# Euroopa Liidu L 144/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 144 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide15. mai 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 144

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide15. mai 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/273/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 19. september 2012, ELAN d.o.o. kasuks võetud meetmete kohta, SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/10), mille on rakendanud Sloveenia
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 6345 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/274/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 20. märts 2013, riigiabi nr SA.23420 (11/C, ex NN40/10) kohta, mida Belgia andis ettevõtjale SA Ducroire
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1497 all)

   (
  1
  ) | 29 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2014/273/EL

*

Komisjoni otsus, 19. september 2012, ELAN d.o.o. kasuks võetud meetmete kohta, SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/10), mille on rakendanud Sloveenia
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 6345 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 6345 all)

1

1

2014/274/EL

*

Komisjoni otsus, 20. märts 2013, riigiabi nr SA.23420 (11/C, ex NN40/10) kohta, mida Belgia andis ettevõtjale SA Ducroire
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1497 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1497 all)

1

29

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | Avalik versioon: EFTA järelevalveameti otsus nr 244/12/COL, 27. juuni 2012, Íslandsbankile antud restruktureerimisabi kohta (Island) | 70 |
| | * | Avalik versioon: EFTA järelevalveameti otsus nr 290/12/COL, 11. juuli 2012, ettevõtjale Landsbankinn antud restruktureerimisabi kohta (Island) | 121 |
| | * | Avalik versioon: EFTA järelevalveameti otsus nr 291/12/COL, 11. juuli 2012, Arion Bankile antud restruktureerimisabi kohta (Island) | 169 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

Avalik versioon: EFTA järelevalveameti otsus nr 244/12/COL, 27. juuni 2012, Íslandsbankile antud restruktureerimisabi kohta (Island)

70

*

Avalik versioon: EFTA järelevalveameti otsus nr 290/12/COL, 11. juuli 2012, ettevõtjale Landsbankinn antud restruktureerimisabi kohta (Island)

121

*

Avalik versioon: EFTA järelevalveameti otsus nr 291/12/COL, 11. juuli 2012, Arion Bankile antud restruktureerimisabi kohta (Island)

169

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 15.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/1

---

KOMISJONI OTSUS,

19. september 2012,

ELAN d.o.o. kasuks võetud meetmete kohta, SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/10), mille on rakendanud Sloveenia

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 6345 all)

(Ainult sloveenikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/273/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 10. juulil 2008 esitas Saksa suusatootja Marker Völkl International GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) kaebuse, väites, et Sloveenia on andnud riigiabi äriühingule Elan d.o.o. (edaspidi „Elan”; kaebuse esitamise ajal tuntud nime all Skimar d.o.o.). Komisjon saatis Sloveeniale mitu teabenõuet, millele Sloveenia vastas oma 14. oktoobri 2008. aasta, 30. jaanuari 2010. aasta ja 22. veebruari 2010. aasta kirjadega. Novembris 2009 saatis komisjon kaebuse esitajale samuti teabenõude, millele viimane vastas 5. märtsil 2010. |
| --- | --- |

(1)

10. juulil 2008 esitas Saksa suusatootja Marker Völkl International GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) kaebuse, väites, et Sloveenia on andnud riigiabi äriühingule Elan d.o.o. (edaspidi „Elan”; kaebuse esitamise ajal tuntud nime all Skimar d.o.o.). Komisjon saatis Sloveeniale mitu teabenõuet, millele Sloveenia vastas oma 14. oktoobri 2008. aasta, 30. jaanuari 2010. aasta ja 22. veebruari 2010. aasta kirjadega. Novembris 2009 saatis komisjon kaebuse esitajale samuti teabenõude, millele viimane vastas 5. märtsil 2010.

| (2) | 12. mai 2010. aasta kirjaga teavitas komisjon Sloveeniat oma otsusest algatada abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(2)

12. mai 2010. aasta kirjaga teavitas komisjon Sloveeniat oma otsusest algatada abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (3) | Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetme kohta märkusi. Huvitatud kolmandatelt isikutelt ei saanud komisjon ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetme kohta märkusi. Huvitatud kolmandatelt isikutelt ei saanud komisjon ühtegi märkust.

| (4) | Menetluse algatamise otsuse järel esitas Sloveenia lisateavet 9., 10. ja 16. juuni 2010. aasta kirjadega (viimasele olid 26. mail, 28. mail, 31. mail, 2. juunil ja 14. juunil 2010 väljastatud lisad). 16. augustil 2011 saatis komisjon Sloveenia võimudele teabenõude, millele nad vastasid 10. oktoobri 2011. aasta kirjaga. 11. oktoobril 2011 esitati kirjale mitu lisa. Pärast komisjoni talituste ja äriühingu esindajate kohtumist saatis Sloveenia 6. märtsi, 30. märtsi, 13. aprilli, 16. aprilli, 23. aprilli, 10. mai, 15. mai ja 30. mai 2012. aasta kirjadega lisateavet. |
| --- | --- |

(4)

Menetluse algatamise otsuse järel esitas Sloveenia lisateavet 9., 10. ja 16. juuni 2010. aasta kirjadega (viimasele olid 26. mail, 28. mail, 31. mail, 2. juunil ja 14. juunil 2010 väljastatud lisad). 16. augustil 2011 saatis komisjon Sloveenia võimudele teabenõude, millele nad vastasid 10. oktoobri 2011. aasta kirjaga. 11. oktoobril 2011 esitati kirjale mitu lisa. Pärast komisjoni talituste ja äriühingu esindajate kohtumist saatis Sloveenia 6. märtsi, 30. märtsi, 13. aprilli, 16. aprilli, 23. aprilli, 10. mai, 15. mai ja 30. mai 2012. aasta kirjadega lisateavet.

2.   ABI KIRJELDUS

2.1.   ABISAAJA

| (5) | Aktsiaselts Elan toodab suusavarustust ja merenduskaupu (sh jahte). Äriühingu asukoht on Begunje na Gorenjskem Sloveenias, millel on tervikuna õigus saada regionaalabi vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c (3). Praegu annab Elan tööd umbes 460 inimesele ja äriühingul on kaks peamist üksust: talispordiüksus ja mereüksus. Äriühingul on Sloveenias üks tütarettevõtja, Elan Inventa d.o.o. (sporditarbed), samuti mitu kaubandusettevõtjat muudes riikides. |
| --- | --- |

(5)

Aktsiaselts Elan toodab suusavarustust ja merenduskaupu (sh jahte). Äriühingu asukoht on Begunje na Gorenjskem Sloveenias, millel on tervikuna õigus saada regionaalabi vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c (3). Praegu annab Elan tööd umbes 460 inimesele ja äriühingul on kaks peamist üksust: talispordiüksus ja mereüksus. Äriühingul on Sloveenias üks tütarettevõtja, Elan Inventa d.o.o. (sporditarbed), samuti mitu kaubandusettevõtjat muudes riikides.

| (6) | Kuni juunini 2010 ja hinnatavate meetmete võtmiseni oli Elani struktuur teistsugune. Äriühing koosnes emaettevõtjast Elan osalusega neljas tütarettevõtjas:






  — | Elan d.o.o. (edaspidi „Elani talispordiüksus”), mis tegeles Elani talisporditegevusega. Elani talispordiüksusel omakorda oli osalus mitmes kaubandusettevõtjas; |
| --- | --- | --- |

(6)

Kuni juunini 2010 ja hinnatavate meetmete võtmiseni oli Elani struktuur teistsugune. Äriühing koosnes emaettevõtjast Elan osalusega neljas tütarettevõtjas:

—

Elan d.o.o. (edaspidi „Elani talispordiüksus”), mis tegeles Elani talisporditegevusega. Elani talispordiüksusel omakorda oli osalus mitmes kaubandusettevõtjas;

| — | Elan Marine d.o.o. (edaspidi „Elani mereüksus”), mis tegeles Elani merega seotud tegevusega. Elani mereüksusel omakorda oli osalus mitmes tütarettevõtjas, nagu näiteks 100 % osalus Elan PBO-s, 100 % osalus Elan Marine Charteris ja 100 % osalus Elan Yachting d.o.o.-s. |
| --- | --- |

—

Elan Marine d.o.o. (edaspidi „Elani mereüksus”), mis tegeles Elani merega seotud tegevusega. Elani mereüksusel omakorda oli osalus mitmes tütarettevõtjas, nagu näiteks 100 % osalus Elan PBO-s, 100 % osalus Elan Marine Charteris ja 100 % osalus Elan Yachting d.o.o.-s.

| — | Elan Inventa d.o.o. (spordikaupade üksus). |
| --- | --- |

—

Elan Inventa d.o.o. (spordikaupade üksus).

| — | Marine Nova d.o.o. (ei tegele majandustegevusega). |
| --- | --- |

—

Marine Nova d.o.o. (ei tegele majandustegevusega).

| (7) | Elan kuulub riigile. Praegu kuulub 66,4 % Elani aktsiatest äriühingule Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. (edaspidi „PDP”) — tegemist on finantsvaldusettevõtjaga, mis kuulub kolmele riigi omanduses olevale fondile. 25 % Elani aktsiatest kuulub äriühingule Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (edaspidi „Triglav Naložbe”), peamiselt riigile kuuluva kindlustusandja finantsettevõtjale. Ülejäänud 8,6 % kuulub äriühingule Prvi pokojninski sklad, mis on riigi omanduses olev pensionifond (vt Elani aktsionäride täpne kirjeldus punktis 2.2). Uuritavate meetmete võtmise ajal kuulus Elan samuti peamiselt riigile. Äriühingu aktsionäride koosseis oli aga pisut erinev (vt ka punkt 2.2). |
| --- | --- |

(7)

Elan kuulub riigile. Praegu kuulub 66,4 % Elani aktsiatest äriühingule Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. (edaspidi „PDP”) — tegemist on finantsvaldusettevõtjaga, mis kuulub kolmele riigi omanduses olevale fondile. 25 % Elani aktsiatest kuulub äriühingule Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (edaspidi „Triglav Naložbe”), peamiselt riigile kuuluva kindlustusandja finantsettevõtjale. Ülejäänud 8,6 % kuulub äriühingule Prvi pokojninski sklad, mis on riigi omanduses olev pensionifond (vt Elani aktsionäride täpne kirjeldus punktis 2.2). Uuritavate meetmete võtmise ajal kuulus Elan samuti peamiselt riigile. Äriühingu aktsionäride koosseis oli aga pisut erinev (vt ka punkt 2.2).

| (8) | Mis aga puudutab Elani finantsseisundit, siis pärast keerulist 2004. aastat tootis äriühing 2005. aastal kasumit ja 2006. aastal käive kasvas. 2007. aastal hakkas äriühingu olukord halvenema, mis tõi kaasa käibe vähenemise ja netokahjumi aastatel 2007–2008. Elani finantsseisundi täpsem hinnang on esitatud põhjendustes (68)–(74). |
| --- | --- |

(8)

Mis aga puudutab Elani finantsseisundit, siis pärast keerulist 2004. aastat tootis äriühing 2005. aastal kasumit ja 2006. aastal käive kasvas. 2007. aastal hakkas äriühingu olukord halvenema, mis tõi kaasa käibe vähenemise ja netokahjumi aastatel 2007–2008. Elani finantsseisundi täpsem hinnang on esitatud põhjendustes (68)–(74).

| (9) | Praegu on käimas Elani erastamine. Peamine aktsionär PDP kavatseb oma osaluse äriühingus ära müüa ja peab praegu potentsiaalsete pakkujatega läbirääkimisi. |
| --- | --- |

(9)

Praegu on käimas Elani erastamine. Peamine aktsionär PDP kavatseb oma osaluse äriühingus ära müüa ja peab praegu potentsiaalsete pakkujatega läbirääkimisi.

2.2.   ABISAAJA AKTSIONÄRID PRAEGU JA MEETMETE VÕTMISE AJAL

| (10) | Kuna Elani omanike koosseis ja identiteet ning nende juhtimine äriühinguna on olulised otsustamaks, kas Elani kasuks võetud meetmed hõlmavad riigi ressursse ja on riigiga seostatavad, esitame allpool iga omaniku lühikirjelduse, millele järgneb ülevaade neile aja jooksul Elanis kuulunud aktsiatest. Tuleb märkida, et Elani omanike koosseis muutus esimese, 2007. aastal tehtud kapitalisüsti (meede 1) ja teise, 2008. aastal tehtud kapitalisüsti (meede 2) vahel ning et sestsaadik on toimunud veelgi muutusi. Täpsem teave on esitatud allpool (vt põhjendused (19)–(22)). |
| --- | --- |

(10)

Kuna Elani omanike koosseis ja identiteet ning nende juhtimine äriühinguna on olulised otsustamaks, kas Elani kasuks võetud meetmed hõlmavad riigi ressursse ja on riigiga seostatavad, esitame allpool iga omaniku lühikirjelduse, millele järgneb ülevaade neile aja jooksul Elanis kuulunud aktsiatest. Tuleb märkida, et Elani omanike koosseis muutus esimese, 2007. aastal tehtud kapitalisüsti (meede 1) ja teise, 2008. aastal tehtud kapitalisüsti (meede 2) vahel ning et sestsaadik on toimunud veelgi muutusi. Täpsem teave on esitatud allpool (vt põhjendused (19)–(22)).

2.2.1.   Elani aktsionäride kirjeldus

KAD

| (11) | Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (edaspidi „KAD”) on Sloveenia ainuomandisse kuuluv aktsiaselts. KAD haldab Sloveenias riiklikke pensionifonde ja varasid. Samuti vastutab äriühing riigi omandisse kuuluvate varade erastamise eest. KADi tegevust reguleerib Sloveenia äriühingute seadus („ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah”). Selle kohaselt juhivad KADi üldkoosolek, nõukogu ja juhatus. Sloveenia valitsus määrab kõik 15 üldkoosoleku liiget (kellest 5 esindavad pensionäre ja puudega töötajaid, 5 esindavad töötajaid ja kindlustatud isikuid ning 5 esindavad Sloveenia valitsust) ning kõik 9 nõukogu liiget. Üldkoosolekule kutsutakse valitsuse esindajad. |
| --- | --- |

(11)

Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (edaspidi „KAD”) on Sloveenia ainuomandisse kuuluv aktsiaselts. KAD haldab Sloveenias riiklikke pensionifonde ja varasid. Samuti vastutab äriühing riigi omandisse kuuluvate varade erastamise eest. KADi tegevust reguleerib Sloveenia äriühingute seadus („ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah”). Selle kohaselt juhivad KADi üldkoosolek, nõukogu ja juhatus. Sloveenia valitsus määrab kõik 15 üldkoosoleku liiget (kellest 5 esindavad pensionäre ja puudega töötajaid, 5 esindavad töötajaid ja kindlustatud isikuid ning 5 esindavad Sloveenia valitsust) ning kõik 9 nõukogu liiget. Üldkoosolekule kutsutakse valitsuse esindajad.

KAD-PPS

| (12) | Prvi pokojninski sklad on Sloveenia Vabariigi esimene pensionifond, mis tähendab, et see kuulub 100 % riigi omandisse. KAD haldab seda pensionifondi ning ühtlasi kontrollib PPSile Elanis kuuluvat osa (edaspidi „KAD-PPS”). |
| --- | --- |

(12)

Prvi pokojninski sklad on Sloveenia Vabariigi esimene pensionifond, mis tähendab, et see kuulub 100 % riigi omandisse. KAD haldab seda pensionifondi ning ühtlasi kontrollib PPSile Elanis kuuluvat osa (edaspidi „KAD-PPS”).

DSU

| (13) | Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (edaspidi „DSU”) on aktsiaselts ja konsultatsiooniettevõte, mis kuulub 100 % riigile. Muu hulgas vastutab see riigi omandisse kuuluvate varade erastamise eest. DSU-l on kolmeliikmeline nõukogu. Kaks liiget määrab ametisse Sloveenia valitsus ja ühe määravad ametisse äriühingu töötajad. Kuni töötajate esindaja määramiseni nimetab Sloveenia ametisse ka kolmanda liikme. Nõukogu nimetab ametisse äriühingu direktori, kes juhib DSU äritegevust. |
| --- | --- |

(13)

Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (edaspidi „DSU”) on aktsiaselts ja konsultatsiooniettevõte, mis kuulub 100 % riigile. Muu hulgas vastutab see riigi omandisse kuuluvate varade erastamise eest. DSU-l on kolmeliikmeline nõukogu. Kaks liiget määrab ametisse Sloveenia valitsus ja ühe määravad ametisse äriühingu töötajad. Kuni töötajate esindaja määramiseni nimetab Sloveenia ametisse ka kolmanda liikme. Nõukogu nimetab ametisse äriühingu direktori, kes juhib DSU äritegevust.

Zavarovalnica Triglav

| (14) | Zavarovalnica Triglav, d.d., (edaspidi „Zavarovalnica Triglav”) on äriühing, mis pakub väga erinevat liiki kahju-, elu-, tervise- ja õnnetusjuhtumikindlustust. 67,7 % äriühingu aktsiatest kuulub äriühingutele, milles riik on otseselt või kaudselt enamusaktsionär. Meetmete võtmise ajal olid Zavarovalnica Triglavi peamised aktsionärid: Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (edaspidi „ZIPZ”, 100 % riigi omandis olev pensioni- ja invaliidsuskindlustuse instituut), kellele kuulus 34,5 % Zavarovalnica Triglavi aktsiatest; Slovenska odškodninska družba, d.d. (edaspidi „SOD”, 100 % riigi omandis olev Sloveenia kahjukindlustusühing), kellele kuulus 28,1 % Zavarovalnica Triglavi aktsiatest; NLB, d.d., 50 % riigi omandis olev äriühing, kellele kuulus 3,1 % Zavarovalnica Triglavi aktsiatest, ja 100 % riigi omandis olev HIT d.d., kellele kuulus 1,1 % Zavarovalnica Triglavi aktsiatest. Ühelegi teisele Zavarovalnica Triglavi aktsionäridest ei kuulunud äriühingus aktsiaid üle 1,8 %. |
| --- | --- |

(14)

Zavarovalnica Triglav, d.d., (edaspidi „Zavarovalnica Triglav”) on äriühing, mis pakub väga erinevat liiki kahju-, elu-, tervise- ja õnnetusjuhtumikindlustust. 67,7 % äriühingu aktsiatest kuulub äriühingutele, milles riik on otseselt või kaudselt enamusaktsionär. Meetmete võtmise ajal olid Zavarovalnica Triglavi peamised aktsionärid: Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (edaspidi „ZIPZ”, 100 % riigi omandis olev pensioni- ja invaliidsuskindlustuse instituut), kellele kuulus 34,5 % Zavarovalnica Triglavi aktsiatest; Slovenska odškodninska družba, d.d. (edaspidi „SOD”, 100 % riigi omandis olev Sloveenia kahjukindlustusühing), kellele kuulus 28,1 % Zavarovalnica Triglavi aktsiatest; NLB, d.d., 50 % riigi omandis olev äriühing, kellele kuulus 3,1 % Zavarovalnica Triglavi aktsiatest, ja 100 % riigi omandis olev HIT d.d., kellele kuulus 1,1 % Zavarovalnica Triglavi aktsiatest. Ühelegi teisele Zavarovalnica Triglavi aktsionäridest ei kuulunud äriühingus aktsiaid üle 1,8 %.

| (15) | Zavarovalnica Triglavil on kaheksaliikmeline nõukogu ja juhatus. Viis nõukogu liiget esindavad aktsionäride huve ning neid valib ametisse Zavarovalnica Triglavi üldkoosolek. Ülejäänud kolm liiget esindavad töötajate huve. |
| --- | --- |

(15)

Zavarovalnica Triglavil on kaheksaliikmeline nõukogu ja juhatus. Viis nõukogu liiget esindavad aktsionäride huve ning neid valib ametisse Zavarovalnica Triglavi üldkoosolek. Ülejäänud kolm liiget esindavad töötajate huve.

Triglav Naložbe

| (16) | Triglav Naložbe on finantsettevõtja. Teise kapitalisüsti ajal kuulus 80 % Triglav Naložbe aktsiatest Zavarovalnica Triglavile. Viimase enamusaktsionär on omakorda riik (vt põhjendus (14)). Triglav Naložbe ülejäänud kapital kuulub killustatult üksikinvestoritele, kellest ühelegi ei kuulu rohkem kui 0,67 % aktsiatest. Triglav Naložbel on nõukogu ja juhatus. Nõukogu on kolmeliikmeline ja selle määrab ametisse Triglav Naložbe üldkoosolek. |
| --- | --- |

(16)

Triglav Naložbe on finantsettevõtja. Teise kapitalisüsti ajal kuulus 80 % Triglav Naložbe aktsiatest Zavarovalnica Triglavile. Viimase enamusaktsionär on omakorda riik (vt põhjendus (14)). Triglav Naložbe ülejäänud kapital kuulub killustatult üksikinvestoritele, kellest ühelegi ei kuulu rohkem kui 0,67 % aktsiatest. Triglav Naložbel on nõukogu ja juhatus. Nõukogu on kolmeliikmeline ja selle määrab ametisse Triglav Naložbe üldkoosolek.

PDP

| (17) | PDP on juunis 2009 asutatud finantsvaldusettevõtja. Äriühing kuulub kolmele riigi omandis olevale fondile, täpsemalt KADile, DSU-le ja SODile ning tegutseb Sloveenia riigi nimel restruktureerimisettevõttena. PDP võib lepingu alusel võtta üle raskustesse sattunud riiklike äriühingute juhtimise, kasutada kõiki hääletusõigusi, määrata ametisse nõukogu ja juhatuse ning võtta riigi nimel taastamismeetmeid (4). PDP-le kuulub aktsiaid mitmes Sloveenia äriühingus, mis kuulusid varem riigi osalusega fondidele (5) ja ta otsib mõnele neist strateegilisi investoreid. |
| --- | --- |

(17)

PDP on juunis 2009 asutatud finantsvaldusettevõtja. Äriühing kuulub kolmele riigi omandis olevale fondile, täpsemalt KADile, DSU-le ja SODile ning tegutseb Sloveenia riigi nimel restruktureerimisettevõttena. PDP võib lepingu alusel võtta üle raskustesse sattunud riiklike äriühingute juhtimise, kasutada kõiki hääletusõigusi, määrata ametisse nõukogu ja juhatuse ning võtta riigi nimel taastamismeetmeid (4). PDP-le kuulub aktsiaid mitmes Sloveenia äriühingus, mis kuulusid varem riigi osalusega fondidele (5) ja ta otsib mõnele neist strateegilisi investoreid.

KD Kapital

| (18) | KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (edaspidi „KD Kapital”), kapitaliinvesteeringutega tegelev ettevõte. KD Kapital kuulub Skupina KD kontsernile (6) ja on eraomandis. |
| --- | --- |

(18)

KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (edaspidi „KD Kapital”), kapitaliinvesteeringutega tegelev ettevõte. KD Kapital kuulub Skupina KD kontsernile (6) ja on eraomandis.

2.2.2.   Elani aktsiad eri aegadel

| (19) | Esimese meetme võtmise ajal 2007. aastal oli Elani aktsiaid järgmistel äriühingutel: KAD (30,48 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %), Zavarovalnica Triglav (11,89 %) ja KD Kapital (16,83 %). |
| --- | --- |

(19)

Esimese meetme võtmise ajal 2007. aastal oli Elani aktsiaid järgmistel äriühingutel: KAD (30,48 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %), Zavarovalnica Triglav (11,89 %) ja KD Kapital (16,83 %).

| (20) | Aprillis 2008 müüs KD Kapital oma osaluse KADile. Pärast seda tehingut ja teise kapitalisüsti ajal oli Elani aktsiaid järgmistel äriühingutel: KAD (47,31 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %) ja Zavarovalnica Triglav (11,89 %). |
| --- | --- |

(20)

Aprillis 2008 müüs KD Kapital oma osaluse KADile. Pärast seda tehingut ja teise kapitalisüsti ajal oli Elani aktsiaid järgmistel äriühingutel: KAD (47,31 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %) ja Zavarovalnica Triglav (11,89 %).

| (21) | 2010. aastal loovutasid KAD ja DSU oma Elani aktsiad finantsvaldusettevõtjale PDP. Praegu kuulub PDP-le 66,4 % Elani aktsiatest. KAD-PPSile kuulub 8,6 % ja Triglav Naložbe 25 %. |
| --- | --- |

(21)

2010. aastal loovutasid KAD ja DSU oma Elani aktsiad finantsvaldusettevõtjale PDP. Praegu kuulub PDP-le 66,4 % Elani aktsiatest. KAD-PPSile kuulub 8,6 % ja Triglav Naložbe 25 %.

| (22) | Tabel 1 annab ülevaate igale aktsionärile meetme 1 ja meetme 2 võtmise ajal ning mais 2012 kuulunud aktsiatest:

  Tabel 1









  (protsentides) |
| --- | --- |
| Üksus | Meede 1
  (jaanuar 2007) | Meede 2
  (august 2008) | Mai 2012 |
| PDP (kuulub äriühingutele KAD, DSU ja SOD, mis omakorda kuuluvad riigile) | 0 | 0 | 66,4 |
| KAD (100 % riigi omandis) | 30,48 | 47,31 | 0 |
| KAD-PPS (100 % riigi omandis) | 10,30 | 10,30 | 8,6 |
| DSU (100 % riigi omandis) | 17,34 | 17,34 | 0 |
| Triglav Naložbe (80 % Zavarovalnica Triglav omandis) | 13,16 | 13,16 | 25 |
| Zavarovalnica Triglav (kuulub äriühingutele ZIPZ ja SOD, mis on omakorda riigi omandis) | 11,89 | 11,89 | 0 |
| KD Kapital (eraõiguslik äriühing) | 16,83 | 0 | 0 |
| Riigi omandis kokku | 83,17 | 100 | 100 |

(22)

Tabel 1 annab ülevaate igale aktsionärile meetme 1 ja meetme 2 võtmise ajal ning mais 2012 kuulunud aktsiatest:

Tabel 1

(protsentides)

Üksus

Meede 1

(jaanuar 2007)

Meede 2

(august 2008)

Mai 2012

PDP (kuulub äriühingutele KAD, DSU ja SOD, mis omakorda kuuluvad riigile)

0

0

66,4

KAD (100 % riigi omandis)

30,48

47,31

0

KAD-PPS (100 % riigi omandis)

10,30

10,30

8,6

DSU (100 % riigi omandis)

17,34

17,34

0

Triglav Naložbe (80 % Zavarovalnica Triglav omandis)

13,16

13,16

25

Zavarovalnica Triglav (kuulub äriühingutele ZIPZ ja SOD, mis on omakorda riigi omandis)

11,89

11,89

0

KD Kapital (eraõiguslik äriühing)

16,83

0

0

Riigi omandis kokku

83,17

100

100

2.3.   MEETMETE KIRJELDUS

2.3.1.   2007. aastal tehtud kapitalisüst („meede 1”)

| (23) | 2006. aastal visandas Elan kontsernile 2006.–2010. aasta strateegilise arengukava (mille Elani nõukogu koostas detsembris 2005) alusel ambitsioonika investeerimisprogrammi, mis hõlmas investeeringuid ehitistesse, seadmetesse ja kaubamärgi turustamisse. Aastateks 2006–2007 kavandati investeeringuid summas 20,2 miljonit eurot. Investeeringute rahastamiseks tegi Elan aktsionäridele ettepaneku suurendada aktsiakapitali 20,2 miljoni euro võrra. Vahepeal, 2006. aastal asus Elan ostma uusi tootmisseadmeid, mis olid samuti strateegilises arengukavas ette nähtud. |
| --- | --- |

(23)

2006. aastal visandas Elan kontsernile 2006.–2010. aasta strateegilise arengukava (mille Elani nõukogu koostas detsembris 2005) alusel ambitsioonika investeerimisprogrammi, mis hõlmas investeeringuid ehitistesse, seadmetesse ja kaubamärgi turustamisse. Aastateks 2006–2007 kavandati investeeringuid summas 20,2 miljonit eurot. Investeeringute rahastamiseks tegi Elan aktsionäridele ettepaneku suurendada aktsiakapitali 20,2 miljoni euro võrra. Vahepeal, 2006. aastal asus Elan ostma uusi tootmisseadmeid, mis olid samuti strateegilises arengukavas ette nähtud.

| (24) | 29. jaanuaril 2007 allkirjastasid Elan ja Elani aktsionärid kavatsuste protokolli, milles nad leppisid kokku, et aktsionärid panustavad Elanisse 10,225 miljonit eurot (umbes pool 2006.–2010. aasta strateegilises arengukavas ette nähtud 20,2 miljonist eurost). Aktsionärid nõustusid osalema Elani kapitali suurendamises vastavalt oma osalusele. Otsus tehti sõltumatu konsultatsiooniettevõtte [...] (7) koostatud äriühingu hindamisakti ja mitme muu dokumendi alusel, mille olid koostanud Elan ise ja Elani enamusaktsionär KAD. [...] äriühingu õiglane väärtus arvutati (iga üksuse) kohta järgmiste hinnangute alusel: i) viimaste tehingute võrdlushinna/müügimäära kaalutud keskmine, ii) asjaomaste äriühingute hinna/tulususe koefitsient 2005. aastal ja iii) EBITDA seitsmekordne väärtus, sealhulgas 25 % prognoositavast kulusäästust. Sellest keskmisest arvati maha lühiajalised intressi kandvad võlad ja pool määratletud investeeringutest, mida ei õnnestunud äriühingu prognoositavatest rahavoogudest finantseerida. KADi kiirhinnangut Elani väärtuse kohta laiendati diskonteeritud rahavoogude meetodi abil, kasutades Elani nõukogule esitatud äriprognoose. |
| --- | --- |

(24)

29. jaanuaril 2007 allkirjastasid Elan ja Elani aktsionärid kavatsuste protokolli, milles nad leppisid kokku, et aktsionärid panustavad Elanisse 10,225 miljonit eurot (umbes pool 2006.–2010. aasta strateegilises arengukavas ette nähtud 20,2 miljonist eurost). Aktsionärid nõustusid osalema Elani kapitali suurendamises vastavalt oma osalusele. Otsus tehti sõltumatu konsultatsiooniettevõtte [...] (7) koostatud äriühingu hindamisakti ja mitme muu dokumendi alusel, mille olid koostanud Elan ise ja Elani enamusaktsionär KAD. [...] äriühingu õiglane väärtus arvutati (iga üksuse) kohta järgmiste hinnangute alusel: i) viimaste tehingute võrdlushinna/müügimäära kaalutud keskmine, ii) asjaomaste äriühingute hinna/tulususe koefitsient 2005. aastal ja iii) EBITDA seitsmekordne väärtus, sealhulgas 25 % prognoositavast kulusäästust. Sellest keskmisest arvati maha lühiajalised intressi kandvad võlad ja pool määratletud investeeringutest, mida ei õnnestunud äriühingu prognoositavatest rahavoogudest finantseerida. KADi kiirhinnangut Elani väärtuse kohta laiendati diskonteeritud rahavoogude meetodi abil, kasutades Elani nõukogule esitatud äriprognoose.

| (25) | Enne seda, mais 2006 oli Elan teavitanud oma aktsionäre, et kuigi ta suunab kõik vabad rahavood 2006.–2010. aasta strateegilises arengukavas ettenähtud investeeringuteks, on vajalike investeeringute tegemiseks vaja lisakapitali (8). Seejärel koostas Elan novembris 2006 kapitali suurendamise põhjalikuma analüüsi, (9) mille kohaselt investeeringud annaksid talispordiüksusele 2006.–2010. aastal kokku 15,4 miljonit eurot puhaskasumit võrreldes puhaskahjumiga kogusummas 4,8 miljonit eurot juhul, kui kapitali ei suurendata. Kapitali suurendamise korral (14,9 miljonit eurot võrreldes 8 miljoni euroga) oleks ka mereüksuse puhaskasumi kogusumma 2006.–2010. aastal suurem. Samal ajal ulatus Elani enamusaktsionäri KAD hinnangul kontserni väärtus 22,8 miljoni euroni. Aktsionäride KAD, DSU, Zavarovalnica Triglav ja Triglav Naložbe nõukogud kiitsid kapitalisüsti heaks juba vastavalt detsembris 2006 ja jaanuaris 2007. |
| --- | --- |

(25)

Enne seda, mais 2006 oli Elan teavitanud oma aktsionäre, et kuigi ta suunab kõik vabad rahavood 2006.–2010. aasta strateegilises arengukavas ettenähtud investeeringuteks, on vajalike investeeringute tegemiseks vaja lisakapitali (8). Seejärel koostas Elan novembris 2006 kapitali suurendamise põhjalikuma analüüsi, (9) mille kohaselt investeeringud annaksid talispordiüksusele 2006.–2010. aastal kokku 15,4 miljonit eurot puhaskasumit võrreldes puhaskahjumiga kogusummas 4,8 miljonit eurot juhul, kui kapitali ei suurendata. Kapitali suurendamise korral (14,9 miljonit eurot võrreldes 8 miljoni euroga) oleks ka mereüksuse puhaskasumi kogusumma 2006.–2010. aastal suurem. Samal ajal ulatus Elani enamusaktsionäri KAD hinnangul kontserni väärtus 22,8 miljoni euroni. Aktsionäride KAD, DSU, Zavarovalnica Triglav ja Triglav Naložbe nõukogud kiitsid kapitalisüsti heaks juba vastavalt detsembris 2006 ja jaanuaris 2007.

| (26) | Aktsiakapitali suurendamine kiideti ametlikult heaks aktsionäride 25. oktoobri 2007. aasta koosolekul. Aktsionärid tasusid osamaksed vastavalt oma osale 15. novembril 2007. Elanisse kanti 10,225 miljonit eurot, mis omakorda võimaldas Elani talispordiüksusele anda aktsionärilaenu summas 5,8 miljonit eurot ja Elani mereüksusele aktsionärilaenu summas 4,425 miljonit eurot. Kõnealused aktsionärilaenud konverteeriti hiljem Elani talispordiüksuse ja Elani mereüksuse omakapitaliks. Nagu eespool kirjeldatud, ühinesid Elani talispordiüksus ja Elani mereüksus juunis 2010 oma emaettevõtja Elaniga (vt põhjendus (6)). |
| --- | --- |

(26)

Aktsiakapitali suurendamine kiideti ametlikult heaks aktsionäride 25. oktoobri 2007. aasta koosolekul. Aktsionärid tasusid osamaksed vastavalt oma osale 15. novembril 2007. Elanisse kanti 10,225 miljonit eurot, mis omakorda võimaldas Elani talispordiüksusele anda aktsionärilaenu summas 5,8 miljonit eurot ja Elani mereüksusele aktsionärilaenu summas 4,425 miljonit eurot. Kõnealused aktsionärilaenud konverteeriti hiljem Elani talispordiüksuse ja Elani mereüksuse omakapitaliks. Nagu eespool kirjeldatud, ühinesid Elani talispordiüksus ja Elani mereüksus juunis 2010 oma emaettevõtja Elaniga (vt põhjendus (6)).

| (27) | Üks kavatsuste protokolli ja aktsionäride ametliku lepingu vahelise viivituse põhjusi oli see, et KD Kapital — Elani ainus tollane eraõiguslik vetoõigusega vähemusaktsionär — pani aktsiakapitali suurendamise ametlikule otsusele veto. KD Kapital kasutas oma vetoõigust, kuna KAD ja KD Kapital vaidlesid muudatuste üle Elani nõukogus. Sloveenia selgituste kohaselt oli KD Kapital ühtlasi Elani ühe konkurendi Seaway Group d.o.o. 50 % aktsionär ning kavatses kaasata Elani nõukogusse KD Kapitali esindaja. Arvestades KD Kapitali osalust Seaways, ei pidanud KAD seda vastuvõetavaks. Vaidluse lahendamiseks pakkus KAD 2007. aasta oktoobri alguses KD Kapitalile müügioptsiooni — tingimusel, et KD Kapital hääletab nõukogu liikmetega seotud vaidluses KADi ettepaneku poolt. |
| --- | --- |

(27)

Üks kavatsuste protokolli ja aktsionäride ametliku lepingu vahelise viivituse põhjusi oli see, et KD Kapital — Elani ainus tollane eraõiguslik vetoõigusega vähemusaktsionär — pani aktsiakapitali suurendamise ametlikule otsusele veto. KD Kapital kasutas oma vetoõigust, kuna KAD ja KD Kapital vaidlesid muudatuste üle Elani nõukogus. Sloveenia selgituste kohaselt oli KD Kapital ühtlasi Elani ühe konkurendi Seaway Group d.o.o. 50 % aktsionär ning kavatses kaasata Elani nõukogusse KD Kapitali esindaja. Arvestades KD Kapitali osalust Seaways, ei pidanud KAD seda vastuvõetavaks. Vaidluse lahendamiseks pakkus KAD 2007. aasta oktoobri alguses KD Kapitalile müügioptsiooni — tingimusel, et KD Kapital hääletab nõukogu liikmetega seotud vaidluses KADi ettepaneku poolt.

| (28) | Pärast pakkumise esitamist nõustus KD Kapital viimaks aktsiakapitali suurendamisega ning oktoobris 2007 võtsid aktsionärid vastavalt eespool kirjeldatule vastu ametliku otsuse. |
| --- | --- |

(28)

Pärast pakkumise esitamist nõustus KD Kapital viimaks aktsiakapitali suurendamisega ning oktoobris 2007 võtsid aktsionärid vastavalt eespool kirjeldatule vastu ametliku otsuse.

2.3.2.   2008. aastal tehtud kapitalisüst („meede 2”)

| (29) | Hoolimata aktsiakapitali suurendamisest novembris 2007 viis 2007/2008. aasta kehv talvehooaeg (mida mõjutas 2006/2007. aasta pehme talv) kontserni veelgi suurematesse raskustesse. 2008. aasta alguses oli Elan maksejõuetuse äärel. |
| --- | --- |

(29)

Hoolimata aktsiakapitali suurendamisest novembris 2007 viis 2007/2008. aasta kehv talvehooaeg (mida mõjutas 2006/2007. aasta pehme talv) kontserni veelgi suurematesse raskustesse. 2008. aasta alguses oli Elan maksejõuetuse äärel.

| (30) | Kui SKB banka d.d. keeldus Elanit 2008. aasta alguses täiendavalt finantseerimast, otsustas KD Kapital märtsis 2008, et soovib aprillis 2008 oma müügioptsiooni kasutada. KAD ostis KD Kapitali aktsiaid ning suurendas sellega oma osalust Elanis. Sestsaadik on Elan olnud täielikult riigi omandis (vt põhjendus (20)). |
| --- | --- |

(30)

Kui SKB banka d.d. keeldus Elanit 2008. aasta alguses täiendavalt finantseerimast, otsustas KD Kapital märtsis 2008, et soovib aprillis 2008 oma müügioptsiooni kasutada. KAD ostis KD Kapitali aktsiaid ning suurendas sellega oma osalust Elanis. Sestsaadik on Elan olnud täielikult riigi omandis (vt põhjendus (20)).

| (31) | Finantsraskuste leevendamiseks nimetasid Elani aktsionärid aprillis 2008 ametisse uue juhatuse. Juhatus alustas pankadega läbirääkimisi, et leppida kokku pankade Elani-vastaste nõuete ajatamises ja vältida seega äriühingu pankrotti. Pangad nõustusid üksnes tingimusel, et Elani aktsionärid suurendavad äriühingu aktsiakapitali. |
| --- | --- |

(31)

Finantsraskuste leevendamiseks nimetasid Elani aktsionärid aprillis 2008 ametisse uue juhatuse. Juhatus alustas pankadega läbirääkimisi, et leppida kokku pankade Elani-vastaste nõuete ajatamises ja vältida seega äriühingu pankrotti. Pangad nõustusid üksnes tingimusel, et Elani aktsionärid suurendavad äriühingu aktsiakapitali.

| (32) | Sellega seoses küsis Elan 2008. aasta märtsis aktsionäridelt täiendavat uut kapitali. Elani pikaajalise kava alusel ajavahemikuks 2008–2012, mille Elan koostas juunis 2008 (edaspidi „pikaajaline kava 2008–2012”), küsis Elan oma aktsionäridelt juunis/juulis 2008 täpsemalt 25 miljonit eurot. Elani aktsionärid leidsid, et 25 miljoni euro juurdemaksmine pikaajalise kava 2008–2012 alusel on ebamõistlik. Õigupoolest olid aktsionärid valmis juurde maksma vaid 10 miljonit eurot ning seda tingimusel, et Elan ja pangad lepivad enne seda kokku Elani võlgade ajatamises. Samuti nõudsid aktsionärid Elani pikaajalise kava täiendamist (10). Selle nõudmise peale koostas Elan 8. augustiks 2008 täiendava tervendamiskava (edaspidi „tervendamiskava”). Elan ei jõudnud pankadega võlgade ajatamises siiski kokkuleppele. Vastupidi, üks Elani võlausaldajaid, SKB banka d.d., alustas oma nõuete täitmisele pööramiseks kohtumenetlust ning augustis 2008 kohustas Ljubljana kohus Elanit kohtumääruse alusel oma võlad tasuma. Kohtumääruse täitmisele pööramine oleks põhjustanud äriühingu pankroti. |
| --- | --- |

(32)

Sellega seoses küsis Elan 2008. aasta märtsis aktsionäridelt täiendavat uut kapitali. Elani pikaajalise kava alusel ajavahemikuks 2008–2012, mille Elan koostas juunis 2008 (edaspidi „pikaajaline kava 2008–2012”), küsis Elan oma aktsionäridelt juunis/juulis 2008 täpsemalt 25 miljonit eurot. Elani aktsionärid leidsid, et 25 miljoni euro juurdemaksmine pikaajalise kava 2008–2012 alusel on ebamõistlik. Õigupoolest olid aktsionärid valmis juurde maksma vaid 10 miljonit eurot ning seda tingimusel, et Elan ja pangad lepivad enne seda kokku Elani võlgade ajatamises. Samuti nõudsid aktsionärid Elani pikaajalise kava täiendamist (10). Selle nõudmise peale koostas Elan 8. augustiks 2008 täiendava tervendamiskava (edaspidi „tervendamiskava”). Elan ei jõudnud pankadega võlgade ajatamises siiski kokkuleppele. Vastupidi, üks Elani võlausaldajaid, SKB banka d.d., alustas oma nõuete täitmisele pööramiseks kohtumenetlust ning augustis 2008 kohustas Ljubljana kohus Elanit kohtumääruse alusel oma võlad tasuma. Kohtumääruse täitmisele pööramine oleks põhjustanud äriühingu pankroti.

| (33) | Sellega seoses kutsus Elan kiiresti kokku aktsionäride koosoleku, mis leidis aset 28. augustil 2008. Koosolekul otsustasid aktsionärid KADi ettepanekul panustada Elanisse 10 miljonit eurot, ehkki tingimus, et Elan jõuab pankadega laenude ajatamises kokkuleppele, ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

(33)

Sellega seoses kutsus Elan kiiresti kokku aktsionäride koosoleku, mis leidis aset 28. augustil 2008. Koosolekul otsustasid aktsionärid KADi ettepanekul panustada Elanisse 10 miljonit eurot, ehkki tingimus, et Elan jõuab pankadega laenude ajatamises kokkuleppele, ei olnud täidetud.

| (34) | KADi nõukogu kiitis kapitalisüsti heaks juba enne aktsionäride koosolekut augustis 2008; teiste aktsionäride nõukogu kiitis heaks otsuse suurendada Elani aktsiakapitali 10 miljoni euro võrra hiljemalt septembri alguses 2008. |
| --- | --- |

(34)

KADi nõukogu kiitis kapitalisüsti heaks juba enne aktsionäride koosolekut augustis 2008; teiste aktsionäride nõukogu kiitis heaks otsuse suurendada Elani aktsiakapitali 10 miljoni euro võrra hiljemalt septembri alguses 2008.

| (35) | Aktsionärid tasusid osamaksed vastavalt oma osale 8. septembril 2008. Nagu põhjenduses (6) kirjeldatud, oli Elani talispordi- ja merendustegevus meetmete võtmise ajal jagatud kahe tütarettevõtja, Elani talispordiüksuse ja Elani mereüksuse vahel. Elanisse kanti 10 miljonit eurot, millest Elani talispordiüksusele loovutati 5,924 miljonit eurot ja Elani mereüksusele 4,076 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(35)

Aktsionärid tasusid osamaksed vastavalt oma osale 8. septembril 2008. Nagu põhjenduses (6) kirjeldatud, oli Elani talispordi- ja merendustegevus meetmete võtmise ajal jagatud kahe tütarettevõtja, Elani talispordiüksuse ja Elani mereüksuse vahel. Elanisse kanti 10 miljonit eurot, millest Elani talispordiüksusele loovutati 5,924 miljonit eurot ja Elani mereüksusele 4,076 miljonit eurot.

Pikaajaline kava 2008–2012

| (36) | Elani 2008. aasta juunis koostatud pikaajalises kavas 2008–2012 kirjeldati kõigepealt Elani kontserni majanduslikku olukorda ja finantsseisundit. Selles kavandati mitu ümberkorraldust Elani talispordiüksuses (investeeringute korrigeerimine sidusettevõtetes, varude reguleerimine ja vallandamistasud) ja Elani mereüksuses (varude reguleerimine, vallandamistasud, paadivormide allahindamine). Lisaks osutatud ümberkorraldustele nähti ette järgmised meetmed seoses Elani talispordiüksusega:






  — | suurendada töötajate tööviljakust; vähendada töötajate arvu 340-lt 230ni; |
| --- | --- | --- |

(36)

Elani 2008. aasta juunis koostatud pikaajalises kavas 2008–2012 kirjeldati kõigepealt Elani kontserni majanduslikku olukorda ja finantsseisundit. Selles kavandati mitu ümberkorraldust Elani talispordiüksuses (investeeringute korrigeerimine sidusettevõtetes, varude reguleerimine ja vallandamistasud) ja Elani mereüksuses (varude reguleerimine, vallandamistasud, paadivormide allahindamine). Lisaks osutatud ümberkorraldustele nähti ette järgmised meetmed seoses Elani talispordiüksusega:

—

suurendada töötajate tööviljakust; vähendada töötajate arvu 340-lt 230ni;

| — | vähendada kaubamärkide arvu; |
| --- | --- |

—

vähendada kaubamärkide arvu;

| — | parandada tootevalikut; |
| --- | --- |

—

parandada tootevalikut;

| — | korraldada ümber äriühingu juhtimine. |
| --- | --- |

—

korraldada ümber äriühingu juhtimine.

| (37) | Elani mereüksuse puhul nähti pikaajalise kavaga 2008–2012 ette järgmised meetmed:






  — | investeerida uude ühisettevõttesse „Elani jahid”, mis disainib ja müüb purjekaid; |
| --- | --- | --- |

(37)

Elani mereüksuse puhul nähti pikaajalise kavaga 2008–2012 ette järgmised meetmed:

—

investeerida uude ühisettevõttesse „Elani jahid”, mis disainib ja müüb purjekaid;

| — | müüa programmid Power ja Yachting (Elan PBO) [9,5–11,2] miljoni euro eest Elani mereüksuse võlgade vähendamiseks. |
| --- | --- |

—

müüa programmid Power ja Yachting (Elan PBO) [9,5–11,2] miljoni euro eest Elani mereüksuse võlgade vähendamiseks.

| (38) | Pikaajaline kava 2008–2012 sisaldas kontserni ja tema tütarettevõtjate kohta prognoose eeldusel, et eespool kirjeldatud ümberkorraldused ja meetmed rakendatakse. Prognooside kohaselt pidi Elani talispordiüksus hakkama kasumit teenima alates 2010. aastast ja Elani mereüksus pidi hakkama kasumit teenima alates 2011. aastast. Kava hõlmas järeldust, et likviidsusvajaduse rahuldamiseks vajab Elan veel täiendavalt [23–26] miljonit eurot. Ainult sellise kapitali saamisel suudaks Elan teenida oma aktsionäridele piisavalt tulu. |
| --- | --- |

(38)

Pikaajaline kava 2008–2012 sisaldas kontserni ja tema tütarettevõtjate kohta prognoose eeldusel, et eespool kirjeldatud ümberkorraldused ja meetmed rakendatakse. Prognooside kohaselt pidi Elani talispordiüksus hakkama kasumit teenima alates 2010. aastast ja Elani mereüksus pidi hakkama kasumit teenima alates 2011. aastast. Kava hõlmas järeldust, et likviidsusvajaduse rahuldamiseks vajab Elan veel täiendavalt [23–26] miljonit eurot. Ainult sellise kapitali saamisel suudaks Elan teenida oma aktsionäridele piisavalt tulu.

Tervendamiskava

| (39) | Elani augustis 2008 koostatud tervendamiskavas esitati esmakordselt Elani kontserni struktuur ning Elani talispordiüksuse ja Elani mereüksuse finantsseisund ja majanduslik olukord, sealhulgas kohustuste, kulude ning ka tulude põhjalik analüüs. Seejärel analüüsiti kavas Elani talispordiüksuse ja Elani mereüksuse tegevust jaanuarist 2008 kuni juunini 2008. Kava lõpus esitati äriühingu taastamist käsitlev osa. Kava kohaselt on võimalik selles osas kavandatud meetmeid võtta vaid uue kapitali paigutamisel Elanisse ja pangalaenude ajatamisel. Tervendamiskavas vajalikke summasid aga ei esitatud. |
| --- | --- |

(39)

Elani augustis 2008 koostatud tervendamiskavas esitati esmakordselt Elani kontserni struktuur ning Elani talispordiüksuse ja Elani mereüksuse finantsseisund ja majanduslik olukord, sealhulgas kohustuste, kulude ning ka tulude põhjalik analüüs. Seejärel analüüsiti kavas Elani talispordiüksuse ja Elani mereüksuse tegevust jaanuarist 2008 kuni juunini 2008. Kava lõpus esitati äriühingu taastamist käsitlev osa. Kava kohaselt on võimalik selles osas kavandatud meetmeid võtta vaid uue kapitali paigutamisel Elanisse ja pangalaenude ajatamisel. Tervendamiskavas vajalikke summasid aga ei esitatud.

| (40) | Tervendamiskavas nähti Elani talispordiüksuse jaoks ette järgmised meetmed:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(40)

Tervendamiskavas nähti Elani talispordiüksuse jaoks ette järgmised meetmed:

—

[...]

| (41) | Elani mereüksuse suhtes nähti ette järgmised meetmed:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(41)

Elani mereüksuse suhtes nähti ette järgmised meetmed:

—

[...]

| (42) | Seejärel esitati tervendamiskavas aastateks 2008–2012 äriprognoosid, mille kohaselt hakkaks Elani talispordiüksus kasumit teenima alates 2010. aastast ja Elani mereüksus alates 2011. aastast. |
| --- | --- |

(42)

Seejärel esitati tervendamiskavas aastateks 2008–2012 äriprognoosid, mille kohaselt hakkaks Elani talispordiüksus kasumit teenima alates 2010. aastast ja Elani mereüksus alates 2011. aastast.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (43) | Nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes (2)–(3), otsustas komisjon 12. mail 2010 algatada ametliku uurimismenetluse („menetluse algatamise otsus”). Menetluse algatamise otsuses oli komisjon esialgu arvamusel, et nimetatud kaks kapitalisüsti hõlmavad Elan Ski ja Elan Marine kasuks antavat riigiabi. Komisjon kahtles, kas sellist riigiabi saab lugeda siseturuga kokkusobivaks. Kõigepealt uuris komisjon, kas abisaajad on raskustes äriühingud. |
| --- | --- |

(43)

Nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes (2)–(3), otsustas komisjon 12. mail 2010 algatada ametliku uurimismenetluse („menetluse algatamise otsus”). Menetluse algatamise otsuses oli komisjon esialgu arvamusel, et nimetatud kaks kapitalisüsti hõlmavad Elan Ski ja Elan Marine kasuks antavat riigiabi. Komisjon kahtles, kas sellist riigiabi saab lugeda siseturuga kokkusobivaks. Kõigepealt uuris komisjon, kas abisaajad on raskustes äriühingud.

3.1.   RASKUSTES ÄRIÜHING

| (44) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 10 sätestatakse teatavad tingimused (näiteks kapitali märkimisväärne vähenemine), mille puhul võib oletada, et äriühing on raskustes. Menetluse algatamise otsuses leiti, et Elan Ski ja Elan Marine ei vasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 10. Kuid vastavalt suuniste punktile 11 võib äriühingu lugeda siiski raskustes olevaks, kui on olemas tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused. Pidades silmas kahjumi suurenemist, käibe vähenemist ja Elani kontserni kui terviku rasket finantsseisundit, oli komisjon arvamusel, et Elan Ski ja Elan Marinet võib pidada raskustes olevateks äriühinguteks vähemalt 2007. ja 2008. aastal. |
| --- | --- |

(44)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 10 sätestatakse teatavad tingimused (näiteks kapitali märkimisväärne vähenemine), mille puhul võib oletada, et äriühing on raskustes. Menetluse algatamise otsuses leiti, et Elan Ski ja Elan Marine ei vasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 10. Kuid vastavalt suuniste punktile 11 võib äriühingu lugeda siiski raskustes olevaks, kui on olemas tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused. Pidades silmas kahjumi suurenemist, käibe vähenemist ja Elani kontserni kui terviku rasket finantsseisundit, oli komisjon arvamusel, et Elan Ski ja Elan Marinet võib pidada raskustes olevateks äriühinguteks vähemalt 2007. ja 2008. aastal.

3.2.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (45) | Esiteks hindas komisjon, kas meetmed hõlmavad riigi ressursse ja on riigiga seostatavad. Arvestades, et KAD kuulub 100 % Sloveeniale, et Sloveenia määrab kõik aktsionäride koosolekul osalejad ja nõukogu liikmed ning et Sloveenia valitsuse liikmed osalevad kõikidel aktsionäride ja nõukogu koosolekutel, tegi komisjon esialgse järelduse, et KADi võetud meetmed hõlmavad riigi ressursse ja on riigiga seostatavad. Elani teiste omanike (KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe ja Triglav Insurance) võetud meetmetega seoses jõudis komisjon järeldusele, et ametliku uurimismenetluse käigus tuleb kontrollida, kas need hõlmavad samuti riigi ressursse ja on riigiga seostatavad. |
| --- | --- |

(45)

Esiteks hindas komisjon, kas meetmed hõlmavad riigi ressursse ja on riigiga seostatavad. Arvestades, et KAD kuulub 100 % Sloveeniale, et Sloveenia määrab kõik aktsionäride koosolekul osalejad ja nõukogu liikmed ning et Sloveenia valitsuse liikmed osalevad kõikidel aktsionäride ja nõukogu koosolekutel, tegi komisjon esialgse järelduse, et KADi võetud meetmed hõlmavad riigi ressursse ja on riigiga seostatavad. Elani teiste omanike (KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe ja Triglav Insurance) võetud meetmetega seoses jõudis komisjon järeldusele, et ametliku uurimismenetluse käigus tuleb kontrollida, kas need hõlmavad samuti riigi ressursse ja on riigiga seostatavad.

| (46) | Teiseks uuris komisjon, kas meetmed andsid abisaajatele eelise. Tekkis kahtlus, kas meetmed vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumile. Esimese meetme puhul ei soovinud Elani ainus eraaktsionär KD Kapital osaleda. Selgus, et meede ei põhine äriplaanil ega ka muul teabel investeeringu võimaliku edasise tagasiteenimise kohta. Tundus, et kapitalisüsti ajal olid abisaajad finantsraskustes. Teise meetme puhul eraõiguslikud äriühingud ei osalenud. Ehkki pikaajaline kava ja tervendamiskava koostati enne kapitalisüsti käsitlevat aktsionäride otsust, oli näha, et Elani aktsionärid ei pea kavasid piisavaks. Teise meetme võtmise ajal olid Elan Ski ja Elan Marine endiselt finantsraskustes. |
| --- | --- |

(46)

Teiseks uuris komisjon, kas meetmed andsid abisaajatele eelise. Tekkis kahtlus, kas meetmed vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumile. Esimese meetme puhul ei soovinud Elani ainus eraaktsionär KD Kapital osaleda. Selgus, et meede ei põhine äriplaanil ega ka muul teabel investeeringu võimaliku edasise tagasiteenimise kohta. Tundus, et kapitalisüsti ajal olid abisaajad finantsraskustes. Teise meetme puhul eraõiguslikud äriühingud ei osalenud. Ehkki pikaajaline kava ja tervendamiskava koostati enne kapitalisüsti käsitlevat aktsionäride otsust, oli näha, et Elani aktsionärid ei pea kavasid piisavaks. Teise meetme võtmise ajal olid Elan Ski ja Elan Marine endiselt finantsraskustes.

| (47) | Kolmandaks leidis komisjon, et Sloveenia võetud meetmed moonutavad tõenäoliselt konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, kuivõrd liikmesriigid tõepoolest müüvad üksteisele suusavarustust ja merenduskaupu. |
| --- | --- |

(47)

Kolmandaks leidis komisjon, et Sloveenia võetud meetmed moonutavad tõenäoliselt konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, kuivõrd liikmesriigid tõepoolest müüvad üksteisele suusavarustust ja merenduskaupu.

3.3.   ABI KOKKUSOBIVUS

| (48) | Komisjon andis oma esialgse hinnangu, kas meetmed on päästmise ja ümberkorraldamise suunistega kokkusobivad. Kuivõrd Elan Ski ja Elan Marine olid raskustes ja kontsernis teisi tugevaid äriühinguid ei olnud, olid nad põhimõtteliselt päästmis- ja ümberkorraldamisabi kõlblikud. Et meetmeid võeti kapitali suurendamise näol, ei saanud seda lugeda päästmisabiks. Ümberkorraldamisabi kõlblikkusega seoses ei olnud selge, kas kõik asjaomased tingimused on täidetud. Eelkõige oli ebaselge, kas abisumma piirdub vajaliku miinimumiga, ning toetusesaaja panusest ja kompensatsioonimeetmetest ei olnud juttu. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon andis oma esialgse hinnangu, kas meetmed on päästmise ja ümberkorraldamise suunistega kokkusobivad. Kuivõrd Elan Ski ja Elan Marine olid raskustes ja kontsernis teisi tugevaid äriühinguid ei olnud, olid nad põhimõtteliselt päästmis- ja ümberkorraldamisabi kõlblikud. Et meetmeid võeti kapitali suurendamise näol, ei saanud seda lugeda päästmisabiks. Ümberkorraldamisabi kõlblikkusega seoses ei olnud selge, kas kõik asjaomased tingimused on täidetud. Eelkõige oli ebaselge, kas abisumma piirdub vajaliku miinimumiga, ning toetusesaaja panusest ja kompensatsioonimeetmetest ei olnud juttu.

| (49) | Samuti anti esialgne hinnang sellele, kas meetmete näol on tegu ühisturuga kokkusobiva regionaalabiga. Kuna mõlemad abisaajad asuvad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt rahastamiskõlblikus piirkonnas, ei olnud selge, kas nad on kõlblikud sellist abi saama, sest mõlemad abisaajad olid abi andmise ajal raskustes. |
| --- | --- |

(49)

Samuti anti esialgne hinnang sellele, kas meetmete näol on tegu ühisturuga kokkusobiva regionaalabiga. Kuna mõlemad abisaajad asuvad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt rahastamiskõlblikus piirkonnas, ei olnud selge, kas nad on kõlblikud sellist abi saama, sest mõlemad abisaajad olid abi andmise ajal raskustes.

4.   SLOVEENIA MÄRKUSED

| (50) | Sloveenia esitas oma märkused 9., 10., ja 16. juuni 2010. aasta kirjadega. Lisateavet saadeti 10. oktoobril 2011 ning 6. märtsi, 30. märtsi, 13. aprilli, 16. aprilli, 23. aprilli, 10. mai, 15. mai ja 30. mai 2012. aasta kirjadega (vt põhjendus (4)). |
| --- | --- |

(50)

Sloveenia esitas oma märkused 9., 10., ja 16. juuni 2010. aasta kirjadega. Lisateavet saadeti 10. oktoobril 2011 ning 6. märtsi, 30. märtsi, 13. aprilli, 16. aprilli, 23. aprilli, 10. mai, 15. mai ja 30. mai 2012. aasta kirjadega (vt põhjendus (4)).

| (51) | Kokkuvõttes ei sisalda meetmed Sloveenia arvates riigiabi, sest need ei hõlma riigi ressursse ega ole riigiga seostatavad. Isegi kui nad vastaksid kõnealustele tingimustele, ei annaks meetmed abisaajale eelist, kuna Sloveenia on tegutsenud kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Peale selle teatab Sloveenia, et meetmed ei mõjutanud kaubandust ega moonutanud konkurentsi, arvestades, et Sloveenia sõnul on talispordi kestuskaupade turg väga tugev ja tugevneb veelgi ning et Elan oli märksa suuremate turuosalistega võrreldes vaid nõrk konkurent. |
| --- | --- |

(51)

Kokkuvõttes ei sisalda meetmed Sloveenia arvates riigiabi, sest need ei hõlma riigi ressursse ega ole riigiga seostatavad. Isegi kui nad vastaksid kõnealustele tingimustele, ei annaks meetmed abisaajale eelist, kuna Sloveenia on tegutsenud kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Peale selle teatab Sloveenia, et meetmed ei mõjutanud kaubandust ega moonutanud konkurentsi, arvestades, et Sloveenia sõnul on talispordi kestuskaupade turg väga tugev ja tugevneb veelgi ning et Elan oli märksa suuremate turuosalistega võrreldes vaid nõrk konkurent.

| (52) | Meetme 1 võimaliku kokkusobivuse kohta siseturuga — juhul kui meede hõlmas riigiabi — Sloveenia põhjendusi ei esita. Sloveenia arvates võib meedet 2 lugeda päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(52)

Meetme 1 võimaliku kokkusobivuse kohta siseturuga — juhul kui meede hõlmas riigiabi — Sloveenia põhjendusi ei esita. Sloveenia arvates võib meedet 2 lugeda päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt ühisturuga kokkusobivaks.

4.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

4.1.1.   Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

| (53) | Sloveenia rõhutab, et ta ei mõjutanud Elani aktsiakapitali suurendamist. |
| --- | --- |

(53)

Sloveenia rõhutab, et ta ei mõjutanud Elani aktsiakapitali suurendamist.

| (54) | Sloveenia tuletab meelde, et käsitamaks meetmeid riigiabina, tuleb need otseselt või kaudselt anda riigi ressurssidest ning meetmed peavad olema seostatavad riigiga. Ta on nõus, et kui liikmesriigil on äriühingu üle valitsev mõju, on „riigi ressursside” tingimus täidetud. Siiski ei saa automaatselt eeldada, et juhul kui liikmesriigil on võimalus avaldada äriühingule valitsevat mõju, on liikmesriik sellist mõju konkreetsel juhul tõepoolest avaldanud. Sellega seoses viitab Sloveenia Stardust Marine'i kohtuasjas tehtud otsusele, (11) milles sätestati näitajad, mis määravad, kas riik on sellist mõju konkreetsel juhul avaldanud. Näitajad hõlmavad integreeritust riigiasutuste süsteemi, äriühingu tegevuse laadi ja asjaolu, kas äriühing tegutseb turul tavapärastes konkurentsitingimustes kõrvuti eraõiguslike äriühingutega, äriühingu õiguslikku seisundit ja riigi ametiasutuste järelevalve intensiivsust äriühingu juhtimise üle. Sloveenia osutab, et tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta seda, kas äriühing asutati eraõiguse alusel. |
| --- | --- |

(54)

Sloveenia tuletab meelde, et käsitamaks meetmeid riigiabina, tuleb need otseselt või kaudselt anda riigi ressurssidest ning meetmed peavad olema seostatavad riigiga. Ta on nõus, et kui liikmesriigil on äriühingu üle valitsev mõju, on „riigi ressursside” tingimus täidetud. Siiski ei saa automaatselt eeldada, et juhul kui liikmesriigil on võimalus avaldada äriühingule valitsevat mõju, on liikmesriik sellist mõju konkreetsel juhul tõepoolest avaldanud. Sellega seoses viitab Sloveenia Stardust Marine'i kohtuasjas tehtud otsusele, (11) milles sätestati näitajad, mis määravad, kas riik on sellist mõju konkreetsel juhul avaldanud. Näitajad hõlmavad integreeritust riigiasutuste süsteemi, äriühingu tegevuse laadi ja asjaolu, kas äriühing tegutseb turul tavapärastes konkurentsitingimustes kõrvuti eraõiguslike äriühingutega, äriühingu õiguslikku seisundit ja riigi ametiasutuste järelevalve intensiivsust äriühingu juhtimise üle. Sloveenia osutab, et tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta seda, kas äriühing asutati eraõiguse alusel.

| (55) | Sellega seoses esitab Sloveenia iga kapitalisüstiga seotud üksuse kohta järgmisi põhjendusi. |
| --- | --- |

(55)

Sellega seoses esitab Sloveenia iga kapitalisüstiga seotud üksuse kohta järgmisi põhjendusi.

| (56) | KAD on eraõiguslik äriühing, mis tegutseb turul konkurentsitingimustes. Ehkki KAD on riigi kontrolli all, ei saa ainult selle põhjal järeldada, et kõnealune rekapitaliseerimine on seostatav riigiga. Riigi seotus rekapitaliseerimisega ei ole tuvastatav järgmistel põhjustel: KADi tegevust reguleerib Sloveenia äriühingute seadus („ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah”); seadus ei piira selle varade loovutamist; KADi rahastatakse ainult dividendidest, intressist ja muust investeeringutest ja äritegevusest teenitud tulust ning Elani rekapitaliseerimise kohta võttis otsuse vastu oma otsustes sõltumatu nõukogu. Ehkki riik on tõepoolest usaldanud KADile pensionifondide haldamise ja äriühingute erastamise, ei saa nende ülesannetega seotud avalik huvi mõjutada KADi võetavaid meetmeid nii, et tema tegevust saaks seostada riigiga. |
| --- | --- |

(56)

KAD on eraõiguslik äriühing, mis tegutseb turul konkurentsitingimustes. Ehkki KAD on riigi kontrolli all, ei saa ainult selle põhjal järeldada, et kõnealune rekapitaliseerimine on seostatav riigiga. Riigi seotus rekapitaliseerimisega ei ole tuvastatav järgmistel põhjustel: KADi tegevust reguleerib Sloveenia äriühingute seadus („ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah”); seadus ei piira selle varade loovutamist; KADi rahastatakse ainult dividendidest, intressist ja muust investeeringutest ja äritegevusest teenitud tulust ning Elani rekapitaliseerimise kohta võttis otsuse vastu oma otsustes sõltumatu nõukogu. Ehkki riik on tõepoolest usaldanud KADile pensionifondide haldamise ja äriühingute erastamise, ei saa nende ülesannetega seotud avalik huvi mõjutada KADi võetavaid meetmeid nii, et tema tegevust saaks seostada riigiga.

| (57) | DSU kuulub vahetult riigile, kuid äriühingut ei rahasta riik ning DSU eesmärk on oma investeeringute väärtust maksimaalselt kasvatada. Ehkki riik on tõepoolest usaldanud KADile pensionifondide haldamise ja äriühingute erastamise, ei saa nende ülesannetega seotud avalik huvi mõjutada DSU võetavaid meetmeid nii, et tema tegevust saaks seostada riigiga. |
| --- | --- |

(57)

DSU kuulub vahetult riigile, kuid äriühingut ei rahasta riik ning DSU eesmärk on oma investeeringute väärtust maksimaalselt kasvatada. Ehkki riik on tõepoolest usaldanud KADile pensionifondide haldamise ja äriühingute erastamise, ei saa nende ülesannetega seotud avalik huvi mõjutada DSU võetavaid meetmeid nii, et tema tegevust saaks seostada riigiga.

| (58) | Zavarovalnica Triglav kuulub riigile vaid kaudselt ning tema tegevus on üksnes turupõhine. Riik ei saa tema tegevusele otsest mõju avaldada. Zavarovalnica Triglavi nõukogu liikmed valivad ametisse tõepoolest tema aktsionärid, kuid nad valitakse eraisikuna ja ühelgi neist ei olnud mingit positsiooni Sloveenia valitsuses või riigiasutustes. |
| --- | --- |

(58)

Zavarovalnica Triglav kuulub riigile vaid kaudselt ning tema tegevus on üksnes turupõhine. Riik ei saa tema tegevusele otsest mõju avaldada. Zavarovalnica Triglavi nõukogu liikmed valivad ametisse tõepoolest tema aktsionärid, kuid nad valitakse eraisikuna ja ühelgi neist ei olnud mingit positsiooni Sloveenia valitsuses või riigiasutustes.

| (59) | Triglav Naložbe kuulub Zavarovalnica Triglavi kaudu kaudselt riigile. Äriühingu eesmärk on toota kasumit. Riik ei saa Triglav Naložbe tegevusele otsest mõju avaldada ja äriühingu nõukogusse kuuluvad sõltumatud eraisikud. Lisaks finantseeris Triglav Naložbe kommertslaenu abil rekapitaliseerimist. |
| --- | --- |

(59)

Triglav Naložbe kuulub Zavarovalnica Triglavi kaudu kaudselt riigile. Äriühingu eesmärk on toota kasumit. Riik ei saa Triglav Naložbe tegevusele otsest mõju avaldada ja äriühingu nõukogusse kuuluvad sõltumatud eraisikud. Lisaks finantseeris Triglav Naložbe kommertslaenu abil rekapitaliseerimist.

