevanja na druge tehnične specifikacije v zvezi s skladnostjo, ki je navedena v izjavi. Sklicevanja morajo biti navedena s svojo identifikacijsko številko, različico in po potrebi datumom izdaje: |
| --- | --- |

6.

Sklicevanja na uporabljene harmonizirane standarde ali sklicevanja na druge tehnične specifikacije v zvezi s skladnostjo, ki je navedena v izjavi. Sklicevanja morajo biti navedena s svojo identifikacijsko številko, različico in po potrebi datumom izdaje:

| 7. | Po potrebi je priglašeni organ ... (ime, številka) ... izvedel ... (opis intervencije) ... in izdal certifikat o EU-pregledu tipa: ... |
| --- | --- |

7.

Po potrebi je priglašeni organ ... (ime, številka) ... izvedel ... (opis intervencije) ... in izdal certifikat o EU-pregledu tipa: ...

| 8. | Po potrebi opise dodatne opreme in komponent, vključno s programsko opremo, ki zagotavljajo namensko delovanje radijske opreme in so zajeti v izjavi EU o skladnosti: |
| --- | --- |

8.

Po potrebi opise dodatne opreme in komponent, vključno s programsko opremo, ki zagotavljajo namensko delovanje radijske opreme in so zajeti v izjavi EU o skladnosti:

| 9. | Dodatne informacije: | Podpisano za in v imenu: ... |
| --- | --- | --- |

9.

Dodatne informacije:

Podpisano za in v imenu: ...

| | (kraj in datum izdaje): |
| --- | --- |

(kraj in datum izdaje):

| | (ime, funkcija) (podpis): |
| --- | --- |

(ime, funkcija) (podpis):

---

(1)  Dodelitev številke izjave EU o skladnosti je za proizvajalca neobvezna.

---

PRILOGA VII

POENOSTAVLJENA IZJAVA EU O SKLADNOSTI

Poenostavljena izjava EU o skladnosti iz člena 10(9) se predloži tako:

| | [Ime proizvajalca] potrjuje, da je tip radijske opreme [označba tipa radijske opreme] skladen z Direktivo 2014/53/EU. |
| --- | --- |

[Ime proizvajalca] potrjuje, da je tip radijske opreme [označba tipa radijske opreme] skladen z Direktivo 2014/53/EU.

| | Celotno besedilo izjave EU o skladnosti je na voljo na naslednjem spletnem naslovu: |
| --- | --- |

Celotno besedilo izjave EU o skladnosti je na voljo na naslednjem spletnem naslovu:

---

PRILOGA VIII

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 1999/5/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3(1) in (2) | Člen 3(1) in (2) |
| Člen 3(3) in člen 15a | Člen 3(3) razen člena 3(3)(i) in člen 44 |
| Člen 4(1) in členi 13 do 15 | Člena 8 in 45 |
| Člen 4(2) | — |
| Člen 5(1) | Člen 16 |
| Člen 5(2) in (3) | — |
| Člen 6(1) | Člen 6 |
| Člen 6(2) | — |
| Člen 6(3) | Člen 10(8), (9) in (10) |
| Člen 6(4) | — |
| člena 7(1) in (2) | Člen 7 |
| Člen 7(3), (4) in (5) | — |
| Člen 8(1) in (2) | Člen 9 |
| Člen 8(3) | — |
| Člen 9 | Členi 39 do 43 |
| Člen 10 | Člen 17 |
| Člen 11 | Členi 22 do 38 |
| Člen 12 | Člena 19 in 20 ter člen 10(6) in (7) |
| Člen 16 | — |
| Člen 17 | Člen 47 |
| Člen 18 | Člen 48 |
| Člen 19 | Člen 49 |
| Člen 20 | Člen 50 |
| Člen 21 | Člen 51 |
| Člen 22 | Člen 52 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | — |
| Priloga IV | Priloga III |
| Priloga V | Priloga IV |
| Priloga VI | Člen 26 |
| Priloga VII(1) do (4) | Člena 19 in 20 |
| Priloga VII(5) | Člen 10(10) |

Direktiva 1999/5/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 3(1) in (2)

Člen 3(1) in (2)

Člen 3(3) in člen 15a

Člen 3(3) razen člena 3(3)(i) in člen 44

Člen 4(1) in členi 13 do 15

Člena 8 in 45

Člen 4(2)

—

Člen 5(1)

Člen 16

Člen 5(2) in (3)

—

Člen 6(1)

Člen 6

Člen 6(2)

—

Člen 6(3)

Člen 10(8), (9) in (10)

Člen 6(4)

—

člena 7(1) in (2)

Člen 7

Člen 7(3), (4) in (5)

—

Člen 8(1) in (2)

Člen 9

Člen 8(3)

—

Člen 9

Členi 39 do 43

Člen 10

Člen 17

Člen 11

Členi 22 do 38

Člen 12

Člena 19 in 20 ter člen 10(6) in (7)

Člen 16

—

Člen 17

Člen 47

Člen 18

Člen 48

Člen 19

Člen 49

Člen 20

Člen 50

Člen 21

Člen 51

Člen 22

Člen 52

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

—

Priloga IV

Priloga III

Priloga V

Priloga IV

Priloga VI

Člen 26

Priloga VII(1) do (4)

Člena 19 in 20

Priloga VII(5)

Člen 10(10)

---

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

Evropski parlament meni, da se lahko odbori obravnavajo kot „komitološki odbori“ v smislu Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo samo takrat, kadar in v kolikor na sejah odborov poteka razprava o izvedbenih aktih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Seje odborov tako spadajo v področje uporabe točke 15 okvirnega sporazuma, kadar in v kolikor poteka razprava o drugih vprašanjih.

---