4.1.2.   Eelise olemasolu

Meede 1

| (60) | Sloveenia arvates ei andnud meede 1 Elanile eelist järgmistel põhjustel. Detsembris 2005 võttis Elan vastu strateegilise arengukava 2006–2010, sealhulgas Elani tollaste tütarettevõtjate üksikasjalikud arengukavad. Arengukavas 2006–2010 nähti ette investeeringud nii talispordi- kui ka mereüksusesse. Kõnealuste investeeringute tegemiseks tegi Elan 2006. aasta mais oma aktsionäridele ettepaneku suurendada Elani kapitali 2006.–2009. aastal 20,2 miljoni euro võrra. Aktsionärid hindasid seda ettepanekut hoolikalt ning Elan esitas neile dokumendid, mis näitasid selgelt, et kapitali selline suurendamine oleks aktsionäridele kasulik. Elani enamusaktsionär KAD andis kavandatavale kapitali suurendamisele novembris 2006 oma hinnangu, jõudes järeldusele, et kapitali suurendamine on usaldusväärne investeering. Samuti vaatas Elani prognoosi läbi Triglav Naložbe ja nõustus selle alusel kapitalisüstiga. Peale selle nõudsid Elani aktsionärid kontserni sõltumatut hindamist — selle ülesande jaoks valiti välja [...] (vt põhjendus (24)). Hindamine näitas, et investeeringud on vajalikud ning et kõnealuse investeeringu võiks igal juhul saada tagasi põhjendatud väärtuses aktsiate müügiga strateegilisele partnerile. |
| --- | --- |

(60)

Sloveenia arvates ei andnud meede 1 Elanile eelist järgmistel põhjustel. Detsembris 2005 võttis Elan vastu strateegilise arengukava 2006–2010, sealhulgas Elani tollaste tütarettevõtjate üksikasjalikud arengukavad. Arengukavas 2006–2010 nähti ette investeeringud nii talispordi- kui ka mereüksusesse. Kõnealuste investeeringute tegemiseks tegi Elan 2006. aasta mais oma aktsionäridele ettepaneku suurendada Elani kapitali 2006.–2009. aastal 20,2 miljoni euro võrra. Aktsionärid hindasid seda ettepanekut hoolikalt ning Elan esitas neile dokumendid, mis näitasid selgelt, et kapitali selline suurendamine oleks aktsionäridele kasulik. Elani enamusaktsionär KAD andis kavandatavale kapitali suurendamisele novembris 2006 oma hinnangu, jõudes järeldusele, et kapitali suurendamine on usaldusväärne investeering. Samuti vaatas Elani prognoosi läbi Triglav Naložbe ja nõustus selle alusel kapitalisüstiga. Peale selle nõudsid Elani aktsionärid kontserni sõltumatut hindamist — selle ülesande jaoks valiti välja [...] (vt põhjendus (24)). Hindamine näitas, et investeeringud on vajalikud ning et kõnealuse investeeringu võiks igal juhul saada tagasi põhjendatud väärtuses aktsiate müügiga strateegilisele partnerile.

| (61) | Eespool osutatud kaalutlustel allkirjastasid Elan ja aktsionärid jaanuaris 2007 kavatsuste protokolli, milles lepiti kokku, et aktsionärid investeerivad äriühingusse 10 225 miljonit eurot. Ka Elani ainus eraaktsionär KD Kapital allkirjastas kavatsuste protokolli ilma lisatingimusteta. Sloveenia hinnangul tegid aktsionärid selle otsuse lootuses teenida investeeritud kapitalilt mõistlikku tulu ning tegutsesid seetõttu kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

(61)

Eespool osutatud kaalutlustel allkirjastasid Elan ja aktsionärid jaanuaris 2007 kavatsuste protokolli, milles lepiti kokku, et aktsionärid investeerivad äriühingusse 10 225 miljonit eurot. Ka Elani ainus eraaktsionär KD Kapital allkirjastas kavatsuste protokolli ilma lisatingimusteta. Sloveenia hinnangul tegid aktsionärid selle otsuse lootuses teenida investeeritud kapitalilt mõistlikku tulu ning tegutsesid seetõttu kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega.

| (62) | Mis puutub sellesse, et aktsionäride koosolek nõustus kapitalisüstiga ametlikult alles oktoobris 2007, siis Sloveenia põhjendab viivitust Elani eraomanikust vähemusaktsionäri KD Kapitali ja Elani enamusaktsionäri KAD vahelise vaidlusega. KD Kapital oli Elani ühe konkurendi, Seaway group d.o.o. 50 % aktsionär. KD Kapital kavatses saata oma huvide esindamiseks Elani nõukogusse oma esindaja, millega teised aktsionärid ei tahtnud aga leppida, sest KD Kapital oli konkurendi aktsionär. Vaidlus lahenes, kui KAD pakkus KD Kapitalile müügioptsiooni. Pärast kokkuleppe saavutamist otsustasid kõik Elani aktsionärid, sh KD Kapital, ametlikult investeerida Elanisse 10,225 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(62)

Mis puutub sellesse, et aktsionäride koosolek nõustus kapitalisüstiga ametlikult alles oktoobris 2007, siis Sloveenia põhjendab viivitust Elani eraomanikust vähemusaktsionäri KD Kapitali ja Elani enamusaktsionäri KAD vahelise vaidlusega. KD Kapital oli Elani ühe konkurendi, Seaway group d.o.o. 50 % aktsionär. KD Kapital kavatses saata oma huvide esindamiseks Elani nõukogusse oma esindaja, millega teised aktsionärid ei tahtnud aga leppida, sest KD Kapital oli konkurendi aktsionär. Vaidlus lahenes, kui KAD pakkus KD Kapitalile müügioptsiooni. Pärast kokkuleppe saavutamist otsustasid kõik Elani aktsionärid, sh KD Kapital, ametlikult investeerida Elanisse 10,225 miljonit eurot.

Meede 2

| (63) | Sloveenia sõnul oli Elan 2008. aasta alguses maksejõuetuse äärel. Nõukogu ja aktsionärid asusid viivitamata tegutsema ning nimetasid Elani juhatusse uusi liikmeid, kes alustasid Elani pankadega läbirääkimisi võlgade ajatamiseks. Pangad aga nõudsid aktsionäridelt täiendavat rahasüsti. Sellega seoses valmistas Elan välisnõustaja abil mais 2008 ette suure muutuste strateegia; juunis 2008 koostas Elan pikaajalise kava 2008–2012 ning augustis 2008 võttis Elani juhtkond vastu tervendamiskava. 11. juulil 2008 nõustusid aktsionärid kapitali suurendama — tingimusel, et pangad nõustuvad kõigepealt nende dokumentide valguses võlga ajatama. Lisaks kinnitas Sloveenia, et aktsionärid võtsid arvesse äriühingu väärtust vastavalt sõltumatu audiitorühingu hinnangule Elani omakapitali väärtuse kohta (12). Hinnangu kohaselt oli 31. detsembril 2007 Elani turuväärtus 38 059 000 eurot. Peale selle võtsid aktsionärid arvesse Elani väärtusele 1. juulil 2008 antud kiirhinnangut. 28. augustil 2008 otsustasid aktsionärid ilma pankade eelneva võla ajatamise nõusolekuta lõpuks kapitali investeerida. Sloveenia väitel oleksid aktsionärid vastasel juhul võinud kogu Elanisse investeeritud raha kaotada. Sellega seoses on Sloveenia arvamusel, et Elani aktsionärid tegutsesid kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

(63)

Sloveenia sõnul oli Elan 2008. aasta alguses maksejõuetuse äärel. Nõukogu ja aktsionärid asusid viivitamata tegutsema ning nimetasid Elani juhatusse uusi liikmeid, kes alustasid Elani pankadega läbirääkimisi võlgade ajatamiseks. Pangad aga nõudsid aktsionäridelt täiendavat rahasüsti. Sellega seoses valmistas Elan välisnõustaja abil mais 2008 ette suure muutuste strateegia; juunis 2008 koostas Elan pikaajalise kava 2008–2012 ning augustis 2008 võttis Elani juhtkond vastu tervendamiskava. 11. juulil 2008 nõustusid aktsionärid kapitali suurendama — tingimusel, et pangad nõustuvad kõigepealt nende dokumentide valguses võlga ajatama. Lisaks kinnitas Sloveenia, et aktsionärid võtsid arvesse äriühingu väärtust vastavalt sõltumatu audiitorühingu hinnangule Elani omakapitali väärtuse kohta (12). Hinnangu kohaselt oli 31. detsembril 2007 Elani turuväärtus 38 059 000 eurot. Peale selle võtsid aktsionärid arvesse Elani väärtusele 1. juulil 2008 antud kiirhinnangut. 28. augustil 2008 otsustasid aktsionärid ilma pankade eelneva võla ajatamise nõusolekuta lõpuks kapitali investeerida. Sloveenia väitel oleksid aktsionärid vastasel juhul võinud kogu Elanisse investeeritud raha kaotada. Sellega seoses on Sloveenia arvamusel, et Elani aktsionärid tegutsesid kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega.

4.1.3.   Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (64) | Sloveenia sõnul ei saanud meetmed konkurentsi moonutada ega avaldanud mõju ka kaubandusele. Esiteks oli Elan kapitalisüstide ajal palju suurematele suusaturul osalejatele nõrk konkurent. Teiseks pidid ka Elani konkurentide eraaktsionärid 2007–2008. aasta kahjumist toibumiseks tegutsema. |
| --- | --- |

(64)

Sloveenia sõnul ei saanud meetmed konkurentsi moonutada ega avaldanud mõju ka kaubandusele. Esiteks oli Elan kapitalisüstide ajal palju suurematele suusaturul osalejatele nõrk konkurent. Teiseks pidid ka Elani konkurentide eraaktsionärid 2007–2008. aasta kahjumist toibumiseks tegutsema.

4.2.   KOKKUSOBIVUS

| (65) | Sloveenia põhjendab kokkusobivust vaid meetme 2 puhul. Sloveenia väitel oli kõnealune meede vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele siseturuga kokkusobiv, kuna Elan koostas elujõulise ümberkorraldamiskava, mis hõlmas kontserni olukorra parandamist peamiselt sisemeetmete abil. |
| --- | --- |

(65)

Sloveenia põhjendab kokkusobivust vaid meetme 2 puhul. Sloveenia väitel oli kõnealune meede vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele siseturuga kokkusobiv, kuna Elan koostas elujõulise ümberkorraldamiskava, mis hõlmas kontserni olukorra parandamist peamiselt sisemeetmete abil.

| (66) | Tõepoolest, Sloveenia väidab, et pärast aktsiakapitali suurendamist 2008. aastal järgis Elan kavasid nõuetekohaselt ja tal õnnestus lühiajalisi laene ajatada. Jaanuaris 2009 võeti vastu koondamiskavad ning oktoobris 2009 müüs Elan oma tütarettevõtjad Elan Yachting d.o.o. ja Elan Marine Charter d.o.o. Aprillis 2010 müüdi Horvaatias Obrovacis asuv Elan Brod d.o.o. Tehingutest saadi tulu kogusummas [3,1–3,6] miljonit eurot. Mais 2010 õnnestus Elanil saada täiendavaid vahendeid oma pankadega sõlmitud pikaajalisest laenulepingust summas [21,5–25,5] miljonit eurot]. Uut laenu kasutati varasemate laenude tagasimaksmiseks. 1. juunil 2010 ühinesid Elani talispordiüksus ja Elani mereüksus lõpuks emaettevõtja Elaniga. Samuti on Sloveenia väitnud, et kulusid aitas hüvitada osaluse lõpetamine Põhja-Ameerikas asuvas suuskade turustamise ühisettevõttes Dal Bello Sports. [...] leppisid pooled 14. detsembril 2009 kokku ühisettevõtte leping lõpetada. Kanada edasimüügileping lõpetati alates 1. jaanuarist 2010, seejärel lõpetati alates 1. jaanuarist 2011 USA edasimüügileping. |
| --- | --- |

(66)

Tõepoolest, Sloveenia väidab, et pärast aktsiakapitali suurendamist 2008. aastal järgis Elan kavasid nõuetekohaselt ja tal õnnestus lühiajalisi laene ajatada. Jaanuaris 2009 võeti vastu koondamiskavad ning oktoobris 2009 müüs Elan oma tütarettevõtjad Elan Yachting d.o.o. ja Elan Marine Charter d.o.o. Aprillis 2010 müüdi Horvaatias Obrovacis asuv Elan Brod d.o.o. Tehingutest saadi tulu kogusummas [3,1–3,6] miljonit eurot. Mais 2010 õnnestus Elanil saada täiendavaid vahendeid oma pankadega sõlmitud pikaajalisest laenulepingust summas [21,5–25,5] miljonit eurot]. Uut laenu kasutati varasemate laenude tagasimaksmiseks. 1. juunil 2010 ühinesid Elani talispordiüksus ja Elani mereüksus lõpuks emaettevõtja Elaniga. Samuti on Sloveenia väitnud, et kulusid aitas hüvitada osaluse lõpetamine Põhja-Ameerikas asuvas suuskade turustamise ühisettevõttes Dal Bello Sports. [...] leppisid pooled 14. detsembril 2009 kokku ühisettevõtte leping lõpetada. Kanada edasimüügileping lõpetati alates 1. jaanuarist 2010, seejärel lõpetati alates 1. jaanuarist 2011 USA edasimüügileping.

5.   HINNANG

| (67) | Komisjon uurib, kas abisaaja sai riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt punkt 5.2 allpool), ja kui see nii on, siis kas selline abi võib olla kokkusobiv siseturuga (vt punkt 5.3 allpool). Selle jaoks on vaja määratleda, millisest ajahetkest tuleb potentsiaalset abisaajat lugeda raskustes olevaks äriühinguks (vt punkt 5.1 allpool). |
| --- | --- |

(67)

Komisjon uurib, kas abisaaja sai riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt punkt 5.2 allpool), ja kui see nii on, siis kas selline abi võib olla kokkusobiv siseturuga (vt punkt 5.3 allpool). Selle jaoks on vaja määratleda, millisest ajahetkest tuleb potentsiaalset abisaajat lugeda raskustes olevaks äriühinguks (vt punkt 5.1 allpool).

5.1.   RASKUSTES OLEV ÄRIÜHING

| (68) | Vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 10 on äriühing raskustes, kui ta on eelneva 12 kuu jooksul kaotanud üle poole oma kapitalist või kui ta vastab kriteeriumidele, mis on siseriikliku õigusega kehtestatud kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamiseks. Nagu leiti ka menetluse algatamise otsuses, ei vastanud 2007. aastal päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 10 ei tütarettevõtjad ega kontsern tervikuna. |
| --- | --- |

(68)

Vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 10 on äriühing raskustes, kui ta on eelneva 12 kuu jooksul kaotanud üle poole oma kapitalist või kui ta vastab kriteeriumidele, mis on siseriikliku õigusega kehtestatud kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamiseks. Nagu leiti ka menetluse algatamise otsuses, ei vastanud 2007. aastal päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 10 ei tütarettevõtjad ega kontsern tervikuna.

| (69) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kohaselt võib äriühingu lugeda siiski raskustes olevaks, kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, nagu kahjumi suurenemine, käibe vähenemine, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning varade puhasväärtuse vähenemine või kadumine. |
| --- | --- |

(69)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kohaselt võib äriühingu lugeda siiski raskustes olevaks, kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, nagu kahjumi suurenemine, käibe vähenemine, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning varade puhasväärtuse vähenemine või kadumine.

| (70) | Sellega seoses tuleb märkida, et ajavahemikul 2003–2006 kasvas kontserni käive 109,2 miljonilt eurolt 122,4 miljoni euroni. Veelgi enam — Elani kontsern teenis kõnealusel perioodil puhaskasumit, välja arvatud 2004. aasta. Elani finantsseisund hakkas halvenema 2007. aasta jooksul. Kontserni käive vähenes 2007. aastal 5 miljoni euro võrra 117,5 miljoni euroni ja langes 2008. aastal 100 miljoni euroni. Samal ajal sattus Elani kontsern 2007. aastal kahjumisse: vähenemine 0,6 miljonilt eurolt 2006. aastal – 8,4 miljoni euroni 2007. aastal ja – 12,7 miljoni euroni 2008. aastal.

  Tabel 2


  Elani kontserni olulisemad finantsnäitajad












  (Tuhandetes eurodes) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhastulu müügist | 109 165 | 103 262 | 109 216 | 122 404 | 117 455 | 99 995 |
| Tegevuskulud | 114 280 | 108 310 | 113 244 | 127 689 | 132 919 | 117 197 |
| Puhaskasum/-kahjum | 3 480 | – 9 430 | 3 996 | 596 | – 8 432 | – 12 695 |

(70)

Sellega seoses tuleb märkida, et ajavahemikul 2003–2006 kasvas kontserni käive 109,2 miljonilt eurolt 122,4 miljoni euroni. Veelgi enam — Elani kontsern teenis kõnealusel perioodil puhaskasumit, välja arvatud 2004. aasta. Elani finantsseisund hakkas halvenema 2007. aasta jooksul. Kontserni käive vähenes 2007. aastal 5 miljoni euro võrra 117,5 miljoni euroni ja langes 2008. aastal 100 miljoni euroni. Samal ajal sattus Elani kontsern 2007. aastal kahjumisse: vähenemine 0,6 miljonilt eurolt 2006. aastal – 8,4 miljoni euroni 2007. aastal ja – 12,7 miljoni euroni 2008. aastal.

Tabel 2

Elani kontserni olulisemad finantsnäitajad

(Tuhandetes eurodes)

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Puhastulu müügist

109 165

103 262

109 216

122 404

117 455

99 995

Tegevuskulud

114 280

108 310

113 244

127 689

132 919

117 197

Puhaskasum/-kahjum

3 480

– 9 430

3 996

596

– 8 432

– 12 695

| (71) | See on osaliselt seletatav 2006–2007. aasta pehme talvega, mis kahandas talispordiüksuse läbimüüki. Õieti langes Elan Ski käive 48,1 miljonilt eurolt 2006. aastal 40,8 miljonile eurole 2007. aastal ja vähenes veelgi 37,7 miljoni euroni 2008. aastal. Samal ajal vähenes Elan Ski tulemus – 0,5 miljonilt eurolt 2006. aastal – 6,7 miljoni euroni 2007. ja – 13,0 miljoni euroni 2008. aastal.

  Tabel 3


  Elan Ski









  (Tuhandetes eurodes) | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhastulu müügist | 48 113 | 40 852 | 37 662 |
| Puhaskasum/-kahjum | – 472 | – 6 674 | – 12 971 |

(71)

See on osaliselt seletatav 2006–2007. aasta pehme talvega, mis kahandas talispordiüksuse läbimüüki. Õieti langes Elan Ski käive 48,1 miljonilt eurolt 2006. aastal 40,8 miljonile eurole 2007. aastal ja vähenes veelgi 37,7 miljoni euroni 2008. aastal. Samal ajal vähenes Elan Ski tulemus – 0,5 miljonilt eurolt 2006. aastal – 6,7 miljoni euroni 2007. ja – 13,0 miljoni euroni 2008. aastal.

Tabel 3

Elan Ski

(Tuhandetes eurodes)

2006

2007

2008

Puhastulu müügist

48 113

40 852

37 662

Puhaskasum/-kahjum

– 472

– 6 674

– 12 971

| (72) | Elani mereüksus kasvatas 2007. aastal oma müügitulu märgatavalt: 31,8 miljonilt eurolt 38,6 miljoni euroni, kuid lõpetas väikese kahjumiga –0,3 miljonit eurot. Olukord halvenes 2008. aastal, kui müügitulu langes kolmandiku võrra 38,6 miljonilt eurolt 25,9 miljoni euroni ning Elani mereüksus teenis puhaskahjumit –10,2 miljonit eurot.

  Tabel 4


  Elani mereüksus










  (Tuhandetes eurodes) | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhastulu müügist | 31 836 | 38 627 | 25 876 |
| Puhaskasum/-kahjum | 1 176 | – 305 | – 10 214 |

(72)

Elani mereüksus kasvatas 2007. aastal oma müügitulu märgatavalt: 31,8 miljonilt eurolt 38,6 miljoni euroni, kuid lõpetas väikese kahjumiga –0,3 miljonit eurot. Olukord halvenes 2008. aastal, kui müügitulu langes kolmandiku võrra 38,6 miljonilt eurolt 25,9 miljoni euroni ning Elani mereüksus teenis puhaskahjumit –10,2 miljonit eurot.

Tabel 4

Elani mereüksus

(Tuhandetes eurodes)

2006

2007

2008

Puhastulu müügist

31 836

38 627

25 876

Puhaskasum/-kahjum

1 176

– 305

– 10 214

| (73) | Võttes arvesse tabelites 2–4 esitatud finantsnäitajaid, on selge, et Elan ei olnud 2007. aasta alguses meetme 1 võtmise ajal (vt põhjendused (78)–(85)) raskustes. |
| --- | --- |

(73)

Võttes arvesse tabelites 2–4 esitatud finantsnäitajaid, on selge, et Elan ei olnud 2007. aasta alguses meetme 1 võtmise ajal (vt põhjendused (78)–(85)) raskustes.

| (74) | Kuid nagu näitab eespool esitatud finantsteave, hakkas Elani finantsseisund 2007. aasta jooksul halvenema ning oli 2008. aastal väga raske. Äriühingu käive vähenes ja kahjum suurenes ning 2008. aasta alguses ohustas teda maksejõuetus (vt põhjendused (29)–(34) ja põhjendus (63)). Võib öelda, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt tuleb Elanit lugeda meetme 2 võtmise ajal raskustes olevaks äriühinguks. Õigupoolest kallutas Elani aktsionäride otsust kapitalisüsti kasuks see, et vastasel juhul oleks Elan pankrotti läinud (vt põhjendused (31)–(33)). |
| --- | --- |

(74)

Kuid nagu näitab eespool esitatud finantsteave, hakkas Elani finantsseisund 2007. aasta jooksul halvenema ning oli 2008. aastal väga raske. Äriühingu käive vähenes ja kahjum suurenes ning 2008. aasta alguses ohustas teda maksejõuetus (vt põhjendused (29)–(34) ja põhjendus (63)). Võib öelda, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt tuleb Elanit lugeda meetme 2 võtmise ajal raskustes olevaks äriühinguks. Õigupoolest kallutas Elani aktsionäride otsust kapitalisüsti kasuks see, et vastasel juhul oleks Elan pankrotti läinud (vt põhjendused (31)–(33)).

5.2.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (75) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(75)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu.

| (76) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed, mistõttu selleks, et meedet võiks lugeda riigiabiks, peavad olema kõik tingimused samaaegselt täidetud. |
| --- | --- |

(76)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed, mistõttu selleks, et meedet võiks lugeda riigiabiks, peavad olema kõik tingimused samaaegselt täidetud.

5.2.1.   2007. aastal tehtud kapitalisüst (meede 1)

| (77) | Sloveenia väidab peamiselt, et meede 1 võeti kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ja seetõttu ei anna see abisaajale eelist. Lisaks rõhutab ta, et igal juhul ei olnud kapitalisüst seostatav riigiga (vt põhjendused (53)–(63)). |
| --- | --- |

(77)

Sloveenia väidab peamiselt, et meede 1 võeti kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ja seetõttu ei anna see abisaajale eelist. Lisaks rõhutab ta, et igal juhul ei olnud kapitalisüst seostatav riigiga (vt põhjendused (53)–(63)).

Abi andmise kuupäev

| (78) | Esiteks tuleb määrata, millal täpselt meede 1 Elanile võimaldati. Põhimõtteliselt loetakse riiklik meede võimaldatuks niipea, kui liikmesriik otsustab selle võtta, st kui liikmesriigil tekib meetme võtmiseks õiguslik kohustus. Nagu kirjeldatud eespool (vt põhjendus (24)), allkirjastasid Elani aktsionärid ja Elan kavatsuste protokolli 29. jaanuaril 2007, kuid aktsiakapitali suurendamine kinnitati Elani aktsionäride koosolekul oktoobris 2007. Seepärast tuleb välja selgitada, kas juba kavatsuste protokolli võib lugeda aktsionäride suhtes siduvaks viisil, mis võimaldab otsustada, et meetme 1 võib lugeda võimaldatuks kavatsuste protokolli allkirjastamise kuupäeval. |
| --- | --- |

(78)

Esiteks tuleb määrata, millal täpselt meede 1 Elanile võimaldati. Põhimõtteliselt loetakse riiklik meede võimaldatuks niipea, kui liikmesriik otsustab selle võtta, st kui liikmesriigil tekib meetme võtmiseks õiguslik kohustus. Nagu kirjeldatud eespool (vt põhjendus (24)), allkirjastasid Elani aktsionärid ja Elan kavatsuste protokolli 29. jaanuaril 2007, kuid aktsiakapitali suurendamine kinnitati Elani aktsionäride koosolekul oktoobris 2007. Seepärast tuleb välja selgitada, kas juba kavatsuste protokolli võib lugeda aktsionäride suhtes siduvaks viisil, mis võimaldab otsustada, et meetme 1 võib lugeda võimaldatuks kavatsuste protokolli allkirjastamise kuupäeval.

| (79) | Sellega seoses märgib komisjon, et Sloveenia õigusliku hinnangu kohaselt (13) ei reguleeri Sloveenia õigus selgesõnaliselt kavatsuste protokolli olemust. Selline kavatsuste protokoll võib olla kas lihtsalt mittesiduv dokument alanud läbirääkimiste kohta, eelleping või leping. Kavatsuste protokolli õiguslik olemus tuleb kindlaks määrata igal konkreetsel juhul eraldi, võttes arvesse protokolli sõnastust, selle allkirjastamise asjaolusid ja tõlgendamise üldsätteid vastavalt Sloveenia õigusele. |
| --- | --- |

(79)

Sellega seoses märgib komisjon, et Sloveenia õigusliku hinnangu kohaselt (13) ei reguleeri Sloveenia õigus selgesõnaliselt kavatsuste protokolli olemust. Selline kavatsuste protokoll võib olla kas lihtsalt mittesiduv dokument alanud läbirääkimiste kohta, eelleping või leping. Kavatsuste protokolli õiguslik olemus tuleb kindlaks määrata igal konkreetsel juhul eraldi, võttes arvesse protokolli sõnastust, selle allkirjastamise asjaolusid ja tõlgendamise üldsätteid vastavalt Sloveenia õigusele.

| (80) | Sloveenia võlaõigusseaduse (14) artikli 15 kohaselt on leping siduv, kui pooled lepivad kokku lepingu põhipunktides. Eelkõige peavad olema ära näidatud lepingu pooled ja igal lepingul peab olema alus. |
| --- | --- |

(80)

Sloveenia võlaõigusseaduse (14) artikli 15 kohaselt on leping siduv, kui pooled lepivad kokku lepingu põhipunktides. Eelkõige peavad olema ära näidatud lepingu pooled ja igal lepingul peab olema alus.

| (81) | Sellega seoses märgib komisjon, et kavatsuste protokolli sõnastuse kohaselt olid lepingu pooled konkreetselt ära näidatud; aktsiakapitali suurendamise kogusumma oli kavatsuste protokollis juba sätestatud (10,225 miljonit eurot); määratletud oli uute emiteeritavate aktsiate maksimaalne nominaalväärtus ja uue aktsia minimaalne väärtus; iga allakirjutanud aktsionär nõustus osalema vastavalt oma osa tollasele suurusele; määratletud oli kapitalisüsti eesmärk (peamiselt investeeringud Elani talispordi- ja Elani mereüksusesse) ning oli sätestatud kapitali kasutamise kontrollimehhanism. Lisaks tuleb arvesse võtta, et kavatsuste protokolli ei sõlmitud üksnes Elani aktsionäride vahel, vaid aktsionäride ja Elani vahel. Esimesed pidid Elanisse kapitali paigutama, samas kui viimane pidi registreerima uued aktsiad ja kasutama kapitalisüsti kavatsuste protokollis näidatud viisil. Sellega seoses leiab komisjon, et pooled nõustusid kõikide peamiste siduva lepingu sõlmimiseks vajalike elementidega. |
| --- | --- |

(81)

Sellega seoses märgib komisjon, et kavatsuste protokolli sõnastuse kohaselt olid lepingu pooled konkreetselt ära näidatud; aktsiakapitali suurendamise kogusumma oli kavatsuste protokollis juba sätestatud (10,225 miljonit eurot); määratletud oli uute emiteeritavate aktsiate maksimaalne nominaalväärtus ja uue aktsia minimaalne väärtus; iga allakirjutanud aktsionär nõustus osalema vastavalt oma osa tollasele suurusele; määratletud oli kapitalisüsti eesmärk (peamiselt investeeringud Elani talispordi- ja Elani mereüksusesse) ning oli sätestatud kapitali kasutamise kontrollimehhanism. Lisaks tuleb arvesse võtta, et kavatsuste protokolli ei sõlmitud üksnes Elani aktsionäride vahel, vaid aktsionäride ja Elani vahel. Esimesed pidid Elanisse kapitali paigutama, samas kui viimane pidi registreerima uued aktsiad ja kasutama kapitalisüsti kavatsuste protokollis näidatud viisil. Sellega seoses leiab komisjon, et pooled nõustusid kõikide peamiste siduva lepingu sõlmimiseks vajalike elementidega.

| (82) | Siduva lepingu sõlmimist näitab ka protokolli sõnastus: aktsionärid ja Elan „kinnitasid kapitali suurendamise kavatsust”; aktsionärid „toetavad kapitalisüsti”; uute aktsiate eest „tasutakse rahas”. |
| --- | --- |

(82)

Siduva lepingu sõlmimist näitab ka protokolli sõnastus: aktsionärid ja Elan „kinnitasid kapitali suurendamise kavatsust”; aktsionärid „toetavad kapitalisüsti”; uute aktsiate eest „tasutakse rahas”.

| (83) | Lisaks sõlmis Elan kohe pärast kavatsuste protokolli allkirjastamist uue tootmisliini hankelepingu, mida võib samuti pidada märgiks, et Elan ootas aktsionäridelt kapitali paigutamist äriühingusse. |
| --- | --- |

(83)

Lisaks sõlmis Elan kohe pärast kavatsuste protokolli allkirjastamist uue tootmisliini hankelepingu, mida võib samuti pidada märgiks, et Elan ootas aktsionäridelt kapitali paigutamist äriühingusse.

| (84) | Lõppkokkuvõttes jõutakse Sloveenia esitatud õiguslikus hinnangus järeldusele, et kavatsuste protokoll muutus allkirjastamisel siduvaks, st aktsionärid olid kohustatud võtma vastu kapitali suurendamise otsuse ja kapitali pärast sellise otsuse vastuvõtmist sisse maksma. Hinnangu kohaselt ei ole Sloveenia kohus teinud veel otsust küsimuses, kas kohustus hääletada kapitali suurendamise poolt on täitmisele pööratav; sellist lepingut rikkuv pool vastutab aga üldjuhul kahjude eest. |
| --- | --- |

(84)

Lõppkokkuvõttes jõutakse Sloveenia esitatud õiguslikus hinnangus järeldusele, et kavatsuste protokoll muutus allkirjastamisel siduvaks, st aktsionärid olid kohustatud võtma vastu kapitali suurendamise otsuse ja kapitali pärast sellise otsuse vastuvõtmist sisse maksma. Hinnangu kohaselt ei ole Sloveenia kohus teinud veel otsust küsimuses, kas kohustus hääletada kapitali suurendamise poolt on täitmisele pööratav; sellist lepingut rikkuv pool vastutab aga üldjuhul kahjude eest.

| (85) | Eespool esitatud põhjendusi arvesse võttes otsustab komisjon, et kavatsuste protokolli allkirjastamise kuupäeva, mis oli 29. jaanuar 2007, võib lugeda meetme 1 võimaldamise ajaks. |
| --- | --- |

(85)

Eespool esitatud põhjendusi arvesse võttes otsustab komisjon, et kavatsuste protokolli allkirjastamise kuupäeva, mis oli 29. jaanuar 2007, võib lugeda meetme 1 võimaldamise ajaks.

Valikuline eelis abisaajale

| (86) | Selleks et meedet käsitataks riigiabina, peab meede olema konkreetne või valikuline, soodustades ainult teatavaid äriühinguid või teatavate kaupade tootmist. |
| --- | --- |

(86)

Selleks et meedet käsitataks riigiabina, peab meede olema konkreetne või valikuline, soodustades ainult teatavaid äriühinguid või teatavate kaupade tootmist.

Abisaaja

| (87) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 viidatakse abisaaja määratlemisel ettevõtja mõistele. Nagu kinnitavad liidu kohtud, ei pea ettevõtja selle sätte tähenduses olema üksik juriidiline isik, vaid võib hõlmata kontserni (15). Peamine kriteerium määramaks, kas tegu on kõnealuse sätte tähenduses ettevõtjaga, on majandusüksuse kaasatus. Majandusüksus võib koosneda mitmest juriidilisest isikust. Praegusel juhul oli Elan see juriidiline isik, kuhu kapitali paigutati. Abi andmise ajal oli Elanil neli tütarettevõtjat, täpsemalt Elani talispordiüksus, Elani mereüksus, Elan Inventa d.o.o. ja Marine Nova d.o.o. (vt põhjendus (6)). Pärast kapitalisüsti andis Elan Elani talispordiüksusele ja Elani mereüksusele aktsionärilaenu. Laenud konverteeriti hiljem tütarettevõtjate omakapitaliks. Seega tuleb kaaluda, kas kapitalisüstist said kasu kontsern kui selline või vastavalt ainult Elani talispordiüksus ja Elani mereüksus. |
| --- | --- |

(87)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 viidatakse abisaaja määratlemisel ettevõtja mõistele. Nagu kinnitavad liidu kohtud, ei pea ettevõtja selle sätte tähenduses olema üksik juriidiline isik, vaid võib hõlmata kontserni (15). Peamine kriteerium määramaks, kas tegu on kõnealuse sätte tähenduses ettevõtjaga, on majandusüksuse kaasatus. Majandusüksus võib koosneda mitmest juriidilisest isikust. Praegusel juhul oli Elan see juriidiline isik, kuhu kapitali paigutati. Abi andmise ajal oli Elanil neli tütarettevõtjat, täpsemalt Elani talispordiüksus, Elani mereüksus, Elan Inventa d.o.o. ja Marine Nova d.o.o. (vt põhjendus (6)). Pärast kapitalisüsti andis Elan Elani talispordiüksusele ja Elani mereüksusele aktsionärilaenu. Laenud konverteeriti hiljem tütarettevõtjate omakapitaliks. Seega tuleb kaaluda, kas kapitalisüstist said kasu kontsern kui selline või vastavalt ainult Elani talispordiüksus ja Elani mereüksus.

| (88) | Omandisuhetega seoses märgitakse esiteks, et Elanile kuulus 100 % mõlema tütarettevõtja, see tähendab Elani talispordiüksuse ja Elani mereüksuse aktsiatest. Seepärast on Elanil nende tütarettevõtjate äritegevuse üle valitsev mõju. |
| --- | --- |

(88)

Omandisuhetega seoses märgitakse esiteks, et Elanile kuulus 100 % mõlema tütarettevõtja, see tähendab Elani talispordiüksuse ja Elani mereüksuse aktsiatest. Seepärast on Elanil nende tütarettevõtjate äritegevuse üle valitsev mõju.

| (89) | Teiseks tegelesid Elani talispordiüksus ja Elani mereüksus meetme võimaldamise ajal Elani põhitegevusega, milleks oli suuskade ja lumelaudade ning jahtide tootmine. Teised tütarettevõtjad ei olnud kas turul aktiivsed (Marine Nova d.o.o.) või toetasid Elani põhitegevust (Elan Inventa d.o.o.). Elani ümberkorraldamise ajal ühendati Elani talispordiüksus ja Elani mereüksus tegelikult emaettevõtja Elaniga — veel üks asjaolu, mis näitab, et abisaajaks võib lugeda kontserni. |
| --- | --- |

(89)

Teiseks tegelesid Elani talispordiüksus ja Elani mereüksus meetme võimaldamise ajal Elani põhitegevusega, milleks oli suuskade ja lumelaudade ning jahtide tootmine. Teised tütarettevõtjad ei olnud kas turul aktiivsed (Marine Nova d.o.o.) või toetasid Elani põhitegevust (Elan Inventa d.o.o.). Elani ümberkorraldamise ajal ühendati Elani talispordiüksus ja Elani mereüksus tegelikult emaettevõtja Elaniga — veel üks asjaolu, mis näitab, et abisaajaks võib lugeda kontserni.

| (90) | Eespool esitatud põhjendusi arvestades võib öelda, et aktsiakapitali suurendamisest sai kasu kogu Elani kontsern. Järgmisena tuleb hinnata, kas meede annab abisaajale eelise. |
| --- | --- |

(90)

Eespool esitatud põhjendusi arvestades võib öelda, et aktsiakapitali suurendamisest sai kasu kogu Elani kontsern. Järgmisena tuleb hinnata, kas meede annab abisaajale eelise.

Eelis

| (91) | Kui meede vastab turumajandusliku erainvestori põhimõttele, võib eelise saamise välistada. Kohtupraktika kohaselt püüaks turuinvestor teenida vastavalt oludele ja enda huvides oma varalt maksimaalset kasumit, isegi investeerimisel äriühingusse, mille aktsionär ta juba on (16). Praegusel juhul tuleb hinnata, kas abisaaja aktsionärid tegutsesid selle põhimõttega kooskõlas, tuginedes enne investeerimisotsuse tegemist teabele, mis võimaldas eeldada, et tehing on majanduslikult mõistlik. |
| --- | --- |

(91)

Kui meede vastab turumajandusliku erainvestori põhimõttele, võib eelise saamise välistada. Kohtupraktika kohaselt püüaks turuinvestor teenida vastavalt oludele ja enda huvides oma varalt maksimaalset kasumit, isegi investeerimisel äriühingusse, mille aktsionär ta juba on (16). Praegusel juhul tuleb hinnata, kas abisaaja aktsionärid tegutsesid selle põhimõttega kooskõlas, tuginedes enne investeerimisotsuse tegemist teabele, mis võimaldas eeldada, et tehing on majanduslikult mõistlik.

| (92) | Sellega seoses võtab komisjon teadmiseks kapitalisüsti tegemiseni viinud asjaolud ja aktsionäride otsuse aluseks olnud teabe. Nagu eespool kirjeldatud, ei olnud Elan meetme võtmise ajal päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses raskustes äriühing (vt põhjendused (68)–(73)). Otsus investeerida Elanisse täiendavat kapitali tehti sõltumatu konsultatsioonifirma [...] koostatud äriühingu hindamisakti ja mitme muu dokumendi alusel, mille olid koostanud Elan ise ja Elani enamusaktsionär KAD. Elani põhjalik analüüs kapitali suurendamise mõju kohta näitas, et investeeringud annaksid talispordiüksusele 2006.–2010. aastal kokku 15,4 miljonit eurot puhaskasumit võrreldes puhaskahjumiga kogusummas 4,8 miljonit eurot juhul, kui kapitali ei suurendata. Kapitali suurendamise korral oleks ka mereüksuse netokasumi kogusumma 2006.–2010. aastal suurem (vt põhjendused (23)–(24)). |
| --- | --- |

(92)

Sellega seoses võtab komisjon teadmiseks kapitalisüsti tegemiseni viinud asjaolud ja aktsionäride otsuse aluseks olnud teabe. Nagu eespool kirjeldatud, ei olnud Elan meetme võtmise ajal päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähenduses raskustes äriühing (vt põhjendused (68)–(73)). Otsus investeerida Elanisse täiendavat kapitali tehti sõltumatu konsultatsioonifirma [...] koostatud äriühingu hindamisakti ja mitme muu dokumendi alusel, mille olid koostanud Elan ise ja Elani enamusaktsionär KAD. Elani põhjalik analüüs kapitali suurendamise mõju kohta näitas, et investeeringud annaksid talispordiüksusele 2006.–2010. aastal kokku 15,4 miljonit eurot puhaskasumit võrreldes puhaskahjumiga kogusummas 4,8 miljonit eurot juhul, kui kapitali ei suurendata. Kapitali suurendamise korral oleks ka mereüksuse netokasumi kogusumma 2006.–2010. aastal suurem (vt põhjendused (23)–(24)).

| (93) | Seda silmas pidades leitakse, et Elani aktsionärid tegutsesid äriühingusse raha paigutades kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ning seega ei anna meede 1 abisaajale eelist. Kuivõrd riigiabi andmise saab juba selle alusel välistada, siis meetme 1 riigiga seostatavust ei hinnata. Komisjon teeb järelduse, et meede 1 ei hõlma riigiabi. |
| --- | --- |

(93)

Seda silmas pidades leitakse, et Elani aktsionärid tegutsesid äriühingusse raha paigutades kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ning seega ei anna meede 1 abisaajale eelist. Kuivõrd riigiabi andmise saab juba selle alusel välistada, siis meetme 1 riigiga seostatavust ei hinnata. Komisjon teeb järelduse, et meede 1 ei hõlma riigiabi.

5.2.2.   2008. aastal tehtud kapitalisüst (meede 2)

| (94) | Nagu ka seoses meetmega 1 väidab Sloveenia peamiselt, et meede 2 võeti kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ja seetõttu ei anna see abisaajale eelist. Lisaks rõhutab ta, et igal juhul ei olnud kapitalisüst seostatav riigiga (vt põhjendused (53)–(63)). Lõpuks leiab ta, et meede ei mõjutanud kaubandust ja konkurentsi ei moonutatud (vt põhjendus (64)). |
| --- | --- |

(94)

Nagu ka seoses meetmega 1 väidab Sloveenia peamiselt, et meede 2 võeti kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ja seetõttu ei anna see abisaajale eelist. Lisaks rõhutab ta, et igal juhul ei olnud kapitalisüst seostatav riigiga (vt põhjendused (53)–(63)). Lõpuks leiab ta, et meede ei mõjutanud kaubandust ja konkurentsi ei moonutatud (vt põhjendus (64)).

Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

| (95) | Et meede käsitataks riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab see olema otseselt või kaudselt antud riigi ressurssidest ning meede peab olema seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(95)

Et meede käsitataks riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab see olema otseselt või kaudselt antud riigi ressurssidest ning meede peab olema seostatav riigiga.

| (96) | Kohtupraktika kohaselt tuleb äriühingute vahendeid pidada riigi ressurssideks juhul, kui riigil on oma valitseva mõju rakendamise teel selliste äriühingute suhtes võimalik suunata nende vahendite kasutamist (17). |
| --- | --- |

(96)

Kohtupraktika kohaselt tuleb äriühingute vahendeid pidada riigi ressurssideks juhul, kui riigil on oma valitseva mõju rakendamise teel selliste äriühingute suhtes võimalik suunata nende vahendite kasutamist (17).

| (97) | Kuid riigi võime meetmete võtmisega seotud isikuid mõjutada ei kinnita automaatselt eeldust, et isikute tegevus on riigiga seostatav. Kohus on riigiga seostatavuse mõistet täpsemalt selgitanud Stardust Marine'i kohtuasjas (18). Selles esitati riigiga seostatavuse määratlemiseks järgmised näitajad: riigi osalusega äriühingu integreeritus riigiasutuste süsteemi, tema tegevuse laad ja asjaolu, kas äriühing tegutseb turul tavapärastes konkurentsitingimustes kõrvuti eraõiguslike äriühingutega, äriühingu õiguslik seisund (st kas selle suhtes kohaldatakse avalikku õigust või tavapärast äriühinguõigust) ja riigi ametiasutuste järelevalve intensiivsus äriühingu juhtimise üle; mis tahes muud näitajad, mis näitavad konkreetsel juhul avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust, võttes samuti arvesse meetme ulatust, selle sisu ja selles sisalduvaid tingimusi. |
| --- | --- |

(97)

Kuid riigi võime meetmete võtmisega seotud isikuid mõjutada ei kinnita automaatselt eeldust, et isikute tegevus on riigiga seostatav. Kohus on riigiga seostatavuse mõistet täpsemalt selgitanud Stardust Marine'i kohtuasjas (18). Selles esitati riigiga seostatavuse määratlemiseks järgmised näitajad: riigi osalusega äriühingu integreeritus riigiasutuste süsteemi, tema tegevuse laad ja asjaolu, kas äriühing tegutseb turul tavapärastes konkurentsitingimustes kõrvuti eraõiguslike äriühingutega, äriühingu õiguslik seisund (st kas selle suhtes kohaldatakse avalikku õigust või tavapärast äriühinguõigust) ja riigi ametiasutuste järelevalve intensiivsus äriühingu juhtimise üle; mis tahes muud näitajad, mis näitavad konkreetsel juhul avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust, võttes samuti arvesse meetme ulatust, selle sisu ja selles sisalduvaid tingimusi.

| (98) | Nagu põhjenduses (54) kirjeldatud, viitab Sloveenia Stardust Marine'i kohtuasjale ja väidab, et tema osalus KADis ja DSUs ei viita automaatselt nende tegevuse seostatavusele riigiga. Triglav Naložbe ja Zavarovalnica Triglaviga seoses leiab Sloveenia, et nendes äriühingutes ei ole riigil valitsevat mõju ning et nende tegevus ei ole ühelgi juhul riigiga seostatav. Riigiga seostatavuse puhul juhib Sloveenia tähelepanu eelkõige sellele, et kõik Elani aktsionärid olid eraõiguslikud aktsionärid, mis viitab tema meelest juba iseenesest sellele, et kõnealused äriühingud olid riigist piisavalt sõltumatud. |
| --- | --- |

(98)

Nagu põhjenduses (54) kirjeldatud, viitab Sloveenia Stardust Marine'i kohtuasjale ja väidab, et tema osalus KADis ja DSUs ei viita automaatselt nende tegevuse seostatavusele riigiga. Triglav Naložbe ja Zavarovalnica Triglaviga seoses leiab Sloveenia, et nendes äriühingutes ei ole riigil valitsevat mõju ning et nende tegevus ei ole ühelgi juhul riigiga seostatav. Riigiga seostatavuse puhul juhib Sloveenia tähelepanu eelkõige sellele, et kõik Elani aktsionärid olid eraõiguslikud aktsionärid, mis viitab tema meelest juba iseenesest sellele, et kõnealused äriühingud olid riigist piisavalt sõltumatud.

| (99) | Esimese märkusena osutab komisjon, et ainuüksi asjaolust, et riigiettevõte on registreeritud eraõiguse alusel, ei piisa, et välistada tema tegevuse seostatavus riigiga. Vahet ei tohi teha juhtumitel, mille puhul abi annab otseselt riik, ja juhtumitel, mille puhul abi annavad riigi asutatud või riigi poolt abi andma määratud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused. Pealegi — nagu eespool kirjeldatud — on kohus otsustanud, et riigiga seostatavust iseloomustab mitu näitajat, ning see, kas äriühing on asutatud eraõiguse või avaliku õiguse alusel, on vaid üks nendest (vt põhjendus (97)). Seepärast tuleb uurida, kas on mingeid muid asjaolusid, mis näitavad, et meede 2 on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(99)

Esimese märkusena osutab komisjon, et ainuüksi asjaolust, et riigiettevõte on registreeritud eraõiguse alusel, ei piisa, et välistada tema tegevuse seostatavus riigiga. Vahet ei tohi teha juhtumitel, mille puhul abi annab otseselt riik, ja juhtumitel, mille puhul abi annavad riigi asutatud või riigi poolt abi andma määratud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused. Pealegi — nagu eespool kirjeldatud — on kohus otsustanud, et riigiga seostatavust iseloomustab mitu näitajat, ning see, kas äriühing on asutatud eraõiguse või avaliku õiguse alusel, on vaid üks nendest (vt põhjendus (97)). Seepärast tuleb uurida, kas on mingeid muid asjaolusid, mis näitavad, et meede 2 on seostatav riigiga.

| (100) | Sellega seoses märgib komisjon, et riigi seotusele aktsionäride otsusega abisaajasse täiendavat kapitali paigutada viitab mitu näitajat. Ehkki Sloveenia on nimetanud meediaväljaannete arvamust riigi rolli kohta Elani päästmisel „kuulujutuks” või „ülemääraseks lihtsustamiseks”, näitavad sellised arvamused üldsuse suhtumist valitsuse tollasesse tööstuspoliitikasse. Nagu allpool täpsemalt selgitatud, kinnitab arusaama, et Sloveenia valitsus sekkus tol ajal aktiivselt tööstuspoliitikasse, ka OECD äriühingute juhtimise ülevaade Sloveenia kohta, milles samuti rõhutatakse, et valitsus võttis äriühingute juhtimise reformi tegevuskava Sloveenias vastu alles ligi ühe aasta möödumisel meetme 2 võimaldamisest, täpsemalt 2009. aasta keskel (19). Seega teatas meedia riigi võimalikust abist Elanile juunis 2008, mil Elani ebastabiilne olukord oli näha ka muule maailmale. Saksa spordiajakiri kirjutas 6. juunil 2008, et kuulduste kohaselt kavatseb valitsus kehva talvehooaja kompenseerimiseks paigutada Elanisse 5,7 miljonit eurot (20). Elani olukorda arutasid ka Sloveenia meediaväljaanded, viidates riigi toetuse tähtsusele töökohtade säilitamisel. Näiteks teatas suurim (sõltumatu) kommertstelejaam PopTv oma veebisaidil 26. juunil 2008, et Elani juhatus ja nõukogu otsivad äriühingu finantsraskustele lahendust riigilt, viidates, et kui riik rahasüstiga ei aita, on ohus üle 700 töökoha (21). |
| --- | --- |

(100)

Sellega seoses märgib komisjon, et riigi seotusele aktsionäride otsusega abisaajasse täiendavat kapitali paigutada viitab mitu näitajat. Ehkki Sloveenia on nimetanud meediaväljaannete arvamust riigi rolli kohta Elani päästmisel „kuulujutuks” või „ülemääraseks lihtsustamiseks”, näitavad sellised arvamused üldsuse suhtumist valitsuse tollasesse tööstuspoliitikasse. Nagu allpool täpsemalt selgitatud, kinnitab arusaama, et Sloveenia valitsus sekkus tol ajal aktiivselt tööstuspoliitikasse, ka OECD äriühingute juhtimise ülevaade Sloveenia kohta, milles samuti rõhutatakse, et valitsus võttis äriühingute juhtimise reformi tegevuskava Sloveenias vastu alles ligi ühe aasta möödumisel meetme 2 võimaldamisest, täpsemalt 2009. aasta keskel (19). Seega teatas meedia riigi võimalikust abist Elanile juunis 2008, mil Elani ebastabiilne olukord oli näha ka muule maailmale. Saksa spordiajakiri kirjutas 6. juunil 2008, et kuulduste kohaselt kavatseb valitsus kehva talvehooaja kompenseerimiseks paigutada Elanisse 5,7 miljonit eurot (20). Elani olukorda arutasid ka Sloveenia meediaväljaanded, viidates riigi toetuse tähtsusele töökohtade säilitamisel. Näiteks teatas suurim (sõltumatu) kommertstelejaam PopTv oma veebisaidil 26. juunil 2008, et Elani juhatus ja nõukogu otsivad äriühingu finantsraskustele lahendust riigilt, viidates, et kui riik rahasüstiga ei aita, on ohus üle 700 töökoha (21).

| (101) | Nagu allpool põhjalikumalt käsitletud, on avaliku sektori asutuste seotus või nende seotuse ebatõenäosus kõige ilmsem Elani suurima aktsionäri KAD puhul (kellele kuulus kapitalisüsti ajal 57,61 % Elani aktsiatest) ja DSU puhul (kellele tollal kuulus 17,34 % Elani aktsiatest). Isegi sõltumatu konsultant [...] juhtis oma 22. detsembri 2006. aasta hindamisaruandes tähelepanu KADi ja DSU otsustega seotud poliitilistele kaalutlustele (22). Elani (sel ajal Skimar d.o.o.) võimaliku erastamisega seoses märkis [...], et selle kaks omanikku, KAD ja DSU, on 100 % valitsuse kontrolli ning et järelikult on võimalik, et nende müügiotsusel on poliitilised ja majanduslikud põhjused. |
| --- | --- |

(101)

Nagu allpool põhjalikumalt käsitletud, on avaliku sektori asutuste seotus või nende seotuse ebatõenäosus kõige ilmsem Elani suurima aktsionäri KAD puhul (kellele kuulus kapitalisüsti ajal 57,61 % Elani aktsiatest) ja DSU puhul (kellele tollal kuulus 17,34 % Elani aktsiatest). Isegi sõltumatu konsultant [...] juhtis oma 22. detsembri 2006. aasta hindamisaruandes tähelepanu KADi ja DSU otsustega seotud poliitilistele kaalutlustele (22). Elani (sel ajal Skimar d.o.o.) võimaliku erastamisega seoses märkis [...], et selle kaks omanikku, KAD ja DSU, on 100 % valitsuse kontrolli ning et järelikult on võimalik, et nende müügiotsusel on poliitilised ja majanduslikud põhjused.

| (102) | Komisjon kontrollib iga aktsionäri tasandil, kas riigil on selles valitsev mõju ja kas kapitalisüsti tegemiseks kasutatud vahendeid saab lugeda riigi ressurssideks. Peale selle selgitab komisjon välja, kas Elanisse kapitali paigutamise otsus on riigiga seostatav. Sellega seoses pöörab komisjon erilist tähelepanu kummagi aktsionäri nõukogu koosseisule ja sellele, kas kapitalisüsti tegemiseks Elanisse 2008. aastal oli vaja nõukogu nõusolekut. Seejärel uurib komisjon lisatunnuseid, mis näitavad avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon kontrollib iga aktsionäri tasandil, kas riigil on selles valitsev mõju ja kas kapitalisüsti tegemiseks kasutatud vahendeid saab lugeda riigi ressurssideks. Peale selle selgitab komisjon välja, kas Elanisse kapitali paigutamise otsus on riigiga seostatav. Sellega seoses pöörab komisjon erilist tähelepanu kummagi aktsionäri nõukogu koosseisule ja sellele, kas kapitalisüsti tegemiseks Elanisse 2008. aastal oli vaja nõukogu nõusolekut. Seejärel uurib komisjon lisatunnuseid, mis näitavad avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust.

KAD

| (103) | Komisjon märgib, et Sloveeniale kuulus 100 % KADi aktsiatest, kes oli meetme võimaldamise ajal Elani enamusaktsionär. Kõik KADi aktsionäride koosolekul osalejad ja nõukogu liikmed määras Sloveenia valitsus (vt põhjendus (11)). KADi põhikirja kohaselt on viimase nõusolek vajalik tehingute tegemiseks, mille väärtus ületab 1 % KADi aktsiakapitalist. Selliseks tehinguks loeti ka kõnealune kapitalisüst ning tegelikult arutas KADi nõukogu Elanisse tehtavat kapitalisüsti ja andis sellele oma nõusoleku oma 134. koosolekul 10. juulil 2008 ja oma 135. koosolekul augustis 2008 (23). |
| --- | --- |

(103)

Komisjon märgib, et Sloveeniale kuulus 100 % KADi aktsiatest, kes oli meetme võimaldamise ajal Elani enamusaktsionär. Kõik KADi aktsionäride koosolekul osalejad ja nõukogu liikmed määras Sloveenia valitsus (vt põhjendus (11)). KADi põhikirja kohaselt on viimase nõusolek vajalik tehingute tegemiseks, mille väärtus ületab 1 % KADi aktsiakapitalist. Selliseks tehinguks loeti ka kõnealune kapitalisüst ning tegelikult arutas KADi nõukogu Elanisse tehtavat kapitalisüsti ja andis sellele oma nõusoleku oma 134. koosolekul 10. juulil 2008 ja oma 135. koosolekul augustis 2008 (23).

| (104) | Kuivõrd KAD kuulub Sloveeniale, võib eeldada, et Sloveenial on äriühingus valitsev mõju ning et põhimõtteliselt võib KADi vahendid lugeda riigi ressurssideks. Erinevalt Sloveenia arvamusest ei muuda kõnealust järeldust ka asjaolu, et kapitalisüsti jaoks kasutati dividendidest, intressidest ja muudest KADi tuludest saadud vahendeid. Selliste dividendide, intresside või muu tulu kasutamine, mille oleks selle asemel võinud maksta riigile kui aktsionärile, kellel on äriühingus valitsev mõju, on riigi ressursside vähendamine, mistõttu seda võib lugeda riigi ressursside kasutamiseks (24). |
| --- | --- |

(104)

Kuivõrd KAD kuulub Sloveeniale, võib eeldada, et Sloveenial on äriühingus valitsev mõju ning et põhimõtteliselt võib KADi vahendid lugeda riigi ressurssideks. Erinevalt Sloveenia arvamusest ei muuda kõnealust järeldust ka asjaolu, et kapitalisüsti jaoks kasutati dividendidest, intressidest ja muudest KADi tuludest saadud vahendeid. Selliste dividendide, intresside või muu tulu kasutamine, mille oleks selle asemel võinud maksta riigile kui aktsionärile, kellel on äriühingus valitsev mõju, on riigi ressursside vähendamine, mistõttu seda võib lugeda riigi ressursside kasutamiseks (24).

| (105) | Seoses meetme 2 riigiga seostatavusega leiab komisjon, et KAD ei oleks aktsiakapitali suurendanud, kui avaliku sektori asutused ei oleks tema otsust mõjutanud. Riigi tugev mõju ei ole näha ainuüksi asjaolust, et Sloveenia oli sel ajal KADi ainuaktsionär, et kõik KADi nõukogu liikmed määras ametisse Sloveenia ning et tehingule oli tegelikult vaja nõukogu heakskiitu. Veel üks näitaja, mis viitab riigi tihedale seotusele KADi otsustusprotsessiga, on Sloveenia valitsuse esindajate osalemine kõikidel aktsionäride ja nõukogu koosolekutel (vt põhjendus (45)). |
| --- | --- |

(105)

Seoses meetme 2 riigiga seostatavusega leiab komisjon, et KAD ei oleks aktsiakapitali suurendanud, kui avaliku sektori asutused ei oleks tema otsust mõjutanud. Riigi tugev mõju ei ole näha ainuüksi asjaolust, et Sloveenia oli sel ajal KADi ainuaktsionär, et kõik KADi nõukogu liikmed määras ametisse Sloveenia ning et tehingule oli tegelikult vaja nõukogu heakskiitu. Veel üks näitaja, mis viitab riigi tihedale seotusele KADi otsustusprotsessiga, on Sloveenia valitsuse esindajate osalemine kõikidel aktsionäride ja nõukogu koosolekutel (vt põhjendus (45)).

| (106) | Valitsuse mõju KADi (ja teise riigi valitseva mõju all oleva fondi, hüvitusfondi SOD) otsustusprotsessile tööstuspoliitiliste eesmärkide saavutamiseks rõhutatakse ka OECD ülevaates äriühingute valitsemise kohta Sloveenias: „Need kaks fondi on andnud valitsusele tugeva mehhanismi erastatud ettevõtete juhatuste ja juhtimise mõjutamiseks ning mängivad kokkuvõttes omandimuutuste määramisel aktiivset rolli. Osaliselt näib see olevat (vähemalt alguses) ajendatud soovist määrata, millises ulatuses saavad välisriikide ettevõtjad omandada valitseva mõju oluliste kohalike ettevõtjate ja tööstusharude üle. Otsese ja kaudse omandi maht on võimaldanud eelmistel valitsustel mängida äärmisel olulist ja mõnikord läbipaistmatut rolli Sloveenia äriettevõtete suurte sektorite juhtimise mõjutamisel ja äriühingutes valitseva mõju turul” (25). |
| --- | --- |

(106)

Valitsuse mõju KADi (ja teise riigi valitseva mõju all oleva fondi, hüvitusfondi SOD) otsustusprotsessile tööstuspoliitiliste eesmärkide saavutamiseks rõhutatakse ka OECD ülevaates äriühingute valitsemise kohta Sloveenias: „Need kaks fondi on andnud valitsusele tugeva mehhanismi erastatud ettevõtete juhatuste ja juhtimise mõjutamiseks ning mängivad kokkuvõttes omandimuutuste määramisel aktiivset rolli. Osaliselt näib see olevat (vähemalt alguses) ajendatud soovist määrata, millises ulatuses saavad välisriikide ettevõtjad omandada valitseva mõju oluliste kohalike ettevõtjate ja tööstusharude üle. Otsese ja kaudse omandi maht on võimaldanud eelmistel valitsustel mängida äärmisel olulist ja mõnikord läbipaistmatut rolli Sloveenia äriettevõtete suurte sektorite juhtimise mõjutamisel ja äriühingutes valitseva mõju turul” (25).

| (107) | Sloveenia valitsuse dokumendis „Struktuurilised ümberkorraldused 2010 ja 2011” (26) rõhutatakse veelgi rolli, mida KAD ja riigi valitseva mõju all olev hüvitusfond SOD etendasid Sloveenia tööstuspoliitika eesmärkide teenistuses, näiteks abi andmisel Elanile. Dokumendi punktis 2.1.1. „Riigiasutuse asutamine riigile kuuluvate ettevõtete juhtimiseks ning KADi ja SODi ümberkujundamiseks” öeldakse: „Ümberkorraldamine tähendab, et KAD ja SOD tuleb vabastada kõikidest strateegilistest investeeringutest: ... — halvad investeeringud, mis on muutunud strateegiliseks, sest riik soovib neid raskuste ületamisel aidata (Mura, Elan).” Kirjeldus, kuidas KADi Elanisse tehtud investeering muutus strateegiliseks, „sest riik soovib aidata” on suures vastuolus Sloveenia väitega, et KAD oli oma otsustes sõltumatu (vt põhjendus (56)). Edasi selgitatakse valitsuse dokumendis, et riigi osalusega halbade strateegiliste investeeringute muutmine riiklikuks oli peamiselt personaliga seotud ülesanne ning et KADi ja SODi asutatud ümberkorraldusettevõte PDP oli viidud üle otse riigi omandisse, kuivõrd meeskond ei saanud enam kuuluda KADisse ja SODisse (27). |
| --- | --- |

(107)

Sloveenia valitsuse dokumendis „Struktuurilised ümberkorraldused 2010 ja 2011” (26) rõhutatakse veelgi rolli, mida KAD ja riigi valitseva mõju all olev hüvitusfond SOD etendasid Sloveenia tööstuspoliitika eesmärkide teenistuses, näiteks abi andmisel Elanile. Dokumendi punktis 2.1.1. „Riigiasutuse asutamine riigile kuuluvate ettevõtete juhtimiseks ning KADi ja SODi ümberkujundamiseks” öeldakse: „Ümberkorraldamine tähendab, et KAD ja SOD tuleb vabastada kõikidest strateegilistest investeeringutest: ... — halvad investeeringud, mis on muutunud strateegiliseks, sest riik soovib neid raskuste ületamisel aidata (Mura, Elan).” Kirjeldus, kuidas KADi Elanisse tehtud investeering muutus strateegiliseks, „sest riik soovib aidata” on suures vastuolus Sloveenia väitega, et KAD oli oma otsustes sõltumatu (vt põhjendus (56)). Edasi selgitatakse valitsuse dokumendis, et riigi osalusega halbade strateegiliste investeeringute muutmine riiklikuks oli peamiselt personaliga seotud ülesanne ning et KADi ja SODi asutatud ümberkorraldusettevõte PDP oli viidud üle otse riigi omandisse, kuivõrd meeskond ei saanud enam kuuluda KADisse ja SODisse (27).

| (108) | Komisjon kutsus Sloveeniat üles esitama eespool tsiteeritud dokumentide kohta märkusi. Sloveenia kinnitas, et Elani rekapitaliseerimist ei otsustanud valitsus. Sloveenia juhtis tähelepanu, et OECD ülevaates, milles kirjeldatakse, kuidas KAD ja SOD on andnud valitsusele tugeva mehhanismi erastatud ettevõtete juhatuste ja juhtimise mõjutamiseks, ei ole ära märgitud DSUd, Zavarovalnica Triglavi ega Triglav Naložbet ning et Sloveenia valitsuse dokumendis ei ole ära märgitud Zavarovalnica Triglavi ega Triglav Naložbe varadega seoses riigi otsest ega kaudset mõju. Lisaks sellele juhib Sloveenia tähelepanu OECD ülevaate lõigule, kus öeldakse, et „keskse koordineerimise puudumine on tekitanud raskusi valitsuse omandi tõhusal haldamisel”. Edasi selgitatakse, et KAD on alati olnud rahandusministeeriumi vastutusalas, samal ajal kui majandusministeerium on vastutanud tootmissektori eest, kuhu kuulub Elan. Seoses Sloveenia valitsuse dokumendiga, milles viidatakse strateegiliseks muutunud halbadele investeeringutele, märgib Sloveenia, et dokumendis osutatud selliste investeeringute teise näite peale Elani, st Mura suhtes oli oktoobris 2009 alustatud pankrotimenetlust. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon kutsus Sloveeniat üles esitama eespool tsiteeritud dokumentide kohta märkusi. Sloveenia kinnitas, et Elani rekapitaliseerimist ei otsustanud valitsus. Sloveenia juhtis tähelepanu, et OECD ülevaates, milles kirjeldatakse, kuidas KAD ja SOD on andnud valitsusele tugeva mehhanismi erastatud ettevõtete juhatuste ja juhtimise mõjutamiseks, ei ole ära märgitud DSUd, Zavarovalnica Triglavi ega Triglav Naložbet ning et Sloveenia valitsuse dokumendis ei ole ära märgitud Zavarovalnica Triglavi ega Triglav Naložbe varadega seoses riigi otsest ega kaudset mõju. Lisaks sellele juhib Sloveenia tähelepanu OECD ülevaate lõigule, kus öeldakse, et „keskse koordineerimise puudumine on tekitanud raskusi valitsuse omandi tõhusal haldamisel”. Edasi selgitatakse, et KAD on alati olnud rahandusministeeriumi vastutusalas, samal ajal kui majandusministeerium on vastutanud tootmissektori eest, kuhu kuulub Elan. Seoses Sloveenia valitsuse dokumendiga, milles viidatakse strateegiliseks muutunud halbadele investeeringutele, märgib Sloveenia, et dokumendis osutatud selliste investeeringute teise näite peale Elani, st Mura suhtes oli oktoobris 2009 alustatud pankrotimenetlust.

| (109) | Sloveenia märkused ei lükka ümber eespool esitatud märkusi, mis näitavad avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust. Väide, et valitsus ei olnud rekapitaliseerimisotsusega seotud, on paljasõnaline. Asjaolu, et OECD ülevaates ei mainita konkreetselt DSUd, Zavarovalnica Triglavi ega Triglav Naložbet ning et selles räägitakse keskse koordineerimise puudumisest, ei muuda OECD ülevaates kujutatud üldpilti, mille kohaselt sekkus Sloveenia valitsus aktiivselt majandusse ja tegutses tööstuspoliitiliste eesmärkide saavutamise nimel. OECD ülevaates ja Sloveenia valitsuse dokumendis konkreetselt nimetamata äriühingute — Zavarovalnica Triglavi ja Triglav Naložbe — puhul on riigi valitsevat mõju käsitlev täpsem teave esitatud allpool. Samal ajal tuleb meeles pidada, et kõnealused äriühingud olid vähemusaktsionärid, kellele kuulus vaid 25 % Elani aktsiatest. Lõppkokkuvõttes ei puutu teise, „strateegiliseks investeeringuks” peetud raskustes ettevõtte pankrottiminek käesoleva juhtumi hindamise puhul asjasse. |
| --- | --- |

(109)

Sloveenia märkused ei lükka ümber eespool esitatud märkusi, mis näitavad avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust. Väide, et valitsus ei olnud rekapitaliseerimisotsusega seotud, on paljasõnaline. Asjaolu, et OECD ülevaates ei mainita konkreetselt DSUd, Zavarovalnica Triglavi ega Triglav Naložbet ning et selles räägitakse keskse koordineerimise puudumisest, ei muuda OECD ülevaates kujutatud üldpilti, mille kohaselt sekkus Sloveenia valitsus aktiivselt majandusse ja tegutses tööstuspoliitiliste eesmärkide saavutamise nimel. OECD ülevaates ja Sloveenia valitsuse dokumendis konkreetselt nimetamata äriühingute — Zavarovalnica Triglavi ja Triglav Naložbe — puhul on riigi valitsevat mõju käsitlev täpsem teave esitatud allpool. Samal ajal tuleb meeles pidada, et kõnealused äriühingud olid vähemusaktsionärid, kellele kuulus vaid 25 % Elani aktsiatest. Lõppkokkuvõttes ei puutu teise, „strateegiliseks investeeringuks” peetud raskustes ettevõtte pankrottiminek käesoleva juhtumi hindamise puhul asjasse.

| (110) | Seda silmas pidades sedastatakse, et KADi 2008. aastal Elanisse tehtud kapitalisüst hõlmab riigi ressursse ja on seostatav Sloveeniaga. |
| --- | --- |

(110)

Seda silmas pidades sedastatakse, et KADi 2008. aastal Elanisse tehtud kapitalisüst hõlmab riigi ressursse ja on seostatav Sloveeniaga.

KAD-PPS

| (111) | Nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses (12), juhib KAD PPSi ja tal on selles valitsev mõju. Seepärast tuleks KAD-PPSi osalemist kapitalisüstis vaadelda samadel alustel nagu KADi osalemist. Õigupoolest hõlmas KADi nõukogu 134. koosolekul 10. juulil 2008. aastal kapitalisüstile antud nõusolek ka nõusolekut suurendada kapitali PPSi nimel (28). Sama kehtib KADi nõukogu 135. koosolekul augustis 2008 vastu võetud otsuse kohta. |
| --- | --- |

(111)

Nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses (12), juhib KAD PPSi ja tal on selles valitsev mõju. Seepärast tuleks KAD-PPSi osalemist kapitalisüstis vaadelda samadel alustel nagu KADi osalemist. Õigupoolest hõlmas KADi nõukogu 134. koosolekul 10. juulil 2008. aastal kapitalisüstile antud nõusolek ka nõusolekut suurendada kapitali PPSi nimel (28). Sama kehtib KADi nõukogu 135. koosolekul augustis 2008 vastu võetud otsuse kohta.

| (112) | Seepärast sedastatakse, et KAD-PPSi 2008. aastal Elanisse tehtud kapitalisüst hõlmab riigi ressursse ja on seostatav Sloveeniaga. |
| --- | --- |

(112)

Seepärast sedastatakse, et KAD-PPSi 2008. aastal Elanisse tehtud kapitalisüst hõlmab riigi ressursse ja on seostatav Sloveeniaga.

DSU

| (113) | Komisjon märgib, et DSU kuulus meetme võtmise ajal 100 % otse riigi omandisse. DSU nõukogus on kolm liiget, kellest kaks nimetab ametisse aktsionär, st Sloveenia (vt põhjendus (13)). Kapitalisüstide tegemise ajal nimetas ka kolmanda liikme riik. Põhikirja kohaselt võtab nõukogu otsuseid vastu häälteenamusega ja peab järelevalvet DSU äritegevuse juhtimise üle. Tegelikult vaatas DSU nõukogu Elanisse tehtava kapitalisüsti kava läbi ja kiitis selle heaks oma erakorralisel koosolekul 11. juulil 2008 ning muutis oma otsust osaliselt kahel erakorralisel koosolekul 26. augustil 2008 ja 8. septembril 2008 (29). |
| --- | --- |

(113)

Komisjon märgib, et DSU kuulus meetme võtmise ajal 100 % otse riigi omandisse. DSU nõukogus on kolm liiget, kellest kaks nimetab ametisse aktsionär, st Sloveenia (vt põhjendus (13)). Kapitalisüstide tegemise ajal nimetas ka kolmanda liikme riik. Põhikirja kohaselt võtab nõukogu otsuseid vastu häälteenamusega ja peab järelevalvet DSU äritegevuse juhtimise üle. Tegelikult vaatas DSU nõukogu Elanisse tehtava kapitalisüsti kava läbi ja kiitis selle heaks oma erakorralisel koosolekul 11. juulil 2008 ning muutis oma otsust osaliselt kahel erakorralisel koosolekul 26. augustil 2008 ja 8. septembril 2008 (29).

| (114) | Kuivõrd DSU kuulub Sloveeniale, võib eeldada, et Sloveenial on äriühingus valitsev mõju ning et põhimõtteliselt võib DSU vahendid lugeda riigi ressurssideks. Erinevalt Sloveenia arvamusest ei muuda kõnealust järeldust ka asjaolu, et kapitalisüsti jaoks kasutati dividendidest, intressidest ja muudest DSU tuludest saadud vahendeid, nagu on selgitatud põhjenduses (104). |
| --- | --- |

(114)

Kuivõrd DSU kuulub Sloveeniale, võib eeldada, et Sloveenial on äriühingus valitsev mõju ning et põhimõtteliselt võib DSU vahendid lugeda riigi ressurssideks. Erinevalt Sloveenia arvamusest ei muuda kõnealust järeldust ka asjaolu, et kapitalisüsti jaoks kasutati dividendidest, intressidest ja muudest DSU tuludest saadud vahendeid, nagu on selgitatud põhjenduses (104).

| (115) | Meetme 2 riigiga seostatavuse puhul tuleb arvesse võtta, et kõik kolm meetme võtmise ajal nõukogusse kuulunud liiget nimetas ametisse Sloveenia, DSU ainuaktsionär, ning et tegelikult oli tehingu jaoks vajalik nõukogu nõusolek. Nagu eespool näidatud, on poliitiliste kaalutluste mõju DSU otsustusprotsessile tunnistatud [...] 22. detsembri 2006. aasta hindamisaruandes (30). Ka asjaolu, et koos KADiga loovutas DSU 2010. aastal oma Elani aktsiad PDP valdusettevõtjale, tuleb vaadelda koos eespool esitatud selgitustega küsimuses, kuidas Sloveenia valitsus otsustas käsitleda riigi osalusega investeeringuid, mis olid muutunud strateegiliseks seetõttu, et riik soovis äriühinguid raskuste ületamiseks abistada. Seoses teiste üldiste asjaoludega, mis viitavad avaliku sektori asutuste seotusele meetme võimaldamisega või nende seotuse ebatõenäosusele, leiab komisjon, et DSU ei oleks kapitali suurendanud ilma avaliku sektori asutuste mõjuta tema otsustusprotsessile. |
| --- | --- |

(115)

Meetme 2 riigiga seostatavuse puhul tuleb arvesse võtta, et kõik kolm meetme võtmise ajal nõukogusse kuulunud liiget nimetas ametisse Sloveenia, DSU ainuaktsionär, ning et tegelikult oli tehingu jaoks vajalik nõukogu nõusolek. Nagu eespool näidatud, on poliitiliste kaalutluste mõju DSU otsustusprotsessile tunnistatud [...] 22. detsembri 2006. aasta hindamisaruandes (30). Ka asjaolu, et koos KADiga loovutas DSU 2010. aastal oma Elani aktsiad PDP valdusettevõtjale, tuleb vaadelda koos eespool esitatud selgitustega küsimuses, kuidas Sloveenia valitsus otsustas käsitleda riigi osalusega investeeringuid, mis olid muutunud strateegiliseks seetõttu, et riik soovis äriühinguid raskuste ületamiseks abistada. Seoses teiste üldiste asjaoludega, mis viitavad avaliku sektori asutuste seotusele meetme võimaldamisega või nende seotuse ebatõenäosusele, leiab komisjon, et DSU ei oleks kapitali suurendanud ilma avaliku sektori asutuste mõjuta tema otsustusprotsessile.

| (116) | Seda silmas pidades sedastatakse, et DSU 2008. aastal Elanisse tehtud kapitalisüst hõlmab riigi ressursse ja on seostatav Sloveeniaga. |
| --- | --- |

(116)

Seda silmas pidades sedastatakse, et DSU 2008. aastal Elanisse tehtud kapitalisüst hõlmab riigi ressursse ja on seostatav Sloveeniaga.

Zavarovalnica Triglav

| (117) | Zavarovalnica Triglav ei kuulu otse Sloveeniale. Siiski märgib komisjon, et Sloveeniale kuulub kaudselt Zavarovalnica Triglavist kaks kolmandikku (vt põhjendus (14)). Selle enamusaktsionärid on pensioni- ja puudekindlustuse instituut ZIPS ja Sloveenia kahjukindlustusühing SOD. Mõlemad kuuluvad 100 % riigile. Ühegi aktsionäri osalus Zavarovalnica Triglavis ei ületa 1,8 %. |
| --- | --- |

(117)

Zavarovalnica Triglav ei kuulu otse Sloveeniale. Siiski märgib komisjon, et Sloveeniale kuulub kaudselt Zavarovalnica Triglavist kaks kolmandikku (vt põhjendus (14)). Selle enamusaktsionärid on pensioni- ja puudekindlustuse instituut ZIPS ja Sloveenia kahjukindlustusühing SOD. Mõlemad kuuluvad 100 % riigile. Ühegi aktsionäri osalus Zavarovalnica Triglavis ei ületa 1,8 %.

| (118) | Zavarovalnica Triglavi kaheksast nõukogu liikmest viis (sealhulgas äriühingu president ja asepresident) esindavad aktsionäre ja neid on ametisse nimetanud aktsionärid. Nagu kirjeldatud põhjenduses (14), on Zavarovalnica Triglavi enamusaktsionärid 100 % riigi omanduses olevad äriühingud. Seepärast on need viis nõukogu liiget ametisse nimetanud põhimõtteliselt riik ning nõukogu liikmed esindavad riigi huve. Komisjon märgib, et Elani aktsionäride koosolekul 28. augustil 2008 hääletas Zavarovalnica Triglavi juhatus kapitali suurendamise poolt, kuid tegi seda tingimusel, et tehingule annab heakskiidu nõukogu. Nõukogu nõustus kapitalisüstiga 4. septembril 2008 (31). |
| --- | --- |

(118)

Zavarovalnica Triglavi kaheksast nõukogu liikmest viis (sealhulgas äriühingu president ja asepresident) esindavad aktsionäre ja neid on ametisse nimetanud aktsionärid. Nagu kirjeldatud põhjenduses (14), on Zavarovalnica Triglavi enamusaktsionärid 100 % riigi omanduses olevad äriühingud. Seepärast on need viis nõukogu liiget ametisse nimetanud põhimõtteliselt riik ning nõukogu liikmed esindavad riigi huve. Komisjon märgib, et Elani aktsionäride koosolekul 28. augustil 2008 hääletas Zavarovalnica Triglavi juhatus kapitali suurendamise poolt, kuid tegi seda tingimusel, et tehingule annab heakskiidu nõukogu. Nõukogu nõustus kapitalisüstiga 4. septembril 2008 (31).

| (119) | Kuna Sloveeniale kuulus kaudselt kaks kolmandikku Zavarovalnica Triglavi aktsiatest, võib eeldada, et Sloveenial on äriühingus valitsev mõju ning et põhimõtteliselt võib Zavarovalnica Triglavi vahendid lugeda riigi ressurssideks. |
| --- | --- |

(119)

Kuna Sloveeniale kuulus kaudselt kaks kolmandikku Zavarovalnica Triglavi aktsiatest, võib eeldada, et Sloveenial on äriühingus valitsev mõju ning et põhimõtteliselt võib Zavarovalnica Triglavi vahendid lugeda riigi ressurssideks.

| (120) | Tähelepanu tuleb pöörata asjaolule, et enamiku Zavarovalnica Triglavi nõukogu liikmetest, sealhulgas presidendi ja asepresidendi, nimetab ametisse riik ning et kapitalisüsti tegemiseks oli vajalik nõukogu nõusolek. |
| --- | --- |

(120)

Tähelepanu tuleb pöörata asjaolule, et enamiku Zavarovalnica Triglavi nõukogu liikmetest, sealhulgas presidendi ja asepresidendi, nimetab ametisse riik ning et kapitalisüsti tegemiseks oli vajalik nõukogu nõusolek.

| (121) | Seoses teiste eespool käsitletud üldiste asjaoludega, mis viitavad selgelt avaliku sektori asutuste seotusele meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosusele, loetakse meede vahetult seostatavaks Sloveeniaga. |
| --- | --- |

(121)

Seoses teiste eespool käsitletud üldiste asjaoludega, mis viitavad selgelt avaliku sektori asutuste seotusele meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosusele, loetakse meede vahetult seostatavaks Sloveeniaga.

Triglav Naložbe

| (122) | Triglav Naložbe ei kuulu otse Sloveeniale. Siiski märgib komisjon, et Sloveeniale kuulub kaudselt enamik Triglav Naložbe aktsiatest. Meetme võtmise ajal kuulus Zavarovalnica Triglavile 80 % Triglav Naložbe aktsiatest. Zavarovalnica Triglavist kuulub enamus omakorda Sloveeniale (vt põhjendus (14)). Seepärast kuulub Sloveeniale kaudselt üle 51 % Triglav Naložbe aktsiatest. Ühegi teise aktsionäri osalus äriühingus ei ületa 0,67 %. |
| --- | --- |

(122)

Triglav Naložbe ei kuulu otse Sloveeniale. Siiski märgib komisjon, et Sloveeniale kuulub kaudselt enamik Triglav Naložbe aktsiatest. Meetme võtmise ajal kuulus Zavarovalnica Triglavile 80 % Triglav Naložbe aktsiatest. Zavarovalnica Triglavist kuulub enamus omakorda Sloveeniale (vt põhjendus (14)). Seepärast kuulub Sloveeniale kaudselt üle 51 % Triglav Naložbe aktsiatest. Ühegi teise aktsionäri osalus äriühingus ei ületa 0,67 %.

| (123) | Nõukogu kolm liiget esindavad aktsionäride huve ja neid valivad nõukogusse aktsionärid. Kuna Triglav Naložbe enamusaktsionär on kaudselt riik, siis tuleb arvesse võtta, et on riigi otsustada, kes nimetatakse nõukogusse Sloveenia huve esindama. Kapitalisüsti tegemiseks Elanisse oli vajalik Triglav Naložbe nõukogu nõusolek ning nõukogu andis selle oma 7. erakorralisel koosolekul 3. septembril 2008 (32). |
| --- | --- |

(123)

Nõukogu kolm liiget esindavad aktsionäride huve ja neid valivad nõukogusse aktsionärid. Kuna Triglav Naložbe enamusaktsionär on kaudselt riik, siis tuleb arvesse võtta, et on riigi otsustada, kes nimetatakse nõukogusse Sloveenia huve esindama. Kapitalisüsti tegemiseks Elanisse oli vajalik Triglav Naložbe nõukogu nõusolek ning nõukogu andis selle oma 7. erakorralisel koosolekul 3. septembril 2008 (32).

| (124) | Kuna Sloveeniale kuulus kaudselt enamus Triglav Naložbe aktsiatest, võib eeldada, et Sloveenial on äriühingus valitsev mõju ning et põhimõtteliselt võib Triglav Naložbe vahendid lugeda riigi ressurssideks. Erinevalt Sloveenia arvamusest ei muuda kõnealust järeldust ka asjaolu, et kapitalisüsti jaoks kasutati laenust saadud vahendeid, nagu selgitatud põhjenduses (104). |
| --- | --- |

(124)

Kuna Sloveeniale kuulus kaudselt enamus Triglav Naložbe aktsiatest, võib eeldada, et Sloveenial on äriühingus valitsev mõju ning et põhimõtteliselt võib Triglav Naložbe vahendid lugeda riigi ressurssideks. Erinevalt Sloveenia arvamusest ei muuda kõnealust järeldust ka asjaolu, et kapitalisüsti jaoks kasutati laenust saadud vahendeid, nagu selgitatud põhjenduses (104).

| (125) | Pidades meeles, et kõik Triglav Naložbe nõukogu liikmed määrab ametisse riik ning et kapitalisüsti tegemiseks oli vajalik nõukogu nõusolek, loetakse seoses teiste eespool käsitletud üldiste tingimustega, mis viitavad selgelt avaliku sektori asutuste seotusele meetme võimaldamisega või nende seotuse ebatõenäosusele, meede seostatavaks Sloveeniaga. |
| --- | --- |

(125)

Pidades meeles, et kõik Triglav Naložbe nõukogu liikmed määrab ametisse riik ning et kapitalisüsti tegemiseks oli vajalik nõukogu nõusolek, loetakse seoses teiste eespool käsitletud üldiste tingimustega, mis viitavad selgelt avaliku sektori asutuste seotusele meetme võimaldamisega või nende seotuse ebatõenäosusele, meede seostatavaks Sloveeniaga.

Kokkuvõte

| (126) | Juba Elani aktsionäride nõukogu koosseis ja asjaolu, et 2008. aastal oli kapitalisüsti tegemiseks vajalik nõukogu nõusolek, osutavad, et kõnealune meede on seostatav riigiga (33). |
| --- | --- |

(126)

Juba Elani aktsionäride nõukogu koosseis ja asjaolu, et 2008. aastal oli kapitalisüsti tegemiseks vajalik nõukogu nõusolek, osutavad, et kõnealune meede on seostatav riigiga (33).

| (127) | Nagu eespool näidatud, on komisjonil pealegi veenvaid tõendeid riigi tiheda seotuse kohta KAD — Elani kõige olulisema aktsionäri, kellele kuulus kapitalisüsti tegemise ajal 57,61 % kapitalist — ja DSU otsustusprotsessiga. Need tõendid tulenevad OECD aruandest, [...] aruandest, Sloveenia valitsuse avaldatud dokumentidest ja pressiteadetest |
| --- | --- |

(127)

Nagu eespool näidatud, on komisjonil pealegi veenvaid tõendeid riigi tiheda seotuse kohta KAD — Elani kõige olulisema aktsionäri, kellele kuulus kapitalisüsti tegemise ajal 57,61 % kapitalist — ja DSU otsustusprotsessiga. Need tõendid tulenevad OECD aruandest, [...] aruandest, Sloveenia valitsuse avaldatud dokumentidest ja pressiteadetest

| (128) | Lisaks viitab riigi osalusele aktsionäride otsuses Elani viie aktsionäri tegevuse paralleelsus, sest on ebatõenäoline, et viis era- ja sõltumatut ettevõtjat oleksid nõustunud paigutama kapitali raskustes olevasse äriühingusse ühel ajal ja samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(128)

Lisaks viitab riigi osalusele aktsionäride otsuses Elani viie aktsionäri tegevuse paralleelsus, sest on ebatõenäoline, et viis era- ja sõltumatut ettevõtjat oleksid nõustunud paigutama kapitali raskustes olevasse äriühingusse ühel ajal ja samadel tingimustel.

| (129) | Seda silmas pidades sedastatakse, et meede 2 hõlmab riigi ressursse ja on seostatav Sloveeniaga. |
| --- | --- |

(129)

Seda silmas pidades sedastatakse, et meede 2 hõlmab riigi ressursse ja on seostatav Sloveeniaga.

Valikuline eelis abisaajale

| (130) | Selleks et meedet käsitataks riigiabina, peab meede olema konkreetne või valikuline, soodustades ainult teatavaid äriühinguid või teatavate kaupade tootmist. |
| --- | --- |

(130)

Selleks et meedet käsitataks riigiabina, peab meede olema konkreetne või valikuline, soodustades ainult teatavaid äriühinguid või teatavate kaupade tootmist.

| (131) | Järelikult tuleb kogu Elani kontserni lugeda 2008. aasta kapitali suurendamisest kasu saanuks samadel põhjustel kui meetme 1 puhul (vt põhjendused (87)–(90)). Järgmisena tuleb hinnata, kas meede annab abisaajale eelise. |
| --- | --- |

(131)

Järelikult tuleb kogu Elani kontserni lugeda 2008. aasta kapitali suurendamisest kasu saanuks samadel põhjustel kui meetme 1 puhul (vt põhjendused (87)–(90)). Järgmisena tuleb hinnata, kas meede annab abisaajale eelise.

| (132) | Kui meede vastab turumajandusliku erainvestori põhimõttele, võib eelise saamise välistada. Nagu eespool kirjeldatud, püüaks turuinvestor teenida oma varalt maksimaalselt kasumit (vt põhjendus (91)). |
| --- | --- |

(132)

Kui meede vastab turumajandusliku erainvestori põhimõttele, võib eelise saamise välistada. Nagu eespool kirjeldatud, püüaks turuinvestor teenida oma varalt maksimaalselt kasumit (vt põhjendus (91)).

| (133) | Sellega seoses märgib komisjon kõigepealt, et Elan oli meetme 2 võtmise ajal päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähendustes raskustes (vt põhjendus (74)). Lisaks ohustas Elanit Sloveenia väitel 2008. aasta alguses maksejõuetus ning tal oli [12,6–15 miljoni] euro ulatuses puudu likviidseid vahendeid. |
| --- | --- |

(133)

Sellega seoses märgib komisjon kõigepealt, et Elan oli meetme 2 võtmise ajal päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tähendustes raskustes (vt põhjendus (74)). Lisaks ohustas Elanit Sloveenia väitel 2008. aasta alguses maksejõuetus ning tal oli [12,6–15 miljoni] euro ulatuses puudu likviidseid vahendeid.

| (134) | Sloveenia väidab, et Elani aktsionärid tegid aktsiakapitali suurendamise otsuse Elani ja välisnõustaja koostatud mitme dokumendi alusel, mis näitab, et otsus oli põhjendatud. |
| --- | --- |

(134)

Sloveenia väidab, et Elani aktsionärid tegid aktsiakapitali suurendamise otsuse Elani ja välisnõustaja koostatud mitme dokumendi alusel, mis näitab, et otsus oli põhjendatud.

| (135) | Ehkki Elan koostas tõepoolest kontserni pikaajalise kava 2008–2012, tuleb arvesse võtta, et kõnealune kava nägi ette edasise piisava tulu teenimiseks aktsiakapitali suurendamise 25 miljoni euro võrra ning Elani aktsionärid pidasid kõnealust pikaajalist kava sellises summas kapitalisüsti tegemiseks ebapiisavaks. Augustis 2008 vastu võetud tervendamiskava hõlmas peamiselt prognoose ega sisaldanud teavet kapitali kavandatava suurendamise kohta. Nii pikaajaline kava 2008–2012 kui ka tervendamiskava koostati Elanis ilma välisnõustajat kaasamata. Teine dokument, mille Sloveenia esitas seoses aktsiakapitali teise suurendamisega, oli KADi juulis 2008 koostatud Elani väärtuse kiirhinnang. Kõnealune dokument ei toeta aga Sloveenia väidet, et Elani aktsionärid tegutsesid heaperemehelike investoritena, sest hinnangu kohaselt ulatus Elani negatiivne omakapitali väärtus potentsiaalseid kohustusi arvesse võttes juulis 2008 [29,5–34] miljoni euroni. Veelgi enam, kiirhinnangus juhitakse tähelepanu asjaolule, et Elani pikaajalise kava 2008–2012 prognoosid võivad olla varasemate kogemuste taustal ülemäära optimistlikud, millisel juhul oleks äriühingu väärtus veelgi madalam. |
| --- | --- |

(135)

Ehkki Elan koostas tõepoolest kontserni pikaajalise kava 2008–2012, tuleb arvesse võtta, et kõnealune kava nägi ette edasise piisava tulu teenimiseks aktsiakapitali suurendamise 25 miljoni euro võrra ning Elani aktsionärid pidasid kõnealust pikaajalist kava sellises summas kapitalisüsti tegemiseks ebapiisavaks. Augustis 2008 vastu võetud tervendamiskava hõlmas peamiselt prognoose ega sisaldanud teavet kapitali kavandatava suurendamise kohta. Nii pikaajaline kava 2008–2012 kui ka tervendamiskava koostati Elanis ilma välisnõustajat kaasamata. Teine dokument, mille Sloveenia esitas seoses aktsiakapitali teise suurendamisega, oli KADi juulis 2008 koostatud Elani väärtuse kiirhinnang. Kõnealune dokument ei toeta aga Sloveenia väidet, et Elani aktsionärid tegutsesid heaperemehelike investoritena, sest hinnangu kohaselt ulatus Elani negatiivne omakapitali väärtus potentsiaalseid kohustusi arvesse võttes juulis 2008 [29,5–34] miljoni euroni. Veelgi enam, kiirhinnangus juhitakse tähelepanu asjaolule, et Elani pikaajalise kava 2008–2012 prognoosid võivad olla varasemate kogemuste taustal ülemäära optimistlikud, millisel juhul oleks äriühingu väärtus veelgi madalam.

| (136) | Samuti esitas Sloveenia diskonteeritud rahavoogude meetodil koostatud Elani omakapitali väärtuse hinnangu. [...] juunis 2008 koostatud omakapitali väärtuse hinnangu kohaselt oli Elani turuväärtus 31. detsembri 2007. aasta seisuga endiselt positiivne, ulatudes [35–40] miljoni euroni. Kuid nagu eespool kirjeldatud (vt põhjendused (70)–(74)), halvenes Elani olukord 2008. aasta jooksul järsult. Nende sündmuste taustal tuleb eespool osutatud omakapitali väärtuse hinnangut lugeda aegunuks 28. augusti 2008. aasta seisuga, mil Elani aktsionärid otsustasid kapitalisüsti kasuks, ning selle abil ei saa näidata, et Elani aktsionärid tegutsesid heaperemehelike turuinvestoritena — võttes eelkõige arvesse teise kapitalisüsti asjaolusid. |
| --- | --- |

(136)

Samuti esitas Sloveenia diskonteeritud rahavoogude meetodil koostatud Elani omakapitali väärtuse hinnangu. [...] juunis 2008 koostatud omakapitali väärtuse hinnangu kohaselt oli Elani turuväärtus 31. detsembri 2007. aasta seisuga endiselt positiivne, ulatudes [35–40] miljoni euroni. Kuid nagu eespool kirjeldatud (vt põhjendused (70)–(74)), halvenes Elani olukord 2008. aasta jooksul järsult. Nende sündmuste taustal tuleb eespool osutatud omakapitali väärtuse hinnangut lugeda aegunuks 28. augusti 2008. aasta seisuga, mil Elani aktsionärid otsustasid kapitalisüsti kasuks, ning selle abil ei saa näidata, et Elani aktsionärid tegutsesid heaperemehelike turuinvestoritena — võttes eelkõige arvesse teise kapitalisüsti asjaolusid.

| (137) | Nagu kirjeldatud põhjenduses (32), kehtestasid aktsionärid aktsiakapitali suurendamise tingimuseks, et pangad nõustuvad enne seda Elani olemasolevaid laene ajatama. Ehkki sellist kokkulepet ei õnnestunud enne aktsiakapital suurendamist saavutada, jätkasid Elani aktsionärid kapitalisüstiga, sest vastasel juhul oleks Elan pankrotti läinud. |
| --- | --- |

(137)

Nagu kirjeldatud põhjenduses (32), kehtestasid aktsionärid aktsiakapitali suurendamise tingimuseks, et pangad nõustuvad enne seda Elani olemasolevaid laene ajatama. Ehkki sellist kokkulepet ei õnnestunud enne aktsiakapital suurendamist saavutada, jätkasid Elani aktsionärid kapitalisüstiga, sest vastasel juhul oleks Elan pankrotti läinud.

| (138) | Kui pangad oleksid nõustunud laene ajatama enne kapitali suurendamist, oleks see näidanud, et nad usuvad Elani elujõulisuse taastumisse. Kuid nii ei juhtunud ja vastupidi — üks pank taotles Elani olemasolevate võlgade sissenõudmiseks isegi kohtumäärust. Panga hoiakut võib pidada märgiks, et turul ei usutud enam Elani elujõulisuse taastumisse. |
| --- | --- |

(138)

Kui pangad oleksid nõustunud laene ajatama enne kapitali suurendamist, oleks see näidanud, et nad usuvad Elani elujõulisuse taastumisse. Kuid nii ei juhtunud ja vastupidi — üks pank taotles Elani olemasolevate võlgade sissenõudmiseks isegi kohtumäärust. Panga hoiakut võib pidada märgiks, et turul ei usutud enam Elani elujõulisuse taastumisse.

| (139) | Veelgi enam, tuleb arvesse võtta, et juba 2007. aastal olid aktsionärid paigutanud Elanisse 10,225 miljonit eurot, kuid tulemusteta. Väärib märkimist, et kuigi 2007. aasta kapitalisüst tugines niinimetatud strateegilisel arengukaval, mille kohaselt oli Elan palunud esmalt 20,2 miljoni euro investeerimist, ei saa 2008. aastal tehtud teist kapitalisüsti summas 10 miljonit eurot lugeda algse strateegilise arengukava kohaselt investeeringu teiseks osaks. 2008. aasta kapitalisüsti oli vaja maksejõuetuse vältimiseks, et katta Elani likviidsete varade puudujääk ja tekkinud kahjum; kapitali ei kasutatud strateegilises arengukavas sätestatud eesmärkideks (vt põhjendus (23)). |
| --- | --- |

(139)

Veelgi enam, tuleb arvesse võtta, et juba 2007. aastal olid aktsionärid paigutanud Elanisse 10,225 miljonit eurot, kuid tulemusteta. Väärib märkimist, et kuigi 2007. aasta kapitalisüst tugines niinimetatud strateegilisel arengukaval, mille kohaselt oli Elan palunud esmalt 20,2 miljoni euro investeerimist, ei saa 2008. aastal tehtud teist kapitalisüsti summas 10 miljonit eurot lugeda algse strateegilise arengukava kohaselt investeeringu teiseks osaks. 2008. aasta kapitalisüsti oli vaja maksejõuetuse vältimiseks, et katta Elani likviidsete varade puudujääk ja tekkinud kahjum; kapitali ei kasutatud strateegilises arengukavas sätestatud eesmärkideks (vt põhjendus (23)).

| (140) | Lõpuks märgib komisjon, et meetme võtmise ajal kuulusid kõik aktsionärid riigile, st aktsiakapitali suurendamises ei osalenud eraaktsionäre. |
| --- | --- |

(140)

Lõpuks märgib komisjon, et meetme võtmise ajal kuulusid kõik aktsionärid riigile, st aktsiakapitali suurendamises ei osalenud eraaktsionäre.

| (141) | Seda silmas pidades leiab komisjon, et meedet 2 ei võetud kooskõlas turumajandusliku erainvestori põhimõttega ning see andis Elanile eelise. |
| --- | --- |

(141)

Seda silmas pidades leiab komisjon, et meedet 2 ei võetud kooskõlas turumajandusliku erainvestori põhimõttega ning see andis Elanile eelise.

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (142) | Komisjon märgib, et abisaaja tegutseb konkurentsile avatud turgudel. Sellisele äriühingule antud mis tahes riigiabi võib anda äriühingule eelise teiste konkurentide ees, kes sellist abi ei saa. Erinevalt Sloveenia seisukohast ei ole sellega seoses oluline, kas Elani konkurentide turuosa oli Elani omast suurem või kas konkurendid said oma aktsionäridelt samuti vahendeid. |
| --- | --- |

(142)

Komisjon märgib, et abisaaja tegutseb konkurentsile avatud turgudel. Sellisele äriühingule antud mis tahes riigiabi võib anda äriühingule eelise teiste konkurentide ees, kes sellist abi ei saa. Erinevalt Sloveenia seisukohast ei ole sellega seoses oluline, kas Elani konkurentide turuosa oli Elani omast suurem või kas konkurendid said oma aktsionäridelt samuti vahendeid.

| (143) | Liikmesriigi antav abi kahjustab liidusisest kaubandust, kui see parandab ettevõtja seisundit võrreldes tema liidusiseste konkurentidega (34). Liikmesriigid müüvad üksteisele tõepoolest suusavarustust ja merenduskaupu, mis on kaubad, mida abisaaja toodab ja turustab. |
| --- | --- |

(143)

Liikmesriigi antav abi kahjustab liidusisest kaubandust, kui see parandab ettevõtja seisundit võrreldes tema liidusiseste konkurentidega (34). Liikmesriigid müüvad üksteisele tõepoolest suusavarustust ja merenduskaupu, mis on kaubad, mida abisaaja toodab ja turustab.

| (144) | Seda silmas pidades leiab komisjon, et meede 2 võis moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust. |
| --- | --- |

(144)

Seda silmas pidades leiab komisjon, et meede 2 võis moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust.

5.2.3.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (145) | Eespool osutatud põhjenduste alusel leiab komisjon, et meede 2 hõlmab Elanile antavat riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Sloveenia ei järginud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast kohustust mitte rakendada meedet enne, kui komisjon on andnud sellele oma heakskiidu. |
| --- | --- |

(145)

Eespool osutatud põhjenduste alusel leiab komisjon, et meede 2 hõlmab Elanile antavat riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Sloveenia ei järginud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast kohustust mitte rakendada meedet enne, kui komisjon on andnud sellele oma heakskiidu.

5.3.   ABI KOKKUSOBIVUS

| (146) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 nähakse ette erandid üldreeglist, et riigiabi peab olema siseturuga kokkusobiv, nagu sätestatud lepingu artikli 107 lõikes 1. |
| --- | --- |

(146)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 nähakse ette erandid üldreeglist, et riigiabi peab olema siseturuga kokkusobiv, nagu sätestatud lepingu artikli 107 lõikes 1.

| (147) | Sellega seoses tuleb märkida, et abi siseturuga kokkusobivuse tõendamiskoormist erandina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikest 1 kannab peamiselt asjaomane liikmesriik, kes peab näitama, et erandi tingimused on täidetud (35). |
| --- | --- |

(147)

Sellega seoses tuleb märkida, et abi siseturuga kokkusobivuse tõendamiskoormist erandina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikest 1 kannab peamiselt asjaomane liikmesriik, kes peab näitama, et erandi tingimused on täidetud (35).

| (148) | Komisjon hindab meetme 2 kokkusobivust nende erandite kohaselt. Arvestades et kõnealune meede võeti raskustes oleva äriühingu suhtes (vt punkt 5.1 eespool), hindab komisjon kõigepealt meetme kokkusobivust vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele. Teiseks hinnatakse, kas meedet saab pidada kokkusobivaks mõnel muul alusel. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon hindab meetme 2 kokkusobivust nende erandite kohaselt. Arvestades et kõnealune meede võeti raskustes oleva äriühingu suhtes (vt punkt 5.1 eespool), hindab komisjon kõigepealt meetme kokkusobivust vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele. Teiseks hinnatakse, kas meedet saab pidada kokkusobivaks mõnel muul alusel.

5.3.1.   Päästmise ja ümberkorraldamise suunised

| (149) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 33 kohaselt on päästmis- ja ümberkorraldamisabikõlblikud vaid raskustes äriühingud. Elan on abikõlblik, kuivõrd seda võis pidada teise kapitalisüsti tegemise ajal raskustes olevaks äriühinguks (vt põhjendus (74)). |
| --- | --- |

(149)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 33 kohaselt on päästmis- ja ümberkorraldamisabikõlblikud vaid raskustes äriühingud. Elan on abikõlblik, kuivõrd seda võis pidada teise kapitalisüsti tegemise ajal raskustes olevaks äriühinguks (vt põhjendus (74)).

| (150) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt peab päästmisabi vastama teatavatele nõudmistele, kuid kõnealune meede ei täida neid kõiki:






  a) | esiteks ei võetud meedet laenu ega tagatise kujul, vaid aktsiakapitali suurendamisena (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 alapunkt a); |
| --- | --- | --- |

(150)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt peab päästmisabi vastama teatavatele nõudmistele, kuid kõnealune meede ei täida neid kõiki:

a)

esiteks ei võetud meedet laenu ega tagatise kujul, vaid aktsiakapitali suurendamisena (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 alapunkt a);

| b) | teiseks ei lõppenud meede maksimaalselt kuue kuu jooksul pärast esimese osamakse tasumist (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 alapunkt a); |
| --- | --- |

b)

teiseks ei lõppenud meede maksimaalselt kuue kuu jooksul pärast esimese osamakse tasumist (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 alapunkt a);

| c) | kolmandaks ei esitanud Sloveenia kuue kuu jooksul meetme esimesest rakendamisest arvates ümberkorraldamis- ega likvideerimiskava ega tõendit tagatise lõpetamise kohta (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 alapunkt c). |
| --- | --- |

c)

kolmandaks ei esitanud Sloveenia kuue kuu jooksul meetme esimesest rakendamisest arvates ümberkorraldamis- ega likvideerimiskava ega tõendit tagatise lõpetamise kohta (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 alapunkt c).

| (151) | Seega ei saa kõnealuseid kapitalisüste lugeda päästmisabiks. |
| --- | --- |

(151)

Seega ei saa kõnealuseid kapitalisüste lugeda päästmisabiks.

| (152) | Meede ei vasta ka kõikidele päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ümberkorraldamisabile kehtestatud nõudmistele, sest ei esitatud kompensatsioonimeetmeid, mis oleksid võinud tasakaalustada abi negatiivset mõju kauplemistingimustele. |
| --- | --- |

(152)

Meede ei vasta ka kõikidele päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ümberkorraldamisabile kehtestatud nõudmistele, sest ei esitatud kompensatsioonimeetmeid, mis oleksid võinud tasakaalustada abi negatiivset mõju kauplemistingimustele.

| (153) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktide 38–42 kohaselt peavad ümberkorraldamisega kaasnema kompensatsioonimeetmed, mis on vastavuses abi moonutava mõjuga ning eelkõige abisaaja äriühingu suuruse ja suhtelise tähtsusega oma turul. Suuniste punktis 40 sätestatakse, et kompensatsioonimeetmeid tuleks võtta eelkõige tur(g)u(de)l, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist oluline turupositsioon. Sloveenia väidab, et Elani teatavate tegevuste lõpetamisel 2009. ja 2010. aastal oli kompenseeriv mõju. |
| --- | --- |

(153)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktide 38–42 kohaselt peavad ümberkorraldamisega kaasnema kompensatsioonimeetmed, mis on vastavuses abi moonutava mõjuga ning eelkõige abisaaja äriühingu suuruse ja suhtelise tähtsusega oma turul. Suuniste punktis 40 sätestatakse, et kompensatsioonimeetmeid tuleks võtta eelkõige tur(g)u(de)l, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist oluline turupositsioon. Sloveenia väidab, et Elani teatavate tegevuste lõpetamisel 2009. ja 2010. aastal oli kompenseeriv mõju.

| (154) | Elani talispordiüksusega seoses kirjeldab Sloveenia Elanit „ühe viimase üksiku talispordi kestuskaupade kaubamärgina” ja nimetab seda „teiste palju suuremate turuosaliste suhtes vaid nõrgaks [sic!] konkurendiks” (36). Viimane iseloomustus ei ole aga kooskõlas kirjeldusega, mille esitab äriühingu kohta Elani praegune enamusaktsionär. PDP mainib, et 2010. aastal müüs Elan 448 000 paari suuski ja 217 000 lumelauda, et Elan andis 13 % kogu maailma suusatoodangust ja et ta oli suusatootjana maailmas kaubamärkidest seitsmendal kohal, kusjuures tema kaubamärk hõlvas umbes 8 % maailma turust. |
| --- | --- |

(154)

Elani talispordiüksusega seoses kirjeldab Sloveenia Elanit „ühe viimase üksiku talispordi kestuskaupade kaubamärgina” ja nimetab seda „teiste palju suuremate turuosaliste suhtes vaid nõrgaks [sic!] konkurendiks” (36). Viimane iseloomustus ei ole aga kooskõlas kirjeldusega, mille esitab äriühingu kohta Elani praegune enamusaktsionär. PDP mainib, et 2010. aastal müüs Elan 448 000 paari suuski ja 217 000 lumelauda, et Elan andis 13 % kogu maailma suusatoodangust ja et ta oli suusatootjana maailmas kaubamärkidest seitsmendal kohal, kusjuures tema kaubamärk hõlvas umbes 8 % maailma turust.

| (155) | Sloveenia ei määratle konkreetselt toodet ega geograafilist turgu (geograafilisi turge), kus Elani talispordiüksus tegutses. Nagu allpool näidatud — võttes arvesse Sloveenia esitatud teavet ja pidades meeles turu määratlemise kaalutlusi seoses varasemate ühinemistega, (37) tuleb tõdeda, et Elanile kuulus märkimisväärne turuosa vähemalt mõnel asjaomasel turul. |
| --- | --- |

(155)

Sloveenia ei määratle konkreetselt toodet ega geograafilist turgu (geograafilisi turge), kus Elani talispordiüksus tegutses. Nagu allpool näidatud — võttes arvesse Sloveenia esitatud teavet ja pidades meeles turu määratlemise kaalutlusi seoses varasemate ühinemistega, (37) tuleb tõdeda, et Elanile kuulus märkimisväärne turuosa vähemalt mõnel asjaomasel turul.

| (156) | Äriühingu suhtelise tähtsuse hindamiseks turgudel, kus ta tegutseb, on komisjon analüüsinud kättesaadavaid tõendeid, sealhulgas Elani enda koostatud strateegiadokumente. Peale tarvikute toodab Elan eelkõige mäesuuski ja lumelaudu. Ühelt poolt müüakse need Elani kaubamärgi all jaemüüjatele (edaspidi „jaemüügiturg”); teiselt poolt tegutseb Elan niinimetatud algvarustuse tootjana ning tarnib suuski ja lumelaudu teistele tootjatele (konkurentidele) (edaspidi „algvarustuse turg”). Tuleb märkida, et toimiku nr COMP/M.3765 — AMER SALOMON puhul hindas komisjon otsuse tarvis detsembris 2005 muu hulgas eri liiki talispordi kestuskaupade erinevaid turge, sh erinevaid asjaomaseid mäesuuskade, lumelaudade ja mäesuuskade algvarustuse tooteturge. Talispordi kestuskaupade jaemüügiturgusid loeti riiklikuks, samal ajal kui algvarustuse turge loeti vähemalt EMPd hõlmavaks (38). Oma Elani suusatamise algvarustuse arengukavas 2006–2010 väidab äriühing, et tema suusatamise algvarustuse ülemaailmne turuosa on 2005. aastal 21 % ja selgitab „[...]”. Äriühingu spordikaupade arengukava 2006–2010 näitab, et Elan pidas ennast juhtivaks lumelaudade tootjaks maailmas tootmismahuga 268 000 aastal 2005, mis vastas 16 %-isele osale. Enamiku tootmismahust moodustas algvarustus, samal ajal müüdi 2005. aastal müüdi kaubamärgi all 30 000 lumelauda. Elani kaubamärgi suuskadega seoses näitab arengukava Elani kaubamärgi turgude ja kaubamärkide hõlvamise strateegia 2006–2010 ülemaailmset turuosa 7,5 %, mille kohaselt asus Elan turuosa suuruse poolest seitsmendal kohal. Siiski rõhutatakse dokumendis, et äriühing uskus, et suudab jõuda keskpikas perspektiivis viie suurima kaubamärgi hulka, selgitades, et [...]. |
| --- | --- |

(156)

Äriühingu suhtelise tähtsuse hindamiseks turgudel, kus ta tegutseb, on komisjon analüüsinud kättesaadavaid tõendeid, sealhulgas Elani enda koostatud strateegiadokumente. Peale tarvikute toodab Elan eelkõige mäesuuski ja lumelaudu. Ühelt poolt müüakse need Elani kaubamärgi all jaemüüjatele (edaspidi „jaemüügiturg”); teiselt poolt tegutseb Elan niinimetatud algvarustuse tootjana ning tarnib suuski ja lumelaudu teistele tootjatele (konkurentidele) (edaspidi „algvarustuse turg”). Tuleb märkida, et toimiku nr COMP/M.3765 — AMER SALOMON puhul hindas komisjon otsuse tarvis detsembris 2005 muu hulgas eri liiki talispordi kestuskaupade erinevaid turge, sh erinevaid asjaomaseid mäesuuskade, lumelaudade ja mäesuuskade algvarustuse tooteturge. Talispordi kestuskaupade jaemüügiturgusid loeti riiklikuks, samal ajal kui algvarustuse turge loeti vähemalt EMPd hõlmavaks (38). Oma Elani suusatamise algvarustuse arengukavas 2006–2010 väidab äriühing, et tema suusatamise algvarustuse ülemaailmne turuosa on 2005. aastal 21 % ja selgitab „[...]”. Äriühingu spordikaupade arengukava 2006–2010 näitab, et Elan pidas ennast juhtivaks lumelaudade tootjaks maailmas tootmismahuga 268 000 aastal 2005, mis vastas 16 %-isele osale. Enamiku tootmismahust moodustas algvarustus, samal ajal müüdi 2005. aastal müüdi kaubamärgi all 30 000 lumelauda. Elani kaubamärgi suuskadega seoses näitab arengukava Elani kaubamärgi turgude ja kaubamärkide hõlvamise strateegia 2006–2010 ülemaailmset turuosa 7,5 %, mille kohaselt asus Elan turuosa suuruse poolest seitsmendal kohal. Siiski rõhutatakse dokumendis, et äriühing uskus, et suudab jõuda keskpikas perspektiivis viie suurima kaubamärgi hulka, selgitades, et [...].

| (157) | Kuna talispordiüksus annab suurima osa Elani tulust ning arvestades Elani eespool kirjeldatud tugevat positsiooni vähemalt teatavates talispordikaupade äri sektorites, oleks kompensatsioonimeetmeid tulnud võtta eelkõige selles valdkonnas. Kui vaadelda Sloveenia viidatud tegevust talispordiüksuses võetud kompensatsioonimeetmetena, siis ainus loobumine oli [17,5–20 %] müük kapitalist, mis kuulus Elanile tema edasimüügiga tegelevas ühisettevõttes Dal Bello Sports (edaspidi „Dal Bello”) USAs. Elan loobus kapitalist ühisettevõtte Dal Bello edasimüügitegevuse lõpetamise tõttu Põhja-Ameerikas. Elan väidab, et koostöö lõpetamise tagajärjel vähenes Elani käive Kanadas ja USAs ning peab seda „kompenseerivaks mõjuks”. |
| --- | --- |

(157)

Kuna talispordiüksus annab suurima osa Elani tulust ning arvestades Elani eespool kirjeldatud tugevat positsiooni vähemalt teatavates talispordikaupade äri sektorites, oleks kompensatsioonimeetmeid tulnud võtta eelkõige selles valdkonnas. Kui vaadelda Sloveenia viidatud tegevust talispordiüksuses võetud kompensatsioonimeetmetena, siis ainus loobumine oli [17,5–20 %] müük kapitalist, mis kuulus Elanile tema edasimüügiga tegelevas ühisettevõttes Dal Bello Sports (edaspidi „Dal Bello”) USAs. Elan loobus kapitalist ühisettevõtte Dal Bello edasimüügitegevuse lõpetamise tõttu Põhja-Ameerikas. Elan väidab, et koostöö lõpetamise tagajärjel vähenes Elani käive Kanadas ja USAs ning peab seda „kompenseerivaks mõjuks”.

| (158) | Esmalt tuleks märkida, et Dal Bello aktsiate müüki ei mainita ei pikaajalises kavas 2008–2012 ega tervendamiskavas ning seetõttu ei saa müüki pidada „ümberkorraldamise lahutamatuks osaks”, nagu ette nähtud päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 40. Tehingu lähem analüüs näitab tõepoolest, et turunduskoostöö lõpetati Dal Bello algatusel. Sloveenia möönis, et „Elani probleemid 2008. aastal ja Dal Bello poolsed usaldusväärsema partneri otsingud viisid pikemas perspektiivis muus osas eduka koostöö lõpetamise arutamiseni. Sellised arutelud päädisid 14. detsembril 2009 ühisettevõtte lõpetamise lepinguga...”. Eespool esitatut silmas pidades ei saa Elani kapitalist loobumist juba nendel põhjusel pidada kompensatsioonimeetmeks. |
| --- | --- |

(158)

Esmalt tuleks märkida, et Dal Bello aktsiate müüki ei mainita ei pikaajalises kavas 2008–2012 ega tervendamiskavas ning seetõttu ei saa müüki pidada „ümberkorraldamise lahutamatuks osaks”, nagu ette nähtud päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 40. Tehingu lähem analüüs näitab tõepoolest, et turunduskoostöö lõpetati Dal Bello algatusel. Sloveenia möönis, et „Elani probleemid 2008. aastal ja Dal Bello poolsed usaldusväärsema partneri otsingud viisid pikemas perspektiivis muus osas eduka koostöö lõpetamise arutamiseni. Sellised arutelud päädisid 14. detsembril 2009 ühisettevõtte lõpetamise lepinguga...”. Eespool esitatut silmas pidades ei saa Elani kapitalist loobumist juba nendel põhjusel pidada kompensatsioonimeetmeks.

| (159) | Veelgi enam: ehkki abisaaja turuosa vähenemiseni viiv käibe langus võib muudes oludes kujutada endast kompensatsioonimeedet, märgib komisjon, et antud juhul hõlmas tehing jaemüügiturgu, mida komisjon luges varem riiklikuks turuks, (39) ning et Elani suuskade läbimüük vähenes nagunii vaid Põhja-Ameerika turul, kuid mitte Euroopa tur(g)u(de)l ning seepärast ei saa see kompenseerida EMPs tekkinud moonutusi. Pealegi tegeles ühisettevõte suuskade turustamise ja edasimüügi, mitte nende tootmisega. Elani põhitegevusala on aga suuskade ja lumelaudade tootmine. Asjakohaseks kompensatsioonimeetmeks saab lugeda vaid loovutamisi abisaaja põhiturul. |
| --- | --- |

(159)

Veelgi enam: ehkki abisaaja turuosa vähenemiseni viiv käibe langus võib muudes oludes kujutada endast kompensatsioonimeedet, märgib komisjon, et antud juhul hõlmas tehing jaemüügiturgu, mida komisjon luges varem riiklikuks turuks, (39) ning et Elani suuskade läbimüük vähenes nagunii vaid Põhja-Ameerika turul, kuid mitte Euroopa tur(g)u(de)l ning seepärast ei saa see kompenseerida EMPs tekkinud moonutusi. Pealegi tegeles ühisettevõte suuskade turustamise ja edasimüügi, mitte nende tootmisega. Elani põhitegevusala on aga suuskade ja lumelaudade tootmine. Asjakohaseks kompensatsioonimeetmeks saab lugeda vaid loovutamisi abisaaja põhiturul.

| (160) | Samuti on Sloveenia väitnud, et kompensatsioonimeetmeteks võib lugeda suuskade tootmisega tegelevate töötajate arvu ja turundusinvesteeringute vähendamist. |
| --- | --- |

(160)

Samuti on Sloveenia väitnud, et kompensatsioonimeetmeteks võib lugeda suuskade tootmisega tegelevate töötajate arvu ja turundusinvesteeringute vähendamist.

| (161) | Nagu näitab aga Elani pikaajaline kava ja tema tervendamiskava, tuleb neid meetmeid pidada vaid kulude vähendamiseks ja tõhususe suurendamiseks mõeldud lihtsateks ratsionaliseerimismeetmeteks, et taastada majanduslik elujõulisus. Meetmeid ei võetud Elani mõju vähendamiseks turul ega Elanile antud abi tulemusena tekkinud konkurentsimoonutuste tasakaalustamiseks. |
| --- | --- |

(161)

Nagu näitab aga Elani pikaajaline kava ja tema tervendamiskava, tuleb neid meetmeid pidada vaid kulude vähendamiseks ja tõhususe suurendamiseks mõeldud lihtsateks ratsionaliseerimismeetmeteks, et taastada majanduslik elujõulisus. Meetmeid ei võetud Elani mõju vähendamiseks turul ega Elanile antud abi tulemusena tekkinud konkurentsimoonutuste tasakaalustamiseks.

| (162) | Sloveenia väidab, et merendussektoris avaldasid kompenseerivat mõju järgmised loovutamistehingud: 2009. aastal müüs Elan ära kaks jahtidega tellimussõite teinud ettevõtet Elan Yachting d.o.o. ja Elan Marine Charter d.o.o. 2010. aastal müüdi Horvaatias asuv ettevõte Elan Brod d.o.o., mis tootis peamiselt mootorpaate. Sloveenia väidab, et äriühingud ei põhjustanud struktuurset kahjumit, et Elan Yachting d.o.o. ja Elan Marine Charter d.o.o. tellimusreisid toetasid Elani põhiturgude hõlvamist Elani jahtide jaoks ning et mootorpaatide turusegmendist taandumine vähendas märkimisväärselt Elani mõju meelelahutus- ja sportaluste turul. |
| --- | --- |

(162)

Sloveenia väidab, et merendussektoris avaldasid kompenseerivat mõju järgmised loovutamistehingud: 2009. aastal müüs Elan ära kaks jahtidega tellimussõite teinud ettevõtet Elan Yachting d.o.o. ja Elan Marine Charter d.o.o. 2010. aastal müüdi Horvaatias asuv ettevõte Elan Brod d.o.o., mis tootis peamiselt mootorpaate. Sloveenia väidab, et äriühingud ei põhjustanud struktuurset kahjumit, et Elan Yachting d.o.o. ja Elan Marine Charter d.o.o. tellimusreisid toetasid Elani põhiturgude hõlvamist Elani jahtide jaoks ning et mootorpaatide turusegmendist taandumine vähendas märkimisväärselt Elani mõju meelelahutus- ja sportaluste turul.

| (163) | Komisjon tuletab meelde, et päästmise ja ümberkorraldamise meetmete punkti 40 kohaselt tuleks kompensatsioonimeetmeid võtta eelkõige tur(g)u(de)l, kus äriühingul on pärast ümberkorraldusi märkimisväärne turupositsioon. Varade mahakandmist ega kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on elujõulisuse taastamiseks igal juhul tarvilik, ei loeta kompensatsioonimeetmete hindamisel tootmisvõimsuse piiramiseks. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon tuletab meelde, et päästmise ja ümberkorraldamise meetmete punkti 40 kohaselt tuleks kompensatsioonimeetmeid võtta eelkõige tur(g)u(de)l, kus äriühingul on pärast ümberkorraldusi märkimisväärne turupositsioon. Varade mahakandmist ega kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on elujõulisuse taastamiseks igal juhul tarvilik, ei loeta kompensatsioonimeetmete hindamisel tootmisvõimsuse piiramiseks.

| (164) | Tuleb meeles pidada, et merenduskaupade müük ei ole Elani põhitegevusala. Äriühing teenib märksa suurema osa käibest talispordiüksuses. 2011. aasta finantsprognoosi kohaselt eeldati mereüksuses vaid [20–24] miljoni euro suuruse tulu teenimist võrreldes [58–68] miljoni euroga talispordiüksuses. Veelgi enam: Elanisse tehtud 10 miljoni euros suurusest kapitalisüstist sai suurema osa (5,924 miljonit eurot) samuti talispordiüksus. Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktist 40 lähtudes on kahtlane, kas mereüksuses tehtud loovutusi saab üldse pidada asjakohasteks kompensatsioonimeetmeteks, sest — nagu allpool põhjalikumalt selgitatud — ei ole merendusäri turg, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist kõige olulisem turupositsioon. |
| --- | --- |

(164)

Tuleb meeles pidada, et merenduskaupade müük ei ole Elani põhitegevusala. Äriühing teenib märksa suurema osa käibest talispordiüksuses. 2011. aasta finantsprognoosi kohaselt eeldati mereüksuses vaid [20–24] miljoni euro suuruse tulu teenimist võrreldes [58–68] miljoni euroga talispordiüksuses. Veelgi enam: Elanisse tehtud 10 miljoni euros suurusest kapitalisüstist sai suurema osa (5,924 miljonit eurot) samuti talispordiüksus. Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktist 40 lähtudes on kahtlane, kas mereüksuses tehtud loovutusi saab üldse pidada asjakohasteks kompensatsioonimeetmeteks, sest — nagu allpool põhjalikumalt selgitatud — ei ole merendusäri turg, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist kõige olulisem turupositsioon.

| (165) | Et Sloveenia esitatud argumente igakülgselt arvesse võtta, on komisjon siiski analüüsinud, millises ulatuses võib Sloveenia kinnitada asjakohaste kompensatsioonimeetmete võtmist merendusäris. Enne ümberkorraldusi ulatus Elani maksimaalne tootmismaht [280–330] purjeka ja [45–55] mootorpaadini. Sloveenia ei määratle konkreetselt merendustoodet ega geograafilist turgu (geograafilisi turge), kus saaks suhtelist tähtsust hinnata. Esitatud väidetes räägib ta Elani turuosa vähendamisest „meelelahutus- ja sportaluste turul”, viidates samal ajal oma taandumisele „mootorpaatide turusegmendist”. |
| --- | --- |

(165)

Et Sloveenia esitatud argumente igakülgselt arvesse võtta, on komisjon siiski analüüsinud, millises ulatuses võib Sloveenia kinnitada asjakohaste kompensatsioonimeetmete võtmist merendusäris. Enne ümberkorraldusi ulatus Elani maksimaalne tootmismaht [280–330] purjeka ja [45–55] mootorpaadini. Sloveenia ei määratle konkreetselt merendustoodet ega geograafilist turgu (geograafilisi turge), kus saaks suhtelist tähtsust hinnata. Esitatud väidetes räägib ta Elani turuosa vähendamisest „meelelahutus- ja sportaluste turul”, viidates samal ajal oma taandumisele „mootorpaatide turusegmendist”.

| (166) | Elani mereüksuse konkurentsivõimet käsitlevate kättesaadavate dokumentide, sealhulgas Elani enda koostatud strateegiadokumentide analüüs annab täpsemat aimu äriühingu suhtelisest olulisusest merendusturul. Elani mereüksuse arengukavas 2006–2010 väideti, et kõikide uute paatide maailmaturu maht on umbes 25 miljardit eurot, millest 80 % moodustavad mootorpaadid ja 20 % purjekad, kusjuures Euroopas kehtib samasugune suhe. Elani kirjelduse kohaselt on turg „äärmiselt killustatud” ning ta hindas oma purjeprogrammi turuosaks ELis umbes [0–5] % ja oma mootorpaatide programmi osaks << 1 %. Arengukavas viidati aga erinevate turusegmentide olemasolule, kus kehtivad erinevad konkurentsitingimused, sealhulgas turutõkked. Juunis 2008 vastu võetud Elani Skimar Groupi pikaajalises kavas 2008–2012 nähti ette paadituru segmentideks jagamine paadi pikkuse alusel ning sedastati, et konkurents on kõige tihedam väikealuste (30 jalga) segmendis, samal ajal kui Elan tootis ja müüs keskmise kategooria tooteid pikkusega 30–50 jalga ning kavatses välja arendada uusi mudeleid [...]. Kõige selgemini on väljendanud oma seisukohta Elani turuosa kohta segmendis, kus ta enda meelest konkureerib, oma ülevaates Elani praegune enamusaktsionär PDP, öeldes, et: „2010. aastal müüs Elan 32–60-jalaste purjekate segmendis (mis moodustab 20 % merendusturust) 122 paati, omandades 5,2 % turuosa.” Tundub tõenäoline, et turu segmentideks jaotamisel kasutatakse lähtepunktina selliseid kriteeriume nagu (purje, mootori) võimsus ja suurus. Vastupidise seisukoha puudumisel aktsepteerib komisjon käesoleva otsuse tarvis PDP hinnangut, et Elanile kuulus killustatud purjekaturul > 5 % turuosa. |
| --- | --- |

(166)

Elani mereüksuse konkurentsivõimet käsitlevate kättesaadavate dokumentide, sealhulgas Elani enda koostatud strateegiadokumentide analüüs annab täpsemat aimu äriühingu suhtelisest olulisusest merendusturul. Elani mereüksuse arengukavas 2006–2010 väideti, et kõikide uute paatide maailmaturu maht on umbes 25 miljardit eurot, millest 80 % moodustavad mootorpaadid ja 20 % purjekad, kusjuures Euroopas kehtib samasugune suhe. Elani kirjelduse kohaselt on turg „äärmiselt killustatud” ning ta hindas oma purjeprogrammi turuosaks ELis umbes [0–5] % ja oma mootorpaatide programmi osaks << 1 %. Arengukavas viidati aga erinevate turusegmentide olemasolule, kus kehtivad erinevad konkurentsitingimused, sealhulgas turutõkked. Juunis 2008 vastu võetud Elani Skimar Groupi pikaajalises kavas 2008–2012 nähti ette paadituru segmentideks jagamine paadi pikkuse alusel ning sedastati, et konkurents on kõige tihedam väikealuste (30 jalga) segmendis, samal ajal kui Elan tootis ja müüs keskmise kategooria tooteid pikkusega 30–50 jalga ning kavatses välja arendada uusi mudeleid [...]. Kõige selgemini on väljendanud oma seisukohta Elani turuosa kohta segmendis, kus ta enda meelest konkureerib, oma ülevaates Elani praegune enamusaktsionär PDP, öeldes, et: „2010. aastal müüs Elan 32–60-jalaste purjekate segmendis (mis moodustab 20 % merendusturust) 122 paati, omandades 5,2 % turuosa.” Tundub tõenäoline, et turu segmentideks jaotamisel kasutatakse lähtepunktina selliseid kriteeriume nagu (purje, mootori) võimsus ja suurus. Vastupidise seisukoha puudumisel aktsepteerib komisjon käesoleva otsuse tarvis PDP hinnangut, et Elanile kuulus killustatud purjekaturul > 5 % turuosa.

| (167) | Isegi kui komisjoni kokkusobivushinnangu jaoks oleks olnud võimalik arvesse võtta Elani loovutamisi mereüksuses, oleks eespool esitatud teabe kohaselt tulnud kompensatsioonimeetmeid võtta merendussektoris purjekate tootmise valdkonnas, mis oli selgelt Elani mereüksuse põhitegevusala ja kus — nagu kirjeldatud — kuulus äriühingule Elani sõnul „äärmiselt killustatud turul” oluline turuosa. Seepärast ei ole päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 40 kooskõlas sellise tellimustegevuse lõpetamine, mis toetas vähemalt kaudselt Elani jahimüüki, ning loobumine mootorpaatide müügist — sektor, millest Elan väljus lõplikult Elan Brod d.o.o. müügiga. Mis puutub mootorpaatidesse, siis alustas Elan selliste paatide tootmist alles 2002. aastal, plaanides kasutada purjekate sektoris omandatud mainet ka mootorpaatide müügis. Mootorpaatide müük saavutas kõrgpunkti 50 mootorpaadi müügiga 2006. ja 2007. aastal ning langes seejärel [25–29] paadini 2008. aastal ning kõigest [7–9] paadini 2009. aastal. |
| --- | --- |

(167)

Isegi kui komisjoni kokkusobivushinnangu jaoks oleks olnud võimalik arvesse võtta Elani loovutamisi mereüksuses, oleks eespool esitatud teabe kohaselt tulnud kompensatsioonimeetmeid võtta merendussektoris purjekate tootmise valdkonnas, mis oli selgelt Elani mereüksuse põhitegevusala ja kus — nagu kirjeldatud — kuulus äriühingule Elani sõnul „äärmiselt killustatud turul” oluline turuosa. Seepärast ei ole päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 40 kooskõlas sellise tellimustegevuse lõpetamine, mis toetas vähemalt kaudselt Elani jahimüüki, ning loobumine mootorpaatide müügist — sektor, millest Elan väljus lõplikult Elan Brod d.o.o. müügiga. Mis puutub mootorpaatidesse, siis alustas Elan selliste paatide tootmist alles 2002. aastal, plaanides kasutada purjekate sektoris omandatud mainet ka mootorpaatide müügis. Mootorpaatide müük saavutas kõrgpunkti 50 mootorpaadi müügiga 2006. ja 2007. aastal ning langes seejärel [25–29] paadini 2008. aastal ning kõigest [7–9] paadini 2009. aastal.

| (168) | Ka Sloveenia esitatud teave näitab kujukalt, et Elani aktsionärid ja pangad ei pidanud lõpetatud tegevust Elani põhitegevuseks (40). Ühtlasi tuleb märkida, et Elani tütarettevõtjate müük ei olnud mõeldud konkurentsimoonutuste tasakaalustamiseks. Kõik kolm tütarettevõtjat teenisid nii müügi ajal kui ka müügile eelnenud aastatel kahjumit. Sloveenia teavitas komisjoni, et Elan Yachting d.o.o. ja Elan Marine Charter d.o.o (summaarne) netotulemus oli 2007. aastal kokku – 157 000 eurot, 2008. aastal – 100 000 eurot ja 2009. aastal – 57 000 eurot. Ka Elan Brod d.o.o. teenis kogu perioodi jooksul kahjumit, täpsemalt 2006. aastal – 58 000 eurot, 2007. aastal – 436 000 eurot, 2008. aastal – 1 miljon eurot ja 2009. aastal – 1,5 miljonit eurot. Neid arve silmas pidades paistab Sloveenia väide, et äriühingud ei teeninud struktuurset kahjumit, kõigest eneseõigustusena. Nagu eespool näidatud, ei loeta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt varade mahakandmist ega kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on elujõulisuse taastamiseks igal juhul tarvilik, kompensatsioonimeetmete hindamisel tootmisvõimsuse piiramiseks. Kolmes merendusalases tütarettevõtjas registreeritud suur kahjum ja Elan Brod d.o.o. tõsine jätkuv langustrend aga näitavad, et loovutamised olid elujõulisuse taastamiseks tõepoolest vajalikud ning ka seetõttu ei tule neid pidada kompensatsioonimeetmeteks. |
| --- | --- |

(168)

Ka Sloveenia esitatud teave näitab kujukalt, et Elani aktsionärid ja pangad ei pidanud lõpetatud tegevust Elani põhitegevuseks (40). Ühtlasi tuleb märkida, et Elani tütarettevõtjate müük ei olnud mõeldud konkurentsimoonutuste tasakaalustamiseks. Kõik kolm tütarettevõtjat teenisid nii müügi ajal kui ka müügile eelnenud aastatel kahjumit. Sloveenia teavitas komisjoni, et Elan Yachting d.o.o. ja Elan Marine Charter d.o.o (summaarne) netotulemus oli 2007. aastal kokku – 157 000 eurot, 2008. aastal – 100 000 eurot ja 2009. aastal – 57 000 eurot. Ka Elan Brod d.o.o. teenis kogu perioodi jooksul kahjumit, täpsemalt 2006. aastal – 58 000 eurot, 2007. aastal – 436 000 eurot, 2008. aastal – 1 miljon eurot ja 2009. aastal – 1,5 miljonit eurot. Neid arve silmas pidades paistab Sloveenia väide, et äriühingud ei teeninud struktuurset kahjumit, kõigest eneseõigustusena. Nagu eespool näidatud, ei loeta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt varade mahakandmist ega kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on elujõulisuse taastamiseks igal juhul tarvilik, kompensatsioonimeetmete hindamisel tootmisvõimsuse piiramiseks. Kolmes merendusalases tütarettevõtjas registreeritud suur kahjum ja Elan Brod d.o.o. tõsine jätkuv langustrend aga näitavad, et loovutamised olid elujõulisuse taastamiseks tõepoolest vajalikud ning ka seetõttu ei tule neid pidada kompensatsioonimeetmeteks.

| (169) | Seepärast leiab komisjon, et Elani loovutamisi ning töötajate arvu ja turunduskulude vähendamist ei saa lugeda kompensatsioonimeetmeteks. Kuna asjakohaseid kompensatsioonimeetmeid ei võetud — isegi võttes arvesse päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 56, mille kohaselt võivad abi andmise tingimused kompensatsioonimeetmete rakendamise suhtes olla abi saavates piirkondades leebemad — on komisjon sunnitud tegema järelduse, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste nõudeid asjakohaste kompensatsioonimeetmete rakendamiseks ei ole täidetud. Kuna suunistes sätestatud siseturuga kokkusobivat ümberkorraldamisabi käsitlevad nõudmised on kumulatiivsed, piisab suuniste kohaldatavuse välistamiseks vaid ühe nõudmise täitmatajätmisest. Seepärast ei hakka komisjon teiste nõudmiste täitmist hindama. Seda silmas pidades leitakse, et meedet 2 ei saa lugeda päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(169)

Seepärast leiab komisjon, et Elani loovutamisi ning töötajate arvu ja turunduskulude vähendamist ei saa lugeda kompensatsioonimeetmeteks. Kuna asjakohaseid kompensatsioonimeetmeid ei võetud — isegi võttes arvesse päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 56, mille kohaselt võivad abi andmise tingimused kompensatsioonimeetmete rakendamise suhtes olla abi saavates piirkondades leebemad — on komisjon sunnitud tegema järelduse, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste nõudeid asjakohaste kompensatsioonimeetmete rakendamiseks ei ole täidetud. Kuna suunistes sätestatud siseturuga kokkusobivat ümberkorraldamisabi käsitlevad nõudmised on kumulatiivsed, piisab suuniste kohaldatavuse välistamiseks vaid ühe nõudmise täitmatajätmisest. Seepärast ei hakka komisjon teiste nõudmiste täitmist hindama. Seda silmas pidades leitakse, et meedet 2 ei saa lugeda päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt ühisturuga kokkusobivaks.

5.3.2.   Kokkusobivus muul alusel

| (170) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 esitatud erandid ei kehti praegusel juhul, sest kõnealune meede ei ole sotsiaalne, seda ei anta üksiktarbijatele, seda ei anta loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning seda ei anta Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele. |
| --- | --- |

(170)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 esitatud erandid ei kehti praegusel juhul, sest kõnealune meede ei ole sotsiaalne, seda ei anta üksiktarbijatele, seda ei anta loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning seda ei anta Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele.

| (171) | Muud erandid on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3. |
| --- | --- |

(171)

Muud erandid on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3.

| (172) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatakse, et „abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus” võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Elan asub piirkonnas, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt rahastamiskõlblik (41). Abi saavatele piirkondadele antava riigiabi kokkusobivust reguleerivad regionaalabi suunised (42). Regionaalabi suuniste kohaselt saab riigiabi anda põhimõtteliselt vaid äriühingutele, kes ei ole raskustes. Elan oli aga meetme võimaldamise ajal raskustes (vt põhjendus (74)). Seepärast ei saa meedet 2 lugeda siseturuga kokkusobivaks regionaalabiks. |
| --- | --- |

(172)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatakse, et „abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus” võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Elan asub piirkonnas, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt rahastamiskõlblik (41). Abi saavatele piirkondadele antava riigiabi kokkusobivust reguleerivad regionaalabi suunised (42). Regionaalabi suuniste kohaselt saab riigiabi anda põhimõtteliselt vaid äriühingutele, kes ei ole raskustes. Elan oli aga meetme võimaldamise ajal raskustes (vt põhjendus (74)). Seepärast ei saa meedet 2 lugeda siseturuga kokkusobivaks regionaalabiks.

| (173) | Eespool nimetatut silmas pidades leiab komisjon, et abi suhtes ei kehti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a ettenähtud erand. |
| --- | --- |

(173)

Eespool nimetatut silmas pidades leiab komisjon, et abi suhtes ei kehti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a ettenähtud erand.

| (174) | Lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatakse, et „abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks” võib pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(174)

Lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatakse, et „abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks” võib pidada siseturuga kokkusobivaks.

| (175) | Komisjon märgib, et kõnealune abi ei olnud mõeldud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ning komisjon ei tuvastanud mingeid tõendeid selle kohta, et see oleks mõeldud tõsise häire kõrvaldamiseks Sloveenia majanduses. |
| --- | --- |

(175)

Komisjon märgib, et kõnealune abi ei olnud mõeldud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ning komisjon ei tuvastanud mingeid tõendeid selle kohta, et see oleks mõeldud tõsise häire kõrvaldamiseks Sloveenia majanduses.

| (176) | Eespool nimetatut silmas pidades leiab komisjon, et abi suhtes ei kehti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatud erand. |
| --- | --- |

(176)

Eespool nimetatut silmas pidades leiab komisjon, et abi suhtes ei kehti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatud erand.

| (177) | Lepingu artikli 107 lõike 3 punktis d sätestatakse, et abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Kõnealune artikkel ei kehti ilmselgelt praeguse juhtumi kohta. |
| --- | --- |

(177)

Lepingu artikli 107 lõike 3 punktis d sätestatakse, et abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Kõnealune artikkel ei kehti ilmselgelt praeguse juhtumi kohta.

| (178) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c nähakse ette riigiabi lubamine, kui abi on antud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon on koostanud kõnealuses artiklis sisalduva erandi kohaldamise selgitamiseks mitu suunist ja teatist. Arvestades et kõnealused meetmed võeti raskustes oleva äriühingu suhtes, hindas komisjon kõigepealt meetme kokkusobivust vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele. Hinnatava meetme suhtes ei kehti ükski suunis ega teatis. |
| --- | --- |

(178)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c nähakse ette riigiabi lubamine, kui abi on antud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon on koostanud kõnealuses artiklis sisalduva erandi kohaldamise selgitamiseks mitu suunist ja teatist. Arvestades et kõnealused meetmed võeti raskustes oleva äriühingu suhtes, hindas komisjon kõigepealt meetme kokkusobivust vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele. Hinnatava meetme suhtes ei kehti ükski suunis ega teatis.

| (179) | Seepärast ei ole hinnatav abi kokkusobiv siseturuga. |
| --- | --- |

(179)

Seepärast ei ole hinnatav abi kokkusobiv siseturuga.

6.   SISSENÕUDMINE

| (180) | ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane riik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (43). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus tühistada abi, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on ette nähtud selleks, et taastada varasem olukord (44). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees olid, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (45). |
| --- | --- |

(180)

ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane riik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (43). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus tühistada abi, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on ette nähtud selleks, et taastada varasem olukord (44). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees olid, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (45).

| (181) | Kohtupraktika põhjal sätestati menetlusmääruse artiklis 14, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”. |
| --- | --- |

(181)

Kohtupraktika põhjal sätestati menetlusmääruse artiklis 14, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.

| (182) | Seega, võttes arvesse, et vaadeldav meede on ebaseaduslik ja kujutab endast siseturuga kokkusobimatut abi, tuleb abisumma tagasi nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist valitsenud olukord turul. Seetõttu nõutakse summa tagasi alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi läks abisaaja käsutusse, ja samuti tuleb abisaajal tasuda intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(182)

Seega, võttes arvesse, et vaadeldav meede on ebaseaduslik ja kujutab endast siseturuga kokkusobimatut abi, tuleb abisumma tagasi nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist valitsenud olukord turul. Seetõttu nõutakse summa tagasi alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi läks abisaaja käsutusse, ja samuti tuleb abisaajal tasuda intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.

| (183) | 2008. aastal tehtud kapitalisüst tuleb tervikuna tagasi maksa, kuna kõikide viie tehingus osalenud üksuse otsused on seostatavad riigiga. Kapitalisüsti kogusumma oli 10 miljonit eurot, millest 5,924 miljonit paigutati Elani talispordiüksusesse ja 4,076 miljonit eurot Elani mereüksusesse. Kõnealused kaks äriühingut ühinesid aga juunis 2010 oma emaettevõtja Elaniga. Intressi arvestatakse kuupäevast, millal kapital anti tegelikult abisaaja käsutusse ehk 8. septembrist 2008. |
| --- | --- |

(183)

2008. aastal tehtud kapitalisüst tuleb tervikuna tagasi maksa, kuna kõikide viie tehingus osalenud üksuse otsused on seostatavad riigiga. Kapitalisüsti kogusumma oli 10 miljonit eurot, millest 5,924 miljonit paigutati Elani talispordiüksusesse ja 4,076 miljonit eurot Elani mereüksusesse. Kõnealused kaks äriühingut ühinesid aga juunis 2010 oma emaettevõtja Elaniga. Intressi arvestatakse kuupäevast, millal kapital anti tegelikult abisaaja käsutusse ehk 8. septembrist 2008.

7.   KOKKUVÕTE

| (184) | Elani kasuks jaanuaris 2007 tehtud kapitalisüst (meede 1) ei hõlma riigiabi, kuna aktsionäride otsus oli kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

(184)

Elani kasuks jaanuaris 2007 tehtud kapitalisüst (meede 1) ei hõlma riigiabi, kuna aktsionäride otsus oli kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega.

| (185) | 2008. aasta augusti otsus Elani kasuks tehtava kapitalisüsti kohta (meede 2) hõlmab riigiabi. Riigiabi ei ole kokkusobiv siseturuga. See ei vasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste nõuetele. Samuti ei vasta see Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigetele 2 ega 3. Seepärast tuleb 10 miljoni euro suurune kapitalisüst Elanilt koos intressidega tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(185)

2008. aasta augusti otsus Elani kasuks tehtava kapitalisüsti kohta (meede 2) hõlmab riigiabi. Riigiabi ei ole kokkusobiv siseturuga. See ei vasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste nõuetele. Samuti ei vasta see Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigetele 2 ega 3. Seepärast tuleb 10 miljoni euro suurune kapitalisüst Elanilt koos intressidega tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Jaanuaris 2007 tehtud kapitalisüst ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Suurendades riigiabi meetmena 2008. aastal Elani aktsiakapitali 10 miljoni euro võrra, tegutses Sloveenia ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, ning meede on kokkusobimatu siseturuga.

Artikkel 3

1.   Sloveenia nõuab artiklis 2 osutatud abi abisaajalt Elan tagasi.

2.   Tagasinõutavalt summalt arvestatakse intressi alates abisaaja käsutusse andmise kuupäevast (8. september 2008) kuni summa tegeliku tagasisaamiseni.

3.   Intressi arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (46) V peatükiga.

4.   Sloveenia tühistab alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest kõik artiklis 2 osutatud abimaksed.

Artikkel 4

1.   Artiklis 2 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Sloveenia tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 5

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab Sloveenia komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Sloveenia teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artiklis 2 osutatud kava kohaselt makstud abi on lõplikult tagasi makstud. Sloveenia esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Sloveenia Vabariigile.

Brüssel, 19. september 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 223, 18.8.2010, lk 8.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013, ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

3

(4)  „Struktuurilised ümberkorraldused 2010 ja 2011”, Sloveenia Vabariigi valitsus, oktoober 2009, lk 12, kättesaadav aadressil: http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Structural_adjustmements_SLO_EN.pdf.

4

(5)  Detsembris 2009 kuulus PDP-le aktsiaid kümnes varem KADile, SODile ja DSU-le kuulunud Sloveenia äriühingus; vrd „Who we are” — Sloveenia võimude esitatud PDP slaidiesitlus.

5

(6)  http://www.kd-group.com/en/index.php.

6

(7)  Konfidentsiaalne informatsioon

7

(8)  Elani juhatuse 30. mail 2006. aastal koostatud dokument Elani äriühingute aktsiakapitali suurendamise kohta.

8

(9)  Elani juhatuse 30. novembri 2006. aasta kiri KAD juhatusele.

9

(10)  Vt KADi nõukogu 134. koosoleku protokoll, 4. juuli 2008, päevakorrapunkti 2 alapunkt 2.

10

(11)  Kohtuasi C-482/99 Prantsuse Vabariik vs. komisjon (Stardust Marine) [2002] EKL I-4397.

11

vs.

Stardust Marine

(12)  [...].

12

(13)  Koostatud õigusbüroos Jadek&Pensa, www.jadek-pensa.si/en, 16. aprill 2012.

13

(14)  Obligacijski zakonik, Sloveenia Ametlik Teataja 83/2001 (muudatustega).

14

(15)  Vt Euroopa Kohus 323/82 Intermills/Commission [1984] EKL 3809, lk 11 jj.

15

Intermills/Commission

(16)  Kohtuasi T-228/99, WestLB vs. komisjon, EKL 2003, II-435.

16

vs.

(17)  Kohtuasi C-482/99 Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (Stardust Marine) [2002] EKL I-4397.

17

vs.

Stardust Marine

(18)  Kohtuasi C-482/99 Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (Stardust Marine) [2002] EKL I-4397, punktid 50–59.

18

vs.

Stardust Marine

(19)  OECD ülevaade: Corporate Governance in Slovenia (äriühingute juhtimine Sloveenias), lk 9, 28/3/2011, kättesaadav aadressil: http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html.

19

(20)  „Gerüchten zufolge will die Regierung für Verluste nach dem schlechten Winter Elan eine Finanzspritze von eurot 5,7 Mio Euro zukommen lassen.” Sport Artikel Zeitung SAZsport, 9. juuni 2008: „Zweiter Abgang an der Spitze”.

20

(21)  https://24ur.com/novice/gospodarstvo/kriticne-razmere-v-elanu_comment_p1_a19.html?&page=1&p_all_items=19.

21

(22)  [...], Skimar Groupi hindamine, 22. detsember 2006, lk 28.

22

(23)  Vt koosoleku protokoll: „[...] kiidab heaks, et juhatus võtab kõik vajalikud meetmed, et kaitsta ja teenida maksimaalset tulu KADi investeeringust äriühingusse Skimar, d.o.o., sealhulgas äriühingu rekapitaliseerimine vastavalt Kapitalska družba, d.d. ja Prvi pokojninski sklad RS (esimese pensionifondi) osalusele, mis ulatub kokku 57,606 %-ni maksimaalses summas 5 761 000,00 eurot.”

23

(24)  Kohtuasja C-6/97 Itaalia vs komisjon [1999] EKL I-2981 põhjenduses (22) väitis kohtujurist, et otsustav kriteerium ei ole sekkumise vorm ega muidugi ka selle õiguslik olemus või eesmärk, mida sellega taotletakse, vaid tulemus, milleni see viib. Mis tahes sekkumine, mis annab majandusliku eelise, koos riigi ressursside vastava vähenemisega... on põhimõtteliselt riigiabi asutamislepingu artikli [107] tähenduses.

24

vs

(25)  OECD ülevaade: Corporate Governance in Slovenia (äriühingute juhtimine Sloveenias), lk 9, 28. märts 2011, kättesaadav aadressil: http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html.

25

(26)  „Struktuurilised ümberkorraldused 2010 ja 2011”, Sloveenia Vabariigi valitsus, oktoober 2009, lk 12, kättesaadav aadressil: http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Structural_adjustmements_SLO_EN.pdf.

26

(27)  „Struktuurilised ümberkorraldused 2010 ja 2011”, Sloveenia Vabariigi valitsus, oktoober 2009, lk 13, kättesaadav aadressil: http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Structural_adjustmements_SLO_EN.pdf.

27

(28)  Vt joonealune märkus 22.

28

(29)  Vt 8. septembri 2008. aasta koosoleku protokoll: [...].

29

(30)  [...], Skimar Groupi hindamine, 22. detsember 2006, lk 28.

30

(31)  Vt 4. septembri 2008. aasta protokoll „Nõukogu annab nõusoleku Zavarovalnica Triglav, d.d. osalemiseks Skimar, d.o.o. aktsiakapitali suurendamiseks summas 1 200 000,0 eurot [...]”.

31

(32)  Vt selle koosoleku protokolli: „nõukogu vaatas läbi aruande Skimar d.o.o.-sse investeerimise kohta ja eelmise, 28. augusti 2008. aasta üldkoosoleku otsused ning toetab juhatust tema aktiivses osalemises äriühingu taastamisprotsessis ning seetõttu ka vajalikku rekapitaliseerimist koguväärtuses 10 miljonit eurot vastavates osades [...]”.

32

(33)  Komisjoni otsus 2008/948/EÜ, 23. juuli 2008, Saksamaa meetmete kohta ettevõtte DHL ja Leipzig/Halle lennujaama kasuks C 48/06 (ex N 227/06) (ELT L 326, 23.12.2008, lk 1) põhjendused (184)–(186), (226), (227); komisjoni otsus, 17. juuni 2008, Frankfurt-Hahn — väidetav riigiabi lennujaamale ja Ryanairile, C 29/2008 (ELT C 12, 17.1.2009, lk 6), põhjendused (212)–(218).

33

(34)  Vt eelkõige kohtuasi 730/79 Philip Morris vs. komisjon [1980] EKL 2671, lk 11; kohtuasi C-53/00 Ferring [2001] EKL I-9067, lk 21; kohtuasi C-372/97 Itaalia vs. komisjon [2004] EKL I-3679, lk 44.

34

vs

vs

(35)  Nt kohtuasi T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE vs. komisjon [2007] EKL II-02911, p. 34–37.

35

vs

(36)  Jadeki & Pensa 2.detsembri 2012. aasta kiri Elani nimel.

36

(37)  Vt juhtum nr COMP/M.3765 — AMER SALOMON, kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/decisions/m3765_20051012_20212_en.pdf.

37

(38)  Vt joonelaune märkus 36.

38

(39)  Vt joonealune märkus 36.

39

(40)  Vt Sloveenia esitatud teave (10. oktoober 2011), mis sisaldas KADi kirja, kus viidatakse mereüksuse — „mida ei loeta põhitegevuseks” — äriühingute müümisele, või Elanit esindanud õigusbüroo Jadek & Pensa 26. aprilli 2012 kirja, milles selgitatakse, et pangad nõudsid refinantseerimislepingute sõlmimise tingimusena Horvaatias asuvate põhitegevusega mitte seotud varade müümist.

40

(41)  Komisjonis 13. septembril 2006 heaks kiidetud Sloveenia regionaalabi kaart, mis avaldati ELT C 256, 24.10.2006, lk 6.

41

(42)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

42

(43)  Vt kohtuasi C-70/72 komisjon vs. Saksamaa [1973] EKL I00813, punkt 13.

43

vs.

(44)  Vt ühendatud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92 Hispaania vs. komisjon [1994] EKL I-4103, punkt 75.

44

vs

(45)  Vt kohtuasi C-75/97 Belgia vs. komisjon [1999] EKL I-030671, punktid 64–65.

45

vs

(46)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

46

---

| 15.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/29

---

KOMISJONI OTSUS,

20. märts 2013,

riigiabi nr SA.23420 (11/C, ex NN40/10) kohta, mida Belgia andis ettevõtjale SA Ducroire

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1497 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/274/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool viidatud artiklitele (2)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 5. juunil 2007 sai Euroopa Komisjon [kaebuse esitajalt] (3) kaebuse, mille kohaselt tegi ettevõtja Office National du Ducroire (edaspidi „ONDD”) äriühingu Ducroire (edaspidi „ettevõtja SA Ducroire”) asutamisel 2004. aasta septembris viimase algkapitali väidetavalt 150 miljoni euro suuruse sissemakse. |
| --- | --- |

(1)

5. juunil 2007 sai Euroopa Komisjon [kaebuse esitajalt] (3) kaebuse, mille kohaselt tegi ettevõtja Office National du Ducroire (edaspidi „ONDD”) äriühingu Ducroire (edaspidi „ettevõtja SA Ducroire”) asutamisel 2004. aasta septembris viimase algkapitali väidetavalt 150 miljoni euro suuruse sissemakse.

| (2) | 7. detsembri 2007. aasta kirjaga edastas komisjon Belgiale üksikasjalikud küsimused. Vastused neile küsimustele, samuti mitmed lisatud dokumendid ning äriplaani, sai komisjon 12. veebruaril 2008. |
| --- | --- |

(2)

7. detsembri 2007. aasta kirjaga edastas komisjon Belgiale üksikasjalikud küsimused. Vastused neile küsimustele, samuti mitmed lisatud dokumendid ning äriplaani, sai komisjon 12. veebruaril 2008.

| (3) | 9. septembril 2008 toimus komisjoni talituste ja kaebuse esitaja kohtumine. |
| --- | --- |

(3)

9. septembril 2008 toimus komisjoni talituste ja kaebuse esitaja kohtumine.

| (4) | 4. detsembril 2008 edastas komisjon Belgiale kaebuse mittekonfidentsiaalse versiooni. |
| --- | --- |

(4)

4. detsembril 2008 edastas komisjon Belgiale kaebuse mittekonfidentsiaalse versiooni.

| (5) | 12. ja 17. detsembril 2008 edastati kaebuse esitajale Belgia märkuste ja konkreetsete küsimuste mittekonfidentsiaalsed versioonid. Kaebuse esitaja vastas neile 6. novembri 2009. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(5)

12. ja 17. detsembril 2008 edastati kaebuse esitajale Belgia märkuste ja konkreetsete küsimuste mittekonfidentsiaalsed versioonid. Kaebuse esitaja vastas neile 6. novembri 2009. aasta kirjaga.

| (6) | 21. aprillil 2010 esitati Belgiale täiendavad küsimused, millele Belgia vastas 23. juulil 2010. |
| --- | --- |

(6)

21. aprillil 2010 esitati Belgiale täiendavad küsimused, millele Belgia vastas 23. juulil 2010.

| (7) | 23. veebruaril 2011 otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse (4) järgmiste abimeetmete suhtes: i) ONDD turukõlblike riskide suhtes kohaldatav Belgia riigi tagatis; ii) turukõlblike riskide kindlustamiseks tehtud üks või mitu vahendite ettevõtjasisest ümberpaigutamist ja iii) kapital, mille ONDD märkis ettevõtja SA Ducroire turukõlblike riskide kindlustamise edendamiseks. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuste abimeetmete kohta. |
| --- | --- |

(7)

23. veebruaril 2011 otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse (4) järgmiste abimeetmete suhtes: i) ONDD turukõlblike riskide suhtes kohaldatav Belgia riigi tagatis; ii) turukõlblike riskide kindlustamiseks tehtud üks või mitu vahendite ettevõtjasisest ümberpaigutamist ja iii) kapital, mille ONDD märkis ettevõtja SA Ducroire turukõlblike riskide kindlustamise edendamiseks. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuste abimeetmete kohta.

| (8) | Belgia ametiasutuste, ONDD, ettevõtja SA Ducroire ja komisjoni talituste kaks kohtumist toimusid vastavalt 17. märtsil 2011 ja 28. aprillil 2011. |
| --- | --- |

(8)

Belgia ametiasutuste, ONDD, ettevõtja SA Ducroire ja komisjoni talituste kaks kohtumist toimusid vastavalt 17. märtsil 2011 ja 28. aprillil 2011.

| (9) | 4. mail 2011 palusid Belgia ametiasutused pikendada nelja nädala võrra ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele (edaspidi „algatamisotsus”) vastamise tähtaega. 5. mail 2011 teatas komisjon Belgia ametiasutustele, et tal ei ole vastuväiteid tähtaja pikendamise taotlusele ning palus esitada täiendavat teavet, mis oli seotud 28. aprilli 2011. aasta kohtumisega. |
| --- | --- |

(9)

4. mail 2011 palusid Belgia ametiasutused pikendada nelja nädala võrra ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele (edaspidi „algatamisotsus”) vastamise tähtaega. 5. mail 2011 teatas komisjon Belgia ametiasutustele, et tal ei ole vastuväiteid tähtaja pikendamise taotlusele ning palus esitada täiendavat teavet, mis oli seotud 28. aprilli 2011. aasta kohtumisega.

| (10) | 1. juunil 2011 edastasid Belgia ametiasutused oma vastused komisjoni algatamisotsuses esitatud märkustele ja küsimustele. Vastuste lisad edastati 9. ja 10. juunil 2011. |
| --- | --- |

(10)

1. juunil 2011 edastasid Belgia ametiasutused oma vastused komisjoni algatamisotsuses esitatud märkustele ja küsimustele. Vastuste lisad edastati 9. ja 10. juunil 2011.

| (11) | Nende vastuste põhjal palus komisjon 27. juulil 2011 esitada täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(11)

Nende vastuste põhjal palus komisjon 27. juulil 2011 esitada täiendavat teavet.

| (12) | Komisjoni küsimustele antavate vastuste koostamiseks korraldasid Belgia ametiasutused koos komisjoni talituste ja abi saajaga kaks tehnilist koosolekut, mis toimusid vastavalt 26. septembril ja 18. oktoobril 2011. Belgia edastas kõnealustel koosolekutel käsitletud valdkondi hõlmava täiendava teabe 14. novembril 2011. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni küsimustele antavate vastuste koostamiseks korraldasid Belgia ametiasutused koos komisjoni talituste ja abi saajaga kaks tehnilist koosolekut, mis toimusid vastavalt 26. septembril ja 18. oktoobril 2011. Belgia edastas kõnealustel koosolekutel käsitletud valdkondi hõlmava täiendava teabe 14. novembril 2011.

| (13) | 5. detsembril 2011 edastasid Belgia ametiasutused vastused komisjoni 27. juulil 2011 esitatud küsimustele. |
| --- | --- |

(13)

5. detsembril 2011 edastasid Belgia ametiasutused vastused komisjoni 27. juulil 2011 esitatud küsimustele.

| (14) | 23. aprillil 2012 palus komisjon esitada mõned täpsustused esitatud teabe kohta, Belgia ametiasutused esitasid kõnealused täpsustused 16. mail 2012. |
| --- | --- |

(14)

23. aprillil 2012 palus komisjon esitada mõned täpsustused esitatud teabe kohta, Belgia ametiasutused esitasid kõnealused täpsustused 16. mail 2012.

| (15) | 21. mail 2012 toimus Belgia ametiasutuste, ONDD, ettevõtja SA Ducroire ja komisjoni talituste kohtumine, mille järel Belgia ametiasutused esitasid 31. mai 2012. aasta kirjaga täiendavaid selgitusi. 14. juuni 2012. aasta kirjaga kinnitasid Belgia ametiasutused oma seisukohta kapitali eraldamist hõlmava meetme kohta, mille komisjon oli kahtluse alla seadnud. |
| --- | --- |

(15)

21. mail 2012 toimus Belgia ametiasutuste, ONDD, ettevõtja SA Ducroire ja komisjoni talituste kohtumine, mille järel Belgia ametiasutused esitasid 31. mai 2012. aasta kirjaga täiendavaid selgitusi. 14. juuni 2012. aasta kirjaga kinnitasid Belgia ametiasutused oma seisukohta kapitali eraldamist hõlmava meetme kohta, mille komisjon oli kahtluse alla seadnud.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

II.1.   ABI SAAJA JA TEMA TEGEVUS

| (16) | ONDD on iseseisev avalik-õiguslik ekspordikrediidikindlustuse andja, millel on Belgia riigi toetus ja garantii. |
| --- | --- |

(16)

ONDD on iseseisev avalik-õiguslik ekspordikrediidikindlustuse andja, millel on Belgia riigi toetus ja garantii.

| (17) | Kuni 31. augustini 2003 toimus ONDD kogu tegevus ettevõtja enda nimel ja tal oli riigi tagatis. Ettevõtja ei pidanud lühiajaliste ja pikaajaliste või turukõlblike ja turukõlbmatute riskide kohta eraldi raamatupidamisarvestust. EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 kohases komisjoni teatises liikmesriikidele asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes (edaspidi „ekspordikrediidikindlustust käsitlev teatis”) (5) määratletakse turukõlblike riskidena Euroopa Liidu riikides ja mõnedes OECD riikides, nagu Austraalia, Kanada, Island, Jaapan, Uus-Meremaa, Norra, Šveits ja Ameerika Ühendriigid, asuvate võlgnikega (6) seotud kaubandus- ja poliitilised riskid, mille riskiperiood on lühem kui kaks aastat (7). |
| --- | --- |

(17)

Kuni 31. augustini 2003 toimus ONDD kogu tegevus ettevõtja enda nimel ja tal oli riigi tagatis. Ettevõtja ei pidanud lühiajaliste ja pikaajaliste või turukõlblike ja turukõlbmatute riskide kohta eraldi raamatupidamisarvestust. EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 kohases komisjoni teatises liikmesriikidele asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes (edaspidi „ekspordikrediidikindlustust käsitlev teatis”) (5) määratletakse turukõlblike riskidena Euroopa Liidu riikides ja mõnedes OECD riikides, nagu Austraalia, Kanada, Island, Jaapan, Uus-Meremaa, Norra, Šveits ja Ameerika Ühendriigid, asuvate võlgnikega (6) seotud kaubandus- ja poliitilised riskid, mille riskiperiood on lühem kui kaks aastat (7).

| (18) | 1. septembril 2003 aktiveeris ONDD niinimetatud ärikonto, millel Belgia ametiasutuste väitel ei olnud riigi tagatist ja mis oli kõnealusest kuupäevast alates seotud kogu lühiajaliste riskidega seotud tegevusega. Kõnealusele ärikontole kanti seejärel [45–70] miljoni euro suurune kapital, mis võimaldas saada sellele kontole riikliku kindlustuse kontrolliasutuse Office de Contrôle des Assurances (edaspidi „OCA”) heakskiidu. Kõnealuse ärikonto raames ei peetud turukõlblike ja muude riskide kohta eraldi raamatupidamisarvestust. |
| --- | --- |

(18)

1. septembril 2003 aktiveeris ONDD niinimetatud ärikonto, millel Belgia ametiasutuste väitel ei olnud riigi tagatist ja mis oli kõnealusest kuupäevast alates seotud kogu lühiajaliste riskidega seotud tegevusega. Kõnealusele ärikontole kanti seejärel [45–70] miljoni euro suurune kapital, mis võimaldas saada sellele kontole riikliku kindlustuse kontrolliasutuse Office de Contrôle des Assurances (edaspidi „OCA”) heakskiidu. Kõnealuse ärikonto raames ei peetud turukõlblike ja muude riskide kohta eraldi raamatupidamisarvestust.

| (19) | 2004. aasta mais otsustas ONDD olemasoleva lühiajaliste võlgadega seotud krediidikindlustuse alase tegevuse kanda üle tütarettevõtjasse, rajades ettevõtja SA Ducroire. Belgia ametiasutused väidavad, et ettevõtja SA Ducroire asutati selleks, et järgida ekspordikrediidikindlustust käsitlevat teatist, millega kutsuti liikmesriike üles muutma oma ekspordikrediidikindlustuse süsteemi nii, et ekspordikrediidikindlustuse andjad ei saaks enam turukõlblikena käsitletavate riskide kindlustamiseks riigilt toetust. |
| --- | --- |

(19)

2004. aasta mais otsustas ONDD olemasoleva lühiajaliste võlgadega seotud krediidikindlustuse alase tegevuse kanda üle tütarettevõtjasse, rajades ettevõtja SA Ducroire. Belgia ametiasutused väidavad, et ettevõtja SA Ducroire asutati selleks, et järgida ekspordikrediidikindlustust käsitlevat teatist, millega kutsuti liikmesriike üles muutma oma ekspordikrediidikindlustuse süsteemi nii, et ekspordikrediidikindlustuse andjad ei saaks enam turukõlblikena käsitletavate riskide kindlustamiseks riigilt toetust.

| (20) | Otsuse asutada ettevõtja SA Ducroire ja eraldada talle 150 miljoni suurune aktsiakapital tegi haldusnõukogu 11. mail 2004 ja selle aluseks oli ONDD koostatud äriplaan aastateks 2005–2007, milles nähti ette kaks võimalikku stsenaariumi: realistlikuna määratletud stsenaarium A, mis põhines konjunktuuril ja milles nähti ette kindlustatavate summade suurenemine 3 % võrra, ning dünaamilisena määratletud stsenaarium B, mis põhines turu hõivamist hõlmaval ennetaval lähenemisviisil ja milles prognoositi kindlustatavate summade 6 % suurust kasvu, st kaks korda suuremat kasvu realistliku stsenaariumiga võrreldes (8). |
| --- | --- |

(20)

Otsuse asutada ettevõtja SA Ducroire ja eraldada talle 150 miljoni suurune aktsiakapital tegi haldusnõukogu 11. mail 2004 ja selle aluseks oli ONDD koostatud äriplaan aastateks 2005–2007, milles nähti ette kaks võimalikku stsenaariumi: realistlikuna määratletud stsenaarium A, mis põhines konjunktuuril ja milles nähti ette kindlustatavate summade suurenemine 3 % võrra, ning dünaamilisena määratletud stsenaarium B, mis põhines turu hõivamist hõlmaval ennetaval lähenemisviisil ja milles prognoositi kindlustatavate summade 6 % suurust kasvu, st kaks korda suuremat kasvu realistliku stsenaariumiga võrreldes (8).

| (21) | Ettevõtja SA Ducroire asutati 23. septembril 2004 ja samal kuupäeval märkis ONDD kõnealuse äriühingu kasuks 150 miljoni euro suuruse aktsiakapitali, millest 100 miljonit eurot maksti sisse kohe ja ülejäänud 50 miljonit eurot 2009. aastal. |
| --- | --- |

(21)

Ettevõtja SA Ducroire asutati 23. septembril 2004 ja samal kuupäeval märkis ONDD kõnealuse äriühingu kasuks 150 miljoni euro suuruse aktsiakapitali, millest 100 miljonit eurot maksti sisse kohe ja ülejäänud 50 miljonit eurot 2009. aastal.

| (22) | 1. jaanuaril 2005 andis ONDD oma lühiajaliste riskide portfelli üle ettevõtjale SA Ducroire, kes haldab sellest kuupäevast alates kõiki lühiajalisi riske. ONDD jätkas pikaajaliste riskide haldamist. |
| --- | --- |

(22)

1. jaanuaril 2005 andis ONDD oma lühiajaliste riskide portfelli üle ettevõtjale SA Ducroire, kes haldab sellest kuupäevast alates kõiki lühiajalisi riske. ONDD jätkas pikaajaliste riskide haldamist.

| (23) | Niisiis haldab ettevõtja SA Ducroire kõiki ekspordikrediidikindlustust käsitlevas teatises nimetatud turukõlblikke riske (mis on oma olemuselt lühiajalised) ja kõiki muid lühiajalisi riske, nagu väljaspool OECD riike asuvate võlgnike riskid, mille riskiperioodi pikkus on kuni kaks aastat. |
| --- | --- |

(23)

Niisiis haldab ettevõtja SA Ducroire kõiki ekspordikrediidikindlustust käsitlevas teatises nimetatud turukõlblikke riske (mis on oma olemuselt lühiajalised) ja kõiki muid lühiajalisi riske, nagu väljaspool OECD riike asuvate võlgnike riskid, mille riskiperioodi pikkus on kuni kaks aastat.

| (24) | 2007. aastal omandas ettevõtja SA Ducroire [12–14] miljoni euro eest 33 % ettevõtja Komerčni úvěrová pojišt'ovna EGAP (KUP) (Tšehhi riikliku ekspordikrediidikindlustuse ameti äriharu) kapitalist. See ost tehti koos ettevõtjaga SACE BT, kes omandas samuti 33 % KUP kapitalist. 2009. aastal ostis ettevõtja SA Ducroire [0–20] miljoni euro eest tervikuna ära ettevõtja SACE BT osaluse KUP kapitalis. Seega omandas ettevõtja SA Ducroire kokku [10–35] miljoni euro eest 66 % KUP kapitalist. Sellest summast arvestati seejärel maha 12 miljonit eurot kui väärtuse kahanemine (investeeringu väärtuse negatiivne kohandamine). |
| --- | --- |

(24)

2007. aastal omandas ettevõtja SA Ducroire [12–14] miljoni euro eest 33 % ettevõtja Komerčni úvěrová pojišt'ovna EGAP (KUP) (Tšehhi riikliku ekspordikrediidikindlustuse ameti äriharu) kapitalist. See ost tehti koos ettevõtjaga SACE BT, kes omandas samuti 33 % KUP kapitalist. 2009. aastal ostis ettevõtja SA Ducroire [0–20] miljoni euro eest tervikuna ära ettevõtja SACE BT osaluse KUP kapitalis. Seega omandas ettevõtja SA Ducroire kokku [10–35] miljoni euro eest 66 % KUP kapitalist. Sellest summast arvestati seejärel maha 12 miljonit eurot kui väärtuse kahanemine (investeeringu väärtuse negatiivne kohandamine).

II.2.   KAEBUS

| (25) | 5. juunil 2007 esitati komisjonile kaebus. Kaebuse kohaselt tegi ONDD kapitalisisendi tingimustel, mis ei oleks olnud kohaldatavad erainvestori puhul. Ühelt poolt oli ettevõtja SA Ducroire kasumlikkus, mida arvestati kapitali eraldamise hetkel, väidetavalt väiksem, kui see oleks olnud vastuvõetav erainvestorile. Teiselt poolt oli ettevõtja SA Ducroire kasuks märgitud aktsiakapitali summa suurem, kui see oleks olnud vajalik nii piisava minimaalse kapitali osas seatud usaldatavusnormatiivide kohaselt kui ka võrreldes teiste turuosaliste keskmise maksevõime suhtarvuga (netokindlustusmaksed/omavahendid). Kaebuse esitaja väitel oli ettevõtjatel SA Ducroire ja SACE BT üksnes tänu 2004. aastal toimunud „ülekapitaliseerimisele” võimalik esitada 2006. aasta teisel poolaastal „igasugust konkurentsi välistav” ühispakkumine 66 % KUP aktsiate omandamiseks. |
| --- | --- |

(25)

5. juunil 2007 esitati komisjonile kaebus. Kaebuse kohaselt tegi ONDD kapitalisisendi tingimustel, mis ei oleks olnud kohaldatavad erainvestori puhul. Ühelt poolt oli ettevõtja SA Ducroire kasumlikkus, mida arvestati kapitali eraldamise hetkel, väidetavalt väiksem, kui see oleks olnud vastuvõetav erainvestorile. Teiselt poolt oli ettevõtja SA Ducroire kasuks märgitud aktsiakapitali summa suurem, kui see oleks olnud vajalik nii piisava minimaalse kapitali osas seatud usaldatavusnormatiivide kohaselt kui ka võrreldes teiste turuosaliste keskmise maksevõime suhtarvuga (netokindlustusmaksed/omavahendid). Kaebuse esitaja väitel oli ettevõtjatel SA Ducroire ja SACE BT üksnes tänu 2004. aastal toimunud „ülekapitaliseerimisele” võimalik esitada 2006. aasta teisel poolaastal „igasugust konkurentsi välistav” ühispakkumine 66 % KUP aktsiate omandamiseks.

II.3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (26) | 23. veebruaril 2011 algatatud uurimine hõlmab järgmisi meetmeid:






  a) | ONDD turukõlblike riskide suhtes väidetavalt kohaldatud Belgia riigi tagatis (edaspidi „meede 1”); |
| --- | --- | --- |

(26)

23. veebruaril 2011 algatatud uurimine hõlmab järgmisi meetmeid:

a)

ONDD turukõlblike riskide suhtes väidetavalt kohaldatud Belgia riigi tagatis (edaspidi „meede 1”);

| b) | Turukõlbmatute riskide kindlustamise vahendite võimalikud ettevõtjasisesed (ONDD raames) ümberpaigutamised turukõlblike riskide kindlustamisse (enne lühiajaliste riskidega seotud tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire) (edaspidi „meede 2”);
  Kui ONDD tegeles turukõlblike riskide kindlustamisega, ei hallatud turukõlblikke riske ega muid (lühiajalisi) riske eraldi ja nende kohta ei peetud ka eraldi raamatupidamisarvestust, kuigi ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktis 4.3 on see ette nähtud. Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkti 4.3 kohaselt peavad riigi toetust saavad ekspordikrediidikindlustuse andjad „vähemalt eraldi haldama riigi nimel või riigi tagatisega tururiskide ja muude kui tururiskide kindlustamist ning pidama nende kohta eraldi raamatupidamisarvestust, millest nähtub, et nad ei kasuta riigiabi tururiskide kindlustamiseks”. |
| --- | --- |

b)

Turukõlbmatute riskide kindlustamise vahendite võimalikud ettevõtjasisesed (ONDD raames) ümberpaigutamised turukõlblike riskide kindlustamisse (enne lühiajaliste riskidega seotud tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire) (edaspidi „meede 2”);

Kui ONDD tegeles turukõlblike riskide kindlustamisega, ei hallatud turukõlblikke riske ega muid (lühiajalisi) riske eraldi ja nende kohta ei peetud ka eraldi raamatupidamisarvestust, kuigi ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktis 4.3 on see ette nähtud. Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkti 4.3 kohaselt peavad riigi toetust saavad ekspordikrediidikindlustuse andjad „vähemalt eraldi haldama riigi nimel või riigi tagatisega tururiskide ja muude kui tururiskide kindlustamist ning pidama nende kohta eraldi raamatupidamisarvestust, millest nähtub, et nad ei kasuta riigiabi tururiskide kindlustamiseks”.

| c) | ONDD teostatud kapitali eraldamine (150 miljoni euro suurune märgitud kapital) oma tütarettevõtja SA Ducroire kasuks 2004. aastal (edaspidi „meede 3”). |
| --- | --- |

c)

ONDD teostatud kapitali eraldamine (150 miljoni euro suurune märgitud kapital) oma tütarettevõtja SA Ducroire kasuks 2004. aastal (edaspidi „meede 3”).

| (27) | Meetme 3 teemal jõudis komisjon algatamisotsuses järeldusele, et ettevõtjale SA Ducroire eraldatud kapitali järgmiste osade näol ei ole tegemist abiga (9):






  a) | abina ei saa käsitada ettevõtja SA Ducroire algkapitali osa, mida võib vaadelda seotuna turukõlbmatute riskide alase tegevusega (10). Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise sätete kohaselt on liikmesriikide pädevuses toetada ekspordikrediidikindlustust turukõlbmatute riskide osas. Kuivõrd ei eeldata, et kõnealust kindlustust pakuvad turul tegutsevad ettevõtjad, ei saa riigipoolne toetus kahjustada konkurentsi ja selle näol ei ole seetõttu tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seetõttu palus komisjon Belgial selgitada, milline osa ettevõtja SA Ducroire kapitalist oli seotud turukõlbmatute riskide haldamisega; |
| --- | --- | --- |

(27)

Meetme 3 teemal jõudis komisjon algatamisotsuses järeldusele, et ettevõtjale SA Ducroire eraldatud kapitali järgmiste osade näol ei ole tegemist abiga (9):

a)

abina ei saa käsitada ettevõtja SA Ducroire algkapitali osa, mida võib vaadelda seotuna turukõlbmatute riskide alase tegevusega (10). Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise sätete kohaselt on liikmesriikide pädevuses toetada ekspordikrediidikindlustust turukõlbmatute riskide osas. Kuivõrd ei eeldata, et kõnealust kindlustust pakuvad turul tegutsevad ettevõtjad, ei saa riigipoolne toetus kahjustada konkurentsi ja selle näol ei ole seetõttu tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seetõttu palus komisjon Belgial selgitada, milline osa ettevõtja SA Ducroire kapitalist oli seotud turukõlbmatute riskide haldamisega;

| b) | abina ei saa käsitada ettevõtja SA Ducroire aktsiakapitali osa, mida juba ettevõtjas ONDD kasutati turukõlblike riskide kindlustamisel ja mis anti lihtsalt ettevõtjale SA Ducroire üle koos asjaomase tegevuse üleandmisega. Tegemist on vaid juba olemasoleva majandustegevuse ja sellega seotud kapitali õigusliku vormi muutmisega (11). |
| --- | --- |

b)

abina ei saa käsitada ettevõtja SA Ducroire aktsiakapitali osa, mida juba ettevõtjas ONDD kasutati turukõlblike riskide kindlustamisel ja mis anti lihtsalt ettevõtjale SA Ducroire üle koos asjaomase tegevuse üleandmisega. Tegemist on vaid juba olemasoleva majandustegevuse ja sellega seotud kapitali õigusliku vormi muutmisega (11).

| (28) | Seega hõlmab võimalik uus abi kõnealusel juhul (meede 3) vaid ettevõtja SA Ducroire aktsiakapitali seda osa, mis ei ole seotud turukõlblike riskide krediidikindlustuse alase tegevusega ja mis ületab kapitaliosa, mida kasutati turukõlblike riskidega seonduvalt avalik-õigusliku ettevõtja ONDD siseselt 31. detsembri 2004. aasta seisuga (enne lühiajaliste riskide kindlustamisega seotud tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire). |
| --- | --- |

(28)

Seega hõlmab võimalik uus abi kõnealusel juhul (meede 3) vaid ettevõtja SA Ducroire aktsiakapitali seda osa, mis ei ole seotud turukõlblike riskide krediidikindlustuse alase tegevusega ja mis ületab kapitaliosa, mida kasutati turukõlblike riskidega seonduvalt avalik-õigusliku ettevõtja ONDD siseselt 31. detsembri 2004. aasta seisuga (enne lühiajaliste riskide kindlustamisega seotud tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire).

| (29) | Käesolevas otsuses kaustatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „lisakapital”— ettevõtjale SA Ducroire eraldatud aktsiakapitali osa, mis ületab kapitali osa, mida kasutati lühiajalise (nii turukõlbliku kui ka muu) riskidega seotud tegevuse jaoks ettevõtjas ONDD 31. detsembri 2004. aasta seisuga (enne lühiajaliste riskidega kindlustamisega seotud tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire);
  b)   „täiendav kapital”— ülalpool määratletud lisakapitali osa, mida kasutati turukõlblike riskide krediidikindlustuseks (st ettevõtjale SA Ducroire eraldatud kapitali osa, mida kasutati turukõlblike riskide krediidikindlustuseks ja mis ületab kapitali osa, mida kasutati turukõlblike riskidega seotud tegevuseks ettevõtjas ONDD 31. detsembri 2004. aasta seisuga). |
| --- | --- |

(29)

Käesolevas otsuses kaustatakse järgmisi mõisteid:

a)   „lisakapital”— ettevõtjale SA Ducroire eraldatud aktsiakapitali osa, mis ületab kapitali osa, mida kasutati lühiajalise (nii turukõlbliku kui ka muu) riskidega seotud tegevuse jaoks ettevõtjas ONDD 31. detsembri 2004. aasta seisuga (enne lühiajaliste riskidega kindlustamisega seotud tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire);

b)   „täiendav kapital”— ülalpool määratletud lisakapitali osa, mida kasutati turukõlblike riskide krediidikindlustuseks (st ettevõtjale SA Ducroire eraldatud kapitali osa, mida kasutati turukõlblike riskide krediidikindlustuseks ja mis ületab kapitali osa, mida kasutati turukõlblike riskidega seotud tegevuseks ettevõtjas ONDD 31. detsembri 2004. aasta seisuga).

| (30) | Seega hõlmab lisakapital täiendavat kapitali (vt graafik põhjenduses 141). |
| --- | --- |

(30)

Seega hõlmab lisakapital täiendavat kapitali (vt graafik põhjenduses 141).

| (31) | Algatamisotsuses eeldas komisjon märkimisväärselt suure lisakapitali ja täiendava kapitali olemasolu, arvestades suurt erinevust ettevõtja SA Ducroire asutamisel talle eraldatud 150 miljoni euro suuruse aktsiakapitali ja lühiajaliste riskide, sealhulgas turukõlblike riskide haldamiseks ajavahemikul 1. septembrist 2003 kuni 31. detsembrini 2004 ettevõtja ONDD ärikontole kantud [45–70] miljoni euro suuruse kapitali vahel. Seetõttu leidis komisjon, et tegemist võib olla lisakapitali ja täiendava kapitaliga ning et selle kapitali eeldatav kasumlikkus võib olla ebapiisav. |
| --- | --- |

(31)

Algatamisotsuses eeldas komisjon märkimisväärselt suure lisakapitali ja täiendava kapitali olemasolu, arvestades suurt erinevust ettevõtja SA Ducroire asutamisel talle eraldatud 150 miljoni euro suuruse aktsiakapitali ja lühiajaliste riskide, sealhulgas turukõlblike riskide haldamiseks ajavahemikul 1. septembrist 2003 kuni 31. detsembrini 2004 ettevõtja ONDD ärikontole kantud [45–70] miljoni euro suuruse kapitali vahel. Seetõttu leidis komisjon, et tegemist võib olla lisakapitali ja täiendava kapitaliga ning et selle kapitali eeldatav kasumlikkus võib olla ebapiisav.

| (32) | Asjaolu, et ONDD ja ettevõtja SA Ducroire ei täitnud ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkti 4.3 nõudeid (vt põhjendused 17 ja 19), st ei olnud sisse seadnud turukõlblike riskide ja muude riskide eraldi haldamist ja eraldi raamatupidamisarvestuse pidamist, ei võimaldanud komisjonil ametliku uurimismenetluse alustamise hetkel täpselt piiritleda täiendava kapitali suurust. Seetõttu palus komisjon algatamisotsuses Belgia ametiasutustel täita ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkti 4.3 nõudeid ja näidata ära aktsiakapitali osad, mida kasutati vastavalt lühiajaliste turukõlbmatute riskidega ja turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks enne ja pärast vastava tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire. |
| --- | --- |

(32)

Asjaolu, et ONDD ja ettevõtja SA Ducroire ei täitnud ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkti 4.3 nõudeid (vt põhjendused 17 ja 19), st ei olnud sisse seadnud turukõlblike riskide ja muude riskide eraldi haldamist ja eraldi raamatupidamisarvestuse pidamist, ei võimaldanud komisjonil ametliku uurimismenetluse alustamise hetkel täpselt piiritleda täiendava kapitali suurust. Seetõttu palus komisjon algatamisotsuses Belgia ametiasutustel täita ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkti 4.3 nõudeid ja näidata ära aktsiakapitali osad, mida kasutati vastavalt lühiajaliste turukõlbmatute riskidega ja turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks enne ja pärast vastava tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire.

III.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (33) | Komisjonile ei laekunud ettenähtud tähtaja jooksul huvitatud isikutelt ühtegi märkust menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(33)

Komisjonile ei laekunud ettenähtud tähtaja jooksul huvitatud isikutelt ühtegi märkust menetluse algatamise kohta.

IV.   BELGIA MÄRKUSED

Meede 1 ja 2: riigi tagatis turukõlblikele riskidele ONDD raames ja vahendite ettevõtjasisene ümberpaigutamine ONDD turukõlblike riskidega seotud tegevusesse

| (34) | Belgia väitis, et ONDD tegevus on kogu aeg keskendunud turukõlbmatutele riskidele ning et sellised riskid on pidevalt olnud tema riskiportfellis ülekaalus. Pärast 1993. aastat (12) ja enne kümne uue Euroopa Liidu liikmesriigi liitumist 2004. aasta mais oli ONDD turukõlblike riskide haldamise maht tühine. 2003. aasta lõpus moodustasid kõnealuse tegevusega seotud riskipreemiad vaid ligikaudu [0–1 %] lühiajaliste riskide portfellist ja kindlustatavad summad ulatusid vaid ligikaudu [...] miljoni euroni (vt alljärgnevalt esitatud tabel 1). Tuleb märkida, et turukõlblike riskide väga väike osakaal kõnealusel ajavahemikul oli seotud üksnes asjaoluga, et kõnealused riskid olid seotud turukõlbmatute riskidega (13). |
| --- | --- |

(34)

Belgia väitis, et ONDD tegevus on kogu aeg keskendunud turukõlbmatutele riskidele ning et sellised riskid on pidevalt olnud tema riskiportfellis ülekaalus. Pärast 1993. aastat (12) ja enne kümne uue Euroopa Liidu liikmesriigi liitumist 2004. aasta mais oli ONDD turukõlblike riskide haldamise maht tühine. 2003. aasta lõpus moodustasid kõnealuse tegevusega seotud riskipreemiad vaid ligikaudu [0–1 %] lühiajaliste riskide portfellist ja kindlustatavad summad ulatusid vaid ligikaudu [...] miljoni euroni (vt alljärgnevalt esitatud tabel 1). Tuleb märkida, et turukõlblike riskide väga väike osakaal kõnealusel ajavahemikul oli seotud üksnes asjaoluga, et kõnealused riskid olid seotud turukõlbmatute riskidega (13).

| (35) | Alles alates 1. maist 2004, kui Euroopa Liiduga liitus kümme uut liikmesriiki, muutus turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide vahekord ONDD portfellis, kuna turukõlblike riskide osakaal ONDD portfellis kasvas 2003. aasta [0–1] protsendilt (kindlustusmaksete arvestuses) [15–20] protsendini 2004. aastal (vt alljärgnevalt esitatud tabel 1). Sellise muudatuse põhjuseks on tegevuse automaatne ülekandumine turukõlbmatutelt riskidelt Euroopa Liidu kümnes uues liikmesriigis asuvate võlgnike lühiajalistele turukõlblikele riskidele. |
| --- | --- |

(35)

Alles alates 1. maist 2004, kui Euroopa Liiduga liitus kümme uut liikmesriiki, muutus turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide vahekord ONDD portfellis, kuna turukõlblike riskide osakaal ONDD portfellis kasvas 2003. aasta [0–1] protsendilt (kindlustusmaksete arvestuses) [15–20] protsendini 2004. aastal (vt alljärgnevalt esitatud tabel 1). Sellise muudatuse põhjuseks on tegevuse automaatne ülekandumine turukõlbmatutelt riskidelt Euroopa Liidu kümnes uues liikmesriigis asuvate võlgnike lühiajalistele turukõlblikele riskidele.

| (36) | Meetme 1 teemal lisasid Belgia ametiasutused täiendavalt, et Belgia riigi tagatis kaotas kehtivuse turukõlblike riskide osas alates 1. septembrist 2003, kui kõnealused riskid seostati ärikontoga, mille jaoks ONDD sai OCA heakskiidu, (14) kuivõrd riigi tagatis kõnealusele ärikontole ei laienenud (OCA ei reguleeri tegevust, millele on antud riigi tagatis). |
| --- | --- |

(36)

Meetme 1 teemal lisasid Belgia ametiasutused täiendavalt, et Belgia riigi tagatis kaotas kehtivuse turukõlblike riskide osas alates 1. septembrist 2003, kui kõnealused riskid seostati ärikontoga, mille jaoks ONDD sai OCA heakskiidu, (14) kuivõrd riigi tagatis kõnealusele ärikontole ei laienenud (OCA ei reguleeri tegevust, millele on antud riigi tagatis).

| (37) | ONDD raames võimaliku vahendite ettevõtjasisese ümberpaigutamise kohta turukõlblike riskidega seotud tegevusesse väidavad Belgia ametiasutused, et võttes arvesse turukõlblike riskidega seotud tegevuse väikest osakaalu, oli teatav vahendite ümberpaigutamine vajalik ning tegemist oli igal juhul vähese tähtsusega (de minimis) summaga (15). |
| --- | --- |

(37)

ONDD raames võimaliku vahendite ettevõtjasisese ümberpaigutamise kohta turukõlblike riskidega seotud tegevusesse väidavad Belgia ametiasutused, et võttes arvesse turukõlblike riskidega seotud tegevuse väikest osakaalu, oli teatav vahendite ümberpaigutamine vajalik ning tegemist oli igal juhul vähese tähtsusega (de minimis) summaga (15).

| (38) | Belgia ametiasutuste väitel on nii meetme 1 kui 2 puhul tegemist vähese tähtsusega (de minimis) summadega (16).

  Tabel 1


  Lühiajaliste turukõlblike ja turukõlbmatute kindlustusmaksete ja kindlustatud summade muutumine (eksportijate lühiajalised üldkindlustuspoliisid)













  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Turukõlblikud riskid | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki) | | | | | | | |
| Turukõlbmatud riskid | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kindlustatud summad | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| |
| Turukõlblikud riskid | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki) | | | | | | | |
| Turukõlbmatud riskid | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kindlustusmaksed | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (protsentides) | | | | | | |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Turukõlblikud riskid | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [20–25 %] | [20–25 %] | [25–30 %] |
| neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki) | | | | | [20–25 %] | [15–20 %] | [15–20 %] |
| neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki) | | | | | | | |
| Turukõlbmatud riskid | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [75–80 %] | [75–80 %] | [70–75 %] |
| neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki) | [20–25 %] | [15–20 %] | [20–25 %] | [20–25 %] | | | |
| neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki) | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] |
| Kindlustatud summad | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |
| | | | | | | |
| Turukõlblikud riskid | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [15–20 %] | [15–20 %] | [15–20 %] |
| neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki) | | | | | [15–20 %] | [10–15 %] | [10–15 %] |
| neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki) | | | | | | | |
| Turukõlbmatud riskid | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [80–85 %] | [80–85 %] | [80–85 %] |
| neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki) | [15–20 %] | [15–20 %] | [20–25 %] | [15–20 %] | | | |
| neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki) | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [5–10 %] |
| Kindlustusmaksed | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |

(38)

Belgia ametiasutuste väitel on nii meetme 1 kui 2 puhul tegemist vähese tähtsusega (de minimis) summadega (16).

Tabel 1

Lühiajaliste turukõlblike ja turukõlbmatute kindlustusmaksete ja kindlustatud summade muutumine (eksportijate lühiajalised üldkindlustuspoliisid)

(tuhandetes eurodes)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Turukõlblikud riskid

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki)

[...]

[...]

[...]

neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki)

Turukõlbmatud riskid

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki)

[...]

[...]

[...]

[...]

neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kindlustatud summad

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Turukõlblikud riskid

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki)

[...]

[...]

[...]

neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki)

Turukõlbmatud riskid

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki)

[...]

[...]

[...]

[...]

neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kindlustusmaksed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(protsentides)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Turukõlblikud riskid

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[20–25 %]

[20–25 %]

[25–30 %]

neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki)

[20–25 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki)

Turukõlbmatud riskid

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[75–80 %]

[75–80 %]

[70–75 %]

neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki)

[20–25 %]

[15–20 %]

[20–25 %]

[20–25 %]

neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki)

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

Kindlustatud summad

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

Turukõlblikud riskid

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki)

[15–20 %]

[10–15 %]

[10–15 %]

neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki)

Turukõlbmatud riskid

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[80–85 %]

[80–85 %]

[80–85 %]

neist turukõlblikud alates 2004 (10 uut liikmesriiki)

[15–20 %]

[15–20 %]

[20–25 %]

[15–20 %]

neist turukõlblikud alates 2007 (2 uut liikmesriiki)

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[5–10 %]

Kindlustusmaksed

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

Meede 3: kapital, mille ONDD eraldas ettevõtjale SA Ducroire

| (39) | Eesmärgiga põhjendada, et ONDD tehtud kapitali eraldamine ettevõtjale SA Ducroire oli vajalik ja erainvestori kriteeriumile vastav, esitasid Belgia ametiasutused järgmised väited: 1) tehingut tuleb analüüsida selle konteksti arvesse võttes, tegemist oli olemasoleva tegevuse üleandmisega tütarettevõtja loomise teel; 2) kapitali andmine on põhjendatud maksevõime-eeskirjadega; 3) ettevõtja SA Ducroire turukõlblike riskide haldamise prognoositav kasumlikkus oli piisav selleks, et veenda turutingimustes tegutsevat erainvestorit kõnealust investeeringut tegema. |
| --- | --- |

(39)

Eesmärgiga põhjendada, et ONDD tehtud kapitali eraldamine ettevõtjale SA Ducroire oli vajalik ja erainvestori kriteeriumile vastav, esitasid Belgia ametiasutused järgmised väited: 1) tehingut tuleb analüüsida selle konteksti arvesse võttes, tegemist oli olemasoleva tegevuse üleandmisega tütarettevõtja loomise teel; 2) kapitali andmine on põhjendatud maksevõime-eeskirjadega; 3) ettevõtja SA Ducroire turukõlblike riskide haldamise prognoositav kasumlikkus oli piisav selleks, et veenda turutingimustes tegutsevat erainvestorit kõnealust investeeringut tegema.

1.   Tehing seisneb olemasoleva tegevuse üleandmises (18)

| (40) | Belgia ametiasutused on seisukohal, et kapitali eraldamist tuleb hinnata selle konteksti silmas pidades, seega tuleb arvesse võtta, et tegemist on olemasoleva tegevuse üleandmisega. Ettevõtja SA Ducroire asutamisel tehtud tehing piirdus vaid ONDD lühiajaliste riskide portfelli üleandmisega. |
| --- | --- |

(40)

Belgia ametiasutused on seisukohal, et kapitali eraldamist tuleb hinnata selle konteksti silmas pidades, seega tuleb arvesse võtta, et tegemist on olemasoleva tegevuse üleandmisega. Ettevõtja SA Ducroire asutamisel tehtud tehing piirdus vaid ONDD lühiajaliste riskide portfelli üleandmisega.

| (41) | Sellega seoses väidavad Belgia ametiasutused, et ettevõtja SA Durcoire algbilanssi kanti üle kõik ärikonto bilansikirjed, mis olid seotud äritegevusega. Bilansi aktiva poolele kanti üle vaid need nõuded, mis olid otseselt seotud juba portfellis olevate kindlustuspoliisidega (investeeringuid üle ei kantud). Passiva poolele üle kantud bilansikirjed hõlmasid üksnes kindlustusportfelli ja ei hõlmanud seega kapitali, reserve ning tasandus- ja erakorralisi eraldisi (19). Belgia ametiasutused rõhutavad, et ärikontol olnud [45–70] miljonit eurot ei kantud üle ettevõtjale SA Ducroire, kuna aktsiakapitali suuruse kindlaksmääramine toimus eraldi hindamise alusel. |
| --- | --- |

(41)

Sellega seoses väidavad Belgia ametiasutused, et ettevõtja SA Durcoire algbilanssi kanti üle kõik ärikonto bilansikirjed, mis olid seotud äritegevusega. Bilansi aktiva poolele kanti üle vaid need nõuded, mis olid otseselt seotud juba portfellis olevate kindlustuspoliisidega (investeeringuid üle ei kantud). Passiva poolele üle kantud bilansikirjed hõlmasid üksnes kindlustusportfelli ja ei hõlmanud seega kapitali, reserve ning tasandus- ja erakorralisi eraldisi (19). Belgia ametiasutused rõhutavad, et ärikontol olnud [45–70] miljonit eurot ei kantud üle ettevõtjale SA Ducroire, kuna aktsiakapitali suuruse kindlaksmääramine toimus eraldi hindamise alusel.

| (42) | Belgia ametiasutused väidavad, et ärikontole paigutatud kapital ei ole ettevõtja SA Ducroire kapitalivajaduste hindamiseks asjakohane võrdlusalus. Ärikonto kapitalivajadus määrati kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/13/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 73/239/EMÜ seoses kahjukindlustusseltside solventsusmarginaalinõuetega (20)) (edaspidi „Solventsus I direktiiv”) sätestatud eeskirjade mehhaanilise kohaldamisega vastavalt usaldatavusnormatiividele, et saada lühiajaliste riskide haldamisele OCA heakskiit pärast seda, kui selle suhtes ei kohaldatud enam riigi tagatist, ning see kapital ei vasta majanduslikule kapitalile, mis on vajalik kõnealuse tegevuse riskiprofiili katmiseks. |
| --- | --- |

(42)

Belgia ametiasutused väidavad, et ärikontole paigutatud kapital ei ole ettevõtja SA Ducroire kapitalivajaduste hindamiseks asjakohane võrdlusalus. Ärikonto kapitalivajadus määrati kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/13/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 73/239/EMÜ seoses kahjukindlustusseltside solventsusmarginaalinõuetega (20)) (edaspidi „Solventsus I direktiiv”) sätestatud eeskirjade mehhaanilise kohaldamisega vastavalt usaldatavusnormatiividele, et saada lühiajaliste riskide haldamisele OCA heakskiit pärast seda, kui selle suhtes ei kohaldatud enam riigi tagatist, ning see kapital ei vasta majanduslikule kapitalile, mis on vajalik kõnealuse tegevuse riskiprofiili katmiseks.

| (43) | Belgia ametiasutuste väitel tuleb eristada uue investeeringu tootlust eeldava erainvestori ja olemasoleva tegevuse tütarettevõtjatele üle kandva emaettevõtja suhtumisviisi. Nimetatud asjaolu mittearvestamine võib viia selleni, et riiklik ettevõtja loovutab või katkestab oma majandustegevuse, kui sellel ei ole turutingimustes tegutseva erainvestori seisukohalt piisavalt suurt tootlust, mis oleks vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 345 sätestatud riikliku kapitali neutraalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(43)

Belgia ametiasutuste väitel tuleb eristada uue investeeringu tootlust eeldava erainvestori ja olemasoleva tegevuse tütarettevõtjatele üle kandva emaettevõtja suhtumisviisi. Nimetatud asjaolu mittearvestamine võib viia selleni, et riiklik ettevõtja loovutab või katkestab oma majandustegevuse, kui sellel ei ole turutingimustes tegutseva erainvestori seisukohalt piisavalt suurt tootlust, mis oleks vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 345 sätestatud riikliku kapitali neutraalsuse põhimõttega.

2.   Ettevõtja SA Ducroire kapitali suuruse põhjendamiseks kasutatud meetodid

| (44) | Belgia ametiasutused väidavad, et 2004. aastal võis krediidikindlustuse andjate kapitalivajaduste kindlaksmääramiseks kasutada kaht meetodit: a) üldkindlustuse sektori klassikaline meetod, mis on kindlaks määratud Solventsus I direktiivis ja mis põhineb riskitasul (st kindlustusmaksed — „premium based approach”) ja b) hallatavatel riskidel põhinev meetod („exposure based approach”), nagu näiteks Baseli eeskirjade põhine meetod, mida kohaldatakse pangandussektoris, ja Standard & Poor's meetod, mida kasutatakse krediidikindlustuse andjate vajaliku kapitali suuruse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(44)

Belgia ametiasutused väidavad, et 2004. aastal võis krediidikindlustuse andjate kapitalivajaduste kindlaksmääramiseks kasutada kaht meetodit: a) üldkindlustuse sektori klassikaline meetod, mis on kindlaks määratud Solventsus I direktiivis ja mis põhineb riskitasul (st kindlustusmaksed — „premium based approach”) ja b) hallatavatel riskidel põhinev meetod („exposure based approach”), nagu näiteks Baseli eeskirjade põhine meetod, mida kohaldatakse pangandussektoris, ja Standard & Poor's meetod, mida kasutatakse krediidikindlustuse andjate vajaliku kapitali suuruse kindlaksmääramiseks.

Kehtivad usaldatavusnormatiivid — Solventsus I direktiiv

| (45) | Ettevõtja SA Ducroire puhul leiavad Belgia ametiasutused, et Solventsus I direktiivis esitatud meetod ei peegelda piisavalt täpselt kindlustusandja üldist finantsprofiili. |
| --- | --- |

(45)

Ettevõtja SA Ducroire puhul leiavad Belgia ametiasutused, et Solventsus I direktiivis esitatud meetod ei peegelda piisavalt täpselt kindlustusandja üldist finantsprofiili.

| (46) | Solventsus I direktiivi kohaselt võrdub solventsusmarginaalinõue suuremaga kahest summast, millest üks põhineb iga-aastaste kindlustusmaksete või sissemaksete summadel ning teine kolme viimase majandusaasta kahjusummade keskmisel määral. Seejuures on minimaalne tase ajavahemiku 2004–2006 jaoks 3 miljonit eurot ja ajavahemiku 2007–2009 jaoks 3,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(46)

Solventsus I direktiivi kohaselt võrdub solventsusmarginaalinõue suuremaga kahest summast, millest üks põhineb iga-aastaste kindlustusmaksete või sissemaksete summadel ning teine kolme viimase majandusaasta kahjusummade keskmisel määral. Seejuures on minimaalne tase ajavahemiku 2004–2006 jaoks 3 miljonit eurot ja ajavahemiku 2007–2009 jaoks 3,2 miljonit eurot.

| (47) | Nende eeskirjade ONDD poolsel kohaldamisel oleks ettevõtja SA Ducroire minimaalse kapitali suurus ajavahemikul 2005–2007 äriplaani andmete põhjal ligikaudu 3–3,3 miljonit eurot
   (21) (vt alljärgnevalt esitatud tabel 2). |
| --- | --- |

(47)

Nende eeskirjade ONDD poolsel kohaldamisel oleks ettevõtja SA Ducroire minimaalse kapitali suurus ajavahemikul 2005–2007 äriplaani andmete põhjal ligikaudu 3–3,3 miljonit eurot
   (21) (vt alljärgnevalt esitatud tabel 2).

| (48) | Belgia väidab, et krediidikindlustuse andjate kapitalivajadus sõltub suuremal määral võetavatest riskidest kui riskitasudest (kindlustusmaksed) ning et võetavatel riskidel põhinevad meetodid („exposure based approach”) (nagu näiteks 1939. aasta ONDD kohta käiva seaduse artikkel 8, Standard & Poor's meetod või pangandussektori suhtes kohaldatav Baseli eeskirjade põhine meetod) on selle hindamiseks kohasemad kui Solventsus I direktiiv, mis põhineb riskitasul („premium based approach”). |
| --- | --- |

(48)

Belgia väidab, et krediidikindlustuse andjate kapitalivajadus sõltub suuremal määral võetavatest riskidest kui riskitasudest (kindlustusmaksed) ning et võetavatel riskidel põhinevad meetodid („exposure based approach”) (nagu näiteks 1939. aasta ONDD kohta käiva seaduse artikkel 8, Standard & Poor's meetod või pangandussektori suhtes kohaldatav Baseli eeskirjade põhine meetod) on selle hindamiseks kohasemad kui Solventsus I direktiiv, mis põhineb riskitasul („premium based approach”).

| (49) | Belgia ametiasutuste väitel ei ole ettevõtja SA Ducroire kindlustatava riskiportfelli näol tegemist tüüpilise olukorraga, kuivõrd vastupidiselt enamikule tema konkurentidele katab ettevõtja peamiselt turukõlbmatuid riske ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise tähenduses. Sellise ettevõtja portfelli riskitase on märkimisväärselt kõrgem kui sellise portfelli oma, mis hõlmab täielikult või osaliselt turukõlblikke riske ning seetõttu tuleb Belgia väitel pidada asjakohaseks rangemate eeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(49)

Belgia ametiasutuste väitel ei ole ettevõtja SA Ducroire kindlustatava riskiportfelli näol tegemist tüüpilise olukorraga, kuivõrd vastupidiselt enamikule tema konkurentidele katab ettevõtja peamiselt turukõlbmatuid riske ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise tähenduses. Sellise ettevõtja portfelli riskitase on märkimisväärselt kõrgem kui sellise portfelli oma, mis hõlmab täielikult või osaliselt turukõlblikke riske ning seetõttu tuleb Belgia väitel pidada asjakohaseks rangemate eeskirjade kohaldamist.

„
  Exposure based approach
  ”
  : i) 1939. aasta ONDD kohta käiva seaduse artikli 8 kohaldamine ettevõtja SA Ducroire suhtes

| (50) | Belgia ametiasutused leiavad, et kõnealusel juhul tuleks pidada asjakohaseks 31. augusti 1939. aasta ONDD kohta käiva seaduse (22) (edaspidi „1939. aasta seadus”) artikli 8 kohaldamist, kuivõrd selle aluseks on „exposure based approach”. Seejuures tuleb märkida, et ettevõtja SA Ducroire ei kuulu 1939. aasta seaduse artikli 8 kohaldamisalasse, kuivõrd seda sätet kohaldatakse üksnes ONDD suhtes. |
| --- | --- |

(50)

Belgia ametiasutused leiavad, et kõnealusel juhul tuleks pidada asjakohaseks 31. augusti 1939. aasta ONDD kohta käiva seaduse (22) (edaspidi „1939. aasta seadus”) artikli 8 kohaldamist, kuivõrd selle aluseks on „exposure based approach”. Seejuures tuleb märkida, et ettevõtja SA Ducroire ei kuulu 1939. aasta seaduse artikli 8 kohaldamisalasse, kuivõrd seda sätet kohaldatakse üksnes ONDD suhtes.

| (51) | Lisaks sellele, kuigi artiklis 8 on sätestatud ONDD kohustuste maksimaalne summa, mis on seotud riigi tagatist omava ettevõtja nimel ja otseselt riigi nimel teostatava tegevusega, leiavad Belgia ametiasutused, et 1939. aasta seaduse artiklit 8 võib pidada kapitali minimaalse suuruse võrdlusaluseks ettevõtja SA Ducroire jaoks, kuigi kõnealusel ettevõtjal ei ole riigi tagatist. |
| --- | --- |

(51)

Lisaks sellele, kuigi artiklis 8 on sätestatud ONDD kohustuste maksimaalne summa, mis on seotud riigi tagatist omava ettevõtja nimel ja otseselt riigi nimel teostatava tegevusega, leiavad Belgia ametiasutused, et 1939. aasta seaduse artiklit 8 võib pidada kapitali minimaalse suuruse võrdlusaluseks ettevõtja SA Ducroire jaoks, kuigi kõnealusel ettevõtjal ei ole riigi tagatist.

| (52) | Kohaldades 1939. aasta seaduse artikli 8 punkti 1, (23) mille kohaselt ei või võetud kohustused olla suuremad kui 20ga korrutatud toetuse ja üldreservi kogusumma, leiavad Belgia ametiasutused, (24) et ettevõtja SA Ducroire kapitalivajadus ajavahemikul 2005–2007 on ettevõtja äriplaani andmete alusel ligikaudu 92–106 miljonit eurot (vt alljärgnevalt esitatud tabel 2). |
| --- | --- |

(52)

Kohaldades 1939. aasta seaduse artikli 8 punkti 1, (23) mille kohaselt ei või võetud kohustused olla suuremad kui 20ga korrutatud toetuse ja üldreservi kogusumma, leiavad Belgia ametiasutused, (24) et ettevõtja SA Ducroire kapitalivajadus ajavahemikul 2005–2007 on ettevõtja äriplaani andmete alusel ligikaudu 92–106 miljonit eurot (vt alljärgnevalt esitatud tabel 2).

„
  Exposure based approach
  ”
  : ii) Standard & Poor's meetod

| (53) | Oma märkustes osutavad Belgia ametiasutused Standard & Poor's väljatöötatud meetodile krediidikindlustuse andja vajaliku kapitali suuruse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(53)

Oma märkustes osutavad Belgia ametiasutused Standard & Poor's väljatöötatud meetodile krediidikindlustuse andja vajaliku kapitali suuruse kindlaksmääramiseks.

| (54) | Kõnealuse kapitali taseme kindlaksmääramiseks (25) kasutab Standard & Poor's meetodit, mis põhineb võetavatel riskidel („exposure based approach”), millele lisandub kindlustusandja edasikindlustamise hinnang. Vajaliku kapitali suurus määratakse kindlaks meetodi abil, mille puhul võrreldakse kahjude kogusummat kindlustatud kogusummadega („the gross loss over gross exposure method”) teatud ajavahemiku jooksul, milleks on tavaliselt 10 aastat. Kõnealuse ajavahemiku jooksul leitud kõige suurem suhtarv korrutatakse koefitsiendiga 1,25 ning tulemust kasutatakse kavandatavate ja kohandatavate kindlustatavate summade puhul, pidades silmas nende edasikindlustamist. Meetodi kasutamine põhineb eeldusel, et kindlustusandja portfell on geograafiliselt ja kindlustusliikide („line of business”) osas piisavalt hästi hajutatud. |
| --- | --- |

(54)

Kõnealuse kapitali taseme kindlaksmääramiseks (25) kasutab Standard & Poor's meetodit, mis põhineb võetavatel riskidel („exposure based approach”), millele lisandub kindlustusandja edasikindlustamise hinnang. Vajaliku kapitali suurus määratakse kindlaks meetodi abil, mille puhul võrreldakse kahjude kogusummat kindlustatud kogusummadega („the gross loss over gross exposure method”) teatud ajavahemiku jooksul, milleks on tavaliselt 10 aastat. Kõnealuse ajavahemiku jooksul leitud kõige suurem suhtarv korrutatakse koefitsiendiga 1,25 ning tulemust kasutatakse kavandatavate ja kohandatavate kindlustatavate summade puhul, pidades silmas nende edasikindlustamist. Meetodi kasutamine põhineb eeldusel, et kindlustusandja portfell on geograafiliselt ja kindlustusliikide („line of business”) osas piisavalt hästi hajutatud.

| (55) | Kuigi Belgia ametiasutused osutavad Standard & Poor's meetodile, ei ole nad seda meetodit kasutanud ettevõtja SA Ducroire jaoks vajaliku kapitali taseme määratlemiseks. |
| --- | --- |

(55)

Kuigi Belgia ametiasutused osutavad Standard & Poor's meetodile, ei ole nad seda meetodit kasutanud ettevõtja SA Ducroire jaoks vajaliku kapitali taseme määratlemiseks.

„
  Exposure based approach
  ”
  : iii) Basel I eeskirjade kohaldamine krediidikindlustuse andjate suhtes (Cooke'i suhtarv)

| (56) | Belgia ametiasutuste väitel on Baseli eeskirjad krediidikindlustuse andjate maksevõimelisuse hindamisel kehtivatest usaldatavusnormatiividest, st Solventsus I direktiivist asjakohasemad. Baseli eeskirjade eelistamist põhjendatakse krediidikindlustuse andjate tegevuse eripäraga ja ettevaatuspõhimõtte kohaldamisega. Belgia ametiasutuste väitel sarnaneb krediidikindlustuse valdkond teise lepinguosalisega seotud riskitaseme poolest pankade krediidiriskidega (sh peamiselt võlgnikuga seotud võla tasumata jätmise risk). Lisaks sellele hõlmab ettevõtja SA Ducroire tegevus erinevalt eraõiguslikest krediidikindlustuse andjatest eeskätt vähim arenenud või areneva majandusega riikides asuvate võlgnike krediidiriske (2. piirkonnas paiknevad riskid (26)). |
| --- | --- |

(56)

Belgia ametiasutuste väitel on Baseli eeskirjad krediidikindlustuse andjate maksevõimelisuse hindamisel kehtivatest usaldatavusnormatiividest, st Solventsus I direktiivist asjakohasemad. Baseli eeskirjade eelistamist põhjendatakse krediidikindlustuse andjate tegevuse eripäraga ja ettevaatuspõhimõtte kohaldamisega. Belgia ametiasutuste väitel sarnaneb krediidikindlustuse valdkond teise lepinguosalisega seotud riskitaseme poolest pankade krediidiriskidega (sh peamiselt võlgnikuga seotud võla tasumata jätmise risk). Lisaks sellele hõlmab ettevõtja SA Ducroire tegevus erinevalt eraõiguslikest krediidikindlustuse andjatest eeskätt vähim arenenud või areneva majandusega riikides asuvate võlgnike krediidiriske (2. piirkonnas paiknevad riskid (26)).

| (57) | Seetõttu on Belgia ametiasutuste väitel Baseli I eeskirjades määratletud Cooke'i suhtarv, mille kohaselt minimaalne kapitaliseerituse tase peab olema vähemalt 8 % kohustuste netosummast, krediidikindlustajate maksevõimelisuse hindamiseks asjakohasem. |
| --- | --- |

(57)

Seetõttu on Belgia ametiasutuste väitel Baseli I eeskirjades määratletud Cooke'i suhtarv, mille kohaselt minimaalne kapitaliseerituse tase peab olema vähemalt 8 % kohustuste netosummast, krediidikindlustajate maksevõimelisuse hindamiseks asjakohasem.

| (58) | ONDD 20. aprilli 2004. aasta haldusnõukogu istungi protokollist ilmneb, et ONDD lähtus ettevõtja SA Ducroire vajaliku kapitali suuruse kindlaksmääramisel Cooke'i koefitsiendist, võttes arvesse vajadust tagada ettevõtjale piisav krediidivõime võrreldes konkurentidega. |
| --- | --- |

(58)

ONDD 20. aprilli 2004. aasta haldusnõukogu istungi protokollist ilmneb, et ONDD lähtus ettevõtja SA Ducroire vajaliku kapitali suuruse kindlaksmääramisel Cooke'i koefitsiendist, võttes arvesse vajadust tagada ettevõtjale piisav krediidivõime võrreldes konkurentidega.

| (59) | Seejuures ei ole Belgia ametiasutuste arvestustes kasutatud suhtarv mitte Baseli I eeskirjades ette nähtud 8 %, vaid 10 %, kuivõrd selle puhul nähakse ette ka teatav varupuhver. |
| --- | --- |

(59)

Seejuures ei ole Belgia ametiasutuste arvestustes kasutatud suhtarv mitte Baseli I eeskirjades ette nähtud 8 %, vaid 10 %, kuivõrd selle puhul nähakse ette ka teatav varupuhver.

| (60) | ONDD sel viisil kindlaksmääratud kapitali suurus, mis kajastub kontrolliasutusele edastatud (27) finantskavades ja 20. aprilli 2004. aasta teatises, mille alusel haldusnõukogu andis põhimõttelise nõusoleku ettevõtja SA Ducroire asutamiseks aktsiakapitaliga 150 miljonit eurot, oli ligikaudu 68–74 miljonit eurot 2006. aasta lõpu seisuga (vt alljärgnevalt esitatud tabel 2). Esitatud eeldused hõlmasid üksnes 2. piirkonnas ja Euroopa Liiduga 2004. aasta mais liitunud 10 liikmesriigis asuvate riskide katmist. |
| --- | --- |

(60)

ONDD sel viisil kindlaksmääratud kapitali suurus, mis kajastub kontrolliasutusele edastatud (27) finantskavades ja 20. aprilli 2004. aasta teatises, mille alusel haldusnõukogu andis põhimõttelise nõusoleku ettevõtja SA Ducroire asutamiseks aktsiakapitaliga 150 miljonit eurot, oli ligikaudu 68–74 miljonit eurot 2006. aasta lõpu seisuga (vt alljärgnevalt esitatud tabel 2). Esitatud eeldused hõlmasid üksnes 2. piirkonnas ja Euroopa Liiduga 2004. aasta mais liitunud 10 liikmesriigis asuvate riskide katmist.

| (61) | Seevastu 28. septembri 2004. aasta strateegilises teatises (28) sisalduv ONDD hinnang kapitali suuruse kohta, mis põhines Cooke'i koefitsiendil (10 % kohustuste netosummast) ajavahemiku 2005–2007 jaoks, oli ligikaudu 74–101 miljonit eurot. Erinevalt 2004. aasta aprilli teatises sisalduvatest finantsprognoosidest sisaldasid 2004. aasta septembri teatise prognoosid kõiki lühiajalisi riske, hõlmates seega kogu 1. ja 2. piirkonna. Kõnealuses teatises on märgitud, et 100 miljoni suurune sissemakstud kapital on piisav selleks, et pakkuda eksportijate lühiajalisi üldkindlustuspoliise kuni 2007. aastani, kuid kapitali suurus vajab läbivaatamist pärast seda perioodi. |
| --- | --- |

(61)

Seevastu 28. septembri 2004. aasta strateegilises teatises (28) sisalduv ONDD hinnang kapitali suuruse kohta, mis põhines Cooke'i koefitsiendil (10 % kohustuste netosummast) ajavahemiku 2005–2007 jaoks, oli ligikaudu 74–101 miljonit eurot. Erinevalt 2004. aasta aprilli teatises sisalduvatest finantsprognoosidest sisaldasid 2004. aasta septembri teatise prognoosid kõiki lühiajalisi riske, hõlmates seega kogu 1. ja 2. piirkonna. Kõnealuses teatises on märgitud, et 100 miljoni suurune sissemakstud kapital on piisav selleks, et pakkuda eksportijate lühiajalisi üldkindlustuspoliise kuni 2007. aastani, kuid kapitali suurus vajab läbivaatamist pärast seda perioodi.

| (62) | Belgia ametiasutused on seisukohal, et Cooke'i koefitsiendi kohaldamine ei ole asjakohane meetod selleks, et jagada kapitalivajadus turukõlblike ja turukõlbmatute riskide vahel, kuna Cooke'i koefitsient, mida kohaldatakse kohustuste summa suhtes, sisaldab väidetavalt teatavat lineaarsust ja ei võta piisavalt arvesse mitmesuguste asjaomaste riskide erinevat laadi. |
| --- | --- |

(62)

Belgia ametiasutused on seisukohal, et Cooke'i koefitsiendi kohaldamine ei ole asjakohane meetod selleks, et jagada kapitalivajadus turukõlblike ja turukõlbmatute riskide vahel, kuna Cooke'i koefitsient, mida kohaldatakse kohustuste summa suhtes, sisaldab väidetavalt teatavat lineaarsust ja ei võta piisavalt arvesse mitmesuguste asjaomaste riskide erinevat laadi.

Solventsus II direktiivi meetodi kohaldamine koos poliitiliste riskide sisemise modelleerimisega

| (63) | Solventsus II reeglid tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivist 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (29) (edaspidi „Solventsus II direktiiv”). |
| --- | --- |

(63)

Solventsus II reeglid tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivist 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (29) (edaspidi „Solventsus II direktiiv”).

| (64) | Selleks et jagada kapitalivajadus turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide vahel, töötas ONDD 2011. aastal välja meetodi, mille kohaldamist ta peab asjakohasemaks. Tegemist on Solventsus II standardvalemiga, (30) mis töötati välja Quantitative Impact Study 5 (QIS 5) raames, millele on lisatud poliitilise riski katmiseks kapitalivajaduse sisemine modelleerimine ning mis on kohandatud selliselt, et see rahuldab hinnangule A vastavaid nõudeid maksevõimelisuse osas, ning mida kohaldatakse 2004. aastale vastavate parameetrite kohaselt. |
| --- | --- |

(64)

Selleks et jagada kapitalivajadus turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide vahel, töötas ONDD 2011. aastal välja meetodi, mille kohaldamist ta peab asjakohasemaks. Tegemist on Solventsus II standardvalemiga, (30) mis töötati välja Quantitative Impact Study 5 (QIS 5) raames, millele on lisatud poliitilise riski katmiseks kapitalivajaduse sisemine modelleerimine ning mis on kohandatud selliselt, et see rahuldab hinnangule A vastavaid nõudeid maksevõimelisuse osas, ning mida kohaldatakse 2004. aastale vastavate parameetrite kohaselt.

| (65) | Belgia ametiasutuste väitel võib mõistlikult eeldada, et kohusetundlik erainvestor oleks hinnangu andmisel 2004. aastal võtnud aluseks selle meetodi. |
| --- | --- |

(65)

Belgia ametiasutuste väitel võib mõistlikult eeldada, et kohusetundlik erainvestor oleks hinnangu andmisel 2004. aastal võtnud aluseks selle meetodi.

| (66) | ONDD kasutas Solventsus II QIS 5 standardvalemit kõikide riskide puhul, välja arvatud poliitilised riskid. Belgia ametiasutuste väitel on poliitiline risk krediidikindlustuse korral käsitletav katastroofiriski ühe liigina. Belgia ametiasutuste väitel on katastroofirisk krediidikindlustuse valdkonnas aga praegu Solventsus II QIS 5 standardvalemiga küllaltki halvasti kaetud. Nende väitel on seetõttu põhjendatud kasutada poliitiliste riskide haldamisega seotud kapitalivajaduse hindamisel sisemist mudelit. |
| --- | --- |

(66)

ONDD kasutas Solventsus II QIS 5 standardvalemit kõikide riskide puhul, välja arvatud poliitilised riskid. Belgia ametiasutuste väitel on poliitiline risk krediidikindlustuse korral käsitletav katastroofiriski ühe liigina. Belgia ametiasutuste väitel on katastroofirisk krediidikindlustuse valdkonnas aga praegu Solventsus II QIS 5 standardvalemiga küllaltki halvasti kaetud. Nende väitel on seetõttu põhjendatud kasutada poliitiliste riskide haldamisega seotud kapitalivajaduse hindamisel sisemist mudelit.

| (67) | Selle meetodi kohaldamisel on ettevõtja SA Ducroire hinnanguline kapitalivajadus (31) äriplaani alusel ligikaudu 80–99 miljonit eurot ajavahemikul 2005–2007 ja ligikaudu [125–150] miljonit eurot 2009. aastal (vt alljärgnevalt esitatud tabel 2). Suurem osa sellest kapitalivajadusest on tingitud poliitiliste riskide katmisest. |
| --- | --- |

(67)

Selle meetodi kohaldamisel on ettevõtja SA Ducroire hinnanguline kapitalivajadus (31) äriplaani alusel ligikaudu 80–99 miljonit eurot ajavahemikul 2005–2007 ja ligikaudu [125–150] miljonit eurot 2009. aastal (vt alljärgnevalt esitatud tabel 2). Suurem osa sellest kapitalivajadusest on tingitud poliitiliste riskide katmisest.

| (68) | Pärast komisjoni vastavasisulist nõuet hindasid Belgia ametiasutused ettevõtja SA Ducroire kapitalivajadust, võttes aluseks Solventsus II QIS 5 standardvalemi kõikide riskide puhul (sh ka poliitilise riski puhul). Selle hinnangu põhjal oleks ettevõtja SA Ducroire kapitalivajadus olnud (32)
  väiksem kui 23–25 miljonit eurot ajavahemikul 2005–2007 ja väiksem kui [25–50] miljonit eurot 2009. aastal (vt alljärgnevalt esitatud tabel 2).
  Tabel 2
  ONDD/Belgia ametiasutuste määratletud ettevõtja SA Ducroire kapitali suurus aastateks 2005, 2007 ja 2009 vastavalt kahele käibekasvu stsenaariumile ja lähtuvalt erinevatest meetoditest











  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Meetod | Stsenaarium
   (33) | Vaadeldav periood | Kapitali-vajadus turu-kõlblike riskide osas | Kapitali-vajadus turukõlbmatute riskide osas | Kokku |
| Äriplaani alusel | Solventsus I
  2011. a detsembri märkuste põhjal | A (3 %) | 2005. a lõpp | 3,0 | 3,0 | 3 (34) |
| 2007. a lõpp | 3,2 | 3,2 | 3,2 (34) |
| B (6 %) | 2005. a lõpp | 3,0 | 3,0 | 3,0 (34) |
| 2007. a lõpp | 3,2 | 3,2 | 3,3 (34) |
| 1939. aasta seaduse artikkel 8
  2011. a detsembri märkuste põhjal | A (3 %) | 2005. a lõpp | | | 92 |
| 2007. a lõpp | | | 97 |
| 2009. lõpp | | | [100–125] |
| B (6 %) | 2005. lõpp | | | 95 |
| 2007. a lõpp | | | 106 |
| 2009. a lõpp | | | [100–125] |
| Cooke'i koefitsient/Basel I
  (10 % kohustuste kogusummast)
  vastavalt haldusnõukogu protokollile 20.4.2004, mis esitati kontrolliasutusele | A (3 %) | 2006. a lõpp | | | 68,2 |
| B (6 %) | 2006. a lõpp | | | 74,3 |
| Cooke'i koefitsient/Basel I
  (10 % kohustuste netosummast)
  vastavalt strateegilisele teatisele 28.9.2004 | A (3 %) | 2005. a lõpp | | | 73,5 |
| 2007. a lõpp | | | 92,2 |
| B (6 %) | 2005. a lõpp | | | 77,4 |
| 2007. a lõpp | | | 100,7 |
| Cooke'i koefitsient/Basel I
  (10 % kohustuste netosummast)
  2011. a detsembri märkuste põhjal | A (3 %) | 2009. a lõpp | | | [100–125] |
| B (6 %) | 2009. a lõpp | | | [125–150] |
| Solventsus II, (2011. aasta) standardmeetod
  2011. a detsembri märkuste põhjal, lisa B10 | A (3 %) | 2005. a lõpp | 7,0 | 48,0 | 55,0 |
| 2007. a lõpp | 9,0 | 56,0 | 65,0 |
| 2009. a lõpp | [10–20] | [65–80] | [75–100] |
| B (6 %) | 2005. a lõpp | 8,0 | 51,0 | 59,0 |
| 2007. a lõpp | 10,0 | 64,0 | 74,0 |
| 2009. a lõpp | [5–15] | [70–85] | [75–100] |
| Solventsus II koos sisemise modelleerimisega poliitiliste riskide osas
  2011. a detsembri märkuste põhjal | A (3 %) | 2005. a lõpp | 7,0 | 73,0 | 80,0 |
| 2007. a lõpp | 9,0 | 81,0 | 90,0 |
| 2009. a lõpp | [5–15] | [110–135] | [125–150] |
| B (6 %) | 2005. a lõpp | 8,0 | 74,0 | 82,0 |
| 2007. a lõpp | 10,0 | 89,0 | 99,0 |
| 2009. a lõpp | [5–15] | [120–135] | [125–150] |
| Kohandatud kapital (QIS 5 + sisemine mudel) (vt põhjendus 76), sh kumuleeritud kasum (35) | A (3 %) | 2005. a lõpp | 9,8 | 90,2 | 100,0 |
| 2007. a lõpp | 10,8 | 91,7 | 102,5 |
| 2009. a lõpp | [5–15] | [130–145] | [135–160] |
| B (6 %) | 2005. a lõpp | 9,8 | 90,2 | 100 |
| 2007. a lõpp | 11 | 92,3 | 103,3 |
| 2009. a lõpp | [10–20] | [140–155] | [150–175] |
| Tegeliku käibe põhjal | Eraldatud sissemakstud kapital
  31. mai 2012. aasta märkuste põhjal | | 2011. a lõpp | [40–80] | [70–110] | 150,0 |

(68)

Pärast komisjoni vastavasisulist nõuet hindasid Belgia ametiasutused ettevõtja SA Ducroire kapitalivajadust, võttes aluseks Solventsus II QIS 5 standardvalemi kõikide riskide puhul (sh ka poliitilise riski puhul). Selle hinnangu põhjal oleks ettevõtja SA Ducroire kapitalivajadus olnud (32)
  väiksem kui 23–25 miljonit eurot ajavahemikul 2005–2007 ja väiksem kui [25–50] miljonit eurot 2009. aastal (vt alljärgnevalt esitatud tabel 2).

Tabel 2

ONDD/Belgia ametiasutuste määratletud ettevõtja SA Ducroire kapitali suurus aastateks 2005, 2007 ja 2009 vastavalt kahele käibekasvu stsenaariumile ja lähtuvalt erinevatest meetoditest

(miljonites eurodes)

Meetod

Stsenaarium
   (33)

Vaadeldav periood

Kapitali-vajadus turu-kõlblike riskide osas

Kapitali-vajadus turukõlbmatute riskide osas

Kokku

Äriplaani alusel

Solventsus I

2011. a detsembri märkuste põhjal

A (3 %)

2005. a lõpp

3,0

3,0

3 (34)

2007. a lõpp

3,2

3,2

3,2 (34)

B (6 %)

2005. a lõpp

3,0

3,0

3,0 (34)

2007. a lõpp

3,2

3,2

3,3 (34)

1939. aasta seaduse artikkel 8

2011. a detsembri märkuste põhjal

A (3 %)

2005. a lõpp

92

2007. a lõpp

97

2009. lõpp

[100–125]

B (6 %)

2005. lõpp

95

2007. a lõpp

106

2009. a lõpp

[100–125]

Cooke'i koefitsient/Basel I

(10 % kohustuste kogusummast)

vastavalt haldusnõukogu protokollile 20.4.2004, mis esitati kontrolliasutusele

A (3 %)

2006. a lõpp

68,2

B (6 %)

2006. a lõpp

74,3

Cooke'i koefitsient/Basel I

(10 % kohustuste netosummast)

vastavalt strateegilisele teatisele 28.9.2004

A (3 %)

2005. a lõpp

73,5

2007. a lõpp

92,2

B (6 %)

2005. a lõpp

77,4

2007. a lõpp

100,7

Cooke'i koefitsient/Basel I

(10 % kohustuste netosummast)

2011. a detsembri märkuste põhjal

A (3 %)

2009. a lõpp

[100–125]

B (6 %)

2009. a lõpp

[125–150]

Solventsus II, (2011. aasta) standardmeetod

2011. a detsembri märkuste põhjal, lisa B10

A (3 %)

2005. a lõpp

7,0

48,0

55,0

2007. a lõpp

9,0

56,0

65,0

2009. a lõpp

[10–20]

[65–80]

[75–100]

B (6 %)

2005. a lõpp

8,0

51,0

59,0

2007. a lõpp

10,0

64,0

74,0

2009. a lõpp

[5–15]

[70–85]

[75–100]

Solventsus II koos sisemise modelleerimisega poliitiliste riskide osas

2011. a detsembri märkuste põhjal

A (3 %)

2005. a lõpp

7,0

73,0

80,0

2007. a lõpp

9,0

81,0

90,0

2009. a lõpp

[5–15]

[110–135]

[125–150]

B (6 %)

2005. a lõpp

8,0

74,0

82,0

2007. a lõpp

10,0

89,0

99,0

2009. a lõpp

[5–15]

[120–135]

[125–150]

Kohandatud kapital (QIS 5 + sisemine mudel) (vt põhjendus 76), sh kumuleeritud kasum (35)

A (3 %)

2005. a lõpp

9,8

90,2

100,0

2007. a lõpp

10,8

91,7

102,5

2009. a lõpp

[5–15]

[130–145]

[135–160]

B (6 %)

2005. a lõpp

9,8

90,2

100

2007. a lõpp

11

92,3

103,3

2009. a lõpp

[10–20]

[140–155]

[150–175]

Tegeliku käibe põhjal

Eraldatud sissemakstud kapital

31. mai 2012. aasta märkuste põhjal

2011. a lõpp

[40–80]

[70–110]

150,0

| (69) | ONDD täpsustas oma 16. ja 31. mai 2012. aasta märkustes, et lähtuvalt 2007. ja 2009. aasta vahel tehtud strateegilistest otsustest (näiteks edasikindlustamise strateegia muutmine, turukõlbmatute riskide riskiportfelli parameetrite muutumine), mida 2004. aasta strateegias ei olnud ette nähtud, tehti ettevõtjasiseseid kapitali ümberpaigutamisi turukõlbmatute riskide haldamiselt turukõlblike riskide haldamisele. |
| --- | --- |

(69)

ONDD täpsustas oma 16. ja 31. mai 2012. aasta märkustes, et lähtuvalt 2007. ja 2009. aasta vahel tehtud strateegilistest otsustest (näiteks edasikindlustamise strateegia muutmine, turukõlbmatute riskide riskiportfelli parameetrite muutumine), mida 2004. aasta strateegias ei olnud ette nähtud, tehti ettevõtjasiseseid kapitali ümberpaigutamisi turukõlbmatute riskide haldamiselt turukõlblike riskide haldamisele.

3.   Turutingimustes tegutseva erainvestori põhimõte

| (70) | Belgia ametiasutuste väitel vastas ONDD algkapitali eraldamine SA Ducroire asutamise hetkel turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumile. |
| --- | --- |

(70)

Belgia ametiasutuste väitel vastas ONDD algkapitali eraldamine SA Ducroire asutamise hetkel turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumile.

Tulusus 2004. aasta prognooside kohaselt

| (71) | 2004. aasta aprillis esitatud teatises ootas ONDD lähtuvalt stsenaariumist 1B, mis hõlmas tegevusmahu suurenemist 6 % võrra, omakapitali investeeringute tulusust („return on equity” ehk „ROE”) 1,3–1,5 % SA Ducroire tegevuse esimese kolme aasta jooksul (2005, 2006 ja 2007) koos tasanduseraldistega ja 2,2–2,9 % samade aastate jooksul ilma tasanduseraldisi arvesse võtmata.
  Tabel 3
  2004. aasta aprillis tehtud finantsprognoosid (ulatus: 1. piirkond („10 uut liikmesriiki” + 2. piirkond)











  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | Stsenaarium 1A:
  tegevusmahu kasv 3 % | Stsenaarium 1B:
  tegevusmahu kasv 6 % |
| | 2005. a eelarve | 2006. a eelarve | 2007. a eelarve | 2005. a eelarve | 2006. a eelarve | 2007. a eelarve |
| Tulem kindlustustegevusest | – 527 | – 536 | – 543 | 47 | 389 | 763 |
| Tulem haldustegevusest | 1 643 | 1 692 | 1 742 | 1 749 | 1 885 | 2 029 |
| Tehniline tulem | 1 116 | 1 156 | 1 199 | 1 797 | 2 274 | 2 792 |
| Tasanduseraldised | – 837 | – 867 | – 899 | – 1 347 | – 1 706 | – 2 094 |
| Tehniline tulem ilma tasanduseraldisteta | 279 | 289 | 300 | 449 | 569 | 698 |
| Finantstulem | 2 360 | 2 468 | 2 577 | 2 369 | 2 499 | 2 641 |
| Maksud | – 871 | – 910 | – 949 | – 930 | – 1 012 | – 1 102 |
| Majandusaasta kogutulem | 1 768 | 1 847 | 1 927 | 1 888 | 2 055 | 2 237 |
| Aktsiakapital | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 |
| Omakapitali investeeringute tulusus (tulem/kapital) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Tulem + tasanduseraldised | 2 605 | 2 715 | 2 826 | 3 235 | 3 761 | 4 331 |
| Omakapitali investeeringute tulusus ilma tasanduseraldisteta
  (tulem + tasanduseraldised)/kapital | 1,7 % | 1,8 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Rahavood | 5 744 | 5 190 | 5 803 | 6 634 | 6 557 | 7 742 |
| Tegevuse jaoks vajaliku kapitali suurus | 68 186 | 74 319 |
| Allikas: ONDD.
  Tegemist on finantsprognoosidega, mis on esitatud Belgia ametiasutuste 1. juuni 2011. aasta märkuste 8. lisa lk 70 (ONDD haldusnõukogule 20. aprillil 2004. aastal esitatud teatis „Aktsiaseltsi asutamine”). |

(71)

2004. aasta aprillis esitatud teatises ootas ONDD lähtuvalt stsenaariumist 1B, mis hõlmas tegevusmahu suurenemist 6 % võrra, omakapitali investeeringute tulusust („return on equity” ehk „ROE”) 1,3–1,5 % SA Ducroire tegevuse esimese kolme aasta jooksul (2005, 2006 ja 2007) koos tasanduseraldistega ja 2,2–2,9 % samade aastate jooksul ilma tasanduseraldisi arvesse võtmata.

Tabel 3

2004. aasta aprillis tehtud finantsprognoosid (ulatus: 1. piirkond („10 uut liikmesriiki” + 2. piirkond)

(tuhandetes eurodes)

Stsenaarium 1A:

tegevusmahu kasv 3 %

Stsenaarium 1B:

tegevusmahu kasv 6 %

2005. a eelarve

2006. a eelarve

2007. a eelarve

2005. a eelarve

2006. a eelarve

2007. a eelarve

Tulem kindlustustegevusest

– 527

– 536

– 543

47

389

763

Tulem haldustegevusest

1 643

1 692

1 742

1 749

1 885

2 029

Tehniline tulem

1 116

1 156

1 199

1 797

2 274

2 792

Tasanduseraldised

– 837

– 867

– 899

– 1 347

– 1 706

– 2 094

Tehniline tulem ilma tasanduseraldisteta

279

289

300

449

569

698

Finantstulem

2 360

2 468

2 577

2 369

2 499

2 641

Maksud

– 871

– 910

– 949

– 930

– 1 012

– 1 102

Majandusaasta kogutulem

1 768

1 847

1 927

1 888

2 055

2 237

Aktsiakapital

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

Omakapitali investeeringute tulusus (tulem/kapital)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,5 %

Tulem + tasanduseraldised

2 605

2 715

2 826

3 235

3 761

4 331

Omakapitali investeeringute tulusus ilma tasanduseraldisteta

(tulem + tasanduseraldised)/kapital

1,7 %

1,8 %

1,9 %

2,2 %

2,5 %

2,9 %

Rahavood

5 744

5 190

5 803

6 634

6 557

7 742

Tegevuse jaoks vajaliku kapitali suurus

68 186

74 319

Allikas: ONDD.

Tegemist on finantsprognoosidega, mis on esitatud Belgia ametiasutuste 1. juuni 2011. aasta märkuste 8. lisa lk 70 (ONDD haldusnõukogule 20. aprillil 2004. aastal esitatud teatis „Aktsiaseltsi asutamine”).

| (72) | Haldusnõukogule 28. septembril 2004. aastal esitatud teatises, mis on esitatud seega pärast ettevõtja SA Ducroire asutamist 23. septembril 2004, prognoosis ONDD dünaamilise arengustsenaariumi kohaselt, mis hõlmas tegevuse mahu suurenemist 6 % võrra, ROE suuruseks kolmel aastal (2005, 2006 ja 2007) 1,3–1,9 % koos tasanduseraldistega ja 2,8–4,3 % samade aastate jaoks ilma tasanduseraldisi arvesse võtmata. 2004. aasta septembris esitatud finantsprognoosid erinesid mõnevõrra 2004. aasta aprillis esitatud prognoosidest, sest 2004. aasta septembri prognoosid hõlmasid laiemat tegutsemisala (kogu 1. piirkond). Lisaks sellele vaadati 2004. aasta septembris läbi mõned arvesse võetud eeldused.

  Tabel 4


  Finantsprognoosid — 2004. aasta september (ulatus: kogu 1. piirkond ja 2. piirkond)












  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | Stsenaarium 1A
  tegevusmahu kasv 3 % | Stsenaarium 1B
  tegevusmahu kasv 6 % |
| | 2005. a eelarve | 2006. a eelarve | 2007. a eelarve | 2005. a eelarve | 2006. a eelarve | 2007. a eelarve |
| Tulem kindlustustegevusest (36) | – 229 | 49 | 292 | 330 | 924 | 1 504 |
| sealhulgas turukõlbmatud riskid (2. piirkond) | 378 | 688 | 970 | 918 | 1 537 | 2 148 |
| sh turukõlblikud riskid (1. piirkond „10 liitunud riiki”) | – 619 | – 579 | – 545 | – 600 | – 553 | – 511 |
| sh muud turukõlblikud riskid (1. piirkond „Teised riigid”) | 13 | – 12 | 3 | 31 | 43 | 109 |
| Tulem haldustegevusest | 1 662 | 1 734 | 1 805 | 1 768 | 1 924 | 2 086 |
| Tehniline tulem | 1 433 | 1 783 | 2 096 | 2 097 | 2 848 | 3 590 |
| Tasanduseraldised | – 1 066 | – 1 383 | – 1 672 | – 1 564 | – 2 182 | – 2 392 |
| Tehniline tulem ilma tasanduseraldisteta | 367 | 400 | 425 | 533 | 667 | 1 197 |
| Finantstulem | 1 366 | 1 470 | 1 581 | 1 375 | 1 500 | 1 642 |
| Maksud | – 568 | – 637 | – 706 | – 626 | – 735 | – 981 |
| Majandusaasta kogutulem | 1 165 | 1 233 | 1 300 | 1 282 | 1 432 | 1 858 |
| Aktsiakapital | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 |
| Omakapitali investeeringute tulusus (tulem/kapital) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Tulem + tasanduseraldised | 2 231 | 2 616 | 2 972 | 2 846 | 3 614 | 4 251 |
| Omakapitali investeeringute tulusus ilma tasanduseraldisteta

  (tulem + tasanduseraldised) /kapital | 2,2 % | 2,6 % | 3,0 % | 2,8 % | 3,6 % | 4,3 % |
| Rahavood | 5 358 | 5 152 | 6 080 | 6 233 | 6 471 | 7 796 |
| Tegevuse jaoks vajaliku kapitali suurus | 73 506 | 82 798 | 92 150 | 77 419 | 88 931 | 100 696 |
| Allikas: ONDD.
  Tegemist on Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011 esitatud märkuste 10. lisas esitatud finantsprognoosidega, mis esitati 28. septembril 2004 ONDD haldusnõukogule esitatud teatise „ONDD ja tema tütarettevõtja strateegilised suunised” lk 28 ja 9. lisas. |

(72)

Haldusnõukogule 28. septembril 2004. aastal esitatud teatises, mis on esitatud seega pärast ettevõtja SA Ducroire asutamist 23. septembril 2004, prognoosis ONDD dünaamilise arengustsenaariumi kohaselt, mis hõlmas tegevuse mahu suurenemist 6 % võrra, ROE suuruseks kolmel aastal (2005, 2006 ja 2007) 1,3–1,9 % koos tasanduseraldistega ja 2,8–4,3 % samade aastate jaoks ilma tasanduseraldisi arvesse võtmata. 2004. aasta septembris esitatud finantsprognoosid erinesid mõnevõrra 2004. aasta aprillis esitatud prognoosidest, sest 2004. aasta septembri prognoosid hõlmasid laiemat tegutsemisala (kogu 1. piirkond). Lisaks sellele vaadati 2004. aasta septembris läbi mõned arvesse võetud eeldused.

Tabel 4

Finantsprognoosid — 2004. aasta september (ulatus: kogu 1. piirkond ja 2. piirkond)

(tuhandetes eurodes)

Stsenaarium 1A

tegevusmahu kasv 3 %

Stsenaarium 1B

tegevusmahu kasv 6 %

2005. a eelarve

2006. a eelarve

2007. a eelarve

2005. a eelarve

2006. a eelarve

2007. a eelarve

Tulem kindlustustegevusest (36)

– 229

49

292

330

924

1 504

sealhulgas turukõlbmatud riskid (2. piirkond)

378

688

970

918

1 537

2 148

sh turukõlblikud riskid (1. piirkond „10 liitunud riiki”)

– 619

– 579

– 545

– 600

– 553

– 511

sh muud turukõlblikud riskid (1. piirkond „Teised riigid”)

13

– 12

3

31

43

109

Tulem haldustegevusest

1 662

1 734

1 805

1 768

1 924

2 086

Tehniline tulem

1 433

1 783

2 096

2 097

2 848

3 590

Tasanduseraldised

– 1 066

– 1 383

– 1 672

– 1 564

– 2 182

– 2 392

Tehniline tulem ilma tasanduseraldisteta

367

400

425

533

667

1 197

Finantstulem

1 366

1 470

1 581

1 375

1 500

1 642

Maksud

– 568

– 637

– 706

– 626

– 735

– 981

Majandusaasta kogutulem

1 165

1 233

1 300

1 282

1 432

1 858

Aktsiakapital

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

Omakapitali investeeringute tulusus (tulem/kapital)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,9 %

Tulem + tasanduseraldised

2 231

2 616

2 972

2 846

3 614

4 251

Omakapitali investeeringute tulusus ilma tasanduseraldisteta

(tulem + tasanduseraldised) /kapital

2,2 %

2,6 %

3,0 %

2,8 %

3,6 %

4,3 %

Rahavood

5 358

5 152

6 080

6 233

6 471

7 796

Tegevuse jaoks vajaliku kapitali suurus

73 506

82 798

92 150

77 419

88 931

100 696

Allikas: ONDD.

Tegemist on Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011 esitatud märkuste 10. lisas esitatud finantsprognoosidega, mis esitati 28. septembril 2004 ONDD haldusnõukogule esitatud teatise „ONDD ja tema tütarettevõtja strateegilised suunised” lk 28 ja 9. lisas.

| (73) | Erinevalt 2004. aasta aprillis esitatud teatisest on ROE arvestatud 100 miljoni euro suuruse sissemakstud kapitali põhjal, võtmata arvesse täiendavat investeeritud 50 miljonit eurot, mis ei olnud sisse makstud. |
| --- | --- |

(73)

Erinevalt 2004. aasta aprillis esitatud teatisest on ROE arvestatud 100 miljoni euro suuruse sissemakstud kapitali põhjal, võtmata arvesse täiendavat investeeritud 50 miljonit eurot, mis ei olnud sisse makstud.

| (74) | Turukõlblike riskide kohta arvestatud ROE puhul selgitasid Belgia ametiasutused, (37) et haldusnõukogule 28. septembril 2004 esitatud strateegilises teatises esitatud liigendust ei saa arvesse võtta turukõlblike ja turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse tulususe analüüsi puhul. Belgia ametiasutused selgitasid, (38) et kõnealuseid prognoose ei saa pidada tüüpilisteks, kuivõrd 2004. aastal turukõlblikuks muutunud riskide puhul hinnati eeldatavat kahjunõuete taset tegelikust oluliselt suuremaks, kuivõrd ei võetud arvesse võimalust, et kindlustusandja saab muuta kindlustusmaksete suurust kahjunõuete taseme tegelikul suurenemisel. Belgia ametiasutused meenutasid, et ONDD haldusnõukogu ei lähtunud strateegilise teatise 9. lisas esitatud liigendusest ettevõtja SA Ducroire kapitaliseerimise üle otsustamisel. |
| --- | --- |

(74)

Turukõlblike riskide kohta arvestatud ROE puhul selgitasid Belgia ametiasutused, (37) et haldusnõukogule 28. septembril 2004 esitatud strateegilises teatises esitatud liigendust ei saa arvesse võtta turukõlblike ja turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse tulususe analüüsi puhul. Belgia ametiasutused selgitasid, (38) et kõnealuseid prognoose ei saa pidada tüüpilisteks, kuivõrd 2004. aastal turukõlblikuks muutunud riskide puhul hinnati eeldatavat kahjunõuete taset tegelikust oluliselt suuremaks, kuivõrd ei võetud arvesse võimalust, et kindlustusandja saab muuta kindlustusmaksete suurust kahjunõuete taseme tegelikul suurenemisel. Belgia ametiasutused meenutasid, et ONDD haldusnõukogu ei lähtunud strateegilise teatise 9. lisas esitatud liigendusest ettevõtja SA Ducroire kapitaliseerimise üle otsustamisel.

Tulusus 2011. aastal koostatud ex post prognooside kohaselt

| (75) | Seega ei olnud kõnealused 2004. aasta prognoosid komisjonile 2011. aastal esitatud turukõlblike ja turukõlbmatute riskide osas eraldi tehtud prognooside aluseks. 2011. aasta juunis esitatud märkused põhinesid 2004. aastale eelnenud aastate ajaloolistel majandusnäitajatel ja ettevõtja SA Ducroire selle ajajärgu konkurentide majandustulemustel. Belgia on seisukohal, et 2011. aasta märkuste puhul kasutatud lähenemisviis võimaldab paremini mõista 2004. aastal tegutsenud erainvestori kaalutlusi, jäädes samas sidusaks konsolideeritud majandustulemustega. |
| --- | --- |

(75)

Seega ei olnud kõnealused 2004. aasta prognoosid komisjonile 2011. aastal esitatud turukõlblike ja turukõlbmatute riskide osas eraldi tehtud prognooside aluseks. 2011. aasta juunis esitatud märkused põhinesid 2004. aastale eelnenud aastate ajaloolistel majandusnäitajatel ja ettevõtja SA Ducroire selle ajajärgu konkurentide majandustulemustel. Belgia on seisukohal, et 2011. aasta märkuste puhul kasutatud lähenemisviis võimaldab paremini mõista 2004. aastal tegutsenud erainvestori kaalutlusi, jäädes samas sidusaks konsolideeritud majandustulemustega.

| (76) | 2011. aasta juunis esitatud märkustes hindasid Belgia ametiasutused turukõlblike riskide kindlustamise tulusust selle tegevuse jaoks eraldatud kapitali suhtes lähtuvalt mudelist Solventsus II (QIS 5 standardvalem ja sisemine modelleerimine), tegemist on meetodiga, mis töötati komisjoni nõudmisel välja tagantjärgi. Seejuures tuleb märkida, et erinevus selle meetodiga määratletud miinimumkapitali summa, 82 miljonit eurot ja tegelikult sissemakstud aktsiakapitali, 100 miljonit eurot, vahel, suunati turukõlblike ja turukõlbmatute riskidega seotud tegevusse võrdeliselt vastavate riskide osakaalule 82 miljoni euro suuruses miinimumkapitalis. Sellest tulenevalt on turukõlblike riskide jaoks ONDD määratletud „kohandatud” kapitali suurus 2005. aasta jaoks 9,8 miljonit eurot (39) (vt alljärgnevalt esitatud tabel 5). |
| --- | --- |

(76)

2011. aasta juunis esitatud märkustes hindasid Belgia ametiasutused turukõlblike riskide kindlustamise tulusust selle tegevuse jaoks eraldatud kapitali suhtes lähtuvalt mudelist Solventsus II (QIS 5 standardvalem ja sisemine modelleerimine), tegemist on meetodiga, mis töötati komisjoni nõudmisel välja tagantjärgi. Seejuures tuleb märkida, et erinevus selle meetodiga määratletud miinimumkapitali summa, 82 miljonit eurot ja tegelikult sissemakstud aktsiakapitali, 100 miljonit eurot, vahel, suunati turukõlblike ja turukõlbmatute riskidega seotud tegevusse võrdeliselt vastavate riskide osakaalule 82 miljoni euro suuruses miinimumkapitalis. Sellest tulenevalt on turukõlblike riskide jaoks ONDD määratletud „kohandatud” kapitali suurus 2005. aasta jaoks 9,8 miljonit eurot (39) (vt alljärgnevalt esitatud tabel 5).

| (77) | 2011. aastal Belgia ametiasutuste esitatud muudetud finantsprognooside alusel ja nende tehtud turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks eraldatava kapitali suuruse hinnangu kohaselt, mida on selgitatud põhjenduses 76, on turukõlblike riskidega seotud tegevuse tulusus ajavahemikul 2005–2007 Belgia ametiasutuste arvestuste kohaselt esitatud järgmises tabelis:

  Tabel 5


  2011. aastal ümberarvutatud finantsprognoosid (40)













  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | Stsenaarium 1B
  (tegevusmahu kasv 6 %)
  turukõlblikud riskid | Stsenaarium 1B
  (tegevusmahu kasv 6 %)
  turukõlbmatud riskid |
| Finantsprognoosid | 2005. a eelarve | 2006. a eelarve | 2007. a eelarve | 2005. a eelarve | 2006. a eelarve | 2007. a eelarve |
| Tulem kindlustustegevusest | 656 | 516 | 596 | – 326 | 408 | 908 |
| Tulem haldustegevusest | 292 | 329 | 363 | 1 476 | 1 596 | 1 723 |
| Tehniline tulem ilma tasanduseraldisteta | 948 | 845 | 959 | 1 150 | 2 004 | 2 631 |
| Tasanduseraldised | – 328 | – 347 | – 368 | – 1 236 | – 1 835 | – 2 024 |
| Tehniline tulem koos tasanduseraldistega | 620 | 497 | 591 | -86 | 170 | 607 |
| Finantstulem | 280 | 347 | 374 | 1 095 | 1 153 | 1 268 |
| Maksud | – 297 | – 279 | – 318 | – 330 | – 456 | – 664 |
| Tulem pärast maksusid | 603 | 566 | 646 | 679 | 866 | 1 212 |
| Kohandatud kapital (QIS 5 + sisemine modelleerimine) (41) | 9 756 | 10 322 | 10 969 | 90 244 | 91 110 | 92 321 |
| Kohandatud kapital + tasanduseraldised | 9 756 | 10 437 | 11 205 | 90 244 | 91 743 | 93 671 |
| ROE (tulem/kapital) | 6,2 % | 5,5 % | 5,9 % | 0,8 % | 1,0 % | 1,3 % |
| Tulem + tasanduseraldised | 823 | 799 | 893 | 1 511 | 2 068 | 2 519 |
| ROE ilma tasanduseraldisteta | 8,4 % | 7,7 % | 8,0 % | 1,7 % | 2,3 % | 2,7 % |

(77)

2011. aastal Belgia ametiasutuste esitatud muudetud finantsprognooside alusel ja nende tehtud turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks eraldatava kapitali suuruse hinnangu kohaselt, mida on selgitatud põhjenduses 76, on turukõlblike riskidega seotud tegevuse tulusus ajavahemikul 2005–2007 Belgia ametiasutuste arvestuste kohaselt esitatud järgmises tabelis:

Tabel 5

2011. aastal ümberarvutatud finantsprognoosid (40)

(tuhandetes eurodes)

Stsenaarium 1B

(tegevusmahu kasv 6 %)

turukõlblikud riskid

Stsenaarium 1B

(tegevusmahu kasv 6 %)

turukõlbmatud riskid

Finantsprognoosid

2005. a eelarve

2006. a eelarve

2007. a eelarve

2005. a eelarve

2006. a eelarve

2007. a eelarve

Tulem kindlustustegevusest

656

516

596

– 326

408

908

Tulem haldustegevusest

292

329

363

1 476

1 596

1 723

Tehniline tulem ilma tasanduseraldisteta

948

845

959

1 150

2 004

2 631

Tasanduseraldised

– 328

– 347

– 368

– 1 236

– 1 835

– 2 024

Tehniline tulem koos tasanduseraldistega

620

497

591

-86

170

607

Finantstulem

280

347

374

1 095

1 153

1 268

Maksud

– 297

– 279

– 318

– 330

– 456

– 664

Tulem pärast maksusid

603

566

646

679

866

1 212

Kohandatud kapital (QIS 5 + sisemine modelleerimine) (41)

9 756

10 322

10 969

90 244

91 110

92 321

Kohandatud kapital + tasanduseraldised

9 756

10 437

11 205

90 244

91 743

93 671

ROE (tulem/kapital)

6,2 %

5,5 %

5,9 %

0,8 %

1,0 %

1,3 %

Tulem + tasanduseraldised

823

799

893

1 511

2 068

2 519

ROE ilma tasanduseraldisteta

8,4 %

7,7 %

8,0 %

1,7 %

2,3 %

2,7 %

| (78) | Belgia ametiasutused on ROE arvutamisel lähtunud 100 miljoni euro suurusest sissemakstud aktsiakapitalist, jättes arvesse võtmata täiendavad investeeritud 50 miljonit eurot, mis maksti sisse alles 2009. aastal. |
| --- | --- |

(78)

Belgia ametiasutused on ROE arvutamisel lähtunud 100 miljoni euro suurusest sissemakstud aktsiakapitalist, jättes arvesse võtmata täiendavad investeeritud 50 miljonit eurot, mis maksti sisse alles 2009. aastal.

| (79) | Algatamisotsuses väljendatud kahtlusele, et erainvestor oleks nõudnud sissemaksmata kapitali eest hüvitist, kuivõrd ettevõtja pankrotistumise korral oleks ta selle kaotanud, vastasid Belgia ametiasutused, et nad jäävad oma seisukoha juurde, et 50 miljoni suurust kapitali ei saa ettevõtja tegevuse tootluse arvestamisel arvesse võtta enne, kui see kapital on tegelikult sisse makstud. Nende väitel oleks ettevõtja pankrotistumisel (eeldusel, et sellega kaasnevad nõuded kogu märgitud kapitali ulatuses) vaid see mõju, et see vähendaks tehtud investeeringu kestust. Ametiasutused väitsid samuti, et kuni kõnealuse 50 miljoni suuruse kapitali sissemaksmiseni 2009. aastal oli ettevõtjal ONDD võimalus paigutada kõnealune summa turule ja saada selle pealt asjaomast tootlust. |
| --- | --- |

(79)

Algatamisotsuses väljendatud kahtlusele, et erainvestor oleks nõudnud sissemaksmata kapitali eest hüvitist, kuivõrd ettevõtja pankrotistumise korral oleks ta selle kaotanud, vastasid Belgia ametiasutused, et nad jäävad oma seisukoha juurde, et 50 miljoni suurust kapitali ei saa ettevõtja tegevuse tootluse arvestamisel arvesse võtta enne, kui see kapital on tegelikult sisse makstud. Nende väitel oleks ettevõtja pankrotistumisel (eeldusel, et sellega kaasnevad nõuded kogu märgitud kapitali ulatuses) vaid see mõju, et see vähendaks tehtud investeeringu kestust. Ametiasutused väitsid samuti, et kuni kõnealuse 50 miljoni suuruse kapitali sissemaksmiseni 2009. aastal oli ettevõtjal ONDD võimalus paigutada kõnealune summa turule ja saada selle pealt asjaomast tootlust.

| (80) | Lisaks sellele väidavad Belgia ametiasutused, et 2004. aasta prognoosides esitatud investeeringute määr 2 %, mida võeti arvesse tabelis 5 esitatud arvutuste puhul, on väiksem kui tase, mida erainvestor oleks tõenäoliselt eeldanud. 3,5 % investeeringute määra põhjal arvestasid Belgia ametiasutused, et turukõlblike riskide kindlustamise tulususe prognoos (tasanduseraldiste alusel kohandatud ROE korral) on ajavahemikul 2005–2007 ligikaudu 9,7–10,4 % (2 % investeeringute määra korral ligikaudu 7,7–8,4 %) (42). |
| --- | --- |

(80)

Lisaks sellele väidavad Belgia ametiasutused, et 2004. aasta prognoosides esitatud investeeringute määr 2 %, mida võeti arvesse tabelis 5 esitatud arvutuste puhul, on väiksem kui tase, mida erainvestor oleks tõenäoliselt eeldanud. 3,5 % investeeringute määra põhjal arvestasid Belgia ametiasutused, et turukõlblike riskide kindlustamise tulususe prognoos (tasanduseraldiste alusel kohandatud ROE korral) on ajavahemikul 2005–2007 ligikaudu 9,7–10,4 % (2 % investeeringute määra korral ligikaudu 7,7–8,4 %) (42).

ROR suhtarvu kasutamine

| (81) | Belgia ametiasutused väidavad, et investeeringu tootluse arvutamiseks kõige kohasem suhtarv on Economic Return on Revenue (edaspidi „ROR”), kuigi seda taset ei ole ex ante prognooside (ONDD äriplaani) puhul kasutatud. Kõnealune suhtarv saadakse tehnilise tulemi (tulem enne tasanduseraldisi) jagamisel käibega (kindlustusmaksed). Belgia ametiasutuste väitel on ROR kõige kohasem parameeter järgmistel põhjustel:






  a) | see arvutatakse enne Belgia järelevalveasutuste teostatavat tasanduseraldiste arvestamist, mille eesmärk on tulemi ajaline ühtlustamine ja võimaliku tulevase tegevuse kahjumi katmine; |
| --- | --- | --- |

(81)

Belgia ametiasutused väidavad, et investeeringu tootluse arvutamiseks kõige kohasem suhtarv on Economic Return on Revenue (edaspidi „ROR”), kuigi seda taset ei ole ex ante prognooside (ONDD äriplaani) puhul kasutatud. Kõnealune suhtarv saadakse tehnilise tulemi (tulem enne tasanduseraldisi) jagamisel käibega (kindlustusmaksed). Belgia ametiasutuste väitel on ROR kõige kohasem parameeter järgmistel põhjustel:

a)

see arvutatakse enne Belgia järelevalveasutuste teostatavat tasanduseraldiste arvestamist, mille eesmärk on tulemi ajaline ühtlustamine ja võimaliku tulevase tegevuse kahjumi katmine;

| b) | ROR kajastab kõige täpsemalt krediidikindlustusega seotud tegevuse tootlust ja ei võta arvesse puhast finantstootlust. See parameeter näitab seega krediidikindlustusega seotud põhitegevuse tootlust. |
| --- | --- |

b)

ROR kajastab kõige täpsemalt krediidikindlustusega seotud tegevuse tootlust ja ei võta arvesse puhast finantstootlust. See parameeter näitab seega krediidikindlustusega seotud põhitegevuse tootlust.

| (82) | Ettevõtja SA Ducroire puhul arvutatud ROR oli 2005. ja 2006. aastal vastavalt 16,5 % ja 18,5 % ning selle põhjal on ettevõtja SA Ducroire tootlus suurem (43) kui kolmel kõige suuremal krediidikindlustuse andjal Coface, Euler Hermes ja Atradius, kelle puhul arvutatud ROR väärtused 2005. ja 2006. aastal olid vastavalt 9,7 % ja 10,9 %, 16,0 % ja 16,9 % ning 9,3 % ja 11,9 %. |
| --- | --- |

(82)

Ettevõtja SA Ducroire puhul arvutatud ROR oli 2005. ja 2006. aastal vastavalt 16,5 % ja 18,5 % ning selle põhjal on ettevõtja SA Ducroire tootlus suurem (43) kui kolmel kõige suuremal krediidikindlustuse andjal Coface, Euler Hermes ja Atradius, kelle puhul arvutatud ROR väärtused 2005. ja 2006. aastal olid vastavalt 9,7 % ja 10,9 %, 16,0 % ja 16,9 % ning 9,3 % ja 11,9 %.

Oodatava tootluse määratlemine

| (83) | Vastuseks komisjoni märkusele selle kohta, et ei saa pidada tõenäoliseks, et erainvestor lähtuks kavandatava investeeringu tootluse hindamisel üksnes ROR suhtarvust, pakkusid Belgia ametiasutused selleks, et põhjendada ettevõtja SA Ducroire piisavat tootlust kapitaliseerimise hetkel, veel kaks meetodit. Tegemist on a) mudeliga „Capital Asset Pricing Model” (44) (edaspidi „CAPM”), mis võimaldab hinnata finantsvara ootuspärast tootluse taset turul, sõltuvalt sellega seotud riskidest ja b) krediidikindlustuse andjate tootluse võrdlusanalüüsiga („benchmarking”). |
| --- | --- |

(83)

Vastuseks komisjoni märkusele selle kohta, et ei saa pidada tõenäoliseks, et erainvestor lähtuks kavandatava investeeringu tootluse hindamisel üksnes ROR suhtarvust, pakkusid Belgia ametiasutused selleks, et põhjendada ettevõtja SA Ducroire piisavat tootlust kapitaliseerimise hetkel, veel kaks meetodit. Tegemist on a) mudeliga „Capital Asset Pricing Model” (44) (edaspidi „CAPM”), mis võimaldab hinnata finantsvara ootuspärast tootluse taset turul, sõltuvalt sellega seotud riskidest ja b) krediidikindlustuse andjate tootluse võrdlusanalüüsiga („benchmarking”).

| (84) | CAPM mudeli kohaselt määratletakse kapitalikulu kindlaks järgmiselt:





  Kapitalikulu = riskivaba tulumäär + kapitali riskipreemia
  Kapitalikulu = riskivaba tulumäär + aktsia beetakordaja * [turu riskipreemia],

  kus aktsia beetakordaja väärtus iseloomustab kõnealuse aktsia tootluse volatiilsust võrreldes turuga |
| --- | --- |

(84)

CAPM mudeli kohaselt määratletakse kapitalikulu kindlaks järgmiselt:

Kapitalikulu = riskivaba tulumäär + kapitali riskipreemia

Kapitalikulu = riskivaba tulumäär + aktsia beetakordaja * [turu riskipreemia],

kus aktsia beetakordaja väärtus iseloomustab kõnealuse aktsia tootluse volatiilsust võrreldes turuga

| (85) | Belgia ametiasutused hindasid SA Ducroire kapitalikulu, nagu on näidatud järgmisel joonisel. |
| --- | --- |

(85)

Belgia ametiasutused hindasid SA Ducroire kapitalikulu, nagu on näidatud järgmisel joonisel.

Image

| (86) | ONDD hinnangu kohaselt, mis põhines CAPM mudelil, eeldas Belgia kahjukindlustuse sektoris tegutsev erainvestor 2004. aastal vähemalt 7–8 % suurust tootlust. |
| --- | --- |

(86)

ONDD hinnangu kohaselt, mis põhines CAPM mudelil, eeldas Belgia kahjukindlustuse sektoris tegutsev erainvestor 2004. aastal vähemalt 7–8 % suurust tootlust.

| (87) | Kõnealuse sektori ajaloolise tootluse võrdlusanalüüsiks koostasid Belgia ametiasutused kindlustusandjate valimi, mis hõlmas järgmisi kriteeriume rahuldavaid ettevõtjaid: a) tegemist on Euroopa ettevõtjatega, b) krediidikindlustus on nende põhitegevus, c) nad tegutsevad peamiselt turukõlblike riskide valdkonnas, kuid on ühtlasi tegevad ka turukõlbmatute riskide valdkonnas, jättes välja ettevõtjad, kes saavad riigiabi või on asutatud pärast 2004. aastat; välja jäeti ka valimisse kuuluvate ettevõtjate tütarettevõtjad. Valim hõlmab 11 kindlustusandjat. Belgia ametiasutuste väitel on peamiselt turukõlblike riskide valdkonnas tegutsevate kindlustusandjate keskmine ROE vahemikus 6–7,5 %, sõltuvalt vaadeldavast ajajärgust (st asjaolust, kas ajavahemik hõlmab kriisiaastaid või mitte). 2004. aastal oli kõnealuse 11 kindlustusandja keskmine ROE 7,8 %, samas kui võrdlusaluseks oleva kolme turul tegutseva ettevõtja keskmine ROE oli 13,3 % (vt tabel 6).

  Tabel 6


  Belgia esitatud krediidikindlustuse andjate tootluse võrdlusanalüüs


























  Valimi koostamise meetod turukõlblike riskide ROE võrdlusanalüüsiks | | ROE (46), 2000–2009, protsendimäärad |
| --- | --- | --- | --- |
| Ettevõtja | Asukoht | Turu-kõlblike riskide osakaal (47)% | Kindlustus-maksete bruto-summa M€, 2004 | ROE | keskmine |
| Valikukriteerium | Valimi suurus | | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2001–04 | 2003–04 | 2001 –09 |
| ߦ | ICISA ja Berni Liidu liikmetest krediidikindlustuse andjad (48) |

(87)

Kõnealuse sektori ajaloolise tootluse võrdlusanalüüsiks koostasid Belgia ametiasutused kindlustusandjate valimi, mis hõlmas järgmisi kriteeriume rahuldavaid ettevõtjaid: a) tegemist on Euroopa ettevõtjatega, b) krediidikindlustus on nende põhitegevus, c) nad tegutsevad peamiselt turukõlblike riskide valdkonnas, kuid on ühtlasi tegevad ka turukõlbmatute riskide valdkonnas, jättes välja ettevõtjad, kes saavad riigiabi või on asutatud pärast 2004. aastat; välja jäeti ka valimisse kuuluvate ettevõtjate tütarettevõtjad. Valim hõlmab 11 kindlustusandjat. Belgia ametiasutuste väitel on peamiselt turukõlblike riskide valdkonnas tegutsevate kindlustusandjate keskmine ROE vahemikus 6–7,5 %, sõltuvalt vaadeldavast ajajärgust (st asjaolust, kas ajavahemik hõlmab kriisiaastaid või mitte). 2004. aastal oli kõnealuse 11 kindlustusandja keskmine ROE 7,8 %, samas kui võrdlusaluseks oleva kolme turul tegutseva ettevõtja keskmine ROE oli 13,3 % (vt tabel 6).

Tabel 6

Belgia esitatud krediidikindlustuse andjate tootluse võrdlusanalüüs

Valimi koostamise meetod turukõlblike riskide ROE võrdlusanalüüsiks

ROE (46), 2000–2009, protsendimäärad

Ettevõtja

Asukoht

Turu-kõlblike riskide osakaal (47)%

Kindlustus-maksete bruto-summa M€, 2004

ROE

keskmine

Valikukriteerium

Valimi suurus

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2001–04

2003–04

2001 –09

ߦ

ICISA ja Berni Liidu liikmetest krediidikindlustuse andjad (48)

115

Cesce

Hispaania

60

51 (49)

2,3

5,2

7,3

6,0

3,5

8,3

2,3

– 24,0

10,4

4,1

4,5

1,8

KUKE

Poola

60

7

– 9,0

0,5

1,9

5,5

7,9

4,9

5,3

8,1

– 14,6

– 0,3

3,7

1,2

| ߦ | Euroopa krediidikindlustuse andjad (51) |
| --- | --- |

ߦ

Euroopa krediidikindlustuse andjad (51)

47

COSEC

Portugal

90

37

1,5

1,7

– 5,1

8,1

7,3

2,2

6,0

– 9,0

1,8

1,5

1,5

1,6

Prisma

Saksamaa

100

36

0,0

4,8

6,8

4,7

5,6

9,3

12,9

17,1

9,5

15,9

7,6

6,6

7,5

9,9

| ߦ | Ettevõtjad, kelle põhitegevus on krediidikindlustuse andmine ja kes tegelevad peamiselt turukõlblike riskidega (45) |
| --- | --- |

ߦ

Ettevõtjad, kelle põhitegevus on krediidikindlustuse andmine ja kes tegelevad peamiselt turukõlblike riskidega (45)

19

Credit y Caucion

Hispaania

100

341

9,0

13,7

14,3

16,0

21,1

17,6

14,3

13,7

15,2

53,7

0,5

17,3

19,4

18,5

Baez

Bulgaaria

60

0,5

4,7

8,7

5,3

11,5

10,6

14,2

4,7

4,7

9,2

| ߦ | Välja arvatud ettevõtjad, kes saavad riigiabi (nt SACE ja SACE BT) |
| --- | --- |

ߦ

Välja arvatud ettevõtjad, kes saavad riigiabi (nt SACE ja SACE BT)

16

Garant

Austria

50

4

– 7,3

– 5,6

0,6

1,3

3,2

-10,7

-7,3

-7,3

-3,1

Mehib

Ungari

90

6 (49)

0,2

0,8

2,2

0,8

-2,3

0,4

5,7

8,2

| ߦ | Välja arvatud pärast 2004. aastat asutatud ettevõtjad ja juba valimis oleva ettevõtja tütarettevõtjad |
| --- | --- |

ߦ

Välja arvatud pärast 2004. aastat asutatud ettevõtjad ja juba valimis oleva ettevõtja tütarettevõtjad

11

Atradius

Madalmaad

90

1079

1,8

– 17,5

3,4

10,1

16,8

14,5

19,4

– 22,1

– 12,5

– 0,5

6,8

1,5

Euler Hermes

Prantsusmaa

96

1567

13,7

13,2

16,7

14,5

18,4

17,7

17,3

21,8

4,5

1,3

15,7

16,4

13,9

COFACE

Prantsusmaa

83

903

11,3

11,8

9,2

3,2

13,2

11,5

13,4

11,2

15,1

3,7

– 15,0

9,3

12,4

7,3

Keskmine väärtus (50)

11,0

5,0

3,4

7,0

7,8

8,9

8,4

9,8

4,6

-0,8

5,8

7,4

6,0

Kolme võrdlusaluseks oleva ettevõtja keskmine (50)

8,1

0,8

10,4

13,3

16,0

14,3

18,8

-4,6

-8,7

8,2

11,9

7,6

Samaväärse suurusega ettevõtjate keskmine (50)

3,1

4,7

5,3

5,8

6,2

6,2

6,4

8,0

2,2

4,7

5,5

5,3

| (88) | Belgia ametiasutuste väitel on turukõlblike riskidega seotud tegevuse oodatav tootlus enne tasanduseraldisi (ROE ilma tasanduseraldisteta) Belgia ametiasutuste 2011. aastal stsenaariumi 1B kohaselt ümberarvutatud prognooside alusel (vt tabel 5) kooskõlas erainvestori eeldatava tootlusega 2004. aastal (mida Belgia ametiasutused hindasid kapitalikulu alusel vastavalt CAPM mudelile ja vastavalt krediidikindlustuse andjate tootluse võrdlusanalüüsile, vt vastavalt põhjendused 86 ja 87). |
| --- | --- |

(88)

Belgia ametiasutuste väitel on turukõlblike riskidega seotud tegevuse oodatav tootlus enne tasanduseraldisi (ROE ilma tasanduseraldisteta) Belgia ametiasutuste 2011. aastal stsenaariumi 1B kohaselt ümberarvutatud prognooside alusel (vt tabel 5) kooskõlas erainvestori eeldatava tootlusega 2004. aastal (mida Belgia ametiasutused hindasid kapitalikulu alusel vastavalt CAPM mudelile ja vastavalt krediidikindlustuse andjate tootluse võrdlusanalüüsile, vt vastavalt põhjendused 86 ja 87).

Raamatupidamisarvestuse eraldamine

| (89) | Menetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni nõude kohta täita ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkti 4.3 nõudeid, mis näevad ette turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide eraldi haldamise ja nende kohta eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise, vastasid Belgia ametiasutused, et selline arvestuse eraldamine ei ole nõutav. Pärast 1. jaanuari 2005 teostab kõiki lühiajaliste riskidega (sh nii turukõlblike riskide kui ka turukõlbmatute riskidega) seotud tehinguid ettevõtja SA Ducroire, kellele anti üle olemasolev tegevus. Belgia ametiasutused väidavad, et kuivõrd ettevõtja SA Ducroire ei saa enam riigi toetust, seejuures isegi mitte turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse eest, on Belgia seisukohal, et eraldi raamatupidamisarvestust ei ole vaja sisse seada. |
| --- | --- |

(89)

Menetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni nõude kohta täita ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkti 4.3 nõudeid, mis näevad ette turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide eraldi haldamise ja nende kohta eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise, vastasid Belgia ametiasutused, et selline arvestuse eraldamine ei ole nõutav. Pärast 1. jaanuari 2005 teostab kõiki lühiajaliste riskidega (sh nii turukõlblike riskide kui ka turukõlbmatute riskidega) seotud tehinguid ettevõtja SA Ducroire, kellele anti üle olemasolev tegevus. Belgia ametiasutused väidavad, et kuivõrd ettevõtja SA Ducroire ei saa enam riigi toetust, seejuures isegi mitte turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse eest, on Belgia seisukohal, et eraldi raamatupidamisarvestust ei ole vaja sisse seada.

V.   ABI HINDAMINE

V.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (90) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(90)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (91) | Komisjon peab esmalt analüüsima, kas kõnealuste meetmete näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seetõttu analüüsitakse järgmistes jaotistes kõnealuseid meetmeid abi olemasolu tõendavate erinevate kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon peab esmalt analüüsima, kas kõnealuste meetmete näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seetõttu analüüsitakse järgmistes jaotistes kõnealuseid meetmeid abi olemasolu tõendavate erinevate kriteeriumide alusel.

V.1.1.   Eelise olemasolu

V.1.1.1.   Eelise olemasolu seoses riigi antava tagatisega (meede 1) ja ONDD vahendite ettevõtjasisese ümberpaigutamisega turukõlblike riskidega seotud tegevusesse (meede 2)

| (92) | Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktide 3.1 ja 3.2 kohaselt võib ekspordikrediidikindlustuse andja suhtes kohaldatav riigi tagatis anda talle finantseelise tema konkurentide ees. 23. veebruaril 2011. aastal alustatud uurimine (vt põhjendus 26) hõlmaski Belgia tagatist ettevõtja ONDD turukõlblike riskidega seotud tegevusele. |
| --- | --- |

(92)

Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktide 3.1 ja 3.2 kohaselt võib ekspordikrediidikindlustuse andja suhtes kohaldatav riigi tagatis anda talle finantseelise tema konkurentide ees. 23. veebruaril 2011. aastal alustatud uurimine (vt põhjendus 26) hõlmaski Belgia tagatist ettevõtja ONDD turukõlblike riskidega seotud tegevusele.

| (93) | Alates 1. septembrist 2003 suunati ONDD lühiajaliste riskidega, sealhulgas ka turukõlblike riskidega seotud tegevus nn „ärikontole”, millele riigi antav tagatis Belgia ametiasutuste väitel ei laienenud. |
| --- | --- |

(93)

Alates 1. septembrist 2003 suunati ONDD lühiajaliste riskidega, sealhulgas ka turukõlblike riskidega seotud tegevus nn „ärikontole”, millele riigi antav tagatis Belgia ametiasutuste väitel ei laienenud.

| (94) | Kuivõrd ettevõtjas ONDD ei olnud loodud eraldi kontosid, mis oleks võimaldanud eristada turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskidega seotud tegevust, palus komisjon Belgia ametiasutustel täpsustada, kui suurt osa riigi antud tagatisest võib käsitleda antuna enne 31. augustit 2003 turukõlblike riskidega seotud tegevusele. Samuti paluti ametiasutustel esitada tõendid selle kohta, et kõnealuse tagatise andmine lõppes 31. mail 2003 ja mitte ettevõtja SA Ducroire asutamisel 1. jaanuaril 2005. |
| --- | --- |

(94)

Kuivõrd ettevõtjas ONDD ei olnud loodud eraldi kontosid, mis oleks võimaldanud eristada turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskidega seotud tegevust, palus komisjon Belgia ametiasutustel täpsustada, kui suurt osa riigi antud tagatisest võib käsitleda antuna enne 31. augustit 2003 turukõlblike riskidega seotud tegevusele. Samuti paluti ametiasutustel esitada tõendid selle kohta, et kõnealuse tagatise andmine lõppes 31. mail 2003 ja mitte ettevõtja SA Ducroire asutamisel 1. jaanuaril 2005.

| (95) | Belgia ametiasutused kinnitasid, et ONDD lõpetas 1. piirkonnas asuvate võlgnikega seotud riskide katmise (52) 1993. aastal. Pärast 1993. aastat oli ONDD tegevus suunatud üksnes turukõlbmatutele riskidele. ONDD nõustus turukõlblike riskide katmisega vaid äärmiselt erandlikel juhtudel. |
| --- | --- |

(95)

Belgia ametiasutused kinnitasid, et ONDD lõpetas 1. piirkonnas asuvate võlgnikega seotud riskide katmise (52) 1993. aastal. Pärast 1993. aastat oli ONDD tegevus suunatud üksnes turukõlbmatutele riskidele. ONDD nõustus turukõlblike riskide katmisega vaid äärmiselt erandlikel juhtudel.

| (96) | Nagu on märgitud põhjenduses 34, täpsustas Belgia, et turukõlblike riskidega seotud tegevus ettevõtjas ONDD oli enne 2004. aasta maikuud marginaalse tähtsusega. Liiatigi kaeti neid väga väheseid turukõlblikke riske vaid seetõttu, et need olid seotud turukõlbmatu riskiga. Tüüpiline vaadeldav olukord (53) on järgmine: kindlustusvõtja X müüs kaupu 1. piirkonnas asuvale vahendajale A, kes müüs kauba edasi 2. piirkonnas asuvale lõpptarbijale B. Enamasti tarniti kaup otse lõpptarbijale B. Kindlustusvõtja X poolne arve tasumine vahendaja A vahendusel on de facto seotud vahendaja A arve lõpptarbija B poolse tasumisega. Kindlustusvõtjatel ei ole üldiselt võimalik võtta krediidikindlustust teise kindlustusandja juures, sest tegemist on tehingutega, mis on sõltuvad lõpptarbija B asukohariigi poliitilistest riskidest. |
| --- | --- |

(96)

Nagu on märgitud põhjenduses 34, täpsustas Belgia, et turukõlblike riskidega seotud tegevus ettevõtjas ONDD oli enne 2004. aasta maikuud marginaalse tähtsusega. Liiatigi kaeti neid väga väheseid turukõlblikke riske vaid seetõttu, et need olid seotud turukõlbmatu riskiga. Tüüpiline vaadeldav olukord (53) on järgmine: kindlustusvõtja X müüs kaupu 1. piirkonnas asuvale vahendajale A, kes müüs kauba edasi 2. piirkonnas asuvale lõpptarbijale B. Enamasti tarniti kaup otse lõpptarbijale B. Kindlustusvõtja X poolne arve tasumine vahendaja A vahendusel on de facto seotud vahendaja A arve lõpptarbija B poolse tasumisega. Kindlustusvõtjatel ei ole üldiselt võimalik võtta krediidikindlustust teise kindlustusandja juures, sest tegemist on tehingutega, mis on sõltuvad lõpptarbija B asukohariigi poliitilistest riskidest.

| (97) | Belgia ametiasutused kinnitasid, et kõnealuseid riske ei ole võimalik katta teiste erakindlustusandjate juures. |
| --- | --- |

(97)

Belgia ametiasutused kinnitasid, et kõnealuseid riske ei ole võimalik katta teiste erakindlustusandjate juures.

| (98) | Põhjendustes 93–95 esitatud asjaolude põhjal võib väita, et kuigi kõnealuseid riske käsitletakse teoreetiliselt turukõlblikena (kuivõrd põhiline kindlustusandja ja kindlustusvõtja suhe on kindlustatud eksportööri X ja vahendaja A vahel), tuleb neid tegelikkuses käsitleda turukõlbmatute riskidena, võttes arvesse kõnealuse ajavahemiku turuolukorda. Lisaks sellele kattis ONDD kõnealuseid riske enne 2004. aasta maid vaid erandkorras, need moodustasid vähem kui [0–2 %] ONDD lühiajaliste riskide portfelli kindlustusmaksetest (ajavahemikul 2000–2004) (vt põhjendus 34). |
| --- | --- |

(98)

Põhjendustes 93–95 esitatud asjaolude põhjal võib väita, et kuigi kõnealuseid riske käsitletakse teoreetiliselt turukõlblikena (kuivõrd põhiline kindlustusandja ja kindlustusvõtja suhe on kindlustatud eksportööri X ja vahendaja A vahel), tuleb neid tegelikkuses käsitleda turukõlbmatute riskidena, võttes arvesse kõnealuse ajavahemiku turuolukorda. Lisaks sellele kattis ONDD kõnealuseid riske enne 2004. aasta maid vaid erandkorras, need moodustasid vähem kui [0–2 %] ONDD lühiajaliste riskide portfelli kindlustusmaksetest (ajavahemikul 2000–2004) (vt põhjendus 34).

| (99) | Belgia ametiasutused esitasid tõendid selle kohta, et ONDD turukõlblike riskidega seotud tegevusele antud riigi tagatis lõppes alates 1. septembrist 2003. aastal. Kõnealuse tagatise kohaldamine peatati pärast turukõlblike riskidega seotud tegevuse koondamist ärikontole, st kontole, mille jaoks ONDD sai OCA heakskiidu (54) nimelt seetõttu, et riigi antav tagatis kõnealusele kontole ei laienenud. 1. septembril 2003. aastal avaldatud ja jõustunud kuninglikus määruses, milles määrati kindlaks ONDD ressurssidest rahastatav ilma riigi tagatiseta tegevus, määratleti ühtlasi ka kõnealuse kontoga seotud tehingud. Pärast kuningliku määruse jõustumist (55) reguleerib kõikide vähem kui 2 aasta pikkuse kestusega ekspordipoliiside riske 1939. aasta seaduse artikli punkt 3.2 (ONDD vahenditest rahastav tegevus ilma riigi tagatiseta). |
| --- | --- |

(99)

Belgia ametiasutused esitasid tõendid selle kohta, et ONDD turukõlblike riskidega seotud tegevusele antud riigi tagatis lõppes alates 1. septembrist 2003. aastal. Kõnealuse tagatise kohaldamine peatati pärast turukõlblike riskidega seotud tegevuse koondamist ärikontole, st kontole, mille jaoks ONDD sai OCA heakskiidu (54) nimelt seetõttu, et riigi antav tagatis kõnealusele kontole ei laienenud. 1. septembril 2003. aastal avaldatud ja jõustunud kuninglikus määruses, milles määrati kindlaks ONDD ressurssidest rahastatav ilma riigi tagatiseta tegevus, määratleti ühtlasi ka kõnealuse kontoga seotud tehingud. Pärast kuningliku määruse jõustumist (55) reguleerib kõikide vähem kui 2 aasta pikkuse kestusega ekspordipoliiside riske 1939. aasta seaduse artikli punkt 3.2 (ONDD vahenditest rahastav tegevus ilma riigi tagatiseta).

| (100) | Kokkuvõttes hajusid algatamisotsuses komisjoni tõstatatud kahtlused, mis hõlmasid turukõlblike riskide kindlustamisel antavat eelist seoses riigipoolse tagatisega. Leidis kinnitust, et ettevõtjale ONDD turukõlblike riskidega seotud tegevusele kuni 2003. aasta augustini antud tagatis ei andnud kõnealuse tegevuse puhul ettevõtjale konkurentsieelist tema konkurentide ees, kuivõrd tegemist ei olnud tegelikult turukõlbliku tegevusega. Samuti puudus igasugune kavatsus käivitada riigi tagatise toel tegelikult turukõlblikku tegevust. Samuti võib järeldada, et riigi tagatis kõikidele lühiajalistele riskidele peatati alates 2003. aasta 1. septembrist. |
| --- | --- |

(100)

Kokkuvõttes hajusid algatamisotsuses komisjoni tõstatatud kahtlused, mis hõlmasid turukõlblike riskide kindlustamisel antavat eelist seoses riigipoolse tagatisega. Leidis kinnitust, et ettevõtjale ONDD turukõlblike riskidega seotud tegevusele kuni 2003. aasta augustini antud tagatis ei andnud kõnealuse tegevuse puhul ettevõtjale konkurentsieelist tema konkurentide ees, kuivõrd tegemist ei olnud tegelikult turukõlbliku tegevusega. Samuti puudus igasugune kavatsus käivitada riigi tagatise toel tegelikult turukõlblikku tegevust. Samuti võib järeldada, et riigi tagatis kõikidele lühiajalistele riskidele peatati alates 2003. aasta 1. septembrist.

| (101) | ONDD siseselt ei toimunud vahendite ümberpaigutamist turukõlblike riskidega seotud tegevusesse, kuna tegelikult turukõlblik tegevus puudus. Samuti puudus igasugune kavatsus käivitada tegelikult turukõlblikku tegevust turukõlbmatu tegevuse vahendite ümberpaigutamise teel (vt põhjendus 98). Kokkuvõttes tuleb öelda, et puuduvad tõendavad asjaolud, mis annaksid alust eeldada turukõlbliku tegevuse toetuseks ONDD siseselt ümberpaigutatavate vahendite olemasolu või mingi muu eelise olemasolu, mida ONDD sellise ümberpaigutamise tulemusena oleks võinud saada. |
| --- | --- |

(101)

ONDD siseselt ei toimunud vahendite ümberpaigutamist turukõlblike riskidega seotud tegevusesse, kuna tegelikult turukõlblik tegevus puudus. Samuti puudus igasugune kavatsus käivitada tegelikult turukõlblikku tegevust turukõlbmatu tegevuse vahendite ümberpaigutamise teel (vt põhjendus 98). Kokkuvõttes tuleb öelda, et puuduvad tõendavad asjaolud, mis annaksid alust eeldada turukõlbliku tegevuse toetuseks ONDD siseselt ümberpaigutatavate vahendite olemasolu või mingi muu eelise olemasolu, mida ONDD sellise ümberpaigutamise tulemusena oleks võinud saada.

| (102) | Kokkuvõttes ei ole meetme 1 ja 2 puhul tegemist eelise andmisega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Seega ei kujuta need meetmed endast riigiabi. |
| --- | --- |

(102)

Kokkuvõttes ei ole meetme 1 ja 2 puhul tegemist eelise andmisega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Seega ei kujuta need meetmed endast riigiabi.

| (103) | Eelnevast tuleneb, et muude riigiabi tunnuste (riigi ressursside kasutamine, valikulisus, konkurentsi kahjustamine) analüüsi meetme 1 ja 2 kohta alljärgnevalt esitatud osas läbi ei viida. |
| --- | --- |

(103)

Eelnevast tuleneb, et muude riigiabi tunnuste (riigi ressursside kasutamine, valikulisus, konkurentsi kahjustamine) analüüsi meetme 1 ja 2 kohta alljärgnevalt esitatud osas läbi ei viida.

V.1.1.2.   Eelise olemasolu seoses ettevõtjale SA Ducroire eraldatud aktsiakapitaliga (meede 3)

Asjaolud, mille alusel hinnatakse, kas kapitali eraldamise näol ettevõtjale SA Ducroire oli tegemist riigiabiga

| (104) | Algatusotsuse kohaselt (vt käesoleva otsuse põhjendused 27 ja 28) tuleb kaks järgmist summat arvata maha ettevõtjale SA Ducroire eraldatud aktsiakapitali summast, sest nende näol ei ole tegemist abiga:






  a) | kapitali osa, mille abil kaeti turukõlbmatuid riske (esimene välistamise kriteerium); |
| --- | --- | --- |

(104)

Algatusotsuse kohaselt (vt käesoleva otsuse põhjendused 27 ja 28) tuleb kaks järgmist summat arvata maha ettevõtjale SA Ducroire eraldatud aktsiakapitali summast, sest nende näol ei ole tegemist abiga:

a)

kapitali osa, mille abil kaeti turukõlbmatuid riske (esimene välistamise kriteerium);

| b) | kapitali osa, millega ettevõtjas ONDD kaeti juba eelnevalt turukõlblikke riske ja mis lihtsalt anti ettevõtjale SA Ducroire üle koos vastava tegevusega. Tegemist on üksnes juba olemasoleva majandustegevuse ja sellega seotud kapitali õigusliku vormi muutmisega. Lähtudes samast lähenemisviisist kui otsuse puhul Postipanga (Banque Postale) loomise kohta, (56) ei looda sellise kapitali üleandmisega uut eelist kõnealuse majandustegevuse teostamisel ning seetõttu ei saa sellise üleandmise puhul iseenesest olla tegu abiga (teine välistamise kriteerium). |
| --- | --- |

b)

kapitali osa, millega ettevõtjas ONDD kaeti juba eelnevalt turukõlblikke riske ja mis lihtsalt anti ettevõtjale SA Ducroire üle koos vastava tegevusega. Tegemist on üksnes juba olemasoleva majandustegevuse ja sellega seotud kapitali õigusliku vormi muutmisega. Lähtudes samast lähenemisviisist kui otsuse puhul Postipanga (Banque Postale) loomise kohta, (56) ei looda sellise kapitali üleandmisega uut eelist kõnealuse majandustegevuse teostamisel ning seetõttu ei saa sellise üleandmise puhul iseenesest olla tegu abiga (teine välistamise kriteerium).

| (105) | Algatamisotsuses väljendatud lähenemisviisi rakendamiseks peab komisjon kõigepealt kohaldama mainitud kaht välistamise kriteeriumi. |
| --- | --- |

(105)

Algatamisotsuses väljendatud lähenemisviisi rakendamiseks peab komisjon kõigepealt kohaldama mainitud kaht välistamise kriteeriumi.

| (106) | Belgia on samas toonud välja teise välistamise kriteeriumiga seotud argumendi, mis tõele vastavuse korral võimaldab viivitamata välistada kogu meetme 3 tervikuna abiks kvalifitseerimise. Seetõttu näitab komisjon esmalt, enne algatamisotsuses esitatud kahe välistamise kriteeriumi kohaldamist, kõnealuse argumendi paikapidamatust. |
| --- | --- |

(106)

Belgia on samas toonud välja teise välistamise kriteeriumiga seotud argumendi, mis tõele vastavuse korral võimaldab viivitamata välistada kogu meetme 3 tervikuna abiks kvalifitseerimise. Seetõttu näitab komisjon esmalt, enne algatamisotsuses esitatud kahe välistamise kriteeriumi kohaldamist, kõnealuse argumendi paikapidamatust.

Belgia väite, mille kohaselt kõik eraldatud 150 miljonit eurot olid seotud 2004. aastal üleantud tegevusega, tagasilükkamine

| (107) | Vastuseks algatamisotsusele tõi Belgia oma väidete toetuseks võimendatuna välja teise välistamise kriteeriumi, mille kohaselt kapital, mida ettevõtjas ONDD kasutati seoses turukõlbliku tegevusega vahetult enne vastava tegevuse üleandmist 1. jaanuaril 2005 ettevõtjale SA Ducroire, ei kujuta endast abi. Täpsemalt on Belgia seisukohal, et kogu ettevõtjale SA Ducroire eraldatud 150 miljoni euro suuruse algkapitali näol oli tegemist majandusliku kapitaliga, mis oli mõeldud kõnealusele ettevõtjale üleantud lühiajaliste (turukõlblike ja turukõlbmatute) riskidega seotud kindlustustegevusele. Belgia leiab, et ettevõtja SA Ducroire asutamine algkapitaliga 150 miljonit eurot on vaid olemasoleva tegevuse ja sellega seotud kapitali õigusliku vormi muutmine. Seega ei ole Belgia väitel tegemist abiga kogu eraldatud algkapitali ulatuses. Seetõttu ei ole Belgia väitel vajalik kontrollida, kuidas ettevõtja SA Ducroire kõnealust kapitali hiljem kasutas (st kas seda kasutati turukõlblike või turukõlbmatute riskide katmiseks — esimene välistamise kriteerium), kuivõrd kõnealuse kapitali näol ei saa olla tegemist abiga. |
| --- | --- |

(107)

Vastuseks algatamisotsusele tõi Belgia oma väidete toetuseks võimendatuna välja teise välistamise kriteeriumi, mille kohaselt kapital, mida ettevõtjas ONDD kasutati seoses turukõlbliku tegevusega vahetult enne vastava tegevuse üleandmist 1. jaanuaril 2005 ettevõtjale SA Ducroire, ei kujuta endast abi. Täpsemalt on Belgia seisukohal, et kogu ettevõtjale SA Ducroire eraldatud 150 miljoni euro suuruse algkapitali näol oli tegemist majandusliku kapitaliga, mis oli mõeldud kõnealusele ettevõtjale üleantud lühiajaliste (turukõlblike ja turukõlbmatute) riskidega seotud kindlustustegevusele. Belgia leiab, et ettevõtja SA Ducroire asutamine algkapitaliga 150 miljonit eurot on vaid olemasoleva tegevuse ja sellega seotud kapitali õigusliku vormi muutmine. Seega ei ole Belgia väitel tegemist abiga kogu eraldatud algkapitali ulatuses. Seetõttu ei ole Belgia väitel vajalik kontrollida, kuidas ettevõtja SA Ducroire kõnealust kapitali hiljem kasutas (st kas seda kasutati turukõlblike või turukõlbmatute riskide katmiseks — esimene välistamise kriteerium), kuivõrd kõnealuse kapitali näol ei saa olla tegemist abiga.

| (108) | Selle seisukoha toetuseks väidavad Belgia ametiasutused, et ettevõtja SA Ducroire aktsiakapitali märkimine 150 miljoni euro ulatuses oli põhjendatud ja seda alates 2005. aastast. Belgia ametiasutused põhjendavad kapitali sellist suurust Solventsus II direktiivi vastuvõtmise käigus kindlaksmääratud „praeguste standarditega” (57) (kasutatud on nn standardmeetodit, mis vastab mõju-uuringu (Belgia kohta 2011. aasta märtsis läbiviidud „QIS 5”) tulemusena kehtestatud tehnilistele parameetritele kõikide ettevõtja SA Ducroire riskide kohta, välja arvatud poliitilised riskid, mille katmise jaoks vajaliku kapitali kindlaksmääramiseks kasutati sisemist modelleerimist). Nagu on näidatud tabeli 2 jaotises „Solventsus II koos sisemise modelleerimisega poliitiliste riskide osas”, on 2009. aasta jaoks ette nähtud tegevuse taseme jaoks vajaliku kapitali suurus [125–150] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(108)

Selle seisukoha toetuseks väidavad Belgia ametiasutused, et ettevõtja SA Ducroire aktsiakapitali märkimine 150 miljoni euro ulatuses oli põhjendatud ja seda alates 2005. aastast. Belgia ametiasutused põhjendavad kapitali sellist suurust Solventsus II direktiivi vastuvõtmise käigus kindlaksmääratud „praeguste standarditega” (57) (kasutatud on nn standardmeetodit, mis vastab mõju-uuringu (Belgia kohta 2011. aasta märtsis läbiviidud „QIS 5”) tulemusena kehtestatud tehnilistele parameetritele kõikide ettevõtja SA Ducroire riskide kohta, välja arvatud poliitilised riskid, mille katmise jaoks vajaliku kapitali kindlaksmääramiseks kasutati sisemist modelleerimist). Nagu on näidatud tabeli 2 jaotises „Solventsus II koos sisemise modelleerimisega poliitiliste riskide osas”, on 2009. aasta jaoks ette nähtud tegevuse taseme jaoks vajaliku kapitali suurus [125–150] miljonit eurot.

| (109) | Komisjon märgib, et mõiste „üleantud tegevusega seotud kapital” on määratletud komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsuses „Postipanga loomiseks ja töö korraldamiseks võetavad meetmed” (58). Kõnealuse juhtumi puhul otsustati, et üleandmine ei hõlmanud uut kapitali, sest uue ettevõtja Postipank (la Banque Postale) loomisel kanti sellele üle üksnes ettevõtja „La Poste” finantsteenustega seotud tegevuse rahastamiseks vajalik omakapital. Teisisõnu oli sel juhul tegemist üksnes olemasoleva omakapitaliga, mida kasutati varasemalt selgelt üksnes seoses üleantud varade, õiguste ja kohustustega. Analüüs hõlmas seega kapitali, mis oli juba ametlikult seotud üleantud tegevusega ning mitte hinnangut tulevase kapitali kohta, mis oleks uue ettevõtja jaoks kohane tulevase tegevuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon märgib, et mõiste „üleantud tegevusega seotud kapital” on määratletud komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsuses „Postipanga loomiseks ja töö korraldamiseks võetavad meetmed” (58). Kõnealuse juhtumi puhul otsustati, et üleandmine ei hõlmanud uut kapitali, sest uue ettevõtja Postipank (la Banque Postale) loomisel kanti sellele üle üksnes ettevõtja „La Poste” finantsteenustega seotud tegevuse rahastamiseks vajalik omakapital. Teisisõnu oli sel juhul tegemist üksnes olemasoleva omakapitaliga, mida kasutati varasemalt selgelt üksnes seoses üleantud varade, õiguste ja kohustustega. Analüüs hõlmas seega kapitali, mis oli juba ametlikult seotud üleantud tegevusega ning mitte hinnangut tulevase kapitali kohta, mis oleks uue ettevõtja jaoks kohane tulevase tegevuse rahastamiseks.

| (110) | Nagu eespool on selgitatud, toimus ettevõtjale SA Ducroire üleantud lühiajaliste (turukõlblike ja turukõlbmatute) riskidega tegevuse haldamine ettevõtjas ONDD alates 1. septembrist 2003 ärikonto vahendusel. Kõnealusele kontole eraldatud kapitali suurus oli [45–70] miljonit eurot. Põhjenduses 99 on märgitud, et ONDD sai eraldi ja üksnes selle ärikonto (ja sellega seotud [45–70] miljoni euro suuruse kapitali) jaoks riikliku kindlustusandjate kontrolliasutuse (OCA) heakskiidu. OCA eeskirjad ja kontrollimeetmed hõlmavad muu hulgas ka maksevõimelisuse eeskirjadele vastavust (tagatisfondi minimaalne suurus, solventsusmarginaal) (59). Sellest järeldub, et kõnealusel ajajärgul kehtinud usaldatavusstandardi alusel oli ärikonto abil teostatav lühiajaliste riskidega seotud tegevus piisavalt kapitaliseeritud. |
| --- | --- |

(110)

Nagu eespool on selgitatud, toimus ettevõtjale SA Ducroire üleantud lühiajaliste (turukõlblike ja turukõlbmatute) riskidega tegevuse haldamine ettevõtjas ONDD alates 1. septembrist 2003 ärikonto vahendusel. Kõnealusele kontole eraldatud kapitali suurus oli [45–70] miljonit eurot. Põhjenduses 99 on märgitud, et ONDD sai eraldi ja üksnes selle ärikonto (ja sellega seotud [45–70] miljoni euro suuruse kapitali) jaoks riikliku kindlustusandjate kontrolliasutuse (OCA) heakskiidu. OCA eeskirjad ja kontrollimeetmed hõlmavad muu hulgas ka maksevõimelisuse eeskirjadele vastavust (tagatisfondi minimaalne suurus, solventsusmarginaal) (59). Sellest järeldub, et kõnealusel ajajärgul kehtinud usaldatavusstandardi alusel oli ärikonto abil teostatav lühiajaliste riskidega seotud tegevus piisavalt kapitaliseeritud.

| (111) | Sellega seoses märgib komisjon, et vastavalt 20. aprilli 2004. aasta ettevõtjasisesele teatisele, (60) mille alusel tehti otsus ettevõtja SA Ducroire asutamise ja talle 150 miljoni euro suuruse kapitali eraldamise kohta, oli lühiajaliste riskidega seotud tegevuse jaoks otseselt vajalik ärikontole kantud kapital, millele lisandus 16 kuu pikkuse perioodi (1. septembrist 2003 kuni 31. detsembrini 2004) kasum, hinnanguliselt [0–5] miljonit eurot. Teatises täpsustatakse, et „ettevõtja 150 miljoni euro suurusest kapitalist pärineb [45–70] miljonit ärikontol oleva omakapitali üleandmisest”. Seega järeldab komisjon, et ettevõtja SA Ducroire asutamise otsuse tegemise hetkel oli kapitali suurus, mida võis käsitleda ametlikult seotuna lühiajaliste riskidega 31. detsembri 2004. aasta seisuga, vaid [45–75] miljonit eurot ([45–70] miljonit eurot, millele lisandub hinnanguline kasum [0–5] miljonit eurot). See tähendab, et kõnealuse kapitali üleandmisel vastas [45–75] miljoni euro suurune summa kapitali sellele osale, mida juba ettevõtjas ONDD kasutati lühiajaliste riskidega seotud tegevusele ja mis lihtsalt anti üle ettevõtjale SA Ducroire. Selle ülekantud osa näol ei ole seega tegemist uue eelisega kõnealuse tegevuse jaoks ja seda ei saa seetõttu käsitleda abina. |
| --- | --- |

(111)

Sellega seoses märgib komisjon, et vastavalt 20. aprilli 2004. aasta ettevõtjasisesele teatisele, (60) mille alusel tehti otsus ettevõtja SA Ducroire asutamise ja talle 150 miljoni euro suuruse kapitali eraldamise kohta, oli lühiajaliste riskidega seotud tegevuse jaoks otseselt vajalik ärikontole kantud kapital, millele lisandus 16 kuu pikkuse perioodi (1. septembrist 2003 kuni 31. detsembrini 2004) kasum, hinnanguliselt [0–5] miljonit eurot. Teatises täpsustatakse, et „ettevõtja 150 miljoni euro suurusest kapitalist pärineb [45–70] miljonit ärikontol oleva omakapitali üleandmisest”. Seega järeldab komisjon, et ettevõtja SA Ducroire asutamise otsuse tegemise hetkel oli kapitali suurus, mida võis käsitleda ametlikult seotuna lühiajaliste riskidega 31. detsembri 2004. aasta seisuga, vaid [45–75] miljonit eurot ([45–70] miljonit eurot, millele lisandub hinnanguline kasum [0–5] miljonit eurot). See tähendab, et kõnealuse kapitali üleandmisel vastas [45–75] miljoni euro suurune summa kapitali sellele osale, mida juba ettevõtjas ONDD kasutati lühiajaliste riskidega seotud tegevusele ja mis lihtsalt anti üle ettevõtjale SA Ducroire. Selle ülekantud osa näol ei ole seega tegemist uue eelisega kõnealuse tegevuse jaoks ja seda ei saa seetõttu käsitleda abina.

| (112) | Seega lükkab komisjon tagasi Belgia väite, mille kohaselt kogu 150 miljoni euro suuruse algkapitali näol on tegemist lihtsalt üleantava kapitaliga, mida juba ONDD siseselt kasutati üleantava tegevuse jaoks ja mida seetõttu ei saa käsitleda abina. Komisjon on seisukohal, et tegelikult märgitud 150 miljoni euro suuruse kapitali ja [45–75] miljoni euro suuruse summa vahe on lisakapital, mis kujutab endast täiendavat uut eelist kõnealuse tegevuse jaoks. |
| --- | --- |

(112)

Seega lükkab komisjon tagasi Belgia väite, mille kohaselt kogu 150 miljoni euro suuruse algkapitali näol on tegemist lihtsalt üleantava kapitaliga, mida juba ONDD siseselt kasutati üleantava tegevuse jaoks ja mida seetõttu ei saa käsitleda abina. Komisjon on seisukohal, et tegelikult märgitud 150 miljoni euro suuruse kapitali ja [45–75] miljoni euro suuruse summa vahe on lisakapital, mis kujutab endast täiendavat uut eelist kõnealuse tegevuse jaoks.

| (113) | Komisjon märgib täiendavalt, et 2004. aasta ettevõtjasisestest teatistest, mis olid aluseks ONDD otsusele eraldada ettevõtjale SA Ducroire 150 miljoni euro suurune kapital (mis ületab suurelt ärikontoga seostatud [45–75] miljoni euro suuruse summa), nähtub, et ONDD vaatles erinevaid tegevuse laiendamise stsenaariume asutatava ettevõtja SA Ducroire jaoks. 150 miljoni euro suurune kapitalivajadus määratleti lähtuvalt ettevõtja SA Ducroire tegevuse tulevase laiendamise eeldusest. Sellest võib järeldada, et Belgia ametiasutuste lähenemisviisi puhul ei hõlmata analüüsi kohaldamisalasse eelist, mis tuleneb kapitali kogusummast, mida asutataval uuel ettevõtjal eeldati vaja minevat oma tulevase arengu tagamiseks. Sellist lähenemisviisi ei ole võimalik toetada. Uue eelisena ei saa käsitleda üksnes seda kapitali, mida juba olemasolevas õiguslikus üksuses (ONDD lühiajaliste kindlustustega seotud tegevus) kasutati üleantud tegevuse jaoks, kuivõrd see oli seotud nimelt kõnealuse üleantava tegevusega. Seevastu kogu lisakapitali näol on tegemist uue eelisega, kuna seda kapitali ei kasutatud kõnealuseks tegevuseks enne tegevuse üleandmist. Seega ei saa otsust asutada ettevõtja SA Ducroire ja eraldada talle 150 miljoni euro suurune kapital vaadelda lihtsalt olemasoleva tegevuse õigusliku vormi muutmisena ja üleantava tegevuse jaoks vajaliku kapitali üleandmisega. Sellega seoses ei saa pidada asjakohaseks Belgia ametiasutuste väidet, mille kohaselt võis 2004. aastal eeldada, et ettevõtja SA Ducroire kapitalivajadus 2009. aastal on 150 miljonit eurot, võttes arvesse ettevõtja tegevuse eeldatavat laienemist. Belgia ametiasutused ei ole mitte mingil viisil tõendanud, et kõnealust 150 miljoni euro suurust kapitali kasutati juba ettevõtjas ONDD lühiajaliste riskidega seotud tegevuse jaoks ning et see 150 miljoni euro suurune kapital ei kujuta endast seetõttu uut eelist kõnealuse tegevuse jaoks. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon märgib täiendavalt, et 2004. aasta ettevõtjasisestest teatistest, mis olid aluseks ONDD otsusele eraldada ettevõtjale SA Ducroire 150 miljoni euro suurune kapital (mis ületab suurelt ärikontoga seostatud [45–75] miljoni euro suuruse summa), nähtub, et ONDD vaatles erinevaid tegevuse laiendamise stsenaariume asutatava ettevõtja SA Ducroire jaoks. 150 miljoni euro suurune kapitalivajadus määratleti lähtuvalt ettevõtja SA Ducroire tegevuse tulevase laiendamise eeldusest. Sellest võib järeldada, et Belgia ametiasutuste lähenemisviisi puhul ei hõlmata analüüsi kohaldamisalasse eelist, mis tuleneb kapitali kogusummast, mida asutataval uuel ettevõtjal eeldati vaja minevat oma tulevase arengu tagamiseks. Sellist lähenemisviisi ei ole võimalik toetada. Uue eelisena ei saa käsitleda üksnes seda kapitali, mida juba olemasolevas õiguslikus üksuses (ONDD lühiajaliste kindlustustega seotud tegevus) kasutati üleantud tegevuse jaoks, kuivõrd see oli seotud nimelt kõnealuse üleantava tegevusega. Seevastu kogu lisakapitali näol on tegemist uue eelisega, kuna seda kapitali ei kasutatud kõnealuseks tegevuseks enne tegevuse üleandmist. Seega ei saa otsust asutada ettevõtja SA Ducroire ja eraldada talle 150 miljoni euro suurune kapital vaadelda lihtsalt olemasoleva tegevuse õigusliku vormi muutmisena ja üleantava tegevuse jaoks vajaliku kapitali üleandmisega. Sellega seoses ei saa pidada asjakohaseks Belgia ametiasutuste väidet, mille kohaselt võis 2004. aastal eeldada, et ettevõtja SA Ducroire kapitalivajadus 2009. aastal on 150 miljonit eurot, võttes arvesse ettevõtja tegevuse eeldatavat laienemist. Belgia ametiasutused ei ole mitte mingil viisil tõendanud, et kõnealust 150 miljoni euro suurust kapitali kasutati juba ettevõtjas ONDD lühiajaliste riskidega seotud tegevuse jaoks ning et see 150 miljoni euro suurune kapital ei kujuta endast seetõttu uut eelist kõnealuse tegevuse jaoks.

| (114) | Komisjon märgib täiendavalt, et isegi kui eeldada, et tegevuse laiendamiseks vajalik kapital oleks käesoleva analüüsi jaoks asjakohane kriteerium (seisukoht, mida komisjon ei jaga), tuleks arvestada järgmisi asjaolusid:






  a) | esiteks katsid 2004. aastal tehtud finantsprognoosid üksnes ajavahemikku 2005–2007. Seega isegi kui eeldada, et tegevuse laiendamiseks vajalik kapital oleks käesoleva analüüsi jaoks asjakohane kriteerium (seisukoht, mida komisjon ei jaga), ei saa nõustuda sellega, et selle kapitali suuruse aluseks oleks tegevuse eeldatav tase 2009. aastal, kuna seda taset 2004. aastal isegi ei prognoositud; |
| --- | --- | --- |

(114)

Komisjon märgib täiendavalt, et isegi kui eeldada, et tegevuse laiendamiseks vajalik kapital oleks käesoleva analüüsi jaoks asjakohane kriteerium (seisukoht, mida komisjon ei jaga), tuleks arvestada järgmisi asjaolusid:

a)

esiteks katsid 2004. aastal tehtud finantsprognoosid üksnes ajavahemikku 2005–2007. Seega isegi kui eeldada, et tegevuse laiendamiseks vajalik kapital oleks käesoleva analüüsi jaoks asjakohane kriteerium (seisukoht, mida komisjon ei jaga), ei saa nõustuda sellega, et selle kapitali suuruse aluseks oleks tegevuse eeldatav tase 2009. aastal, kuna seda taset 2004. aastal isegi ei prognoositud;

| b) | teiseks ei ole võimalik nõustuda sellega, et Belgia kasutas vajaliku kapitali suuruse hindamiseks Solventsus II direktiivis esitatud metoodikat, millele lisati sisemine modelleerimine poliitiliste riskide jaoks. Samas ei osutatud sellele metoodikale 2004. aasta ettevõtjasisestes teatistes, mille alusel tehti ONDD haldusnõukogu 20. aprilli 2004. aasta koosolekul otsus ettevõtja SA Ducroire asutamise ja talle kapitali eraldamise kohta, kuivõrd seda metoodikat tol ajajärgul ei olnud olemas (selle jõustumine on kavandatud alles alates 1. jaanuarist 2014). Kõnealust metoodikat kasutas ONDD esimest korda 2011. aastal ja seda metoodikat arendatakse järjest edasi. Seejuures ei ole Belgia kindlustuse kontrolliasutus, vastupidiselt direktiivi Solventsus II nõuetele, (61) siiani valideerinud poliitiliste riskide sisemist modelleerimist. Komisjon ei saa pidada asjakohaseks 2004. aastal puudunud metoodika, nagu Solventsus II, kasutamist mitmete arvutusparameetrite jaoks, kuivõrd selle metoodika rakendamise ajakava ei olnud sel ajajärgul veel kindlaks määratud (ning on veel siiani alles QIS etapis). Ebakohaseks tuleb pidada väidet, et ettevõtja SA Ducroire majandustegevuseks vajaliku kapitali suurus ettevõtja ONDD olemasoleva tegevuse jätkamiseks tuleb ettevõtja SA Ducroire asutamisel 2005. aastal kindlaks määrata direktiivi Solventsus II nõuete alusel, mida sel ajajärgul veel olemas ei olnud ja mille jaoks kontrolliasutus on näinud ette üleminekuperioodi. Seejuures tuleks selle väitega nõustumisel otsustada, et ärikonto jaoks kontrolliasutuse sel perioodil kehtestatud usaldatavusstandardite kohaselt piisavana määratletud kapitali suurus (solventsusmarginaal) ([45–70] miljonit eurot) ei ole kehtiv (62). |
| --- | --- |

b)

teiseks ei ole võimalik nõustuda sellega, et Belgia kasutas vajaliku kapitali suuruse hindamiseks Solventsus II direktiivis esitatud metoodikat, millele lisati sisemine modelleerimine poliitiliste riskide jaoks. Samas ei osutatud sellele metoodikale 2004. aasta ettevõtjasisestes teatistes, mille alusel tehti ONDD haldusnõukogu 20. aprilli 2004. aasta koosolekul otsus ettevõtja SA Ducroire asutamise ja talle kapitali eraldamise kohta, kuivõrd seda metoodikat tol ajajärgul ei olnud olemas (selle jõustumine on kavandatud alles alates 1. jaanuarist 2014). Kõnealust metoodikat kasutas ONDD esimest korda 2011. aastal ja seda metoodikat arendatakse järjest edasi. Seejuures ei ole Belgia kindlustuse kontrolliasutus, vastupidiselt direktiivi Solventsus II nõuetele, (61) siiani valideerinud poliitiliste riskide sisemist modelleerimist. Komisjon ei saa pidada asjakohaseks 2004. aastal puudunud metoodika, nagu Solventsus II, kasutamist mitmete arvutusparameetrite jaoks, kuivõrd selle metoodika rakendamise ajakava ei olnud sel ajajärgul veel kindlaks määratud (ning on veel siiani alles QIS etapis). Ebakohaseks tuleb pidada väidet, et ettevõtja SA Ducroire majandustegevuseks vajaliku kapitali suurus ettevõtja ONDD olemasoleva tegevuse jätkamiseks tuleb ettevõtja SA Ducroire asutamisel 2005. aastal kindlaks määrata direktiivi Solventsus II nõuete alusel, mida sel ajajärgul veel olemas ei olnud ja mille jaoks kontrolliasutus on näinud ette üleminekuperioodi. Seejuures tuleks selle väitega nõustumisel otsustada, et ärikonto jaoks kontrolliasutuse sel perioodil kehtestatud usaldatavusstandardite kohaselt piisavana määratletud kapitali suurus (solventsusmarginaal) ([45–70] miljonit eurot) ei ole kehtiv (62).

| (115) | ONDD 20. aprilli 2004. aasta haldusnõukogu koosoleku tehtud otsus lähtus ettevõtja SA Ducroire vajaliku kapitali suuruse määratlemisel teisest metoodikast, Cooke'i koefitsiendist, võttes arvesse vajadust tagada ettevõtjale piisav krediidivõime võrreldes tema konkurentidega. Seejuures ei olnud arvutuste aluseks olnud koefitsient mitte Basel I eeskirjadega ette nähtud 8 %, vaid 10 %. Seega hõlmasid 2004. aastal tehtud arvutused vajaliku kapitali suuruse määratlemiseks 2 % suurust reservpuhvrit. Tuleb märkida, et sel viisil kindlaks määratud kapitali suurus 2004. aasta lõpuks ulatus 66 miljoni euroni (63) ja jääb seega oluliselt väiksemaks märgitud 150 miljoni euro suurusest kapitalist. |
| --- | --- |

(115)

ONDD 20. aprilli 2004. aasta haldusnõukogu koosoleku tehtud otsus lähtus ettevõtja SA Ducroire vajaliku kapitali suuruse määratlemisel teisest metoodikast, Cooke'i koefitsiendist, võttes arvesse vajadust tagada ettevõtjale piisav krediidivõime võrreldes tema konkurentidega. Seejuures ei olnud arvutuste aluseks olnud koefitsient mitte Basel I eeskirjadega ette nähtud 8 %, vaid 10 %. Seega hõlmasid 2004. aastal tehtud arvutused vajaliku kapitali suuruse määratlemiseks 2 % suurust reservpuhvrit. Tuleb märkida, et sel viisil kindlaks määratud kapitali suurus 2004. aasta lõpuks ulatus 66 miljoni euroni (63) ja jääb seega oluliselt väiksemaks märgitud 150 miljoni euro suurusest kapitalist.

| (116) | Komisjon suhtus algatamisotsuses kriitiliselt Cooke'i koefitsiendi kasutamisse vajaliku kapitali suuruse kindlaksmääramisel, leides et panganduses kasutatavate eeskirjade (nagu Cooke'i koefitsient) kohaldamine krediididkindlustajatele võib osutuda ebakohaseks, võttes arvesse olulisi erinevusi krediidikindlustuse andjate ja pankade riskide vahel (vt algatamisotsuse põhjendus 90). Belgia ei ole esitanud tõendusi, et Baseli eeskirju (Cooke'i koefitsienti), mida õiguslikult kohaldatakse üksnes pangandussektoris, oleks tegelikult võimalik kohaldada krediidikindlustuse andjate suhtes või et nende eeskirjade kohaldamist oleks soovitanud kindlustuse valdkonna reitingu- või kontrolliasutused. |
| --- | --- |

(116)

Komisjon suhtus algatamisotsuses kriitiliselt Cooke'i koefitsiendi kasutamisse vajaliku kapitali suuruse kindlaksmääramisel, leides et panganduses kasutatavate eeskirjade (nagu Cooke'i koefitsient) kohaldamine krediididkindlustajatele võib osutuda ebakohaseks, võttes arvesse olulisi erinevusi krediidikindlustuse andjate ja pankade riskide vahel (vt algatamisotsuse põhjendus 90). Belgia ei ole esitanud tõendusi, et Baseli eeskirju (Cooke'i koefitsienti), mida õiguslikult kohaldatakse üksnes pangandussektoris, oleks tegelikult võimalik kohaldada krediidikindlustuse andjate suhtes või et nende eeskirjade kohaldamist oleks soovitanud kindlustuse valdkonna reitingu- või kontrolliasutused.

| (117) | 1939. aasta ONDD seaduse artikli 8 kohaldamise kohta on Belgia ametiasutused kinnitanud, et seda seadust ettevõtja SA Ducroire suhtes ei kohaldata. Seejuures hõlmab kõnealune seadus üksnes ONDD nimel teostatavat tegevust, mille suhtes kohaldatakse riigi tagatist ning mis kujutab endast riigi nimel teostatavat tegevust. |
| --- | --- |

(117)

1939. aasta ONDD seaduse artikli 8 kohaldamise kohta on Belgia ametiasutused kinnitanud, et seda seadust ettevõtja SA Ducroire suhtes ei kohaldata. Seejuures hõlmab kõnealune seadus üksnes ONDD nimel teostatavat tegevust, mille suhtes kohaldatakse riigi tagatist ning mis kujutab endast riigi nimel teostatavat tegevust.

| (118) | Kuigi Belgia osutab Standard & Poor's meetodile, mis oli kõnealusel ajal kasutusel krediidikindlustuse andjate kapitalivajaduse määratlemiseks, tuleb märkida, et Belgia ametiasutused ei ole esitanud ühtegi selle meetodi kohaselt tehtud kapitalihinnangut. Seda meetodit ei kasutanud 2004. aastal ka ONDD. |
| --- | --- |

(118)

Kuigi Belgia osutab Standard & Poor's meetodile, mis oli kõnealusel ajal kasutusel krediidikindlustuse andjate kapitalivajaduse määratlemiseks, tuleb märkida, et Belgia ametiasutused ei ole esitanud ühtegi selle meetodi kohaselt tehtud kapitalihinnangut. Seda meetodit ei kasutanud 2004. aastal ka ONDD.

| (119) | Seega, isegi kui eeldada, et ettevõtja SA Ducroire tegevuse laiendamiseks vajalik kapital oleks käesoleva analüüsi jaoks asjakohane kriteerium (seisukoht, mida komisjon ei jaga), ei ole Belgia ametiasutused toonud välja ühtegi asjaolu, mis võimaldaks tõendada, et lühiajaliste riskide katmiseks vajalik kapital, mis anti üle ettevõtjale SA Ducroire, peaks olema suurem kui kapital, mis oli seotud ONDD ärikontoga 2004. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(119)

Seega, isegi kui eeldada, et ettevõtja SA Ducroire tegevuse laiendamiseks vajalik kapital oleks käesoleva analüüsi jaoks asjakohane kriteerium (seisukoht, mida komisjon ei jaga), ei ole Belgia ametiasutused toonud välja ühtegi asjaolu, mis võimaldaks tõendada, et lühiajaliste riskide katmiseks vajalik kapital, mis anti üle ettevõtjale SA Ducroire, peaks olema suurem kui kapital, mis oli seotud ONDD ärikontoga 2004. aasta lõpus.

| (120) | Käesolevas jaotises näitas komisjon, et Belgia ametiasutuste väide, mille kohaselt ettevõtja SA Ducroire 150 miljoni euro suuruse algkapitali näol 2004. aastal oli tegemist üksnes kapitaliga, mida kasutati juba ettevõtjas ONDD lühiajaliste riskidega seotud tegevuse jaoks, tuleb tagasi lükata. Komisjon jõudis järeldusele, et kapitali suurus, mida kasutati ettevõtjas ONDD lühiajaliste riskidega seotud tegevuse jaoks enne selle tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire, ulatus [45–75] miljoni euroni, ning et sellele tegevusele eraldatud [75–100] miljoni euro näol oli seega tegemist lisakapitaliga. |
| --- | --- |

(120)

Käesolevas jaotises näitas komisjon, et Belgia ametiasutuste väide, mille kohaselt ettevõtja SA Ducroire 150 miljoni euro suuruse algkapitali näol 2004. aastal oli tegemist üksnes kapitaliga, mida kasutati juba ettevõtjas ONDD lühiajaliste riskidega seotud tegevuse jaoks, tuleb tagasi lükata. Komisjon jõudis järeldusele, et kapitali suurus, mida kasutati ettevõtjas ONDD lühiajaliste riskidega seotud tegevuse jaoks enne selle tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire, ulatus [45–75] miljoni euroni, ning et sellele tegevusele eraldatud [75–100] miljoni euro näol oli seega tegemist lisakapitaliga.

| (121) | Järgnevalt tuleb vaadelda kahe välistava kriteeriumi kohaldamist algatamisotsuses. Kõigepealt vaadeldakse teist välistavat kriteeriumi, seejärel esimest. |
| --- | --- |

(121)

Järgnevalt tuleb vaadelda kahe välistava kriteeriumi kohaldamist algatamisotsuses. Kõigepealt vaadeldakse teist välistavat kriteeriumi, seejärel esimest.

Kapitali osa, mida ettevõtjas ONDD kasutati juba eelnevalt turukõlblike riskide katmiseks ja mis anti ettevõtjale SA Ducroire lihtsalt üle koos vastava tegevusega (algatamisotsuses esitatud teine välistamise kriteerium)

| (122) | Põhjenduses 111 jõudis komisjon järeldusele, et 31. detsembri 2004. aasta seisuga oli ettevõtjas ONDD määratud lühiajaliste riskidega seotud tegevuse jaoks [45–75] miljoni euro suurune kapital. Teise välistamise kriteeriumi kohaldamiseks tuleb kindlaks määrata kapitali osa, mille [45–75] miljoni euro suurusest kapitalist moodustas 2004. aasta lõpus turukõlblike riskide katmisega seotud kapital (64). Nagu ülalpool märgitud, hõlmasid kõnealused turukõlblikud riskid üksnes Euroopa Liiduga 2004. aasta mais liitunud kümnes liikmesriigis asuvaid võlgnikke. |
| --- | --- |

(122)

Põhjenduses 111 jõudis komisjon järeldusele, et 31. detsembri 2004. aasta seisuga oli ettevõtjas ONDD määratud lühiajaliste riskidega seotud tegevuse jaoks [45–75] miljoni euro suurune kapital. Teise välistamise kriteeriumi kohaldamiseks tuleb kindlaks määrata kapitali osa, mille [45–75] miljoni euro suurusest kapitalist moodustas 2004. aasta lõpus turukõlblike riskide katmisega seotud kapital (64). Nagu ülalpool märgitud, hõlmasid kõnealused turukõlblikud riskid üksnes Euroopa Liiduga 2004. aasta mais liitunud kümnes liikmesriigis asuvaid võlgnikke.

| (123) | Ülalpool on samuti märgitud, et ärikonto, millega seotud kapital 2004. aasta lõpus oli [45–75] miljonit eurot, ei sisaldanud eraldi kontosid, mis oleks võimaldanud täpselt määratleda üksnes turukõlblike riskide katmist hõlmava tegevusega seotud kapitali. Seega tuleb hinnata, kui suurt osa [45–75] miljoni euro suurusest kapitalist võib mõistlikult pidada seotuks turukõlblike riskide katmist hõlmava tegevusega. |
| --- | --- |

(123)

Ülalpool on samuti märgitud, et ärikonto, millega seotud kapital 2004. aasta lõpus oli [45–75] miljonit eurot, ei sisaldanud eraldi kontosid, mis oleks võimaldanud täpselt määratleda üksnes turukõlblike riskide katmist hõlmava tegevusega seotud kapitali. Seega tuleb hinnata, kui suurt osa [45–75] miljoni euro suurusest kapitalist võib mõistlikult pidada seotuks turukõlblike riskide katmist hõlmava tegevusega.

| (124) | Kontrolliasutusele 2004. aastal esitatud andmete põhjal oli kümne uue liikmesriigi riskidega seotud kohustuste netosumma 141,6 miljonit eurot ja kõikide eksportööride lühiajaliste poliiside summa 2004. aasta lõpus 661,4 miljonit eurot (65). Jaotades [45–75] miljoni euro suuruse summa proportsionaalselt kohustuste netosummaga, võib [10–25] miljoni euro suurust summat käsitleda kapitalina, mis on seotud kümne uue liikmesriigi riskidega enne kõnealuste riskide ülekandmist ONDD ärikontolt ettevõtjale SA Ducroire. |
| --- | --- |

(124)

Kontrolliasutusele 2004. aastal esitatud andmete põhjal oli kümne uue liikmesriigi riskidega seotud kohustuste netosumma 141,6 miljonit eurot ja kõikide eksportööride lühiajaliste poliiside summa 2004. aasta lõpus 661,4 miljonit eurot (65). Jaotades [45–75] miljoni euro suuruse summa proportsionaalselt kohustuste netosummaga, võib [10–25] miljoni euro suurust summat käsitleda kapitalina, mis on seotud kümne uue liikmesriigi riskidega enne kõnealuste riskide ülekandmist ONDD ärikontolt ettevõtjale SA Ducroire.

| (125) | Komisjon leiab, et selline kapitali jaotamine vastavalt kohustuste netosummale on kooskõlas ONDD enda rakendatud lähenemisega 2004. aastal (66). |
| --- | --- |

(125)

Komisjon leiab, et selline kapitali jaotamine vastavalt kohustuste netosummale on kooskõlas ONDD enda rakendatud lähenemisega 2004. aastal (66).

| (126) | Komisjon märgib samuti, et Belgia ametiasutused ning ONDD ja ettevõtja SA Ducroire on menetluse käigus järjepidevalt kinnitanud, et teatud kindla kindlustatud summa puhul on turukõlbmatud riskid nõudnud suuremat kapitali kui turukõlblikud riskid. Seega on [10–25] miljoni euro suuruse summa näol tegemist pigem ülem- kui alampiiriga. Komisjon leiab siiski, et kasutada tuleks kõnealust summat, sest see on kooskõlas ONDD enda 2004. aastal rakendatud lähenemisviisiga. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon märgib samuti, et Belgia ametiasutused ning ONDD ja ettevõtja SA Ducroire on menetluse käigus järjepidevalt kinnitanud, et teatud kindla kindlustatud summa puhul on turukõlbmatud riskid nõudnud suuremat kapitali kui turukõlblikud riskid. Seega on [10–25] miljoni euro suuruse summa näol tegemist pigem ülem- kui alampiiriga. Komisjon leiab siiski, et kasutada tuleks kõnealust summat, sest see on kooskõlas ONDD enda 2004. aastal rakendatud lähenemisviisiga.

| (127) | Komisjon jõudis seega järeldusele, et 150 miljoni euro suurusest algkapitalist võib [10–25] miljoni suuruse summa puhul otsustada, et selle näol ei ole tegemist turukõlblike riskidega seotud uue eelisega, sest seda kasutati kõnealuse tegevuse jaoks ettevõtjas ONDD (67). Selle summa ulatuses on tegemist üksnes sama majandustegevuse ja sellega seotud kapitali õigusliku vormi muutmisega. Sellise kapitali üleandmist koos asjaomase tegevusega ettevõtjale SA Ducroire ei saa käsitleda abina. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon jõudis seega järeldusele, et 150 miljoni euro suurusest algkapitalist võib [10–25] miljoni suuruse summa puhul otsustada, et selle näol ei ole tegemist turukõlblike riskidega seotud uue eelisega, sest seda kasutati kõnealuse tegevuse jaoks ettevõtjas ONDD (67). Selle summa ulatuses on tegemist üksnes sama majandustegevuse ja sellega seotud kapitali õigusliku vormi muutmisega. Sellise kapitali üleandmist koos asjaomase tegevusega ettevõtjale SA Ducroire ei saa käsitleda abina.

| (128) | Sama põhjendust tuleb kohaldada ka kapitali suhtes, mis on seotud Rumeenias ja Bulgaarias asuvate võlgnike riskidega. 2007. aastal toimus Rumeenias ja Bulgaarias asuvate võlgnike turukõlbmatute riskide ümberklassifitseerimine turukõlblike riskide hulka seoses kõnealuste riikide liitumisega Euroopa Liiduga. Kapital, mis oli seotud kõnealuste riskidega sel ajal, kui need riskid ei olnud turukõlblikud, ei ole käsitletav uue eelisena, kuivõrd need riskid muutusid hiljem turukõlblikeks. Seega tuleb ka see kapital abi määratlusest välistada. |
| --- | --- |

(128)

Sama põhjendust tuleb kohaldada ka kapitali suhtes, mis on seotud Rumeenias ja Bulgaarias asuvate võlgnike riskidega. 2007. aastal toimus Rumeenias ja Bulgaarias asuvate võlgnike turukõlbmatute riskide ümberklassifitseerimine turukõlblike riskide hulka seoses kõnealuste riikide liitumisega Euroopa Liiduga. Kapital, mis oli seotud kõnealuste riskidega sel ajal, kui need riskid ei olnud turukõlblikud, ei ole käsitletav uue eelisena, kuivõrd need riskid muutusid hiljem turukõlblikeks. Seega tuleb ka see kapital abi määratlusest välistada.

| (129) | Seega jäetakse eelise olemasolu analüüsi puhul kõrvale ka kapital, mis on seotud selliste turukõlbmatute riskidega, mis muutusid hiljem turukõlblikeks. 16. mai 2012. aasta märkustes hindasid Belgia ametiasutused Rumeenias ja Bulgaarias asuvate võlgnike riskidega seotud kapitali suuruseks ligikaudu [0–2] miljonit eurot, lähtudes eeldusest, et kõnealused riskid muutusid 2005. aastal turukõlblikeks. Seevastu ei esitanud nad hinnangut nende riskidega seotud kapitali kohta 31. detsembri 2006. aasta seisuga. Et kõnealused riskid ei olnud 2005. aastal tegelikult turukõlblikud, võib Belgia ametiasutuste antud hinnang nende riskide katmiseks eraldatud kapitali kohta olla liiga madal. ONDD poolt käesoleva menetluse käigus tagasivaatavalt koostatud eraldatud arved (16. mai 2012. aasta märkused) näitavad, et turukõlbmatute riskide katmiseks eraldatud kapital vähenes 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes [0–5] miljoni euro võrra. See vähenemine on tingitud Rumeenia ja Bulgaariaga seotud riskide ümberkvalifitseerimisest (nende käsitlemisest turukõlblike riskidena alates 2007. aastast), kuid ka teistest asjaoludest, nagu edasikindlustamispoliitika muutumine. Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal võib järeldada, et Bulgaaria ja Rumeeniaga seotud riskide katmiseks vajalik kapital enne kõnealuste riskide muutumist turukõlblikeks oli [0–5] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(129)

Seega jäetakse eelise olemasolu analüüsi puhul kõrvale ka kapital, mis on seotud selliste turukõlbmatute riskidega, mis muutusid hiljem turukõlblikeks. 16. mai 2012. aasta märkustes hindasid Belgia ametiasutused Rumeenias ja Bulgaarias asuvate võlgnike riskidega seotud kapitali suuruseks ligikaudu [0–2] miljonit eurot, lähtudes eeldusest, et kõnealused riskid muutusid 2005. aastal turukõlblikeks. Seevastu ei esitanud nad hinnangut nende riskidega seotud kapitali kohta 31. detsembri 2006. aasta seisuga. Et kõnealused riskid ei olnud 2005. aastal tegelikult turukõlblikud, võib Belgia ametiasutuste antud hinnang nende riskide katmiseks eraldatud kapitali kohta olla liiga madal. ONDD poolt käesoleva menetluse käigus tagasivaatavalt koostatud eraldatud arved (16. mai 2012. aasta märkused) näitavad, et turukõlbmatute riskide katmiseks eraldatud kapital vähenes 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes [0–5] miljoni euro võrra. See vähenemine on tingitud Rumeenia ja Bulgaariaga seotud riskide ümberkvalifitseerimisest (nende käsitlemisest turukõlblike riskidena alates 2007. aastast), kuid ka teistest asjaoludest, nagu edasikindlustamispoliitika muutumine. Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal võib järeldada, et Bulgaaria ja Rumeeniaga seotud riskide katmiseks vajalik kapital enne kõnealuste riskide muutumist turukõlblikeks oli [0–5] miljonit eurot.

| (130) | Eelneva põhjal järeldab komisjon, et [10–25] miljoni euro suurust summat kasutati turukõlblike riskide katmiseks juba enne 1. jaanuari 2005 ning et selle kapitali üleandmise näol koos kõnealuse tegevusega ei ole tegemist eelisega. Sama kehtib ka [0–5] miljoni euro suuruse summa kohta, mida kasutati 1. jaanuaril 2007 turukõlblikeks muutunud riskide jaoks (Rumeenia ja Bulgaaria), enne nende turukõlblikuks muutumist. |
| --- | --- |

(130)

Eelneva põhjal järeldab komisjon, et [10–25] miljoni euro suurust summat kasutati turukõlblike riskide katmiseks juba enne 1. jaanuari 2005 ning et selle kapitali üleandmise näol koos kõnealuse tegevusega ei ole tegemist eelisega. Sama kehtib ka [0–5] miljoni euro suuruse summa kohta, mida kasutati 1. jaanuaril 2007 turukõlblikeks muutunud riskide jaoks (Rumeenia ja Bulgaaria), enne nende turukõlblikuks muutumist.

Kapitali osa, mille abil kaeti turukõlbmatuid riske (algatamisotsuse esimene välistamise kriteerium)

| (131) | Nagu eespool märgitud, kasutati [45–75] miljoni euro suurust kapitali lühiajaliste riskide katmiseks ettevõtjas ONDD juba enne vastava tegevuse üleandmist (vt põhjendus 120). Selle [45–75] miljoni euro osas leiti eespool, et sellest võib mõistlikult pidada seotuks turukõlblike riskidega [10–25] miljoni euro suurust summat. Seega võib turukõlbmatute riskidega seotud osa suuruseks lugeda [35–50] miljonit eurot (sealhulgas [0–5] miljonit eurot, millega kaeti 2007. aastal turukõlblikuks muutunud Bulgaaria ja Rumeeniaga seotud riske). |
| --- | --- |

(131)

Nagu eespool märgitud, kasutati [45–75] miljoni euro suurust kapitali lühiajaliste riskide katmiseks ettevõtjas ONDD juba enne vastava tegevuse üleandmist (vt põhjendus 120). Selle [45–75] miljoni euro osas leiti eespool, et sellest võib mõistlikult pidada seotuks turukõlblike riskidega [10–25] miljoni euro suurust summat. Seega võib turukõlbmatute riskidega seotud osa suuruseks lugeda [35–50] miljonit eurot (sealhulgas [0–5] miljonit eurot, millega kaeti 2007. aastal turukõlblikuks muutunud Bulgaaria ja Rumeeniaga seotud riske).

| (132) | Põhjenduses 127 esitatud põhjustega sarnastel põhjustel ei ole seega [45–75] miljoni euro suuruse summa (sealhulgas turukõlbmatute riskidega seotud hinnanguliselt [35–50] miljoni euro) näol tegemist eelisega ja see jäetakse abi olemasolu analüüsist välja. |
| --- | --- |

(132)

Põhjenduses 127 esitatud põhjustega sarnastel põhjustel ei ole seega [45–75] miljoni euro suuruse summa (sealhulgas turukõlbmatute riskidega seotud hinnanguliselt [35–50] miljoni euro) näol tegemist eelisega ja see jäetakse abi olemasolu analüüsist välja.

| (133) | Seega on ettevõtjale SA Ducroire eraldatud 150 miljoni suurusest algkapitalist vaid [75–100] miljoni euro näol tegemist lisakapitaliga, st uue kapitaliga. Eelisena käsitlemine võib olla võimalik seega vaid kõnealuse [75–100] miljoni euro puhul (vt põhjendus 120). |
| --- | --- |

(133)

Seega on ettevõtjale SA Ducroire eraldatud 150 miljoni suurusest algkapitalist vaid [75–100] miljoni euro näol tegemist lisakapitaliga, st uue kapitaliga. Eelisena käsitlemine võib olla võimalik seega vaid kõnealuse [75–100] miljoni euro puhul (vt põhjendus 120).

| (134) | Algatamisotsuse põhjenduses 65 on märgitud, et liikmesriikidel on õigus toetada turukõlbmatute riskidega seotud kindlustustegevust, sest komisjon on seisukohal, et nende riskide turgu ei eksisteeri. Seega ei saa esineda ka konkurentsi kahjustamist teiste kindlustusandjate suhtes. Samas märgib komisjon, et ettevõtja SA Ducroire puhul ei olnud turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide kontod eraldatud. Seega ei olnud ametlikult turukõlbmatute riskide katmiseks eraldatud mitte mingit kapitali. 150 miljoni euro suurusest kapitalist ei olnud eraldatud mingit osa turukõlbmatute riskide rahastamiseks. Seega ei ole täiesti vormilise lähenemisviisi korral võimalik [75–100] miljoni euro suurusest lisakapitalist maha arvata ühtegi osa. Sellise lähenemisviisi rakendamine oleks seda enam õigustatud, et kontode eraldamine oli sõnaselgelt ette nähtud alates 1998. aastast jõustunud ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktis 4.3. Samas on ilmne, et oluline osa ettevõtja SA Ducroire kindlustustegevusest oli seotud turukõlbmatute riskidega. Ettevõtja SA Ducroire ei oleks saanud kõnealuseid riske ilma asjaomase kapitalita kindlustada. Seega võib komisjon nõustuda lisaks [45–75] miljoni euro suuruse summa (millest [35–50] miljonit kasutati turukõlbmatute riskide katmiseks) välistamisega abina kvalifitseerimisest selle kapitali osa puhul, mille kohta saab mõistlikult näidata, et seda kasutati turukõlbmatute riskide kindlustamisega seotud tegevuse jaoks. |
| --- | --- |

(134)

Algatamisotsuse põhjenduses 65 on märgitud, et liikmesriikidel on õigus toetada turukõlbmatute riskidega seotud kindlustustegevust, sest komisjon on seisukohal, et nende riskide turgu ei eksisteeri. Seega ei saa esineda ka konkurentsi kahjustamist teiste kindlustusandjate suhtes. Samas märgib komisjon, et ettevõtja SA Ducroire puhul ei olnud turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide kontod eraldatud. Seega ei olnud ametlikult turukõlbmatute riskide katmiseks eraldatud mitte mingit kapitali. 150 miljoni euro suurusest kapitalist ei olnud eraldatud mingit osa turukõlbmatute riskide rahastamiseks. Seega ei ole täiesti vormilise lähenemisviisi korral võimalik [75–100] miljoni euro suurusest lisakapitalist maha arvata ühtegi osa. Sellise lähenemisviisi rakendamine oleks seda enam õigustatud, et kontode eraldamine oli sõnaselgelt ette nähtud alates 1998. aastast jõustunud ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktis 4.3. Samas on ilmne, et oluline osa ettevõtja SA Ducroire kindlustustegevusest oli seotud turukõlbmatute riskidega. Ettevõtja SA Ducroire ei oleks saanud kõnealuseid riske ilma asjaomase kapitalita kindlustada. Seega võib komisjon nõustuda lisaks [45–75] miljoni euro suuruse summa (millest [35–50] miljonit kasutati turukõlbmatute riskide katmiseks) välistamisega abina kvalifitseerimisest selle kapitali osa puhul, mille kohta saab mõistlikult näidata, et seda kasutati turukõlbmatute riskide kindlustamisega seotud tegevuse jaoks.

| (135) | Algatamisotsuses palus komisjon Belgial töötada välja meetod, mis võimaldab kindlaks määrata ettevõtja SA Ducroire kapitali selle osa, mida kasutati turukõlblike riskidega seotud tegevuseks ja selle osa, mida kasutati turukõlbmatute riskidega seotud tegevuseks. Vastusena sellele komisjoni nõudmisele esitasid Belgia ametiasutused ajavahemiku 2005–2011 kohta bilansi ja majandustulemused eraldi turukõlblike ja turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse kohta. Turukõlbmatute riskide bilanss 31. detsembri 2011. aasta seisuga hõlmas kapitali suurusega [70–110] miljonit eurot ja turukõlblike riskide bilanss hõlmas kapitali suurusega [40–80] miljonit eurot. Kuigi kontode eraldamine põhineb teatavatel eeldustel või andmetel, mis on tagasiulatuva taastamise kontekstis vaid osaliselt kontrollitavad, leiab komisjon, et turukõlblikele ja turukõlbmatutele riskidele vastavaid kapitali osi 31. detsembri 2011. aasta seisuga võib pidada mõistlikuks. |
| --- | --- |

(135)

Algatamisotsuses palus komisjon Belgial töötada välja meetod, mis võimaldab kindlaks määrata ettevõtja SA Ducroire kapitali selle osa, mida kasutati turukõlblike riskidega seotud tegevuseks ja selle osa, mida kasutati turukõlbmatute riskidega seotud tegevuseks. Vastusena sellele komisjoni nõudmisele esitasid Belgia ametiasutused ajavahemiku 2005–2011 kohta bilansi ja majandustulemused eraldi turukõlblike ja turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse kohta. Turukõlbmatute riskide bilanss 31. detsembri 2011. aasta seisuga hõlmas kapitali suurusega [70–110] miljonit eurot ja turukõlblike riskide bilanss hõlmas kapitali suurusega [40–80] miljonit eurot. Kuigi kontode eraldamine põhineb teatavatel eeldustel või andmetel, mis on tagasiulatuva taastamise kontekstis vaid osaliselt kontrollitavad, leiab komisjon, et turukõlblikele ja turukõlbmatutele riskidele vastavaid kapitali osi 31. detsembri 2011. aasta seisuga võib pidada mõistlikuks.

| (136) | Seega nõustub komisjon jätma välja abina kvalifitseeritavast summast [70–110] miljoni suuruse summa, sest seda kasutati tegelikult sellise tegevuse jaoks, mis ei ole ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise kohaselt konkurentsile avatud tegevus. |
| --- | --- |

(136)

Seega nõustub komisjon jätma välja abina kvalifitseeritavast summast [70–110] miljoni suuruse summa, sest seda kasutati tegelikult sellise tegevuse jaoks, mis ei ole ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise kohaselt konkurentsile avatud tegevus.

| (137) | Lühiajaliste turukõlbmatute riskidega seotud kapitali suurus kasvas seega 2004. aasta lõpu [35–50] miljonilt eurolt [70–110] miljoni euroni 2011. aasta detsembri lõpuks, suurenedes seega [35–60] miljoni euro võrra. Kuivõrd turukõlbmatute riskidega seotud [35–50] miljoni euro suurune kapital sisaldab [0–5] miljoni euro suurust summat, mis on seotud Rumeenia ja Bulgaaria riskidega, mis 2007. aastal muutusid turukõlblikeks, on turukõlbmatute riskidega seotud kapitali kogukasv [35–65] miljonit eurot. Teisisõnu kaeti [75–100] miljoni euro suurusest lisakapitalist [35–65] miljoni euro suuruse summa ulatuses tegelikult turukõlbmatuid riske. |
| --- | --- |

(137)

Lühiajaliste turukõlbmatute riskidega seotud kapitali suurus kasvas seega 2004. aasta lõpu [35–50] miljonilt eurolt [70–110] miljoni euroni 2011. aasta detsembri lõpuks, suurenedes seega [35–60] miljoni euro võrra. Kuivõrd turukõlbmatute riskidega seotud [35–50] miljoni euro suurune kapital sisaldab [0–5] miljoni euro suurust summat, mis on seotud Rumeenia ja Bulgaaria riskidega, mis 2007. aastal muutusid turukõlblikeks, on turukõlbmatute riskidega seotud kapitali kogukasv [35–65] miljonit eurot. Teisisõnu kaeti [75–100] miljoni euro suurusest lisakapitalist [35–65] miljoni euro suuruse summa ulatuses tegelikult turukõlbmatuid riske.

Kokkuvõte kahe välistava kriteeriumi kohaldamise ja täiendava kapitali suuruse kohta

| (138) | Abina kvalifitseerimisest välistati [70–110] miljoni euro suurune summa, sest seda on võimalik 31. detsembri 2011. aasta seisuga käsitada tegevusena, mis on seotud turukõlbmatute riskidega (esimene välistamise kriteerium). Abina kvalifitseerimisest jäeti samuti kõrvale [10–25] miljoni euro suurune summa, sest seda oli võimalik käsitada eelist mitte tekitava tegurina, kuivõrd seda kasutati turukõlblike riskide katmiseks juba enne kõnealuste riskide 31. detsembril 2004 ettevõtjale SA Ducroire üleandmist (teine välistamise kriteerium). Lisaks sellele tuleb välistada ka [0–5] miljoni euro suurune summa, sest seda kasutati Bulgaaria ja Rumeeniaga seotud riskide jaoks enne seda, kui need riskid muutusid 1. jaanuaril 2007 turukõlblikeks. |
| --- | --- |

(138)

Abina kvalifitseerimisest välistati [70–110] miljoni euro suurune summa, sest seda on võimalik 31. detsembri 2011. aasta seisuga käsitada tegevusena, mis on seotud turukõlbmatute riskidega (esimene välistamise kriteerium). Abina kvalifitseerimisest jäeti samuti kõrvale [10–25] miljoni euro suurune summa, sest seda oli võimalik käsitada eelist mitte tekitava tegurina, kuivõrd seda kasutati turukõlblike riskide katmiseks juba enne kõnealuste riskide 31. detsembril 2004 ettevõtjale SA Ducroire üleandmist (teine välistamise kriteerium). Lisaks sellele tuleb välistada ka [0–5] miljoni euro suurune summa, sest seda kasutati Bulgaaria ja Rumeeniaga seotud riskide jaoks enne seda, kui need riskid muutusid 1. jaanuaril 2007 turukõlblikeks.

| (139) | Kokkuvõttes võib ainult 36,6 miljonit eurot 150 miljoni euro suurusest algkapitalist kujutada endast eelist ja riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(139)

Kokkuvõttes võib ainult 36,6 miljonit eurot 150 miljoni euro suurusest algkapitalist kujutada endast eelist ja riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (140) | Teine võimalus kõnealuse tulemuseks saadud 36,6 miljoni euro esitamiseks on lahutada ettevõtjale SA Ducroire eraldatud 150 miljoni euro suurusest algkapitalist (1) [45–75] miljonit eurot, mis vastab lühiajalistele riskidele, mida kaeti juba enne vastava tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire (sealhulgas [0–5] miljonit eurot, mis on seotud Rumeenias ja Bulgaarias asuvate võlgnikega ja mis muutusid 1. jaanuaril 2007 turukõlblikeks); ja (2) [35–65] miljonit eurot, millega tegelikult kaeti turukõlbmatuid riske. Sellise lahutamise tulemusena saadav vahe on 36,6 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(140)

Teine võimalus kõnealuse tulemuseks saadud 36,6 miljoni euro esitamiseks on lahutada ettevõtjale SA Ducroire eraldatud 150 miljoni euro suurusest algkapitalist (1) [45–75] miljonit eurot, mis vastab lühiajalistele riskidele, mida kaeti juba enne vastava tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire (sealhulgas [0–5] miljonit eurot, mis on seotud Rumeenias ja Bulgaarias asuvate võlgnikega ja mis muutusid 1. jaanuaril 2007 turukõlblikeks); ja (2) [35–65] miljonit eurot, millega tegelikult kaeti turukõlbmatuid riske. Sellise lahutamise tulemusena saadav vahe on 36,6 miljonit eurot.

| (141) | Kõnealune kapitali jagunemise analüüs on graafiliselt esitatud järgmisel joonisel: |
| --- | --- |

(141)

Kõnealune kapitali jagunemise analüüs on graafiliselt esitatud järgmisel joonisel:

Image

| (142) | Lisaks sellele toob komisjon välja järgmised asjaolud. Belgia ametiasutused väidavad, et peale ligikaudu 7–13 miljoni euro suuruse summa (vt tabel 2) oli kogu 150 miljoni euro suurune kapital 2004. aastal kaudselt seotud turukõlbmatute riskidega. Sellele väitele tuginedes kinnitab Belgia, et alles hiljem (2007. ja 2008. aastal) suunati osa esialgselt turukõlbmatute riskide katmiseks määratud kapitalist turukõlblike riskide katmisele. Belgia väidab seetõttu, et vaid kõnealuse kapitali ümberpaigutamise näol võib tegemist olla abiga ning et erainvestori kriteeriumi tuleks kõnealuste summade suhtes kohaldada ettevõtjasisese ümberpaigutamise aja ja mitte algkapitali eraldamise aja kohta 2004. aastal. Sellist seisukohta ei saa toetada. |
| --- | --- |

(142)

Lisaks sellele toob komisjon välja järgmised asjaolud. Belgia ametiasutused väidavad, et peale ligikaudu 7–13 miljoni euro suuruse summa (vt tabel 2) oli kogu 150 miljoni euro suurune kapital 2004. aastal kaudselt seotud turukõlbmatute riskidega. Sellele väitele tuginedes kinnitab Belgia, et alles hiljem (2007. ja 2008. aastal) suunati osa esialgselt turukõlbmatute riskide katmiseks määratud kapitalist turukõlblike riskide katmisele. Belgia väidab seetõttu, et vaid kõnealuse kapitali ümberpaigutamise näol võib tegemist olla abiga ning et erainvestori kriteeriumi tuleks kõnealuste summade suhtes kohaldada ettevõtjasisese ümberpaigutamise aja ja mitte algkapitali eraldamise aja kohta 2004. aastal. Sellist seisukohta ei saa toetada.

| (143) | Ettevõtja SA Ducroire asutamisel ja sellele järgnenud aastatel ei ole 150 miljoni euro suurust kapitali kunagi ametlikult eraldatud vastavalt turukõlblike ja turukõlbmatute riskide katmiseks. Kõnealust kapitali võis vabalt kasutada turukõlblike riskidega või turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse rahastamiseks (määratlemata proportsioonis) vastavalt turu vajadustele ja ettevõtja SA Ducroire strateegilistele valikutele. Turukõlblike riskidega ja turukõlbmatute riskidega seotud kapitali eraldamise arvestus koostati tagasivaatavalt alles käesoleva menetluse käigus. Belgia ametiasutuste esitatud 2004. aasta dokumendid ei kajastanud kapitali eraldamist erineva tegevuse vahel. Seetõttu ei saa komisjon nõustuda ettevõtja SA Ducroire [75–100] miljoni suuruse lisakapitali osa väljajätmisega abi olemasolu analüüsist üksnes põhjendusel, et kõnealune summa võis vaadeldaval ajajärgul olla suunatud turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse rahastamiseks. Nagu on ülalpool näidatud, võib üksnes osa kõnealuse [75–100] miljoni euro suuruse kapitali kohta tõendada, et seda kasutati tegelikult turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks ning et selle kapitali osa võib abi olemasolu analüüsist kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(143)

Ettevõtja SA Ducroire asutamisel ja sellele järgnenud aastatel ei ole 150 miljoni euro suurust kapitali kunagi ametlikult eraldatud vastavalt turukõlblike ja turukõlbmatute riskide katmiseks. Kõnealust kapitali võis vabalt kasutada turukõlblike riskidega või turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse rahastamiseks (määratlemata proportsioonis) vastavalt turu vajadustele ja ettevõtja SA Ducroire strateegilistele valikutele. Turukõlblike riskidega ja turukõlbmatute riskidega seotud kapitali eraldamise arvestus koostati tagasivaatavalt alles käesoleva menetluse käigus. Belgia ametiasutuste esitatud 2004. aasta dokumendid ei kajastanud kapitali eraldamist erineva tegevuse vahel. Seetõttu ei saa komisjon nõustuda ettevõtja SA Ducroire [75–100] miljoni suuruse lisakapitali osa väljajätmisega abi olemasolu analüüsist üksnes põhjendusel, et kõnealune summa võis vaadeldaval ajajärgul olla suunatud turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse rahastamiseks. Nagu on ülalpool näidatud, võib üksnes osa kõnealuse [75–100] miljoni euro suuruse kapitali kohta tõendada, et seda kasutati tegelikult turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks ning et selle kapitali osa võib abi olemasolu analüüsist kõrvale jätta.

| (144) | Lisaks sellele märgib komisjon, et isegi kui nõustuda Belgia väitega, mille kohaselt osa ettevõtja SA Ducroire algkapitalist oli seotud turukõlbmatute riskidega ning et selle osa kohta ei tuleks seetõttu kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätteid, saaks seda väidet 36,6 miljoni euro suuruse summa osas arvestada vaid juhul, kui Belgia tõendaks, et turukõlbmatute riskidega seotud kapitali summa on suurem kui [70–110] miljonit eurot. (Kõnealuse 36,6 miljoni euro suuruse summa arvutamiseks tuli turukõlbmatu tegevuse rahastamiseks kasutatud [70–110] miljoni suurune summa juba 150 miljoni euro suurusest kapitalist lahutada). Samas on ilmne, et 2004. aastal sellist summat turukõlbmatute riskide katmiseks ei kasutatud, kuivõrd ettevõtja sisedokumentidest ilmneb, et 100 miljoni euro suurune kapital oli täiesti piisav kõikide lühiajaliste (turukõlblike ja turukõlbmatute) riskide katmiseks kuni 2007. aastani. |
| --- | --- |

(144)

Lisaks sellele märgib komisjon, et isegi kui nõustuda Belgia väitega, mille kohaselt osa ettevõtja SA Ducroire algkapitalist oli seotud turukõlbmatute riskidega ning et selle osa kohta ei tuleks seetõttu kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätteid, saaks seda väidet 36,6 miljoni euro suuruse summa osas arvestada vaid juhul, kui Belgia tõendaks, et turukõlbmatute riskidega seotud kapitali summa on suurem kui [70–110] miljonit eurot. (Kõnealuse 36,6 miljoni euro suuruse summa arvutamiseks tuli turukõlbmatu tegevuse rahastamiseks kasutatud [70–110] miljoni suurune summa juba 150 miljoni euro suurusest kapitalist lahutada). Samas on ilmne, et 2004. aastal sellist summat turukõlbmatute riskide katmiseks ei kasutatud, kuivõrd ettevõtja sisedokumentidest ilmneb, et 100 miljoni euro suurune kapital oli täiesti piisav kõikide lühiajaliste (turukõlblike ja turukõlbmatute) riskide katmiseks kuni 2007. aastani.

Turutingimustes tegutseva erainvestori põhimõtte kohaldamine

| (145) | Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb selleks, et teha kindlaks, kas teatud meetme puhul on tegemist majanduseelise andmisega, hinnata, kas turutingimustes tegutseval erainvestoril oleks samasugustes tingimustes asjaomase ettevõtjaga samas suurusjärgus oleval turul juurdepääs sama suurele kapitali pakkumisele, (68) võttes seejuures arvesse kõnealuse investeeringuga seotud olemasolevat teavet ja prognoositavaid arenguid. |
| --- | --- |

(145)

Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb selleks, et teha kindlaks, kas teatud meetme puhul on tegemist majanduseelise andmisega, hinnata, kas turutingimustes tegutseval erainvestoril oleks samasugustes tingimustes asjaomase ettevõtjaga samas suurusjärgus oleval turul juurdepääs sama suurele kapitali pakkumisele, (68) võttes seejuures arvesse kõnealuse investeeringuga seotud olemasolevat teavet ja prognoositavaid arenguid.

| (146) | Käesoleval juhul tuleb analüüsida, kas 2004. aastal eraldatud 36,6 miljoni euro suurune täiendav kapital oli piisavalt suure tootlusega, et olla atraktiivne turutingimustes tegutseva erainvestori jaoks. Seejuures ei ole kõnealuse täiendava kapitali tootlust võimalik analüüsida kogu kapitali tootlusest eraldi, sest kõnealune täiendav kapital saadakse 2004. aastal märgitud 150 miljoni euro suurusest kapitalist kunstliku eraldamise teel. Ei ole võimalik kindlaks määrata ühtegi konkreetset kasumlikku rahavoogu, mis tuleneks kõnealusest 36,6 miljonist eurost. Teisisõnu, kuivõrd eri tegevusega seotud kontod ei olnud eraldatud, ei olnud ühestki konkreetsest tegevusest tekkinud kasum seostatud kõnealuse 36,6 miljoni euroga. Seetõttu on komisjon seisukohal, et erainvestori kriteeriumi nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleb veenduda, et kogu 150 miljoni euro suuruse kapitali tootlus oli piisavalt suur. Kui seda ei õnnestu näidata, tuleb eeldada, et kõnealuse 36,6 miljoni euro näol oli tegemist eelise andmisega. |
| --- | --- |

(146)

Käesoleval juhul tuleb analüüsida, kas 2004. aastal eraldatud 36,6 miljoni euro suurune täiendav kapital oli piisavalt suure tootlusega, et olla atraktiivne turutingimustes tegutseva erainvestori jaoks. Seejuures ei ole kõnealuse täiendava kapitali tootlust võimalik analüüsida kogu kapitali tootlusest eraldi, sest kõnealune täiendav kapital saadakse 2004. aastal märgitud 150 miljoni euro suurusest kapitalist kunstliku eraldamise teel. Ei ole võimalik kindlaks määrata ühtegi konkreetset kasumlikku rahavoogu, mis tuleneks kõnealusest 36,6 miljonist eurost. Teisisõnu, kuivõrd eri tegevusega seotud kontod ei olnud eraldatud, ei olnud ühestki konkreetsest tegevusest tekkinud kasum seostatud kõnealuse 36,6 miljoni euroga. Seetõttu on komisjon seisukohal, et erainvestori kriteeriumi nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleb veenduda, et kogu 150 miljoni euro suuruse kapitali tootlus oli piisavalt suur. Kui seda ei õnnestu näidata, tuleb eeldada, et kõnealuse 36,6 miljoni euro näol oli tegemist eelise andmisega.

| (147) | Täiendavalt oleks teiseks võimaluseks kohaldada kogu majandustulemi suhtes proportsionaalset meetodit, mis annaks sama tulemuse. |
| --- | --- |

(147)

Täiendavalt oleks teiseks võimaluseks kohaldada kogu majandustulemi suhtes proportsionaalset meetodit, mis annaks sama tulemuse.

| (148) | Komisjon ei nõustu samuti väitega, et analüüsida tuleb üksnes [75–100] miljoni euro suuruse lisakapitali tootlust ja jätta analüüsist kõrvale [45–75] miljoni euro suurune summa, mida kasutati lühiajaliste riskide katmiseks enne nende riskide üleandmist ettevõtjale SA Ducroire. Tuleb arvestada, et ONDD oleks võinud peatada lühiajaliste riskidega seotud tegevuse ja võtta tagasi sel ajajärgul selle tegevuse jaoks eraldatud kapitali, st [45–75] miljonit eurot (69). Kõnealust [45–75] miljoni euro suurust summat ei saa seega vaadelda minevikus kantud ja pöördumatu kuluna („sunk cost”). |
| --- | --- |

(148)

Komisjon ei nõustu samuti väitega, et analüüsida tuleb üksnes [75–100] miljoni euro suuruse lisakapitali tootlust ja jätta analüüsist kõrvale [45–75] miljoni euro suurune summa, mida kasutati lühiajaliste riskide katmiseks enne nende riskide üleandmist ettevõtjale SA Ducroire. Tuleb arvestada, et ONDD oleks võinud peatada lühiajaliste riskidega seotud tegevuse ja võtta tagasi sel ajajärgul selle tegevuse jaoks eraldatud kapitali, st [45–75] miljonit eurot (69). Kõnealust [45–75] miljoni euro suurust summat ei saa seega vaadelda minevikus kantud ja pöördumatu kuluna („sunk cost”).

| (149) | Järgmistes põhjendustes näitab komisjon, et 150 miljoni euro suuruse kapitali tootlus oli ebapiisav selleks, et erainvestor oleks nõustunud sellist investeeringut tegema. Lisaks sellele osutab komisjon, et isegi kui eeldada, et turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks oleks oletatavalt vajalik [45–65] miljoni euro suurune kapital (36,6 miljonit eurot, millele lisandub [10–25] miljonit eurot) ja lisaks selle konkreetse tegevusega teenitav kasum, oleks kõnealuse tegevuse tootlus ikkagi ebapiisav. |
| --- | --- |

(149)

Järgmistes põhjendustes näitab komisjon, et 150 miljoni euro suuruse kapitali tootlus oli ebapiisav selleks, et erainvestor oleks nõustunud sellist investeeringut tegema. Lisaks sellele osutab komisjon, et isegi kui eeldada, et turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks oleks oletatavalt vajalik [45–65] miljoni euro suurune kapital (36,6 miljonit eurot, millele lisandub [10–25] miljonit eurot) ja lisaks selle konkreetse tegevusega teenitav kasum, oleks kõnealuse tegevuse tootlus ikkagi ebapiisav.

| (150) | Turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumi tuleb kohaldada
  ex ante
  . Et hinnata, kas erainvestor oleks sellise kapitalipaigutuse teinud, tuleb lähtuda sellest hetkest, millal kõnealune kapital tegelikult eraldati. Samuti ei või erainvestori kriteeriumi kohaldamisel võtta arvesse kapitali eraldamise suhtes hilisemaid arenguid. Lisaks sellele saab vastavust turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumile näidata ex ante äriplaani abil, mille alusel investeerimisotsus on tehtud (70). Euroopa Kohtu hiljutise kohtupraktika kohaselt (71) saab liikmesriik oma väidete kinnituseks tuua vaid objektiivseid ja kontrollitavaid asjaolusid, mida ta on arvesse võtnud enne investeerimisotsuse tegemist või sellega samaaegselt. Sel juhul on võimalik nõuda tõendavate asjaolude väljatoomist selle kohta, et kõnealune otsus põhineb majandushinnangutel, mis on võrreldavad selliste otsustega, mida samalaadses olukorras olev arukalt toimiv erainvestor oleks enne investeerimist teinud selleks, et hinnata investeeringu tulevast tootlust. Seevastu pärast kõnealuse eelise andmist koostatud majandushinnangud, tehtud investeeringu tootluse tagasiulatuv aruanne või kasutatava meetodi valiku järgselt esitatud põhjendused ei ole piisavad selleks, et tõendada liikmesriigi tehtud investeerimisotsuse vastavust turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumile. |
| --- | --- |

(150)

Turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumi tuleb kohaldada
  ex ante
  . Et hinnata, kas erainvestor oleks sellise kapitalipaigutuse teinud, tuleb lähtuda sellest hetkest, millal kõnealune kapital tegelikult eraldati. Samuti ei või erainvestori kriteeriumi kohaldamisel võtta arvesse kapitali eraldamise suhtes hilisemaid arenguid. Lisaks sellele saab vastavust turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumile näidata ex ante äriplaani abil, mille alusel investeerimisotsus on tehtud (70). Euroopa Kohtu hiljutise kohtupraktika kohaselt (71) saab liikmesriik oma väidete kinnituseks tuua vaid objektiivseid ja kontrollitavaid asjaolusid, mida ta on arvesse võtnud enne investeerimisotsuse tegemist või sellega samaaegselt. Sel juhul on võimalik nõuda tõendavate asjaolude väljatoomist selle kohta, et kõnealune otsus põhineb majandushinnangutel, mis on võrreldavad selliste otsustega, mida samalaadses olukorras olev arukalt toimiv erainvestor oleks enne investeerimist teinud selleks, et hinnata investeeringu tulevast tootlust. Seevastu pärast kõnealuse eelise andmist koostatud majandushinnangud, tehtud investeeringu tootluse tagasiulatuv aruanne või kasutatava meetodi valiku järgselt esitatud põhjendused ei ole piisavad selleks, et tõendada liikmesriigi tehtud investeerimisotsuse vastavust turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumile.

| (151) | Võttes arvesse asjaolu, et kõnealune meede ei hõlmanud ühtki erainvestorit ning seda, et ettevõtja SA Ducroire näol ei ole tegemist börsil noteeritud ettevõtjaga, on hinnatavaks parameetriks investeeringu eeldatav tootlus, nagu seda oli võimalik prognoosida lähtuvalt kõnealusel ajajärgul olemasolevatest andmetest ja eeldatavatest arengutest (nagu seda põhimõtteliselt kajastati ONDD koostatud äriplaanis 2004. aastal). Euroopa Kohtu kohtupraktika (72) ja komisjoni otsustuspraktika (73) kohaselt ei võimalda asjaolu, et kapitali eraldamine on väidetavalt vajalik ettevõtja tegevuse jätkamiseks või tema tegevuse piisavaks kapitaliseerimiseks usaldatavusstandardite või riskianalüüsi kohaselt, järeldada, et see kapitali eraldamine on vastavuses turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumiga. Tavapärastes turutingimustes tegutsev erainvestor oleks sellise kapitalieraldise teinud üksnes juhul, kui selle eeldatav tootlus oleks olnud kõnealusel hetkel olemasoleva teabe ja prognoositavate arengute alusel piisav (74). Seetõttu leiab komisjon, et Belgia esitatud väited selle kohta, et 150 miljoni euro suurune kapital on majanduslikult ja/või usaldatavusstandardite kohaselt vajalik, ei ole käsitletavad tõendusena selle kohta, et kõnealuse investeeringu tootlus oleks turutingimustes tegutseva investori jaoks piisav. |
| --- | --- |

(151)

Võttes arvesse asjaolu, et kõnealune meede ei hõlmanud ühtki erainvestorit ning seda, et ettevõtja SA Ducroire näol ei ole tegemist börsil noteeritud ettevõtjaga, on hinnatavaks parameetriks investeeringu eeldatav tootlus, nagu seda oli võimalik prognoosida lähtuvalt kõnealusel ajajärgul olemasolevatest andmetest ja eeldatavatest arengutest (nagu seda põhimõtteliselt kajastati ONDD koostatud äriplaanis 2004. aastal). Euroopa Kohtu kohtupraktika (72) ja komisjoni otsustuspraktika (73) kohaselt ei võimalda asjaolu, et kapitali eraldamine on väidetavalt vajalik ettevõtja tegevuse jätkamiseks või tema tegevuse piisavaks kapitaliseerimiseks usaldatavusstandardite või riskianalüüsi kohaselt, järeldada, et see kapitali eraldamine on vastavuses turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumiga. Tavapärastes turutingimustes tegutsev erainvestor oleks sellise kapitalieraldise teinud üksnes juhul, kui selle eeldatav tootlus oleks olnud kõnealusel hetkel olemasoleva teabe ja prognoositavate arengute alusel piisav (74). Seetõttu leiab komisjon, et Belgia esitatud väited selle kohta, et 150 miljoni euro suurune kapital on majanduslikult ja/või usaldatavusstandardite kohaselt vajalik, ei ole käsitletavad tõendusena selle kohta, et kõnealuse investeeringu tootlus oleks turutingimustes tegutseva investori jaoks piisav.

| (152) | Belgia ametiasutuste analüüs põhineb 28. septembri 2004. aasta äriplaani kohasel tootlusel. Ettevõtja SA Ducroire asutati 23. septembril 2004. Ettevõtja alustas reaalselt tegevust siiski alles 1. jaanuaril 2005, kuivõrd lühiajaliste riskide portfell kuulus kuni üleandmiseni 31. detsembril 2004 jätkuvalt ettevõtjale ONDD. Seega võib järeldada, et peaaegu kuni kõnealuse kuupäevani võis ONDD muuta otsust kõnealusesse tegevusse investeerimise kohta, asjaomaseid riske mitte üle anda ja likvideerida vastasutatud ettevõtja. Seega võib nõustuda Belgia ametiasutuste nõudega võtta arvesse ONDD 28. septembri 2004. aasta äriplaani. |
| --- | --- |

(152)

Belgia ametiasutuste analüüs põhineb 28. septembri 2004. aasta äriplaani kohasel tootlusel. Ettevõtja SA Ducroire asutati 23. septembril 2004. Ettevõtja alustas reaalselt tegevust siiski alles 1. jaanuaril 2005, kuivõrd lühiajaliste riskide portfell kuulus kuni üleandmiseni 31. detsembril 2004 jätkuvalt ettevõtjale ONDD. Seega võib järeldada, et peaaegu kuni kõnealuse kuupäevani võis ONDD muuta otsust kõnealusesse tegevusse investeerimise kohta, asjaomaseid riske mitte üle anda ja likvideerida vastasutatud ettevõtja. Seega võib nõustuda Belgia ametiasutuste nõudega võtta arvesse ONDD 28. septembri 2004. aasta äriplaani.

| (153) | 2004. aasta teatistest ja protokollidest ilmneb, et ONDD otsus eraldada ettevõtjale SA Ducroire 150 miljoni euro suurune kapital oli eeskätt tingitud ONDD soovist varustada tütarettevõtja piisavalt suure kapitaliga, et tagada tema tegevuse areng ja kuna „[...] 100 miljoni euro suurune sissemakstud kapital on piisav selleks, et tegutseda eksporditegevuse üldkindlustuse lühiajaliste poliiside andmisega kuni 2007. aastani, pärast seda tuleb vajaliku summa suurus üle vaadata”, (75) kusjuures tegelikult ja konkreetselt ei leidnud tõendamist, et eeldatav tootlus oleks erainvestori seisukohalt piisav. Eeldatava kasumlikkuse analüüsi puhul tundub, et ONDD jaoks piisas investeeringu tegemiseks vaid positiivse majandustulemi prognoosist kogu tegevuse ulatuses kolme esimese aasta jooksul. |
| --- | --- |

(153)

2004. aasta teatistest ja protokollidest ilmneb, et ONDD otsus eraldada ettevõtjale SA Ducroire 150 miljoni euro suurune kapital oli eeskätt tingitud ONDD soovist varustada tütarettevõtja piisavalt suure kapitaliga, et tagada tema tegevuse areng ja kuna „[...] 100 miljoni euro suurune sissemakstud kapital on piisav selleks, et tegutseda eksporditegevuse üldkindlustuse lühiajaliste poliiside andmisega kuni 2007. aastani, pärast seda tuleb vajaliku summa suurus üle vaadata”, (75) kusjuures tegelikult ja konkreetselt ei leidnud tõendamist, et eeldatav tootlus oleks erainvestori seisukohalt piisav. Eeldatava kasumlikkuse analüüsi puhul tundub, et ONDD jaoks piisas investeeringu tegemiseks vaid positiivse majandustulemi prognoosist kogu tegevuse ulatuses kolme esimese aasta jooksul.

| (154) | 28. septembri 2004. aasta äriplaani stsenaariumi B prognooside kohaselt arvestas ONDD kogu tegevuse ROE väärtuseks aastatel 2005, 2006 ja 2007 1,3–1,9 %, tegemist oli 28. septembri 2004. aasta äriplaani dünaamilise, 6 % tegevusmahu kasvu hõlmava stsenaariumiga (ROE ilma tasanduseraldisteta ulatus 2,8–4,3 protsendini) (vt tabel 4). Seejuures tuleb märkida, et selline tootlus on arvutatud 100 miljoni euro suuruse kapitali alusel, arvesse ei ole võetud sisse maksmata 50 miljonit eurot, seega on arvutatud tootlus tegelikust suurem. 20. aprilli 2004. aasta finantsprognoosides eeldatav tootluse määr ei olnud suurem (vt tabel 3). |
| --- | --- |

(154)

28. septembri 2004. aasta äriplaani stsenaariumi B prognooside kohaselt arvestas ONDD kogu tegevuse ROE väärtuseks aastatel 2005, 2006 ja 2007 1,3–1,9 %, tegemist oli 28. septembri 2004. aasta äriplaani dünaamilise, 6 % tegevusmahu kasvu hõlmava stsenaariumiga (ROE ilma tasanduseraldisteta ulatus 2,8–4,3 protsendini) (vt tabel 4). Seejuures tuleb märkida, et selline tootlus on arvutatud 100 miljoni euro suuruse kapitali alusel, arvesse ei ole võetud sisse maksmata 50 miljonit eurot, seega on arvutatud tootlus tegelikust suurem. 20. aprilli 2004. aasta finantsprognoosides eeldatav tootluse määr ei olnud suurem (vt tabel 3).

| (155) | Eelnevat silmas pidades on ilmne, et ettevõtja SA Ducroire eeldatav kasumlikkus ei olnud piisav selleks, et turutingimustes tegutsev eraettevõtja oleks nõustunud sellist investeeringut tegema. Investeeringu tootlus oli kolme esimese aasta jooksul väiksem kui riskivabal investeeringul (Belgia riigi pikaajaliste võlakirjade tootlus) (Belgia riigi pikaajaliste võlakirjade keskmine tootluse määr 2004. aastal oli 4,15 % (76)). Isegi tasanduseraldisi arvesse võttes ulatub eeldatav tootlus vaid riskivaba investeeringuga samale tasemele. |
| --- | --- |

(155)

Eelnevat silmas pidades on ilmne, et ettevõtja SA Ducroire eeldatav kasumlikkus ei olnud piisav selleks, et turutingimustes tegutsev eraettevõtja oleks nõustunud sellist investeeringut tegema. Investeeringu tootlus oli kolme esimese aasta jooksul väiksem kui riskivabal investeeringul (Belgia riigi pikaajaliste võlakirjade tootlus) (Belgia riigi pikaajaliste võlakirjade keskmine tootluse määr 2004. aastal oli 4,15 % (76)). Isegi tasanduseraldisi arvesse võttes ulatub eeldatav tootlus vaid riskivaba investeeringuga samale tasemele.

| (156) | Turutingimustes tegutsev eraettevõtja nõustuks nii madalat esimeste aastate tootlust võimaldava investeeringuga vaid juhul, kui tal on mõistulikult võimalik eeldada hilisemat kasumlikkust, mis on antud sektori keskmisest kasumlikkusest selgelt suurem, nii et investeeringu kogutootlus (pärast asjaomase kasumlikkuse määra kohaldamist) oleks piisav (77). |
| --- | --- |

(156)

Turutingimustes tegutsev eraettevõtja nõustuks nii madalat esimeste aastate tootlust võimaldava investeeringuga vaid juhul, kui tal on mõistulikult võimalik eeldada hilisemat kasumlikkust, mis on antud sektori keskmisest kasumlikkusest selgelt suurem, nii et investeeringu kogutootlus (pärast asjaomase kasumlikkuse määra kohaldamist) oleks piisav (77).

| (157) | Kuid mitte ükski 2004. aasta tõsiselt võetav uurimus ei andnud alust eeldada, et kõnealust esialgset madalat tootlust on võimalik kompenseerida oluliselt suurema tootlusega järgnevatel aastatel. Komisjon märgib samuti, et kõnealuse ajajärgu finantsprognoosidest nähtus aastateks 2005–2007 teatav majandustulemuste lineaarsus või üksnes tagasihoidlik majanduskasv (vt tabel 4) ning mitte miski ei andnud alust eeldada majandustulemuste kiiret paranemist 2007. aastale järgnevatel aastatel. Seejuures tuleb samuti märkida, et tütarettevõtja SA Ducroire asutamist ei saa käsitleda uue ettevõtja käivitamisena (start-up tähenduses), sest oli ette nähtud, et kõnealune ettevõtja jätkab emaettevõtja varasemat tegevust ning selleks kanti asjaomase tegevusega seotud varad ja kohustused lihtsalt ettevõtjalt ONDD üle ettevõtjale Ducroire. Komisjoni sellist seisukohta toetab ka omaaegsete finantsprognooside koostamise meetod. 2004. aastal ONDD koostatud finantsprognooside aluseks on kõnealuse tegevusega (lühiajalised riskid, sealhulgas turukõlblikud riskid) seotud varasemad ONDD majandustulemused. Kindlustusmaksete ja kulude prognoosid põhinesid peaasjalikult eelneva viie aasta ajaloolistel finantsandmetel, tehtud olid vaid mõned turutingimuste muutumisega seotud parandused, nagu kindlustusmaksete vähendamine 2004. aastal kümne uue liikmesriigi Euroopa Liiduga liitumise tõttu turukõlblikuks muutunud riskide puhul. |
| --- | --- |

(157)

Kuid mitte ükski 2004. aasta tõsiselt võetav uurimus ei andnud alust eeldada, et kõnealust esialgset madalat tootlust on võimalik kompenseerida oluliselt suurema tootlusega järgnevatel aastatel. Komisjon märgib samuti, et kõnealuse ajajärgu finantsprognoosidest nähtus aastateks 2005–2007 teatav majandustulemuste lineaarsus või üksnes tagasihoidlik majanduskasv (vt tabel 4) ning mitte miski ei andnud alust eeldada majandustulemuste kiiret paranemist 2007. aastale järgnevatel aastatel. Seejuures tuleb samuti märkida, et tütarettevõtja SA Ducroire asutamist ei saa käsitleda uue ettevõtja käivitamisena (start-up tähenduses), sest oli ette nähtud, et kõnealune ettevõtja jätkab emaettevõtja varasemat tegevust ning selleks kanti asjaomase tegevusega seotud varad ja kohustused lihtsalt ettevõtjalt ONDD üle ettevõtjale Ducroire. Komisjoni sellist seisukohta toetab ka omaaegsete finantsprognooside koostamise meetod. 2004. aastal ONDD koostatud finantsprognooside aluseks on kõnealuse tegevusega (lühiajalised riskid, sealhulgas turukõlblikud riskid) seotud varasemad ONDD majandustulemused. Kindlustusmaksete ja kulude prognoosid põhinesid peaasjalikult eelneva viie aasta ajaloolistel finantsandmetel, tehtud olid vaid mõned turutingimuste muutumisega seotud parandused, nagu kindlustusmaksete vähendamine 2004. aastal kümne uue liikmesriigi Euroopa Liiduga liitumise tõttu turukõlblikuks muutunud riskide puhul.

| (158) | Lisaks sellele ilmneb ettevõtja sisedokumentidest, et kogu sissemakstud 100 miljoni euro suurune kapital kavatseti suunata eeskätt ONDD varasema tegevuse mahu suurendamisele ning seda kuni 2007. aastani (vt põhjendus 61). Seega oli tegemist olemasoleva tegevuse mahu loomuliku kasvuga (2004. aastal ei kavandatud tegevusvaldkonda mingil määral laiendada suurema tootlusega tegevuse suunas). |
| --- | --- |

(158)

Lisaks sellele ilmneb ettevõtja sisedokumentidest, et kogu sissemakstud 100 miljoni euro suurune kapital kavatseti suunata eeskätt ONDD varasema tegevuse mahu suurendamisele ning seda kuni 2007. aastani (vt põhjendus 61). Seega oli tegemist olemasoleva tegevuse mahu loomuliku kasvuga (2004. aastal ei kavandatud tegevusvaldkonda mingil määral laiendada suurema tootlusega tegevuse suunas).

| (159) | Märgitud, kuid sisse maksmata kapitali (50 miljonit eurot) kasutamiseks ei tehtud sel ajajärgul mingit konkreetset kava, seetõttu puuduvad ka prognoosid selle kapitali eeldatava tootluse kohta. Seejuures ei nähtud ettevõtjale SA Ducroire kapitali eraldamisel ette KUP aktsiate omandamist, samuti puudus üldisem rahapaigutamise strateegia. |
| --- | --- |

(159)

Märgitud, kuid sisse maksmata kapitali (50 miljonit eurot) kasutamiseks ei tehtud sel ajajärgul mingit konkreetset kava, seetõttu puuduvad ka prognoosid selle kapitali eeldatava tootluse kohta. Seejuures ei nähtud ettevõtjale SA Ducroire kapitali eraldamisel ette KUP aktsiate omandamist, samuti puudus üldisem rahapaigutamise strateegia.

| (160) | Lisaks sellele tuleb märkida, et prognoosid aastateks 2005–2014 koostati alles tagantjärele, pärast seda, kui komisjon oli alustanud ametlikku uurimismenetlust. Ainukesed ONDD ex ante koostatud finantsprognoosid hõlmasid kolme aastat (ettevõtja SA Ducroire tegevuse kolme esimest aastat, st aastaid 2005, 2006 ja 2007), seejuures on tegemist liiga lühikese perioodiga, et see võiks rahuldada erainvestori nõudmisi. |
| --- | --- |

(160)

Lisaks sellele tuleb märkida, et prognoosid aastateks 2005–2014 koostati alles tagantjärele, pärast seda, kui komisjon oli alustanud ametlikku uurimismenetlust. Ainukesed ONDD ex ante koostatud finantsprognoosid hõlmasid kolme aastat (ettevõtja SA Ducroire tegevuse kolme esimest aastat, st aastaid 2005, 2006 ja 2007), seejuures on tegemist liiga lühikese perioodiga, et see võiks rahuldada erainvestori nõudmisi.

| (161) | Komisjon jõudis järeldusele, et kapitali eeldatav tootlus oli liiga väike ning et sellest tulenevalt on 36,6 miljoni euro näol tegemist ettevõtjale SA Ducroire turukõlblike riskide haldamise valdkonnas antava eelisega. |
| --- | --- |

(161)

Komisjon jõudis järeldusele, et kapitali eeldatav tootlus oli liiga väike ning et sellest tulenevalt on 36,6 miljoni euro näol tegemist ettevõtjale SA Ducroire turukõlblike riskide haldamise valdkonnas antava eelisega.

| (162) | Lisaks sellele analüüsib komisjon järgnevates põhjendustes turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse eeldatavat tootlust. |
| --- | --- |

(162)

Lisaks sellele analüüsib komisjon järgnevates põhjendustes turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse eeldatavat tootlust.

| (163) | Komisjon märgib, et ONDD koostatud 28. septembri 2004. aasta strateegilise teatise lisas 9 esitatud finantsprognoosides oli ette nähtud turukõlblike riskide kindlustamisega seotud tegevuse negatiivne majandustulem (riskid, mis on seotud riikidega, mille riskid on lühiajalist ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise kohaselt turukõlblikud)
   (78) kogu ajavahemiku 2005–2007 jooksul, nii et turukõlbmatute riskide kasum pidi katma turukõlblike riskidega seotud kahjumi. Seega võib järeldada, et turukõlblike riskide eeldatav kasumlikkus oli väiksem kui kogu tegevuse üldine kasumlikkus, mis juba niigi oli erainvestori jaoks ebapiisav. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et isegi kui 2004. aasta finantsprognooside alusel (79) analüüsida eraldi turukõlblike riskidega seotud eeldatavat tootlust, leiab kinnitust asjaolu, et eeldatav tootlus oli negatiivne ning seega ilmselgelt ebapiisav selleks, et veenda erainvestorit sellist investeeringut tegema. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon märgib, et ONDD koostatud 28. septembri 2004. aasta strateegilise teatise lisas 9 esitatud finantsprognoosides oli ette nähtud turukõlblike riskide kindlustamisega seotud tegevuse negatiivne majandustulem (riskid, mis on seotud riikidega, mille riskid on lühiajalist ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise kohaselt turukõlblikud)
   (78) kogu ajavahemiku 2005–2007 jooksul, nii et turukõlbmatute riskide kasum pidi katma turukõlblike riskidega seotud kahjumi. Seega võib järeldada, et turukõlblike riskide eeldatav kasumlikkus oli väiksem kui kogu tegevuse üldine kasumlikkus, mis juba niigi oli erainvestori jaoks ebapiisav. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et isegi kui 2004. aasta finantsprognooside alusel (79) analüüsida eraldi turukõlblike riskidega seotud eeldatavat tootlust, leiab kinnitust asjaolu, et eeldatav tootlus oli negatiivne ning seega ilmselgelt ebapiisav selleks, et veenda erainvestorit sellist investeeringut tegema.

| (164) | Belgia ametiasutused väidavad põhjenduses 74 esitatud argumentide alusel, et 2004. aasta septembris koostatud prognoose ei tuleks turukõlblike ja turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse tootluse analüüsimisel arvesse võtta, sest need „annavad eksitavaid tulemusi”. Belgia ametiasutused kinnitavad, et 2011. aastal välja töötatud meetod turukõlblike ja turukõlbmatute riskide eraldamiseks peegeldab täpsemalt erainvestori kaalutlusi investeerimisotsuse tegemisel 2004. aastal. Seega tundub, et Belgia ametiasutused soovivad tagantjärele näidata, et 2004. aastal tehtud prognoosid turukõlblike riskide kohta (80) põhinesid ebaõigetel eeldustel. Prognoositav kahjude arv oli suur, samas kui kindlustusmaksete tase (mis pidi katma võetavad riskid) oli äärmiselt madal. Sellest tulenes 94 % suurune kahjusuhe (loss ratio). Komisjon ei saa nõustuda teatud tegevuse prognoositud tootluse tagantjärele muutmisega (vt põhjendus 150). Lisaks sellele märgib komisjon, et Belgia ametiasutuste selle väitega kinnitatakse, et puudusid spetsiaalsed tõsiselt võetavad prognoositava tootluse analüüsid turukõlblike riskide kohta ning et seetõttu tuleks erainvestori kriteeriumi nõuetekohaseks kohaldamiseks analüüsida kogu ettevõtjale SA Ducroire eraldatud kapitali tootlust. |
| --- | --- |

(164)

Belgia ametiasutused väidavad põhjenduses 74 esitatud argumentide alusel, et 2004. aasta septembris koostatud prognoose ei tuleks turukõlblike ja turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse tootluse analüüsimisel arvesse võtta, sest need „annavad eksitavaid tulemusi”. Belgia ametiasutused kinnitavad, et 2011. aastal välja töötatud meetod turukõlblike ja turukõlbmatute riskide eraldamiseks peegeldab täpsemalt erainvestori kaalutlusi investeerimisotsuse tegemisel 2004. aastal. Seega tundub, et Belgia ametiasutused soovivad tagantjärele näidata, et 2004. aastal tehtud prognoosid turukõlblike riskide kohta (80) põhinesid ebaõigetel eeldustel. Prognoositav kahjude arv oli suur, samas kui kindlustusmaksete tase (mis pidi katma võetavad riskid) oli äärmiselt madal. Sellest tulenes 94 % suurune kahjusuhe (loss ratio). Komisjon ei saa nõustuda teatud tegevuse prognoositud tootluse tagantjärele muutmisega (vt põhjendus 150). Lisaks sellele märgib komisjon, et Belgia ametiasutuste selle väitega kinnitatakse, et puudusid spetsiaalsed tõsiselt võetavad prognoositava tootluse analüüsid turukõlblike riskide kohta ning et seetõttu tuleks erainvestori kriteeriumi nõuetekohaseks kohaldamiseks analüüsida kogu ettevõtjale SA Ducroire eraldatud kapitali tootlust.

| (165) | Komisjon märgib lisaks sellele, et isegi kui võetaks arvesse üksnes Belgia ametiasutuste 2011. aastal üle vaadatud ja edastatud turukõlblike riskidega seotud tegevuse tulususe prognoosi (81) — kuigi komisjon sellise lähenemisega ei nõustu, kuna selliseid prognoose investeeringu tegemise hetkel ei olnud — ja jagataks kõnealune tulem komisjoni hinnangu kohase turukõlblike riskide jaoks eraldatud kapitali summaga (st [45–65] miljoni euroga), oleks ajavahemiku 2005–2007 hinnanguline ROE ikkagi väiksem riskivaba investeeringu omast. |
| --- | --- |

(165)

Komisjon märgib lisaks sellele, et isegi kui võetaks arvesse üksnes Belgia ametiasutuste 2011. aastal üle vaadatud ja edastatud turukõlblike riskidega seotud tegevuse tulususe prognoosi (81) — kuigi komisjon sellise lähenemisega ei nõustu, kuna selliseid prognoose investeeringu tegemise hetkel ei olnud — ja jagataks kõnealune tulem komisjoni hinnangu kohase turukõlblike riskide jaoks eraldatud kapitali summaga (st [45–65] miljoni euroga), oleks ajavahemiku 2005–2007 hinnanguline ROE ikkagi väiksem riskivaba investeeringu omast.

| (166) | Eelmises põhjenduses mainitud eeldatava tulususe hinnang põhineb erinevalt ONDD tehtud tootluse arvestustest kogu hinnangulise turukõlblike riskidega seotud kapitali summal, mis hõlmab ka kapitali sissemaksmata osa. Belgia väitega (vt põhjendus 79), mille kohaselt 2004. aastal märgitud, kuid alles 2009. aastal sissemakstud kapitali osa ei tuleks hinnangulise kasumlikkuse arvestuses arvesse võtta, ei saa nõustuda. Kuigi see kapital ei olnud 2004. aastal sisse makstud, võis selle sisse nõuda mis tahes hetkel, kuna tegemist on ettevõtja SA Ducroire asutamisel märgitud kapitaliga. Turutingimustes tegutsev erainvestor nõuaks kõnealuse investeeringuga seotud riskide hüvitamist, kuivõrd ettevõtja maksejõuetuks muutumisel võib ta oma investeeringu osaliselt või täielikult kaotada. Seetõttu ei ole Belgia ametiasutuste arvutustega võimalik nõustuda. |
| --- | --- |

(166)

Eelmises põhjenduses mainitud eeldatava tulususe hinnang põhineb erinevalt ONDD tehtud tootluse arvestustest kogu hinnangulise turukõlblike riskidega seotud kapitali summal, mis hõlmab ka kapitali sissemaksmata osa. Belgia väitega (vt põhjendus 79), mille kohaselt 2004. aastal märgitud, kuid alles 2009. aastal sissemakstud kapitali osa ei tuleks hinnangulise kasumlikkuse arvestuses arvesse võtta, ei saa nõustuda. Kuigi see kapital ei olnud 2004. aastal sisse makstud, võis selle sisse nõuda mis tahes hetkel, kuna tegemist on ettevõtja SA Ducroire asutamisel märgitud kapitaliga. Turutingimustes tegutsev erainvestor nõuaks kõnealuse investeeringuga seotud riskide hüvitamist, kuivõrd ettevõtja maksejõuetuks muutumisel võib ta oma investeeringu osaliselt või täielikult kaotada. Seetõttu ei ole Belgia ametiasutuste arvutustega võimalik nõustuda.

| (167) | Samas tuleb nõustuda sellega, et kõnealune investor võib oma investeeringule vastava sissemaksmata kapitali osa paigutada, seni kuni seda kapitali ei ole sisse nõutud, lühema või keskpika tähtajaga likviidsetesse riskivabadesse finantsinstrumentidesse ja saada seeläbi kõnealusele paigutusele vastavat tootlust. Sellest tuleneb, et selline investor eeldab saada sissemaksmata kapitali investeerimisel hüvitist üksnes selle ettevõtja, millesse ta investeerib, riskipreemia ulatuses (st see hüvitis võrdub samalaadsesse ettevõtjasse investeeritud kapitali eeldatava tootluse ja likviidse lühi- või keskpika tähtajaga riskivaba rahapaigutuse tootluse määra vahega) (82). |
| --- | --- |

(167)

Samas tuleb nõustuda sellega, et kõnealune investor võib oma investeeringule vastava sissemaksmata kapitali osa paigutada, seni kuni seda kapitali ei ole sisse nõutud, lühema või keskpika tähtajaga likviidsetesse riskivabadesse finantsinstrumentidesse ja saada seeläbi kõnealusele paigutusele vastavat tootlust. Sellest tuleneb, et selline investor eeldab saada sissemaksmata kapitali investeerimisel hüvitist üksnes selle ettevõtja, millesse ta investeerib, riskipreemia ulatuses (st see hüvitis võrdub samalaadsesse ettevõtjasse investeeritud kapitali eeldatava tootluse ja likviidse lühi- või keskpika tähtajaga riskivaba rahapaigutuse tootluse määra vahega) (82).

| (168) | Seega tuleb osaliselt sissemakstud kapitali eeldatava tootluse hindamisel võtta arvesse kogu märgitud kapitali, kuid seejuures tuleb muuta sissemaksmata kapitali eeldatava tootluse määra. Komisjon viis läbi erinevate stsenaariumide simulatsioonid, sealhulgas ka kõige suurema eeldatava tootlusega stsenaariumi simulatsiooni, mille korral nõustutakse asjaoluga, et turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks eraldatud [45–65] miljoni euro suurusest kapitalist oli 2004. aastal sisse makstud üksnes [10–25] miljonit eurot (st kapital, mida juba ettevõtjas ONDD kasutati turukõlblike riskidega seotud tegevuseks) ning ülejäänud 36,6 miljonit eurot käsitleti sissemaksmata kapitalina, mille puhul oli nõutav üksnes riskipreemia. Kõnealuse simulatsiooni puhul lisati turukõlblike riskidega seotud tegevuse eeldatavale tootlusele kasum, mis saadi 36,6 miljoni euro suuruse summa investeerimisel keskpika tähtajaga riskivabadesse finantsinstrumentidesse. Täpsemalt väljendudes liideti turukõlblike riskidega seotud tegevuse eeldatavale tulemile (83) sissemaksmata kapitali summa, mis oli korrutatud vaadeldaval ajajärgul keskpika tähtajaga likviidsete rahapaigutuste eeldatava tootluse määraga (84). Saadud summa jagati turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks kasutatava kapitali keskmise summaga. Sel viisil leiti, et omakapitali investeeringute eeldatav keskmine tootlus („return on average equity” ehk ROAE) ajavahemikul 2005–2007 tehtud investeeringu puhul oli ligikaudu 4 %. Sel viisil arvutatud eeldatav tootlus on vaevu võrdne Belgia riigi pikaajalise tähtajaga võlakirjade tootlusega 2004. aastal (vt põhjendus 155). |
| --- | --- |

(168)

Seega tuleb osaliselt sissemakstud kapitali eeldatava tootluse hindamisel võtta arvesse kogu märgitud kapitali, kuid seejuures tuleb muuta sissemaksmata kapitali eeldatava tootluse määra. Komisjon viis läbi erinevate stsenaariumide simulatsioonid, sealhulgas ka kõige suurema eeldatava tootlusega stsenaariumi simulatsiooni, mille korral nõustutakse asjaoluga, et turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks eraldatud [45–65] miljoni euro suurusest kapitalist oli 2004. aastal sisse makstud üksnes [10–25] miljonit eurot (st kapital, mida juba ettevõtjas ONDD kasutati turukõlblike riskidega seotud tegevuseks) ning ülejäänud 36,6 miljonit eurot käsitleti sissemaksmata kapitalina, mille puhul oli nõutav üksnes riskipreemia. Kõnealuse simulatsiooni puhul lisati turukõlblike riskidega seotud tegevuse eeldatavale tootlusele kasum, mis saadi 36,6 miljoni euro suuruse summa investeerimisel keskpika tähtajaga riskivabadesse finantsinstrumentidesse. Täpsemalt väljendudes liideti turukõlblike riskidega seotud tegevuse eeldatavale tulemile (83) sissemaksmata kapitali summa, mis oli korrutatud vaadeldaval ajajärgul keskpika tähtajaga likviidsete rahapaigutuste eeldatava tootluse määraga (84). Saadud summa jagati turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks kasutatava kapitali keskmise summaga. Sel viisil leiti, et omakapitali investeeringute eeldatav keskmine tootlus („return on average equity” ehk ROAE) ajavahemikul 2005–2007 tehtud investeeringu puhul oli ligikaudu 4 %. Sel viisil arvutatud eeldatav tootlus on vaevu võrdne Belgia riigi pikaajalise tähtajaga võlakirjade tootlusega 2004. aastal (vt põhjendus 155).

| (169) | Isegi kui Belgia ettepaneku kohaselt kasutada investeeringu tootlusena 3,5 % (vt põhjendus 80), ei muutu eeldatav tootlus selle tulemusena märkimisväärselt ning ei saavuta Belgia enda hinnangulisena määratletud kapitali maksumuse taset. |
| --- | --- |

(169)

Isegi kui Belgia ettepaneku kohaselt kasutada investeeringu tootlusena 3,5 % (vt põhjendus 80), ei muutu eeldatav tootlus selle tulemusena märkimisväärselt ning ei saavuta Belgia enda hinnangulisena määratletud kapitali maksumuse taset.

| (170) | Hinnangulise tootluse arvestuses (mis on esitatud põhjenduses 168) on vastupidiselt Belgia ettepanekule võetud arvesse tasandamiseraldisi. Et kõnealuste Belgia järelevalveasutuste nõutavate eraldiste eesmärk on majandustulemuste ajaline ühtlustamine ning ettevõtja tulevasest tegevusest tingitud kahjumi katmine, tuleb pidada asjakohaseks võtta neid tootluse arvutamisel arvesse. Komisjoni lähenemisviis vastab raamatupidamislikule põhimõttele, mille kohaselt neid eraldisi käsitletakse kasumit vähendava kuluna. Isegi kui seda kasumi prognoosimisel kuluna arvesse ei võeta, jääb eeldatav tootlus väiksemaks Belgia ametiasutuste endi arvestatud kapitali maksumuse tasemest (käesolevas otsuses ei võta komisjon seisukohta Belgia ametiasutuste tehtud kapitalikulude prognoosi kehtivuse kohta, kuivõrd see arv ei ole käesolevas otsuses esitatud põhjenduse aluseks). |
| --- | --- |

(170)

Hinnangulise tootluse arvestuses (mis on esitatud põhjenduses 168) on vastupidiselt Belgia ettepanekule võetud arvesse tasandamiseraldisi. Et kõnealuste Belgia järelevalveasutuste nõutavate eraldiste eesmärk on majandustulemuste ajaline ühtlustamine ning ettevõtja tulevasest tegevusest tingitud kahjumi katmine, tuleb pidada asjakohaseks võtta neid tootluse arvutamisel arvesse. Komisjoni lähenemisviis vastab raamatupidamislikule põhimõttele, mille kohaselt neid eraldisi käsitletakse kasumit vähendava kuluna. Isegi kui seda kasumi prognoosimisel kuluna arvesse ei võeta, jääb eeldatav tootlus väiksemaks Belgia ametiasutuste endi arvestatud kapitali maksumuse tasemest (käesolevas otsuses ei võta komisjon seisukohta Belgia ametiasutuste tehtud kapitalikulude prognoosi kehtivuse kohta, kuivõrd see arv ei ole käesolevas otsuses esitatud põhjenduse aluseks).

| (171) | Seega ilmneb, et isegi kui võtta aluseks Belgia ametiasutuste esitatud väited (mida komisjon peab ekslikeks), ei ole turukõlblike riskidega seotud tegevuse tootlus piisav selleks, et veenda turutingimustes tegutsevat eraettevõtjat kõnealust investeeringut tegema. |
| --- | --- |

(171)

Seega ilmneb, et isegi kui võtta aluseks Belgia ametiasutuste esitatud väited (mida komisjon peab ekslikeks), ei ole turukõlblike riskidega seotud tegevuse tootlus piisav selleks, et veenda turutingimustes tegutsevat eraettevõtjat kõnealust investeeringut tegema.

| (172) | Lisaks, mis puudutab komisjoni 2007. aasta detsembri teabenõudele Belgia ametiasutustelt saadud vastust, siis märgib komisjon seoses vastuses kaitstava meetodiga, mis on mõeldud tootluse hindamiseks, st jutt on ROR suhtarvust, et kõnealust suhtarvu ei kasutatud ONDD ex ante finantsprognooside (äriplaani) puhul. Liiatigi näitab kõnealune suhtarv ettevõtja käibest tulenevat tehnilist tulemit, ei võta arvesse investeeritud kapitali suurust ja ei näita tootluse seost kõnealuse kapitaliga. Samuti ei võta see arvesse puhtalt finantstegevuse tulemust, mis on samas raamatupidamisliku kasumi osa ja jagatakse aktsionäridele. Omavahenditesse investeerija, näiteks aktsionär, ei võtaks kavandatava investeeringu tootluse hindamisel arvesse üksnes seda määra, mis ei näita omavahendite ja investeeritud summade tootlust. |
| --- | --- |

(172)

Lisaks, mis puudutab komisjoni 2007. aasta detsembri teabenõudele Belgia ametiasutustelt saadud vastust, siis märgib komisjon seoses vastuses kaitstava meetodiga, mis on mõeldud tootluse hindamiseks, st jutt on ROR suhtarvust, et kõnealust suhtarvu ei kasutatud ONDD ex ante finantsprognooside (äriplaani) puhul. Liiatigi näitab kõnealune suhtarv ettevõtja käibest tulenevat tehnilist tulemit, ei võta arvesse investeeritud kapitali suurust ja ei näita tootluse seost kõnealuse kapitaliga. Samuti ei võta see arvesse puhtalt finantstegevuse tulemust, mis on samas raamatupidamisliku kasumi osa ja jagatakse aktsionäridele. Omavahenditesse investeerija, näiteks aktsionär, ei võtaks kavandatava investeeringu tootluse hindamisel arvesse üksnes seda määra, mis ei näita omavahendite ja investeeritud summade tootlust.

| (173) | Seega on kõnealuse 36,6 miljoni euro näol tegemist ettevõtja ONDD poolt ettevõtjale SA Ducroire kapitali kujul antava eelisega, mida kõnealune ettevõtja ei oleks saanud samadel tingimustel turul tegutsedes. |
| --- | --- |

(173)

Seega on kõnealuse 36,6 miljoni euro näol tegemist ettevõtja ONDD poolt ettevõtjale SA Ducroire kapitali kujul antava eelisega, mida kõnealune ettevõtja ei oleks saanud samadel tingimustel turul tegutsedes.

V.1.2.   
  Abi omistatavus riigile ja riigi vahendid

| (174) | Otsuse kapitali eraldamise kohta ettevõtjale SA Ducroire tegi ONDD, mis on seostatav Belgia riigiga, kuivõrd tegemist on 31. augusti 1939. aasta põhiseaduse rakendusseaduse alusel asutatud iseseisva avalik-õigusliku ühinguga Belgia avaliku õiguse tähenduses. Ettevõtja haldusnõukogu liikmed nimetab (ministrite nõukogu otsusega) ametisse ning kutsub ametist tagasi Belgia kuningas, kes määrab ühtlasi kindlaks nende hüvitised ja töötasud, enamiku haldusnõukogu liikmete puhul teevad ametissenimetamise ettepaneku kõnealust valdkonda kureeriv föderaalminister ja Belgia kolme piirkonna regionaalvalitsus (85). Kureeriva ministri ettepanekul ametissenimetatud haldusnõukogu liikmed tegutsevad ministri volinikena ja neil on õigus haldusnõukogu istungitel kasutada vetoõigust otsuste suhtes, mida nad leiavad olevat riigi huvidega vastuolus. Sellisel juhul teeb otsuse suhtes vetoõigust kasutanud ministri volinik viivitamatult ettekande teda volitanud ministrile. Ja lõpuks on avalik-õiguslikul ettevõtjal ONDD Belgia riigi tagatis ja ta võib teha tehinguid Belgia riigi nimel. |
| --- | --- |

(174)

Otsuse kapitali eraldamise kohta ettevõtjale SA Ducroire tegi ONDD, mis on seostatav Belgia riigiga, kuivõrd tegemist on 31. augusti 1939. aasta põhiseaduse rakendusseaduse alusel asutatud iseseisva avalik-õigusliku ühinguga Belgia avaliku õiguse tähenduses. Ettevõtja haldusnõukogu liikmed nimetab (ministrite nõukogu otsusega) ametisse ning kutsub ametist tagasi Belgia kuningas, kes määrab ühtlasi kindlaks nende hüvitised ja töötasud, enamiku haldusnõukogu liikmete puhul teevad ametissenimetamise ettepaneku kõnealust valdkonda kureeriv föderaalminister ja Belgia kolme piirkonna regionaalvalitsus (85). Kureeriva ministri ettepanekul ametissenimetatud haldusnõukogu liikmed tegutsevad ministri volinikena ja neil on õigus haldusnõukogu istungitel kasutada vetoõigust otsuste suhtes, mida nad leiavad olevat riigi huvidega vastuolus. Sellisel juhul teeb otsuse suhtes vetoõigust kasutanud ministri volinik viivitamatult ettekande teda volitanud ministrile. Ja lõpuks on avalik-õiguslikul ettevõtjal ONDD Belgia riigi tagatis ja ta võib teha tehinguid Belgia riigi nimel.

| (175) | Belgia riik on seega esindatud ONDD haldusnõukogus ning on teadlik haldusnõukogu tehtud otsustest, seega on ta otseselt seotud ONDD poolt ettevõtjale SA Ducroire kapitali eraldamist hõlmava meetmega. Belgia ametiasutused ei ole vaidlustanud Belgia riigi seotust kapitali eraldamist hõlmava meetmega. |
| --- | --- |

(175)

Belgia riik on seega esindatud ONDD haldusnõukogus ning on teadlik haldusnõukogu tehtud otsustest, seega on ta otseselt seotud ONDD poolt ettevõtjale SA Ducroire kapitali eraldamist hõlmava meetmega. Belgia ametiasutused ei ole vaidlustanud Belgia riigi seotust kapitali eraldamist hõlmava meetmega.

| (176) | Belgia riigiga seotud avalik-õigusliku asutuse ONDD teostatud kapitali eraldamine ettevõtjale SA Ducroire toimus seega riigi ressurssidest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(176)

Belgia riigiga seotud avalik-õigusliku asutuse ONDD teostatud kapitali eraldamine ettevõtjale SA Ducroire toimus seega riigi ressurssidest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

V.1.3.   
  Valikulisus

| (177) | 2004. aastal toimunud kapitali eraldamine on valikuline, kuivõrd see puudutas otseselt üksnes ettevõtjat SA Ducroire. |
| --- | --- |

(177)

2004. aastal toimunud kapitali eraldamine on valikuline, kuivõrd see puudutas otseselt üksnes ettevõtjat SA Ducroire.

V.1.4.   
  Konkurentsi kahjustamine

| (178) | Et ONDD eraldas kõnealuse kapitali, eeldamata selle piisavat tootlust, sai ettevõtja SA Ducroire konkurentsieelise võrreldes eraõiguslike krediidikindlustuse andjatega, mille aktsionärid eeldasid oma investeeringult tootlust, mis oleks tasemel, mida nad võisid eeldada samaväärsetelt teistelt investeeringutelt. |
| --- | --- |

(178)

Et ONDD eraldas kõnealuse kapitali, eeldamata selle piisavat tootlust, sai ettevõtja SA Ducroire konkurentsieelise võrreldes eraõiguslike krediidikindlustuse andjatega, mille aktsionärid eeldasid oma investeeringult tootlust, mis oleks tasemel, mida nad võisid eeldada samaväärsetelt teistelt investeeringutelt.

| (179) | Eeskätt tuleb arvestada asjaolu, et SA Ducroire ei oleks sellist kapitali saanud hankida turult, kuivõrd kõnealuse investeeringu tootlus oli ebapiisav. See tähendab, et ilma ONDD vahendusel riigilt saadud kapitalita ei oleks ettevõtja SA Ducroire saanud oma tegevust turul sellises ulatuses laiendada, nagu ta seda tegi. |
| --- | --- |

(179)

Eeskätt tuleb arvestada asjaolu, et SA Ducroire ei oleks sellist kapitali saanud hankida turult, kuivõrd kõnealuse investeeringu tootlus oli ebapiisav. See tähendab, et ilma ONDD vahendusel riigilt saadud kapitalita ei oleks ettevõtja SA Ducroire saanud oma tegevust turul sellises ulatuses laiendada, nagu ta seda tegi.

| (180) | Seejuures on ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktis 3.2 täpsustatud, et teatud ekspordikrediidikindlustuse andjad, kes saavad riigilt kapitali viisil, mis ei vasta turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumile, moonutavad konkurentsi. |
| --- | --- |

(180)

Seejuures on ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktis 3.2 täpsustatud, et teatud ekspordikrediidikindlustuse andjad, kes saavad riigilt kapitali viisil, mis ei vasta turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumile, moonutavad konkurentsi.

| (181) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt on ettevõtja konkurentsiolukorra parandamine riigiabi andmisega üldjuhul tõendiks selle kohta, et on kahjustatud konkurentsi seoses teiste ettevõtjatega, kes ei ole sarnast abi saanud (86). |
| --- | --- |

(181)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt on ettevõtja konkurentsiolukorra parandamine riigiabi andmisega üldjuhul tõendiks selle kohta, et on kahjustatud konkurentsi seoses teiste ettevõtjatega, kes ei ole sarnast abi saanud (86).

| (182) | Riigi poolne ettevõtjale ONDD turukõlblike riskide katmiseks vajaliku kapitali eraldamise teel antud abi moonutab või võib moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(182)

Riigi poolne ettevõtjale ONDD turukõlblike riskide katmiseks vajaliku kapitali eraldamise teel antud abi moonutab või võib moonutada konkurentsi.

V.1.5.   
  Liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine

| (183) | Ettevõtja SA Ducroire on konkurentsiolukorras teiste Euroopa Liidu ettevõtjatega krediidikindlustuse turul. Sama kehtib ka avalik-õigusliku ettevõtja ONDD kohta turukõlblike riskide osas enne seda, kui ONDD andis ettevõtjale Ducroire üle lühiajaliste riskidega, sealhulgas turukõlblike riskidega seotud krediidikindlustuse alased tegevused. |
| --- | --- |

(183)

Ettevõtja SA Ducroire on konkurentsiolukorras teiste Euroopa Liidu ettevõtjatega krediidikindlustuse turul. Sama kehtib ka avalik-õigusliku ettevõtja ONDD kohta turukõlblike riskide osas enne seda, kui ONDD andis ettevõtjale Ducroire üle lühiajaliste riskidega, sealhulgas turukõlblike riskidega seotud krediidikindlustuse alased tegevused.

| (184) | Lisaks sellele tegutsevad ONDD ja ettevõtja SA Ducroire ka teistes liikmesriikides, eeskätt tänu Tšehhi riikliku ekspordikrediidikindlustuse ameti äriharu KUP omandamisele. |
| --- | --- |

(184)

Lisaks sellele tegutsevad ONDD ja ettevõtja SA Ducroire ka teistes liikmesriikides, eeskätt tänu Tšehhi riikliku ekspordikrediidikindlustuse ameti äriharu KUP omandamisele.

| (185) | Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktis 3.2 on märgitud, et kui riik on andnud ekspordikrediidikindlustuse andjale turukõlblike riskide osas tagatise või kapitali viisil, mis on vastuolus turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumiga, on sellise tagatise või kapitali andmise näol tegemist riigiabiga, mis kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(185)

Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktis 3.2 on märgitud, et kui riik on andnud ekspordikrediidikindlustuse andjale turukõlblike riskide osas tagatise või kapitali viisil, mis on vastuolus turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumiga, on sellise tagatise või kapitali andmise näol tegemist riigiabiga, mis kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (186) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisega tegemist juhul, kui abi saav ettevõtja (või abi saavad ettevõtjad) tegutsevad konkurentsile avatud valdkonnas, mis on liikmesriikidevahelise kaubanduse objekt (87). |
| --- | --- |

(186)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisega tegemist juhul, kui abi saav ettevõtja (või abi saavad ettevõtjad) tegutsevad konkurentsile avatud valdkonnas, mis on liikmesriikidevahelise kaubanduse objekt (87).

| (187) | Asjaolu, et käesoleva menetluse aluseks oli Belgiast erineva liikmesriigi kaebus kaubanduse kahjustamise kohta ettevõtja SA Ducroire tegevuse tõttu kolmandas liikmesriigis (Tšehhi Vabariigis), vaid kinnitab seda, et ettevõtja SA Ducroire tegutseb liikmesriikidevahelist kaubandust hõlmavas valdkonnas. |
| --- | --- |

(187)

Asjaolu, et käesoleva menetluse aluseks oli Belgiast erineva liikmesriigi kaebus kaubanduse kahjustamise kohta ettevõtja SA Ducroire tegevuse tõttu kolmandas liikmesriigis (Tšehhi Vabariigis), vaid kinnitab seda, et ettevõtja SA Ducroire tegutseb liikmesriikidevahelist kaubandust hõlmavas valdkonnas.

| (188) | Seega kahjustab meede 3 tuntavalt liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(188)

Seega kahjustab meede 3 tuntavalt liikmesriikidevahelist kaubandust.

V.2.   VÕIMALIKU ABI EBASEADUSLIKKUS

| (189) | Eelnevast nähtub, et meetme näol 3 on tegemist abiga. |
| --- | --- |

(189)

Eelnevast nähtub, et meetme näol 3 on tegemist abiga.

| (190) | Komisjoni hinnangul on tegemist uue abiga, millest ei ole komisjonile teatatud, seega on tegemist ebaseadusliku abiga. |
| --- | --- |

(190)

Komisjoni hinnangul on tegemist uue abiga, millest ei ole komisjonile teatatud, seega on tegemist ebaseadusliku abiga.

| (191) | ONDD märkis kõnealuse kapitali 2004. aasta septembris ning ettevõtjale SA Ducroire anti lühiajaliste riskidega (sealhulgas turukõlblike riskidega) seotud tegevus üle 1. jaanuaril 2005. |
| --- | --- |

(191)

ONDD märkis kõnealuse kapitali 2004. aasta septembris ning ettevõtjale SA Ducroire anti lühiajaliste riskidega (sealhulgas turukõlblike riskidega) seotud tegevus üle 1. jaanuaril 2005.

| (192) | Kõnealune meede:






  — | on võetud vastu pärast 17. septembrit 1998, st kuupäeva, millal Belgia kinnitas ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise ja kohustus mitte lubama uue abi andmist; ja |
| --- | --- | --- |

(192)

Kõnealune meede:

—

on võetud vastu pärast 17. septembrit 1998, st kuupäeva, millal Belgia kinnitas ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise ja kohustus mitte lubama uue abi andmist; ja

| — | ei kuulu nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artiklis 15 sätestatud aegumistähtaja kohaldamisalasse, kuivõrd meetme vastuvõtmisest on möödunud vähem kui kümme aastat. |
| --- | --- |

—

ei kuulu nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artiklis 15 sätestatud aegumistähtaja kohaldamisalasse, kuivõrd meetme vastuvõtmisest on möödunud vähem kui kümme aastat.

| (193) | 36,6 miljoni euro suuruse kapitali osa näol, mille ettevõtjale SA Ducroire eraldas ONDD ning millest komisjonile eelnevalt ei teatatud, on tegemist uue ebaseadusliku abiga. |
| --- | --- |

(193)

36,6 miljoni euro suuruse kapitali osa näol, mille ettevõtjale SA Ducroire eraldas ONDD ning millest komisjonile eelnevalt ei teatatud, on tegemist uue ebaseadusliku abiga.

V.3.   HINNANG VÕIMALIKU ABI KOKKUSOBIVUSE KOHTA SISETURUGA

| (194) | Komisjon kontrollib meetme 3 siseturuga kokkusobivust kõnealuse ajajärgu suhtes kohaldatava ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise sätete alusel. Uus teatis liikmesriikidele, mis käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes (edaspidi „uus ekspordikrediidikindlustust käsitlev teatis”) avaldati 19. detsembril 2012 ja seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon kontrollib meetme 3 siseturuga kokkusobivust kõnealuse ajajärgu suhtes kohaldatava ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise sätete alusel. Uus teatis liikmesriikidele, mis käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes (edaspidi „uus ekspordikrediidikindlustust käsitlev teatis”) avaldati 19. detsembril 2012 ja seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

| (195) | Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktide 3.2 ja 4.1 sätete kohaselt ei kohaldata turukõlblike riskide kindlustamiseks antava abi suhtes üldjuhul asutamislepingus riigiabide kohta sätestatud erandeid. Kõnealused abid kahjustavad vastuvaidlematult kindlustusandjate vahelist konkurentsi, kuid eeskätt „põhjustavad need muutusi eri liikmesriikide tururiskide puhul kättesaadavas kindlustuskaitses, moonutades niiviisi konkurentsi liikmesriikide äriühingute vahel ja mõjutades omakorda ühendusesisest kaubandust, olenemata sellest, kas sellega on seotud ühendusesisene või väljapoole ühendust suunatud eksport. Asutamislepingu artiklis 92 sätestatud erandeid ei kohaldata tururiskide kindlustusele antava abi suhtes. Kõnealuse abi moonutav mõju ühenduses kaalub üles asjaolu, et ekspordi toetamine on kooskõlas siseriiklike või ühenduse huvidega” (88). Teisisõnu ei kohaldata kõnealuste abide suhtes ühtegi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud erandit, eeskätt artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, sest need abid kahjustavad konkurentsi siseturul liiga olulisel määral. |
| --- | --- |

(195)

Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktide 3.2 ja 4.1 sätete kohaselt ei kohaldata turukõlblike riskide kindlustamiseks antava abi suhtes üldjuhul asutamislepingus riigiabide kohta sätestatud erandeid. Kõnealused abid kahjustavad vastuvaidlematult kindlustusandjate vahelist konkurentsi, kuid eeskätt „põhjustavad need muutusi eri liikmesriikide tururiskide puhul kättesaadavas kindlustuskaitses, moonutades niiviisi konkurentsi liikmesriikide äriühingute vahel ja mõjutades omakorda ühendusesisest kaubandust, olenemata sellest, kas sellega on seotud ühendusesisene või väljapoole ühendust suunatud eksport. Asutamislepingu artiklis 92 sätestatud erandeid ei kohaldata tururiskide kindlustusele antava abi suhtes. Kõnealuse abi moonutav mõju ühenduses kaalub üles asjaolu, et ekspordi toetamine on kooskõlas siseriiklike või ühenduse huvidega” (88). Teisisõnu ei kohaldata kõnealuste abide suhtes ühtegi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud erandit, eeskätt artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, sest need abid kahjustavad konkurentsi siseturul liiga olulisel määral.

| (196) | Lisaks sellele ei vasta kõnealune abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud erandite kohaldamiseks vajalikule ühele või mitmele tingimusele. Eeskätt, nagu on mainitud algatamisotsuses, ei saa kõnealuse abi näol olla tegemist abiga ettevõtja päästmiseks või ümberkorraldamiseks vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (89) seda eeskätt järgmistel põhjustel:






  1) | Belgia ametiasutused ei ole tõendanud, et ettevõtja SA Ducroire on sellise abi jaoks abikõlblik, eeskätt seda, et tegemist on raskustes oleva ettevõtjaga vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Samuti tuleb märkida, et vastavalt kõnealuste suuniste punktile 12 ei ole vastasutatud ettevõtjad äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi jaoks abikõlblikud; |
| --- | --- | --- |

(196)

Lisaks sellele ei vasta kõnealune abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud erandite kohaldamiseks vajalikule ühele või mitmele tingimusele. Eeskätt, nagu on mainitud algatamisotsuses, ei saa kõnealuse abi näol olla tegemist abiga ettevõtja päästmiseks või ümberkorraldamiseks vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (89) seda eeskätt järgmistel põhjustel:

1)

Belgia ametiasutused ei ole tõendanud, et ettevõtja SA Ducroire on sellise abi jaoks abikõlblik, eeskätt seda, et tegemist on raskustes oleva ettevõtjaga vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Samuti tuleb märkida, et vastavalt kõnealuste suuniste punktile 12 ei ole vastasutatud ettevõtjad äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi jaoks abikõlblikud;

| 2) | abi ei ole piiratud vähima vajaliku abiga. Ettevõtjale SA Ducroire eraldatud kapital oli piisavalt suur, et võimaldada ettevõtjal vara omandamist. 2004. aastal ettevõtjasiseste teatiste kujul esitatud äriplaan ei hõlmanud abi saaja omaosalust; |
| --- | --- |

2)

abi ei ole piiratud vähima vajaliku abiga. Ettevõtjale SA Ducroire eraldatud kapital oli piisavalt suur, et võimaldada ettevõtjal vara omandamist. 2004. aastal ettevõtjasiseste teatiste kujul esitatud äriplaan ei hõlmanud abi saaja omaosalust;

| 3) | ettevõtja SA Ducroire jaoks koostatud äriplaan ei hõlmanud meetmeid konkurentsi kahjustamise vältimiseks. |
| --- | --- |

3)

ettevõtja SA Ducroire jaoks koostatud äriplaan ei hõlmanud meetmeid konkurentsi kahjustamise vältimiseks.

| (197) | Uue ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise sätted ei muuda komisjoni antud hinnangut. |
| --- | --- |

(197)

Uue ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise sätted ei muuda komisjoni antud hinnangut.

| (198) | Sellest tulenevalt ei saa kõnealust meedet pidada siseturuga kooskõlas olevaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(198)

Sellest tulenevalt ei saa kõnealust meedet pidada siseturuga kooskõlas olevaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses.

V.4.   ERALDI HALDAMISE JA ERALDI RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMISE KOHUSTUS

| (199) | Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkti 4.3 kohaselt peavad turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks riigi toetust saavad ettevõtjad vähemalt eraldi haldama turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide kindlustamist ning pidama nende kohta eraldi raamatupidamisarvestust, et tagada, et turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks eraldatud kapitali ei kasutataks turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks, mis kahjustaks konkurentsi. |
| --- | --- |

(199)

Ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkti 4.3 kohaselt peavad turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks riigi toetust saavad ettevõtjad vähemalt eraldi haldama turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide kindlustamist ning pidama nende kohta eraldi raamatupidamisarvestust, et tagada, et turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks eraldatud kapitali ei kasutataks turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks, mis kahjustaks konkurentsi.

| (200) | Belgia ametiasutuste väitel teostati lühiajaliste riskidega seotud tegevust alates 1. jaanuarist 2005 seoses tegevuse üleandmisega ettevõtjas SA Ducroire olemasoleva kapitaliga (ilma täiendava kapitali eraldamiseta). Lisaks sellele on Belgia seisukohal, et kapital eraldati erainvestori jaoks vastuvõetavatel tingimustel. Belgia ametiasutused väidavad, et kuivõrd ettevõtja SA Ducroire ei saa riigi toetust, seejuures isegi mitte oma turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse eest, ei ole vajadust sisse seada eraldi raamatupidamisarvestust. |
| --- | --- |

(200)

Belgia ametiasutuste väitel teostati lühiajaliste riskidega seotud tegevust alates 1. jaanuarist 2005 seoses tegevuse üleandmisega ettevõtjas SA Ducroire olemasoleva kapitaliga (ilma täiendava kapitali eraldamiseta). Lisaks sellele on Belgia seisukohal, et kapital eraldati erainvestori jaoks vastuvõetavatel tingimustel. Belgia ametiasutused väidavad, et kuivõrd ettevõtja SA Ducroire ei saa riigi toetust, seejuures isegi mitte oma turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse eest, ei ole vajadust sisse seada eraldi raamatupidamisarvestust.

| (201) | Jaotises V.1.1.2 jõuti järeldusele, et üleantud tegevusega seotud kapitali suurus oli [45–75] miljonit eurot ning et seetõttu oli tegemist [75–100] miljoni euro suuruse lisakapitaliga, millest [35–65] miljoni euro suurust summat kasutati tegelikult turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks. Sel põhjusel jäeti kõnealune [35–65] miljoni euro suurune summa meetme abina kvalifitseerimisel välja. Belgia ametiasutuste väide, mille kohaselt turukõlbmatute riskidega seotud tegevusele ei antud riigi toetust, tuleb seega tagasi lükata, sest tõendamist leidis lisakapitali olemasolu, millest toetati osaliselt turukõlbmatute riskidega seotud tegevust. Lisaks sellele nähti ettevõtja SA Ducroire kogu tegevuse 2004. aasta finantsprognoosides ette eeldatav tootlus, mis oli väiksem sama ajajärgu riskivabade investeeringute omast (90). Eeldatav tootlus oli seega väiksem tootlusest, mis oleks rahuldanud turutingimustes tegutsevat erainvestorit. Sellest võib järeldada, et turukõlbmatute riskidega seotud tegevus sai jätkuvalt riigi toetust. |
| --- | --- |

(201)

Jaotises V.1.1.2 jõuti järeldusele, et üleantud tegevusega seotud kapitali suurus oli [45–75] miljonit eurot ning et seetõttu oli tegemist [75–100] miljoni euro suuruse lisakapitaliga, millest [35–65] miljoni euro suurust summat kasutati tegelikult turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks. Sel põhjusel jäeti kõnealune [35–65] miljoni euro suurune summa meetme abina kvalifitseerimisel välja. Belgia ametiasutuste väide, mille kohaselt turukõlbmatute riskidega seotud tegevusele ei antud riigi toetust, tuleb seega tagasi lükata, sest tõendamist leidis lisakapitali olemasolu, millest toetati osaliselt turukõlbmatute riskidega seotud tegevust. Lisaks sellele nähti ettevõtja SA Ducroire kogu tegevuse 2004. aasta finantsprognoosides ette eeldatav tootlus, mis oli väiksem sama ajajärgu riskivabade investeeringute omast (90). Eeldatav tootlus oli seega väiksem tootlusest, mis oleks rahuldanud turutingimustes tegutsevat erainvestorit. Sellest võib järeldada, et turukõlbmatute riskidega seotud tegevus sai jätkuvalt riigi toetust.

| (202) | Kuivõrd turukõlbmatute riskidega seotud tegevus sai vaadeldaval ajajärgul ja saab jätkuvalt riigi toetust, oleks ettevõtja SA Ducroire kui turukõlblike riskidega seotud tegevust hõlmav ettevõtja pidanud asutamisest alates täitma ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktis 4.3 sätestatud nõudeid ning seadma sisse turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide eraldi haldamise, samuti pidama nende kohta eraldi raamatupidamisarvestust. Uues ekspordikrediidikindlustust käsitlevas teatises on kõnealune kohustus säilinud (vt uue ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkt 15). |
| --- | --- |

(202)

Kuivõrd turukõlbmatute riskidega seotud tegevus sai vaadeldaval ajajärgul ja saab jätkuvalt riigi toetust, oleks ettevõtja SA Ducroire kui turukõlblike riskidega seotud tegevust hõlmav ettevõtja pidanud asutamisest alates täitma ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punktis 4.3 sätestatud nõudeid ning seadma sisse turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide eraldi haldamise, samuti pidama nende kohta eraldi raamatupidamisarvestust. Uues ekspordikrediidikindlustust käsitlevas teatises on kõnealune kohustus säilinud (vt uue ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkt 15).

| (203) | Kõnealune kohustus on ettevõtja SA Ducroire jaoks endiselt siduv. Turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse ja turukõlblike riskidega seotud tegevuse eraldi haldamine ja eraldi raamatupidamisarvestus tuleb sisse seada viivitamata. Sellise eraldi haldamise ja eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise puudumise tõttu ei saa turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks antud [35–65] miljoni euro suuruse toetust jätta meetme abiks kvalifitseerimise puhul arvesse võtmata. Käesolevas otsuses tehtud järeldus, mille kohaselt kõnealust [35–65] miljoni euro suurust summat kasutati turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse rahastamiseks, põhineb teatavatel osaliselt mittekontrollitavatel eeldustel, mis on seotud asjaomaste kontode tagasiulatuva eraldamisega (ettevõtjas SA Ducroire ei olnud reaalselt ametlikult mingeid eraldatud kontosid). Komisjon ei ole nõus enam lubama sellist tagasiulatuvat eraldamist, kui ta peaks tulevikus veel kord tegelema ettevõtja SA Ducroire kapitali kasutamise uurimisega. Eraldi haldamise ja eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise nõude eesmärk on nimelt vältida sellist tagasivaatavat tööd, mis põhineb paratamatult teatavatel osaliselt mittekontrollitavatel eeldustel. |
| --- | --- |

(203)

Kõnealune kohustus on ettevõtja SA Ducroire jaoks endiselt siduv. Turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse ja turukõlblike riskidega seotud tegevuse eraldi haldamine ja eraldi raamatupidamisarvestus tuleb sisse seada viivitamata. Sellise eraldi haldamise ja eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise puudumise tõttu ei saa turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks antud [35–65] miljoni euro suuruse toetust jätta meetme abiks kvalifitseerimise puhul arvesse võtmata. Käesolevas otsuses tehtud järeldus, mille kohaselt kõnealust [35–65] miljoni euro suurust summat kasutati turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse rahastamiseks, põhineb teatavatel osaliselt mittekontrollitavatel eeldustel, mis on seotud asjaomaste kontode tagasiulatuva eraldamisega (ettevõtjas SA Ducroire ei olnud reaalselt ametlikult mingeid eraldatud kontosid). Komisjon ei ole nõus enam lubama sellist tagasiulatuvat eraldamist, kui ta peaks tulevikus veel kord tegelema ettevõtja SA Ducroire kapitali kasutamise uurimisega. Eraldi haldamise ja eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise nõude eesmärk on nimelt vältida sellist tagasivaatavat tööd, mis põhineb paratamatult teatavatel osaliselt mittekontrollitavatel eeldustel.

| (204) | Käesolev otsus ja eeskätt 36,6 miljoni euro suuruse summa arvestus põhinevad turukõlblike ja turukõlbmatute riskide osas tehtud eraldi arvestustel (bilanss ja majandustulem) 31. detsembri 2011. aasta seisuga, nagu Belgia ametiasutused need 2012. aasta mais esitasid. Komisjon ei pea vastuvõetavaks, et eraldi haldamise ja raamatupidamisarvestuse pidamise käivitamine toimuks muude eelduste ja meetodite alusel kui need, mida kasutati edastatud summade kindlaksmääramiseks käesoleva menetluse käigus. Eeskätt ei pea komisjon võimalikuks eraldada turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks vähem kapitali — ja seega turukõlblike riskide jaoks rohkem kapitali — kui nende summade ulatuses, mis on esitatud 31. detsembri 2011. aasta seisuga koostatud eraldatud bilansis, mille Belgia ametiasutused edastasid 2012. aasta mais. |
| --- | --- |

(204)

Käesolev otsus ja eeskätt 36,6 miljoni euro suuruse summa arvestus põhinevad turukõlblike ja turukõlbmatute riskide osas tehtud eraldi arvestustel (bilanss ja majandustulem) 31. detsembri 2011. aasta seisuga, nagu Belgia ametiasutused need 2012. aasta mais esitasid. Komisjon ei pea vastuvõetavaks, et eraldi haldamise ja raamatupidamisarvestuse pidamise käivitamine toimuks muude eelduste ja meetodite alusel kui need, mida kasutati edastatud summade kindlaksmääramiseks käesoleva menetluse käigus. Eeskätt ei pea komisjon võimalikuks eraldada turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks vähem kapitali — ja seega turukõlblike riskide jaoks rohkem kapitali — kui nende summade ulatuses, mis on esitatud 31. detsembri 2011. aasta seisuga koostatud eraldatud bilansis, mille Belgia ametiasutused edastasid 2012. aasta mais.

| (205) | Lisaks sellele rõhutab komisjon asjaolu, et eraldatud raamatupidamisarvestuse puudumine alates ettevõtja SA Ducroire asutamise hetkest muutis meetme 3 analüüsi märgatavalt keerulisemaks ja sundis komisjoni oma analüüsi teostama teatud oletuste alusel. Kuivõrd eraldi raamatupidamisarvestuse pidamine oli ettevõtja SA Ducroire kohustus, ei saa kõnealune ettevõtja heita komisjonile ette lähtumist teatud oletustest või analüüsi käigus teatud üldise lähenemisviisi väljatöötamist. Sellise üldise lähenemisviisi puudumisel oleks komisjon võinud lihtsalt käsitada kogu [75–100] miljoni euro suurust summat eelisena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud tähenduses. |
| --- | --- |

(205)

Lisaks sellele rõhutab komisjon asjaolu, et eraldatud raamatupidamisarvestuse puudumine alates ettevõtja SA Ducroire asutamise hetkest muutis meetme 3 analüüsi märgatavalt keerulisemaks ja sundis komisjoni oma analüüsi teostama teatud oletuste alusel. Kuivõrd eraldi raamatupidamisarvestuse pidamine oli ettevõtja SA Ducroire kohustus, ei saa kõnealune ettevõtja heita komisjonile ette lähtumist teatud oletustest või analüüsi käigus teatud üldise lähenemisviisi väljatöötamist. Sellise üldise lähenemisviisi puudumisel oleks komisjon võinud lihtsalt käsitada kogu [75–100] miljoni euro suurust summat eelisena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud tähenduses.

V.5.   KOHUSTUS MITTE KASUTADA ABI TAGASIMAKSMISEKS TURUKÕLBMATUTE RISKIDEGA SEOTUD TEGEVUSE VAHENDEID

| (206) | Käesolevas otsuses jättis komisjon meetme abiks kvalifitseerimise puhul kõrvale kapitali osa, mida tegelikult kasutati turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks, vaatamata sellele, et kapitali selle osa näol oli tegemist toetusega, mis ei olnud kooskõlas erainvestori kriteeriumiga. Siseturuga kokkusobimatu abi summa ei hõlma seega turukõlbmatute riskidega seotud tegevusele antud toetusi. Seetõttu on käesoleva otsuse mõttega kooskõlas see, et siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine tugineks rangelt üksnes turukõlblike riskidega seotud tegevusele ja sellega seotud kapitalile, sest ainult sel juhul on võimalik taastada enne kokkusobimatu abi andmist olnud normaalne konkurentsiolukord turukõlblike riskide turul. Nagu eespool osutatud, peab mainitud abi tagasimaksmine toimuma eraldatud raamatupidamisarvestuse alusel ja vastavalt Belgia ametiasutuste 2012. aasta mais esitatud märkustele. |
| --- | --- |

(206)

Käesolevas otsuses jättis komisjon meetme abiks kvalifitseerimise puhul kõrvale kapitali osa, mida tegelikult kasutati turukõlbmatute riskidega seotud tegevuse jaoks, vaatamata sellele, et kapitali selle osa näol oli tegemist toetusega, mis ei olnud kooskõlas erainvestori kriteeriumiga. Siseturuga kokkusobimatu abi summa ei hõlma seega turukõlbmatute riskidega seotud tegevusele antud toetusi. Seetõttu on käesoleva otsuse mõttega kooskõlas see, et siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine tugineks rangelt üksnes turukõlblike riskidega seotud tegevusele ja sellega seotud kapitalile, sest ainult sel juhul on võimalik taastada enne kokkusobimatu abi andmist olnud normaalne konkurentsiolukord turukõlblike riskide turul. Nagu eespool osutatud, peab mainitud abi tagasimaksmine toimuma eraldatud raamatupidamisarvestuse alusel ja vastavalt Belgia ametiasutuste 2012. aasta mais esitatud märkustele.

VI.   KOKKUVÕTE

| (207) | Komisjon nendib, et kolmest meetmest, mille suhtes ametlikku uurimismenetlust kohaldati, ei ole meetme 1 ja meetme 2 (riigi antud tagatis ja turukõlblike riskide rahastamiseks tehtud võimalik vahendite ümberpaigutamine ONDD raames) puhul tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seevastu meetme 3 puhul on võimalik teha järeldus, et tegemist on 36,6 miljoni suuruse abiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Arvestades, et ONDD rakendas (Belgia riigi nimel) ebaseaduslikult meedet 3, rikkudes sellega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid, ning et kõnealune abi on siseturuga kokkusobimatu, tuleb see abi tagasi nõuda. Kõnealuse abi tagasimaksmine peab toimuma ettevõtja SA Ducroire turukõlblike riskidega seotud tegevuse vahenditest, |
| --- | --- |

(207)

Komisjon nendib, et kolmest meetmest, mille suhtes ametlikku uurimismenetlust kohaldati, ei ole meetme 1 ja meetme 2 (riigi antud tagatis ja turukõlblike riskide rahastamiseks tehtud võimalik vahendite ümberpaigutamine ONDD raames) puhul tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seevastu meetme 3 puhul on võimalik teha järeldus, et tegemist on 36,6 miljoni suuruse abiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Arvestades, et ONDD rakendas (Belgia riigi nimel) ebaseaduslikult meedet 3, rikkudes sellega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid, ning et kõnealune abi on siseturuga kokkusobimatu, tuleb see abi tagasi nõuda. Kõnealuse abi tagasimaksmine peab toimuma ettevõtja SA Ducroire turukõlblike riskidega seotud tegevuse vahenditest,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Tagatise näol, mille Belgia andis avalik-õiguslikule ettevõtjale ONDD ning mida ei kasutatud ettevõtja ONDD turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks, ei ole tegemist abiga.

Artikkel 2

Ettevõtja ONDD sisene vahendite võimalik ümberpaigutamine turukõlblike riskidega seotud tegevuse edendamiseks, mille olemasolu ei leidnud tõestamist, ei kujuta endast abi.

Artikkel 3

113,4 miljoni euro suurune algkapital, mille ONDD eraldas ettevõtjale SA Ducroire, ei kujuta endast abi.

Artikkel 4

36,6 miljoni suurune algkapital, mille ONDD eraldas ettevõtja SA Ducroire kasuks 23. septembril 2004, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid, kujutab endast ebaseaduslikku abi, mis on siseturuga kokkusobimatu nimetatud lepingus esitatud tähenduses.

Artikkel 5

1.   Belgial tuleb ONDD vahendusel nõuda artiklis 4 osutatud abi ettevõtjalt SA Ducroire tagasi. Belgia on kohustatud esitama üksikasjalikud andmed, sealhulgas raamatupidamisarvestust kontrolliva sõltumatu auditeerimisasutuse tõendi selle kohta, et abi tagastamine toimub üksnes SA Ducroire turukõlblike riskidega seotud tegevuse vahenditest.

2.   Tagasinõutavalt summalt arvestatakse intressi alates hetkest, millal kõnealune summa anti ettevõtja SA Ducroire käsutusse (1. jaanuar 2005) kuni summa tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile (91).

4.   Abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

Artikkel 6

Turukõlbmatute riskidega ja turukõlblike riskidega seotud tegevuse eraldi haldamine ning eraldi raamatupidamisarvestuse pidamine tuleb kehtestada viivitamata ning need peavad jääma eraldatuks, sest turukõlbmatute riskidega seotud tegevusele antakse riigi toetust. Raamatupidamisarvestuse eraldamisel tuleb arvesse võtta Belgia ametiasutuste 2012. aasta mais esitatud finantsandmeid. Eeskätt peab raamatupidamisarvestuse eraldamisest tulenev kapitali jaotus toimuma viisil, nagu see toimus 2012. aasta mais.

Artikkel 7

1.   Belgia esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:

| (a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma, mis hõlmab ettevõtjalt SA Ducroire sissenõutava abi põhiosa ja kogunenud laenuintresse; |
| --- | --- |

(a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma, mis hõlmab ettevõtjalt SA Ducroire sissenõutava abi põhiosa ja kogunenud laenuintresse;

| (b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud meetmete ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

(b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud meetmete ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| (c) | dokumendid, mis tõendavad, et ettevõtjale SA Ducroire on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

(c)

dokumendid, mis tõendavad, et ettevõtjale SA Ducroire on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Belgia teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni artiklis 4 viidatud abi on täies ulatuses tagasi makstud. Belgia esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjaliku teabe ettevõtjalt SA Ducroire juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 8

Belgia võtab käesoleva otsuse täitmiseks vajalikud meetmed nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 20. märts 2013

Komisjoni nimel

Asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 muutusid EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 107 ja 108. Mõlemal juhul on artiklid sisuliselt identsed. Käesoleva otsuse puhul võib viitamist Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitleda samasena viitamisele vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Euroopa Liidu toimimise lepinguga tehti terminoloogiasse teatavaid muudatusi: „ühendus” asendati „liiduga”, „ühisturg”„siseturuga” ja „Esimese astme kohus”„Üldkohtuga”. Käesolevas otsuses kasutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu terminoloogiat.

1

(2)  ELT C 163, 1.6.2011, lk 1.

2

(3)  Konfidentsiaalne teave.

3

(4)  ELT C 163, 1.6.2011, lk 1.

4

(5)  EÜT C 281, 17.9.1997, lk 4. Alates 1. jaanuarist 2013 kohaldab komisjon uut, 19. detsembril 2012 avaldatud teatist liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes (ELT C 392, 19.12.2012, lk 1).

5

(6)  Sõltumata sellest, kas tegemist on avalike või eraõiguslike võlglastega.

6

(7)  Vt ekspordikrediidikindlust käsitleva teatise punkt 2.5.

7

(8)  Vt Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011 esitatud dokumendi „Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta” 8. lisa lk 60 ja 69.

8

(9)  Vt algatamisotsuse jaotis 4.1.2.2.1.

9

(10)  Kõnealune väljajäetav turukõlbmatute riskidega seotud kapital hõlmab ettevõtja SA Ducroire kapitali, mida enne lühiajaliste riskidega seotud tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire kasutati Rumeenias ja Bulgaarias asuvate võlgnike riskide kindlustamiseks, sest kõnealused riskid olid sel ajajärgul turukõlbmatud, kuivõrd kõnealused riigid liitusid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007. aastal, st pärast tegevuse üleandmist ettevõtjale SA Ducroire.

10

(11)  Vt komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsus kohtuasjas N 531/2005, „Postipanga loomiseks ja töö korraldamiseks võetavad meetmed”, põhjendus 54 (ELT C 21, 28.1.2006, lk 2), kättesaadav veebiaadressil http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf.

11

(12)  Belgia ametiasutuste väite kohaselt kattis ONDD 1. piirkonna võlgnike riske kuni 1993. aastani ([...], vt joonealune märkus lk 24) ja lõpetas seejärel nende riskide katmise. Ettevõtjal ONDD ei olnud märkimisväärset turukõlblike riskide portfelli ka enne 1993. aastat.

12

(13)  Vt Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011. aastal esitatud dokumendi „Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta” lk 13 ja 14 esitatud näide.

13

(14)  1. jaanuaril 2004. aastal loodi kindlustuse järelevalveameti (Office de contrôle des assurances, OCA) ja pangandus- ja finantskomitee (Commission bancaire et financière, CBF) ühendamise teel pangandus-, finants- ja kindlustuskomisjon (Commission bancaire, financière et des assurances, CBFA).

14

(15)  Komisjoni selgitus: Belgia ametiasutused osutavad vähese tähtsusega abi reeglile. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 on sätestatud kohustus teatada komisjonile riigiabidest, et selgitada välja nende kokkusobivus siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud kriteeriumide alusel. Vähese tähtsusega abi reegli kohaselt ei laiene see kohustus abidele, mida kohaldatakse kuni kolme aasta pikkuse ajavahemiku kestel ning mille suurus ei ületa teatud ülempiiri. Meetme 1 ja 2 kohaldamise ajajärgul oli kõnealune ülempiir komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30) kohaselt 100 000 eurot.

15

(16)  Vt joonealune märkus nr 14.

16

(17)  Vt Belgia ametiasutuste 12. veebruaril 2008. aastal edastatud dokumendi „Belgia vastus Euroopa Komisjoni 7. detsembri 2007. aasta kirjale” lk 7 (Belgia ametiasutused osutavad sellele 1. juunil 2011. aastal edastatud dokumendi leheküljel 14).

17

(18)  Vt Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011 edastatud dokumendi „Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta” lk 22–24.

18

(19)  Üksikasjaliku ülevaate ülekantud eelarvekirjete kohta esitasid Belgia ametiasutused 14. veebruari 2007. aasta teatise lk-l 3 vastuseks komisjoni 17. jaanuari 2007. aasta kirjale seoses CP juhtumiga 8/2007 (SA.22302), ning sellele osutati algatamisotsuse punktis 70.

19

(20)  EÜT L 77, 20.3.2002, lk 17.

20

(21)  Vt Belgia ametiasutuste 5. detsembril 2011. aastal esitatud dokumendi „Vastus Euroopa Komisjoni 28. juuli 2011. aasta küsimustikule” lk 9–11 (üksikasjalikud arvutused esitati 14. novembril 2011).

21

(22)  „Moniteur Belge” (Belgia riigi teataja), 4. oktoober 1939.

22

(23)  Kohaldatakse ONDD omavahendite arvel toimunud tegevuse suhtes, millel on riigi tagatis.

23

(24)  Vt Belgia ametiasutuste 5. detsembril 2011. aastal esitatud dokument „Vastus Euroopa Komisjoni 28. juuli 2011. aasta küsimustikule”, lk 16.

24

(25)  Vt Belgia ametiasutuste 5. detsembril 2011. aastal esitatud dokumendi „Vastus Euroopa Komisjoni 28. juuli 2011. aasta küsimustikule” lisa B14.

25

(26)  Vt Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011 edastatud dokumendi „Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta” lk 10: „Vastavalt ONDD kasutatavale liigitusele, [...]”.

26

Vastavalt ONDD kasutatavale liigitusele

(27)  Vt Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011. aastal esitatud dokumendi „Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta” lisa 8 (lk 70) ja lisa 13.

27

(28)  Vt ONDD haldusnõukogule 28. septembril 2004. aastal esitatud strateegilise teatise „ONDD ja tema tütarettevõtja strateegilised suunised” lk 28; teatis on esitatud Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011. aastal esitatud dokumendi „Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta” lisas 10.

28

(29)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1. Direktiiv Solventsus II jõustus 6. jaanuaril 2010. aastal.

29

(30)  Solventsus II näol on tegemist Euroopa eeskirjade reformiga kindlustuse valdkonnas. Koos Basel II eeskirjadega on selle eesmärk kindlustuse ja edasikindlustuse andjatelt nõutavate omavahendite parem kohandamine kõnealuste ettevõtjate tegevuse käigus esinevate riskidega. Pärast Solventsus I direktiivi, milles nähti ette kindlustusmaksete ja kahjude protsendimääral põhinev solventsusmarginaal, muudeti kindlustusega seotud eeskirjad keerulisemaks ning need hakkasid hõlmama asjaomaseid riske, mille puhul kohaldati kas standardvalemit või võeti arvesse sisemist modelleerimist. Standardvalemi kohaldamist hõlmav meetod on praegu määratlemise ja kohandamise staadiumis ning selleks kasutatakse Quantitative Impact Studies (edaspidi „QIS”) mudelit. Korraldatavad konsultatsioonid võimaldavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteel (CEIOPS, Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors) kontrollida kavandavate valemite ja parameetrite kehtivust. Ettevõtjad, kes soovivad valida sisemise modelleerimise meetodi, peavad enne reaalse nõutava solventsuskapitali (SCR, Solvency Capital Requirement) kindlaksmääramist saama järelevalveasutuse kinnituse.

30

Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors

Solvency Capital Requirement

(31)  Vt Belgia ametiasutuste 5. detsembril 2011 esitatud dokumendi „Vastus Euroopa Komisjoni 28. juuli 2011. aasta küsimustikule” lk 22.

31

(32)  Vt Belgia ametiasutuste 5. detsembril 2011 esitatud dokumendi „Vastus Euroopa Komisjoni 28. juuli 2011. aasta küsimustikule” lk 32.

32

(33)  Sulgudes: vastava arengustsenaariumi korral eeldatav aastane käibemahu suurenemine.

33

(34)  Turukõlblike ja turukõlbmatute riskide kapitalivajaduste summa ei võrdu kogusummaga, sest täiendavalt on määratletud absoluutne miinimummäär, mille suurus aastatel 2004–2006 on 3 miljonit eurot ja aastatel 2007–2009 3,2 miljonit eurot.

34

(35)  Vt Belgia ametiasutuste 14. novembril 2011 esitatud dokumendid (Exceli failid, tööleht „Capital”). Tundub, et QIS 2005 meetodit koos sisemise modelleerimisega kasutati üksnes 2005. aasta turukõlblike ja turukõlbmatute riskidega seotud kapitali suuruse kindlaksmääramiseks. 2005. aastale järgnevate aastate jaoks määrati kapital kindlaks [...] aastal. Tuleb märkida, et [...], seetõttu on 2005. aasta puhul stsenaariumide 1A ja 1B tulemused samasugused. Belgia ametiasutused võtsid 50 miljoni euro suurust sisse maksmata kapitali arvesse alles alates 2009. aastast. Nende arvandmete põhjal arvutati järgmises jaotises „return on equity” (omakapitali investeeringute tulusus) väärtus.

35

(36)  Komisjon märgib, et finantsprognoosides esineb arvutusvigu. Eeskätt erineb kindlustustegevuse erinevate piirkondade tulemite summa ettevõtja SA Ducroire kindlustustegevuse kogutulemist. Summade arvutusvead on tekkinud ettevõtja SA Ducroire kogu kindlustustegevuse tulemi arvutamisel. Kõnealused erinevused ei avalda samas ROE hindamisel märkimisväärset mõju.

36

(37)  Vt Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011 edastatud dokumendi „Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta” 10. lisa.

37

(38)  Vt Belgia ametiasutuste 5. detsembril 2011 esitatud dokumendi „Vastus Euroopa Komisjoni 28. juuli 2011. aasta küsimustikule” lk 33.

38

(39)  Belgia tehtud arvutus turukõlblike riskide osas on järgmine: 8 miljonit eurot + [(100 miljonit eurot — 82 miljonit eurot) × (8 miljonit eurot/82 miljonit eurot)]. Sama valemit kasutatakse ka turukõlbmatute riskide puhul.

39

(40)  Vt Belgia ametiasutuste 14. novembri 2011. aasta märkused (Exceli failid „201105 P&L” ja „Bilan Business Plan Scenario 1B”, töölehed P&L_cessibles ja PL_non_cessibles).

40

(41)  Tundub, et QIS 2005 meetodit koos sisemise modelleerimisega kasutati üksnes 2005. aasta turukõlblike ja turukõlbmatute riskidega seotud kapitali suuruse kindlaksmääramiseks. 2006. ja 2007. aasta kapitali suurus määrati kindlaks 2005. aasta kapitali alusel, millele lisati perioodi prognoositud kumulatiivne kasum.

41

(42)  Vt Belgia ametiasutuste 5. detsembril 2011 esitatud dokumendi „Vastus Euroopa Komisjoni 28. juuli 2011. aasta küsimustikule” lk 38 ja 39.

42

(43)  Vt Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011 edastatud dokumendi „Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta” lk 38.

43

(44)  Finantsvarade hindamise mudel.

44

(45)  Arvesse lähevad üksnes ettevõtjad, kes hinnanguliselt tegutsevad peamiselt turukõlblike riskide valdkonnas (enam kui 50 % kindlustusmaksetest või tegevuse kogumahust, vastavalt olemasolevale teabele

45

(46)  Kohandatud tasanduseraldistega

46

(47)  Edastatud geograafilise teabe alusel, st tegevuspiirkond, kindlustusmaksed (eri ettevõtjate puhul erinev)

47

(48)  Krediidikindlustajate rahvusvahelised ühingud

48

(49)  Kindlustusmaksete netosumma

49

(50)  Kaalumata keskmine

50

(51)  2004. aastal või lähitulevikus

51

(52)  Vt joonealune märkus nr 21.

52

(53)  Vt Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011 edastatud dokumendi „Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta” lk 13–14.

53

(54)  Sel ajajärgul kehtinud nõukogu direktiivi 73/239/EMÜ artikli 2.2d kohaselt ei vajanud ONDD OCA kinnitust alates hetkest, mil tema tegevusele laienes Belgia riigi tagatis. Kui ettevõtja hakkas hiljem nn ärikonto kaudu tegelema tehingutega, millele Belgia riigi tagatis ei laienenud, ei kehtinud tema suhtes enam artiklis 2.2d sätestatud vabastus ning ettevõtja pidi oma tegevusele saama OCA heakskiidu.

54

(55)  Vt Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011 esitatud dokumendi lk 15.

55

(56)  Vt komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsus kohtuasjas N 531/2005, „Postipanga loomiseks ja töö korraldamiseks võetavad meetmed” (ELT C 21, 28.1.2006, lk 2), mis on kättesaadav veebiaadressil http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf.

56

(57)  Vt joonealune märkus nr 28.

57

(58)  Vt joonealune märkus nr 10.

58

(59)  Vt Belgia ametiasutuste 1. juuni 2011. aasta märkuste 4. lisa.

59

(60)  Vt kõnealuse teatise lk 62 ja 70 (esitatud Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011 esitatud dokumendi 8. lisas).

60

(61)  CBFA aruande Solventsus II QIS 5 (2011. aasta märts) leheküljel 17 on märgitud, et väga vähesed osalejad suutsid esitada teavet sisemiste mudelite kasutamise ja parameetite kohta eeskätt seetõttu, et kõnealused mudelid on alles arendamisjärgus. CBFA otsustas praegusel etapil isegi mitte teha selle põhjal mingeid järeldusi. Sellised asjaolud viivad mõttele, et isegi eraõiguslikel kindlustusandjatel on praegusel etapil keeruline kasutada sisemist modelleerimist teatavate riskide katmiseks vajaliku kapitali suuruse määratlemiseks.

61

(62)  Vt Belgia ametiasutuste 1. juuni 2011. aasta märkuste 4. lisa lk 11 ja lk 13–16.

62

(63)  Arvutatud 2004. aastal rakendatud meetodi abil 2004. aasta lõpuks prognoositud netokohustuste alusel. Kasutatud andmed on esitatud Belgia ametiasutuste 1. juuni 2011. aasta märkuste 13. lisa leheküljel 16.

63

(64)  Nagu on märgitud põhjenduses 140, hõlmab alternatiivne käsitlusviis kogu [45–75] miljoni euro suuruse summa kõrvalejätmist. Samas tuleb selleks, et arvutada turukõlblike riskidega seotud tegevuse jaoks vajaliku kapitali osa [75–100] miljoni euro suuruses lisakapitalis, varasemalt olemasolev kapital jaotada turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide vahel. See on tingitud asjaolust, et turukõlblike riskidega ja turukõlbmatute riskidega seotud tegevuseks vajaliku kapitali eraldamine toimub kogu kapitali ulatuses tervikuna (vt tabel 2 ja põhjendus 135).

64

(65)  Arvud saadi 2004. aasta lõpu kohustuste summa ja mahaarvamismäära (ehk 100 % ja edasikindlustuse riskiülekandmise määra vahe) korrutamisel. Andmed on esitatud Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011 esitatud dokumendi „Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta” 13. lisas „CBFA-le esitatud 2005., 2006. ja 2007. aasta finantskava”.

65

Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta

CBFA-le esitatud 2005., 2006. ja 2007. aasta finantskava

(66)  Nagu eespool osutatud, põhines ONDD kasutatud ettevõtja SA Ducroire vajaliku kapitali suuruse kindlaksmääramise meetod netokohustuste kogusummal, mida korrutati teatava protsendimääraga (Cooke'i koefitsiendiga). Selle meetodi kasutamisel ei teinud ONDD mingit vahet Euroopa Liiduga 2004. aastal liitunud kümnes liikmeriigis asuvate võlgnike riskidega seotud netokohustuste ja muude turukõlbmatute riskidega seotud netokohustuste vahel. Seega on (loovutamise järgsete) netokohustuste proportsionaalset arvutamist hõlmav meetod kooskõlas ONDD rakendatud lähenemisviisiga.

66

(67)  Tabelist 1 ja põhjendustest 96–98 ilmneb, et see kapital oli seotud üksnes 1. mail 2004 Euroopa Liiduga liitunud kümnes liikmesriigis asuvate võlglaste riskidega ning muude riskidega, mida tegelikult käsitleti turukõlbmatute riskidena.

67

(68)  Euroopa Kohtu 3. oktoobri 1991. aasta otsus kohtuasjas C-261/89: Itaalia vs. komisjon (EKL 1991, lk I-4437, punkt 8); 14. septembri 1994, aasta otsus liidetud kohtuasjades C-278/92 kuni C-289/92: Hispaania vs. komisjon (EKL 1994, lk I-2013, punkt 21); 14. septembri 1994. aasta otsus kohtuasjas C-42/93: Hispaania vs. komisjon (EKL 1994, lk I-4175, punkt 13).

68

vs

vs

vs

(69)  Sellest tuleb maha arvata kõnealuse tegevuse peatamisega seotud kulud, nagu [...]. Nende kulude võimalik suurus ei ole selline, mis võiks mõjutada komisjoni tehtavaid otsuseid.

69

(70)  Vt komisjoni 10. novembri 1999. aasta otsuse 2000/600/EÜ, millega antakse tingimuslik luba Itaalia poolt Sitsiilia riiklikele pankadele Banco di Sicilia ja Sicilcassa antava abi kohta (EÜT L 256, 10.10.2000, lk 21), punktid 58–61.

70

Vt komisjoni 2005. aasta otsused Saksamaa „Landesbanken” pankade rekapitaliseerimise kohta, nagu NN 71/2005, HSH Nordbank (ELT C 241, 6.10.2006, lk 12) ja NN 72/2005, Bayern LB (ELT C 242, 7.10.2006, lk 18).

Vt samuti komisjoni otsus Shetland Shellfishi juhtumi kohta (komisjoni otsus 2006/226/EÜ, ELT L 81, 18.3.2006, lk 36), milles komisjon lükkas tagasi kaks Shetlandi saarte riikliku ametiasutuse aruannet investeeringu kohta, mis hõlmas prognoositud tulemite arvestust, prognoositud bilanssi ja prognoositud rahavoogude andmetabelit aastate 2000, 2001 ja 2002 kohta. Ühendkuningriik tõi esile andmete aluseks olevate uuringute täpsuse ning prognooside konservatiivse ja ettevaatliku laadi, kuid komisjon leidis, et kõnealused andmed ei oleks turutingimustes tegutseva erainvestori jaoks piisavad, vaatamata kõnealuste summade küllalt tagasihoidlikule suurusele.

(71)  Euroopa Kohtu 5. juuni 2012. aasta otsus kohtuasjas C-124/10P: komisjon vs. EDF (EKL 2012, lk I-0000, punktid 82–86 ja 105).

71

vs

(72)  Vt näiteks Üldkohtu 6. märtsi 2003. aasta „West LB” otsus liidetud kohtuasjades T-228/99 ja T-223/99: Westdeutsche Landesbank Girozentrale vs. komisjon (EKL 2003, lk II-435, punkt 255).

72

vs

(73)  Vt näiteks komisjoni 26. veebruari 2010. aasta otsus Dexia panga ümberkorraldamise kohta (juhtum C 9/2009, ELT L 274, 19.10.2010, lk 54, põhjendus 127), milles komisjon lükkas tagasi liikmesriikide väite, mille kohaselt turutingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumi tuleks kohaldada vähem rangelt, kuna Dexia panga rekapitaliseerimise teostanud riiklikud asutused olid panga „ajaloolised” osanikud.

73

(74)  Vt Üldkohtu 30. aprilli 1998. aasta kohtuotsus kohtuasjas T-16/96: Cityflyer Express vs. komisjon (EKL 1998, lk II-757, punkt 76).

74

vs

(75)  Vt ONDD haldusnõukogule 28. septembril 2004. aastal esitatud strateegiline teatis „ONDD ja tema tütarettevõtja strateegilised suunised”, mis on esitatud Belgia ametiasutuste 1. juunil 2011. aastal esitatud dokumendi „Belgia märkused Euroopa Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta otsuse kohta” lisas 10, lk 28.

75

ONDD ja tema tütarettevõtja strateegilised suunised

(76)  Allikas: Eurostat.

76

(77)  Oma 21. jaanuari 1999. aasta otsuses liidetud kohtuasjades T-129/95, T-2/96 ja T-97/96: Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH ja Lech-Stahlwerke GmbH vs. komisjon (EKL 1999, lk II-7, punktid 116 kuni 121), täpsustas Üldkohus, et kuigi erasektoris võib emaettevõtja katta oma tütarettevõtja kahjumit, tuleb pidada õigeks, et on olemas piisav tõenäosus tütarettevõtja elujõulisuse taastamiseks. Erainvestor ei nõustuks lisama täiendavat kapitali pärast ettevõtja aastatepikkust kahjumis olemist, kui selline kapitali lisamine kujuneks tema jaoks kallimaks tütarettevõtja likvideerimisest.

77

vs

Vt ka eespool osutatud Banco di Sicilia ja Sicilcassa kohtuotsuse punktid 63–66.

(78)  Vt joonealune märkus nr 24.

78

(79)  ONDD haldusnõukogu 20. aprilli 2004. aasta istungi protokollist ilmneb, et haldusnõukogu nõudis iga tegevusvaldkonna poolset vastavat panustamist (vt 1. juunil 2011. aastal esitatud dokumendi 9. lisa lk 4).

79

(80)  Konkreetselt oli tegemist kümne uue liikmesriigiga seotud riskidega.

80

(81)  Turukõlblike riskide puhul suurendati kindlustusmaksete määra (esialgselt 0,2 protsendilt kindlustatavatest summadest 0,3 protsendini), suurendades seega ettevõtja kindlustustulusid ühe kolmandiku võrra. Kahjude prognoose seevastu vähendati.

81

(82)  Samalaadse hüvitise jagunemisega on tegemist ka teiste riigiabi käsitlevate komisjoni otsuste puhul. Vt näiteks komisjoni 11. veebruari 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi NN 3/09 kohta (Muudetud riiklikud toetusmeetmed ettevõtja JSC Parex Banka toetuseks) põhjendused 36–40, ELT C 147, 27. 6. 2009, lk 2. Tuleb märkida, et kindlustusmakse suurus sõltub investeeringuga seotud riskist.

82

(83)  Enne seda suurendati finantstulemit, sest turukõlblike riskidega seotud sissemakstud kapitali hinnanguline tulem on mõnevõrra suurem Belgia ametiasutuste hinnanguliselt kindlaksmääratud suurusest ([10–25] miljonit eurot võrreldes 9,8 miljoni euroga).

83

(84)  Et vastupidist pole tõendatud, tuleb eeldada, et keskpikkade likviidsete riskivabade paigutuste eeldatav tootluse määr võrdus 2004. aasta 4–6 aastase tähtajaga riigi võlakirjade keskmise tootluse määraga sekundaarsel turul, st 3,5 protsendiga.

84

Vt: http://www.nbb.be/belgostat/GlobalDispatcher?TARGET=/TreeviewLinker&rowID=2685&prop=treeview&action=open&Lang=F#2685.

(85)  Pealinn Brüsseli, Flandria ja Valloonia piirkonnad.

85

(86)  Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus Philip Morrise kohtuasjas (C-370/79, EKL 1980, lk 2671), punktid 11 ja 12.

86

Philip Morrise

(87)  Euroopa Kohtu 13. juuli 1988. aasta otsus kohtuasjas Prantsusmaa vs. komisjon (C-102/87, EKL 1988, lk 4067), punkt 19.

87

vs

(88)  Vt ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkti 3.2. lõike 3 teine ja kolmas lause. Vt ka ekspordikrediidikindlustust käsitleva teatise punkt 4.1, mille kohaselt „Punktis 3.1 loetletud riigiabi liigid, [... võivad moonutada konkurentsi] ja seetõttu ei ole õigust teha nende suhtes erandit asutamislepingus sätestatud riigiabi eeskirjade alusel”.

88

Punktis 3.1 loetletud riigiabi liigid, [... võivad moonutada konkurentsi] ja seetõttu ei ole õigust teha nende suhtes erandit asutamislepingus sätestatud riigiabi eeskirjade alusel

(89)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

89

(90)  Isegi kui turukõlbmatute riskidega seotud tegevust vaadeldaks eraldi, jääks tootlus väiksemaks Belgia ametiasutuste endi hinnatud kapitali maksumusest.

90

(91)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

91

---

LISA

TEAVE SAADUD, SISSENÕUTAVATE JA JUBA SISSENÕUTUD SUMMADE KOHTA

| Abisaaja nimetus | Meetmega antud abi kogusumma (1) | Tagastatav kogusumma (1)
  (põhiosa) | Juba tagastatud summa (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhiosa | Intressid |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| miljonites omavääringu ühikutes. |

Abisaaja nimetus

Meetmega antud abi kogusumma (1)

Tagastatav kogusumma (1)

(põhiosa)

Juba tagastatud summa (1)

Põhiosa

Intressid

miljonites omavääringu ühikutes.

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 15.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/70

---

Avalik versioon (1):

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 244/12/COL,

27. juuni 2012,

Íslandsbankile antud restruktureerimisabi kohta (Island)

EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikli 61 lõike 3 punkti b ja selle protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle I osa artikli 1 lõiget 3 ning II osa artikli 7 lõiget 3 ja artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   MENETLUS

| (1) | Pärast 2008. aasta oktoobris toimunud mitteametlikku kirjavahetust ja seaduse nr 125/2008 (rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise lubamise kohta) (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”) heakskiitmist 6. oktoobril 2008 Islandi parlamendis (Althingi), millega anti Islandi riigile laiaulatuslikud õigused pangandussektorisse sekkumiseks, saatis järelevalveameti direktor Islandi ametiasutustele kirja (10. oktoober 2008), milles palus teavitada järelevalveametit erakorraliste olukordade seaduse alusel võetud meetmetest. Sellele järgnes korrapärane suhtlemine ja kirjavahetus, sealhulgas järelevalveameti 18. juuni 2009. aasta kiri, milles juhiti Islandi ametiasutuste tähelepanu vajadusele teatada mis tahes riigiabimeetmetest, ning ka protokolli nr 3 artiklis 3 sätestatud piirangute peatamise klauslile. Pärast edasist kirjavahetust teatasid Islandi ametiasutused 15. septembril 2010 lõpuks tagasiulatuvalt ettevõtja Glitnir tegevuse teatavas ulatuses taastamisega ning uue ettevõtja Glitnir Bank (selleks ajaks uue nimega Íslandsbanki) asutamise ja kapitaliseerimisega seotud riigiabist (2). |
| --- | --- |

(1)

Pärast 2008. aasta oktoobris toimunud mitteametlikku kirjavahetust ja seaduse nr 125/2008 (rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise lubamise kohta) (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”) heakskiitmist 6. oktoobril 2008 Islandi parlamendis (Althingi), millega anti Islandi riigile laiaulatuslikud õigused pangandussektorisse sekkumiseks, saatis järelevalveameti direktor Islandi ametiasutustele kirja (10. oktoober 2008), milles palus teavitada järelevalveametit erakorraliste olukordade seaduse alusel võetud meetmetest. Sellele järgnes korrapärane suhtlemine ja kirjavahetus, sealhulgas järelevalveameti 18. juuni 2009. aasta kiri, milles juhiti Islandi ametiasutuste tähelepanu vajadusele teatada mis tahes riigiabimeetmetest, ning ka protokolli nr 3 artiklis 3 sätestatud piirangute peatamise klauslile. Pärast edasist kirjavahetust teatasid Islandi ametiasutused 15. septembril 2010 lõpuks tagasiulatuvalt ettevõtja Glitnir tegevuse teatavas ulatuses taastamisega ning uue ettevõtja Glitnir Bank (selleks ajaks uue nimega Íslandsbanki) asutamise ja kapitaliseerimisega seotud riigiabist (2).

| (2) | 15. detsembri 2010. aasta kirjas (3) teavitas järelevalveamet Islandi ametiasutusi oma otsusest algatada seoses Islandi riigi võetud riigiabimeetmetega (endise) ettevõtja Glitnir Bank tegevuse teatavas ulatuses taastamiseks ning ettevõtja New Glitnir Bank (uue nimega Íslandsbanki) (vt menetluse algatamise otsus) asutamiseks ja kapitaliseerimiseks ametlikku uurimismenetlust vastavalt protokolli 3 I osa artikli 1 lõikele 2 (4). Samuti nõudis järelevalveamet ettevõtja Íslandsbanki üksikasjaliku restruktureerimiskava esitamist kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

(2)

15. detsembri 2010. aasta kirjas (3) teavitas järelevalveamet Islandi ametiasutusi oma otsusest algatada seoses Islandi riigi võetud riigiabimeetmetega (endise) ettevõtja Glitnir Bank tegevuse teatavas ulatuses taastamiseks ning ettevõtja New Glitnir Bank (uue nimega Íslandsbanki) (vt menetluse algatamise otsus) asutamiseks ja kapitaliseerimiseks ametlikku uurimismenetlust vastavalt protokolli 3 I osa artikli 1 lõikele 2 (4). Samuti nõudis järelevalveamet ettevõtja Íslandsbanki üksikasjaliku restruktureerimiskava esitamist kuue kuu jooksul.

| (3) | 24. märtsi 2011. aasta kirjaga (5) laekus järelevalveametisse üks huvitatud isikute märkus, mis oli esitatud Islandi ametiasutustele 25. mail 2011. Islandi ametiasutused ei vastanud märkusele. |
| --- | --- |

(3)

24. märtsi 2011. aasta kirjaga (5) laekus järelevalveametisse üks huvitatud isikute märkus, mis oli esitatud Islandi ametiasutustele 25. mail 2011. Islandi ametiasutused ei vastanud märkusele.

| (4) | 31. märtsi 2011. aasta kirjaga esitasid Islandi ametiasutused Íslandsbanki restruktureerimiskava. Pärast Byri omandamist 2011. aasta novembris esitasid Islandi ametiasutused 22. veebruaril 2012 Íslandsbanki kohta uue restruktureerimiskava (6). |
| --- | --- |

(4)

31. märtsi 2011. aasta kirjaga esitasid Islandi ametiasutused Íslandsbanki restruktureerimiskava. Pärast Byri omandamist 2011. aasta novembris esitasid Islandi ametiasutused 22. veebruaril 2012 Íslandsbanki kohta uue restruktureerimiskava (6).

| (5) | 11. juuli 2011. aasta ja 13. veebruari 2012. aasta kirjadega palus järelevalveamet restruktureerimiskava käsitlevat teavet. Islandi ametiasutuste vastused teabepäringutele laekusid 17. oktoobril 2011 ja 13. märtsil 2012. 16. mail 2012 ja 6. juunil 2012 esitati kohustusi kajastavad lõppdokumendid (7). |
| --- | --- |

(5)

11. juuli 2011. aasta ja 13. veebruari 2012. aasta kirjadega palus järelevalveamet restruktureerimiskava käsitlevat teavet. Islandi ametiasutuste vastused teabepäringutele laekusid 17. oktoobril 2011 ja 13. märtsil 2012. 16. mail 2012 ja 6. juunil 2012 esitati kohustusi kajastavad lõppdokumendid (7).

| (6) | Lisaks kohtus järelevalveamet Islandi ametiasutustega 7. juunil 2011 ja 27.–28. veebruaril 2012. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks kohtus järelevalveamet Islandi ametiasutustega 7. juunil 2011 ja 27.–28. veebruaril 2012.

2.   TAUST

| (7) | Käesolevas jaotises kirjeldab järelevalveamet sündmusi, asjaolusid ning majanduslikke, poliitilisi ja regulatiivseid tegureid, mis põhjustasid Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemise ja ümberkorraldamise alates 2008. aasta oktoobrist praeguseni, et peegeldada olukorda, mis on vaadeldavate abimeetmete hindamisel aluseks võetud. Enne seda meenutatakse ettevõtja Glitnir langemist kronoloogilises järjekorras. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas jaotises kirjeldab järelevalveamet sündmusi, asjaolusid ning majanduslikke, poliitilisi ja regulatiivseid tegureid, mis põhjustasid Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemise ja ümberkorraldamise alates 2008. aasta oktoobrist praeguseni, et peegeldada olukorda, mis on vaadeldavate abimeetmete hindamisel aluseks võetud. Enne seda meenutatakse ettevõtja Glitnir langemist kronoloogilises järjekorras.

2.1.   Ettevõtja Glitnir Bank kokkuvarisemine

| (8) | 2008. aasta septembris tabasid mitut suurt finantsinstitutsiooni tõsised raskused. Ülemaailmse finantsturu ebastabiilsuse tõttu ja pärast Lehman Brothersi kokkukukkumist 2008. aasta septembris tekkisid lühiajaliste laenude refinantseerimisel ja hoiuste massilise väljavõtmise tulemusel raskused kolmel Islandi suurimal kommertspangal, kes olid eelnevatel aastatel just kogenud enneolematut kasvu. 15. septembril esitas Lehman Brothers pankrotikaitse avalduse ning samal päeval teatati, et Bank of Americal on kavas võtta üle ettevõtja Merrill Lynch. |
| --- | --- |

(8)

2008. aasta septembris tabasid mitut suurt finantsinstitutsiooni tõsised raskused. Ülemaailmse finantsturu ebastabiilsuse tõttu ja pärast Lehman Brothersi kokkukukkumist 2008. aasta septembris tekkisid lühiajaliste laenude refinantseerimisel ja hoiuste massilise väljavõtmise tulemusel raskused kolmel Islandi suurimal kommertspangal, kes olid eelnevatel aastatel just kogenud enneolematut kasvu. 15. septembril esitas Lehman Brothers pankrotikaitse avalduse ning samal päeval teatati, et Bank of Americal on kavas võtta üle ettevõtja Merrill Lynch.

| (9) | Lisaks räägiti Lloyds TSB kavatsusest võtta üle üks Ühendkuningriigi suurimatest pankadest HBOS. Samal ajal oli Glitnir väga suurtes raskustes seoses oma tegevuse rahastamisega. Huvipuuduse tõttu tuli tühistada võlakirjaemissioon, lõpule jäi viimata vara müük ning üks Saksamaa pank keeldus pikendamast kahte laenu, mille väärtus oli hinnanguliselt kokku 150 miljonit eurot. Pärast Lehman Brothersi kokkuvarisemist halvenesid silmnähtavalt ka turutingimused. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks räägiti Lloyds TSB kavatsusest võtta üle üks Ühendkuningriigi suurimatest pankadest HBOS. Samal ajal oli Glitnir väga suurtes raskustes seoses oma tegevuse rahastamisega. Huvipuuduse tõttu tuli tühistada võlakirjaemissioon, lõpule jäi viimata vara müük ning üks Saksamaa pank keeldus pikendamast kahte laenu, mille väärtus oli hinnanguliselt kokku 150 miljonit eurot. Pärast Lehman Brothersi kokkuvarisemist halvenesid silmnähtavalt ka turutingimused.

| (10) | 25. septembril 2008 teatas Glitniri juhatuse esimees Islandi keskpangale, et oktoobris tagastamist vajavad laenud tekitavad pangale vahetu vahendite puudujäägi 600 miljonit eurot. 29. septembril teatati, et Islandi valitsus annab Glitnitile 600 miljonit eurot vastutasuks 75 % osaluse eest panga omakapitalis. Et 600 miljonit eurot moodustas pea veerandi Islandi välisvaluutareservist ja Glitnir oli vaevelnud refinantseerimisprobleemide küüsis juba mõnda aega ning pidi avaliku teabe kohaselt järgmise kuue kuu jooksul tasuma 1,4 miljardi suuruse võla, ei olnud selline pakkumine usutav (8). Selgus, et Glitniri emiteeritud aktsiate väärtus langes ühe päevaga 200 miljardilt Islandi kroonilt 26 miljardile Islandi kroonile. |
| --- | --- |

(10)

25. septembril 2008 teatas Glitniri juhatuse esimees Islandi keskpangale, et oktoobris tagastamist vajavad laenud tekitavad pangale vahetu vahendite puudujäägi 600 miljonit eurot. 29. septembril teatati, et Islandi valitsus annab Glitnitile 600 miljonit eurot vastutasuks 75 % osaluse eest panga omakapitalis. Et 600 miljonit eurot moodustas pea veerandi Islandi välisvaluutareservist ja Glitnir oli vaevelnud refinantseerimisprobleemide küüsis juba mõnda aega ning pidi avaliku teabe kohaselt järgmise kuue kuu jooksul tasuma 1,4 miljardi suuruse võla, ei olnud selline pakkumine usutav (8). Selgus, et Glitniri emiteeritud aktsiate väärtus langes ühe päevaga 200 miljardilt Islandi kroonilt 26 miljardile Islandi kroonile.

| (11) | Massiline hoiuste väljavõtmine ei toimunud üksnes Islandi välis-, vaid ka riigisisestest filiaalidest. Riigisisene raha väljavõtmine pankadest muutus niivõrd ulatuslikuks, et Islandi pangad ja Islandi keskpank olid ühel hetkel lähedal sularaha puudujäägile. 30. septembril 2008 langetas krediidiagentuur Moody's Glitniri krediidireitingut, mis tõi kaasa maksekohustuste täitmise kohustuse edasiste laenude puhul. Järgnesid ka lisatagatise nõuded rohkem kui miljardi euro väärtuses. 7. oktoobril 2008 oli Glitnir sunnitud paluma Islandi finantsjärelevalveametil pank oma kontrolli alla võtta (9). |
| --- | --- |

(11)

Massiline hoiuste väljavõtmine ei toimunud üksnes Islandi välis-, vaid ka riigisisestest filiaalidest. Riigisisene raha väljavõtmine pankadest muutus niivõrd ulatuslikuks, et Islandi pangad ja Islandi keskpank olid ühel hetkel lähedal sularaha puudujäägile. 30. septembril 2008 langetas krediidiagentuur Moody's Glitniri krediidireitingut, mis tõi kaasa maksekohustuste täitmise kohustuse edasiste laenude puhul. Järgnesid ka lisatagatise nõuded rohkem kui miljardi euro väärtuses. 7. oktoobril 2008 oli Glitnir sunnitud paluma Islandi finantsjärelevalveametil pank oma kontrolli alla võtta (9).

2.2.   Finantskriis ja Islandi pankade kokkuvarisemise peapõhjused

| (12) | Teatises New Glitnir Bankile (hiljem Íslandsbanki) riigiabi andmise kohta märkisid Islandi ametiasutused, et Islandi pangandussektori kokkuvarisemise ning riigi sekkumise põhjuseid on väga üksikasjalikult kirjeldatud aruandes, mille koostas Islandi parlamendi poolt kolme suurpanga kokkuvarisemise põhjustanud protsesside uurimiseks ja analüüsimiseks loodud eriuurimiskomisjon (10). Allpool esitab järelevalveamet kokkuvõtte kõnealuse komisjoni järeldustest eelkõige Glitnir Banki kokkuvarisemise põhjustanud asjaolude kohta. Teave pärineb eriuurimiskomisjoni aruande 2. (kommenteeritud kokkuvõte) ja 21. peatükist (Islandi pankade kokkuvarisemise põhjused — vastutus, vead ja hooletus). |
| --- | --- |

(12)

Teatises New Glitnir Bankile (hiljem Íslandsbanki) riigiabi andmise kohta märkisid Islandi ametiasutused, et Islandi pangandussektori kokkuvarisemise ning riigi sekkumise põhjuseid on väga üksikasjalikult kirjeldatud aruandes, mille koostas Islandi parlamendi poolt kolme suurpanga kokkuvarisemise põhjustanud protsesside uurimiseks ja analüüsimiseks loodud eriuurimiskomisjon (10). Allpool esitab järelevalveamet kokkuvõtte kõnealuse komisjoni järeldustest eelkõige Glitnir Banki kokkuvarisemise põhjustanud asjaolude kohta. Teave pärineb eriuurimiskomisjoni aruande 2. (kommenteeritud kokkuvõte) ja 21. peatükist (Islandi pankade kokkuvarisemise põhjused — vastutus, vead ja hooletus).

| (13) | 2007. aastal alanud finantsturgude üldine likviidsuse langus viis lõpuks kolme Islandi suurpanga kokkuvarisemiseni, kuna nende majandustegevus hakkas järjest enam sõltuma vahendite hankimisest rahvusvahelistelt turgudelt. Islandi pankade pankrotistumise põhjused olid keerukad ja neid oli palju. Eriuurimiskomisjon uuris suurpankade kokkuvarisemise põhjuseid, kusjuures märkimisväärne on asjaolu, et enamik järeldusi kehtivad kõigi kolme panga suhtes ja paljud neist on üksteisega seotud. Allpool antakse lühiülevaade pankade tegevusest, mis viis krahhini. |
| --- | --- |

(13)

2007. aastal alanud finantsturgude üldine likviidsuse langus viis lõpuks kolme Islandi suurpanga kokkuvarisemiseni, kuna nende majandustegevus hakkas järjest enam sõltuma vahendite hankimisest rahvusvahelistelt turgudelt. Islandi pankade pankrotistumise põhjused olid keerukad ja neid oli palju. Eriuurimiskomisjon uuris suurpankade kokkuvarisemise põhjuseid, kusjuures märkimisväärne on asjaolu, et enamik järeldusi kehtivad kõigi kolme panga suhtes ja paljud neist on üksteisega seotud. Allpool antakse lühiülevaade pankade tegevusest, mis viis krahhini.

Valimatu ja ebapüsiv laienemine

| (14) | Eriuurimiskomisjoni järelduste kohaselt suurendasid pangad kokkuvarisemisele eelnenud aastatel oma bilanssi ja laenuportfelle suuremas ulatuses, kui nende tegevus- ja juhtimissuutlikkus võimaldasid. Kolme panga varad suurenesid hüppeliselt — kui 2003. aastal olid need kokku 1,4 triljonit Islandi krooni, (11) siis 2008. aasta teises kvartalis 14,4 triljonit Islandi krooni. Kolme panga kasvu juures mängis põhiosa välisosalejatele laenamine, mis kasvas märkimisväärselt 2007. aastal (12) ning eriti pärast rahvusvahelise likviidsuskriisi tekkimist. Sellest järeldas eriuurimiskomisjon, et laenukasv oli tingitud laenu andmisest ettevõtjatele, kellele keelduti mujal laenu andmast. Samuti märgiti aruandes, et oma olemuselt riskantsem investeerimispangandus saavutas pankade tegevuses järjest suurema osakaalu ning kasv suurendas probleeme veelgi. |
| --- | --- |

(14)

Eriuurimiskomisjoni järelduste kohaselt suurendasid pangad kokkuvarisemisele eelnenud aastatel oma bilanssi ja laenuportfelle suuremas ulatuses, kui nende tegevus- ja juhtimissuutlikkus võimaldasid. Kolme panga varad suurenesid hüppeliselt — kui 2003. aastal olid need kokku 1,4 triljonit Islandi krooni, (11) siis 2008. aasta teises kvartalis 14,4 triljonit Islandi krooni. Kolme panga kasvu juures mängis põhiosa välisosalejatele laenamine, mis kasvas märkimisväärselt 2007. aastal (12) ning eriti pärast rahvusvahelise likviidsuskriisi tekkimist. Sellest järeldas eriuurimiskomisjon, et laenukasv oli tingitud laenu andmisest ettevõtjatele, kellele keelduti mujal laenu andmast. Samuti märgiti aruandes, et oma olemuselt riskantsem investeerimispangandus saavutas pankade tegevuses järjest suurema osakaalu ning kasv suurendas probleeme veelgi.

Vahendite vähenemine rahvusvahelistel turgudel

| (15) | Pankade kasvu lihtsustas olulisel määral juurdepääs rahvusvahelistele finantsturgudele, heade krediidireitingute ärakasutamine ning juurdepääs Euroopa turgudele EMP lepingu alusel. 2005. aastal laenasid Islandi pangad välismaistelt võlaväärtpaberite turgudelt suhteliselt soodsatel tingimustel 14 miljardit eurot. Kui juurdepääs Euroopa võlaväärtpaberite turgudele ahenes, hakkasid pangad rahastama oma tegevust Ameerika Ühendriikide turgude abil, kusjuures Islandi võlaväärtpaberid moodustasid tagatisega võlakohustuste paketi. Kokkuvarisemise eelsel ajal muutusid pangad üha sõltuvamaks lühiajalistest laenudest, mis tõid kaasa väga suured ja (eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt) prognoositavad refinantseerimisriskid. |
| --- | --- |

(15)

Pankade kasvu lihtsustas olulisel määral juurdepääs rahvusvahelistele finantsturgudele, heade krediidireitingute ärakasutamine ning juurdepääs Euroopa turgudele EMP lepingu alusel. 2005. aastal laenasid Islandi pangad välismaistelt võlaväärtpaberite turgudelt suhteliselt soodsatel tingimustel 14 miljardit eurot. Kui juurdepääs Euroopa võlaväärtpaberite turgudele ahenes, hakkasid pangad rahastama oma tegevust Ameerika Ühendriikide turgude abil, kusjuures Islandi võlaväärtpaberid moodustasid tagatisega võlakohustuste paketi. Kokkuvarisemise eelsel ajal muutusid pangad üha sõltuvamaks lühiajalistest laenudest, mis tõid kaasa väga suured ja (eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt) prognoositavad refinantseerimisriskid.

Pangaomanike tekitatud finantsvõimendus

| (16) | Kõigi Islandi suurpankade puhul kuulusid suurimate võlglaste hulka põhiomanikud (13). Glitniri laenud Baugur Groupi põhiaktsionäridele ja seotud isikutele, eriti FL Groupile, olid ülisuured. Pärast seda, kui Baugur Group ja FL Group oma osalust pangas märkimisväärselt suurendasid, nimetas Glitnir 2007. aasta kevadel ametisse uue juhatuse. 2007. aasta lõpus ja 2008. aasta alguses laenud Baugurile ja sellega seotud ettevõtjatele pea kahekordistusid ning asjaomasele kontsernile antud laenud moodustasid vahepeal lausa 80 % panga omakapitalist (14). Järjest suurem laenamine põhiaktsionäridele toimus hoolimata Glitniril tekkima hakkavatest likviidsus- ja refinantseerimisprobleemidest. Eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt oli osal aktsionäridel panga omanikena ebaharilikult lihtne juurdepääs laenamisele. Ühtlasi sedastas asjaomane komisjon, et oli tugevaid märke Bauguri ja FL Groupi püüdlustest mõjutada panga juhtimist ning et piirid suurimate aktsionäride ja panga huvide vahel olid hägused. Keskendumise tõttu põhiaktsionäridele jäid aga tähelepanuta teised aktsionärid ja võlausaldajad. Panga kokkuvarisemise ajal oli Baugur Groupil ja sellega seotud ettevõtjatel panga ees tagastamata laene kokku umbes 2 miljardi euro väärtuses ehk 70 % panga omakapitalist. Eriuurimiskomisjon seadis veel kahtluse alla panga tütarettevõtjate tehingud rahaturufondidega, kuna viimased investeerisid väga palju panga omanikega seotud võlakirjadesse. Glitniri tütarettevõtja Glitnir Funds laenas Baugur Groupile ja FL Groupile umbes 300 miljonit eurot, investeerides nende võlakirjadesse 20 % oma kogukapitalist. |
| --- | --- |

(16)

Kõigi Islandi suurpankade puhul kuulusid suurimate võlglaste hulka põhiomanikud (13). Glitniri laenud Baugur Groupi põhiaktsionäridele ja seotud isikutele, eriti FL Groupile, olid ülisuured. Pärast seda, kui Baugur Group ja FL Group oma osalust pangas märkimisväärselt suurendasid, nimetas Glitnir 2007. aasta kevadel ametisse uue juhatuse. 2007. aasta lõpus ja 2008. aasta alguses laenud Baugurile ja sellega seotud ettevõtjatele pea kahekordistusid ning asjaomasele kontsernile antud laenud moodustasid vahepeal lausa 80 % panga omakapitalist (14). Järjest suurem laenamine põhiaktsionäridele toimus hoolimata Glitniril tekkima hakkavatest likviidsus- ja refinantseerimisprobleemidest. Eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt oli osal aktsionäridel panga omanikena ebaharilikult lihtne juurdepääs laenamisele. Ühtlasi sedastas asjaomane komisjon, et oli tugevaid märke Bauguri ja FL Groupi püüdlustest mõjutada panga juhtimist ning et piirid suurimate aktsionäride ja panga huvide vahel olid hägused. Keskendumise tõttu põhiaktsionäridele jäid aga tähelepanuta teised aktsionärid ja võlausaldajad. Panga kokkuvarisemise ajal oli Baugur Groupil ja sellega seotud ettevõtjatel panga ees tagastamata laene kokku umbes 2 miljardi euro väärtuses ehk 70 % panga omakapitalist. Eriuurimiskomisjon seadis veel kahtluse alla panga tütarettevõtjate tehingud rahaturufondidega, kuna viimased investeerisid väga palju panga omanikega seotud võlakirjadesse. Glitniri tütarettevõtja Glitnir Funds laenas Baugur Groupile ja FL Groupile umbes 300 miljonit eurot, investeerides nende võlakirjadesse 20 % oma kogukapitalist.

Riskikontsentratsioon

| (17) | Põhiaktsionäride suhtes võetud ebaharilikult suur risk oli eriuurimiskomisjoni arvates tingitud asjaolust, et pankade varaportfellid ei olnud piisavalt hajutatud. Eriuurimiskomisjoni kohaselt tõlgendati liiga suurt riski käsitlevaid ELi eeskirju eeskätt seoses aktsionäridega kitsalt ning pangad lootsid eeskirju eirata. |
| --- | --- |

(17)

Põhiaktsionäride suhtes võetud ebaharilikult suur risk oli eriuurimiskomisjoni arvates tingitud asjaolust, et pankade varaportfellid ei olnud piisavalt hajutatud. Eriuurimiskomisjoni kohaselt tõlgendati liiga suurt riski käsitlevaid ELi eeskirju eeskätt seoses aktsionäridega kitsalt ning pangad lootsid eeskirju eirata.

Omavahendite vähesus

| (18) | Kuigi Glitniri ja Islandi kahe teise suurpanga deklareeritud omavahendite suhtarv oli endiselt veidi kõrgem kui kohustuslik miinimum, ei kajastanud omavahendite suhtarvud eriuurimiskomisjoni arvates täpselt pankade finantsvõimekust. See oli tingitud pankade omaaktsiate riskipositsioonist seoses põhitagatiste ja aktsiate tähtajalepingutega. Eriuurimiskomisjoni viidatud „omavahendite vähesus” (15) väljendus ettevõtjate endi rahastatavas osakapitalis, mis moodustas rohkem kui 25 % pankade regulatiivsest kapitalist (või rohkem kui 50 % kapitali põhikomponendist — aktsionäride materiaalsemast põhivarast). Sellele lisandusid probleemid, mis olid tingitud pankade kahjuriskist seoses osalusega üksteise kapitalis. 2008. aasta keskpaigaks moodustas pankade omaaktsiate otserahastamine ning kahe muu panga aktsiate vastastikune rahastamine ligikaudu 400 miljardit Islandi krooni ehk umbes 70 % kapitali põhikomponendist. Eriuurimiskomisjoni järgi toimus aktsiakapitali rahastamine süsteemist endast laenamise läbi ulatuses, mis ohustas süsteemi stabiilsust. Kuna väga suur osa omaaktsiatest oli antud laenutagatisteks, siis aktsiahindade langemise järel langes ka pankade laenuportfellide kvaliteet. See mõjutas pankade tulemuslikkust ja tekitas veelgi suurema surve nende aktsiahindade langemiseks. Eriuurimiskomisjon eeldas oma käsutuses oleva teabe alusel, et vastukaaluks püüdsid pangad tekitada kunstlikult suurt nõudlust iseenda aktsiate järele. |
| --- | --- |

(18)

Kuigi Glitniri ja Islandi kahe teise suurpanga deklareeritud omavahendite suhtarv oli endiselt veidi kõrgem kui kohustuslik miinimum, ei kajastanud omavahendite suhtarvud eriuurimiskomisjoni arvates täpselt pankade finantsvõimekust. See oli tingitud pankade omaaktsiate riskipositsioonist seoses põhitagatiste ja aktsiate tähtajalepingutega. Eriuurimiskomisjoni viidatud „omavahendite vähesus” (15) väljendus ettevõtjate endi rahastatavas osakapitalis, mis moodustas rohkem kui 25 % pankade regulatiivsest kapitalist (või rohkem kui 50 % kapitali põhikomponendist — aktsionäride materiaalsemast põhivarast). Sellele lisandusid probleemid, mis olid tingitud pankade kahjuriskist seoses osalusega üksteise kapitalis. 2008. aasta keskpaigaks moodustas pankade omaaktsiate otserahastamine ning kahe muu panga aktsiate vastastikune rahastamine ligikaudu 400 miljardit Islandi krooni ehk umbes 70 % kapitali põhikomponendist. Eriuurimiskomisjoni järgi toimus aktsiakapitali rahastamine süsteemist endast laenamise läbi ulatuses, mis ohustas süsteemi stabiilsust. Kuna väga suur osa omaaktsiatest oli antud laenutagatisteks, siis aktsiahindade langemise järel langes ka pankade laenuportfellide kvaliteet. See mõjutas pankade tulemuslikkust ja tekitas veelgi suurema surve nende aktsiahindade langemiseks. Eriuurimiskomisjon eeldas oma käsutuses oleva teabe alusel, et vastukaaluks püüdsid pangad tekitada kunstlikult suurt nõudlust iseenda aktsiate järele.

Pankade suurus

| (19) | 2001. aastal oli kolme suurpanga bilanss kokku sama suur kui Islandi aastane SKP. 2007. aasta lõpuks olid pangad rahvusvahelised ning nende vara võrdus üheksakordse Islandi SKPga. Eriuurimiskomisjoni aruande kohaselt leidsid vaatlejad 2006. aastal, et pangandussüsteem oli ületanud Islandi keskpanga finantsvõimekuse ning kahtlesid, kas keskpank on suuteline täitma viimase instantsi laenaja rolli. 2007. aasta lõpuks olid Islandi lühiajalised võlad (peamiselt pankade rahastamiseks) 15 korda suuremad kui välisvaluutareservid, kolmes pangas olevad välishoiused aga välisvaluutareservidest kaheksa korda suuremad. Hoiustajate ja investorite tagatisfondis oli võrreldes tagatavate pangahoiustega minimaalselt vahendeid. Eriuurimiskomisjoni arvamusel põhjustasid nimetatud asjaolud massilise raha väljavõtmise Islandi pankadest. |
| --- | --- |

(19)

2001. aastal oli kolme suurpanga bilanss kokku sama suur kui Islandi aastane SKP. 2007. aasta lõpuks olid pangad rahvusvahelised ning nende vara võrdus üheksakordse Islandi SKPga. Eriuurimiskomisjoni aruande kohaselt leidsid vaatlejad 2006. aastal, et pangandussüsteem oli ületanud Islandi keskpanga finantsvõimekuse ning kahtlesid, kas keskpank on suuteline täitma viimase instantsi laenaja rolli. 2007. aasta lõpuks olid Islandi lühiajalised võlad (peamiselt pankade rahastamiseks) 15 korda suuremad kui välisvaluutareservid, kolmes pangas olevad välishoiused aga välisvaluutareservidest kaheksa korda suuremad. Hoiustajate ja investorite tagatisfondis oli võrreldes tagatavate pangahoiustega minimaalselt vahendeid. Eriuurimiskomisjoni arvamusel põhjustasid nimetatud asjaolud massilise raha väljavõtmise Islandi pankadest.

Pankade ebaproportsionaalne kasv võrreldes reguleeriva ja finantsinfrastruktuuriga

| (20) | Eriuurimiskomisjoni kohaselt jäi Islandi pädevatel järelevalveasutustel puudu usaldusväärsusest, mida oleks olnud vaja viimase instantsi laenaja vahendite ebapiisavuse tagajärjel. Aruande kohaselt puudusid Islandi finantsjärelevalveametil ja keskpangal ekspertteadmised ja kogemus pankade tegevuse reguleerimiseks keerulises majanduslikus olukorras, kuid nimetatud asutused oleksid võinud võtta meetmeid pankade võetavate riskide vähendamiseks. Finantsjärelevalveamet ei kasvanud näiteks pankadega samaväärselt ning reguleerija jäi oma töös pangatehingute kiirest arengutempost maha. Aruandes kritiseeritakse ka Islandi valitsust, kes oleks pidanud võtma meetmeid pankade võimaliku mõju suhtes majandusele, vähendades nende suurust või nõudes ühe või mitme panga peakontori ümbersuunamist välisriiki (16). |
| --- | --- |

(20)

Eriuurimiskomisjoni kohaselt jäi Islandi pädevatel järelevalveasutustel puudu usaldusväärsusest, mida oleks olnud vaja viimase instantsi laenaja vahendite ebapiisavuse tagajärjel. Aruande kohaselt puudusid Islandi finantsjärelevalveametil ja keskpangal ekspertteadmised ja kogemus pankade tegevuse reguleerimiseks keerulises majanduslikus olukorras, kuid nimetatud asutused oleksid võinud võtta meetmeid pankade võetavate riskide vähendamiseks. Finantsjärelevalveamet ei kasvanud näiteks pankadega samaväärselt ning reguleerija jäi oma töös pangatehingute kiirest arengutempost maha. Aruandes kritiseeritakse ka Islandi valitsust, kes oleks pidanud võtma meetmeid pankade võimaliku mõju suhtes majandusele, vähendades nende suurust või nõudes ühe või mitme panga peakontori ümbersuunamist välisriiki (16).

Islandi üldmajanduslik ebastabiilsus ja ülelaienemine

| (21) | Eriuurimiskomisjoni aruandes viidatakse üldisematele sündmustele Islandi majanduses, mis samuti mõjutasid pankade kiiret kasvutempot ning soodustasid tasakaalu kadumist ühelt poolt finantsteenuste sektori ulatuslikkuse ja mõju ning teiselt poolt ülejäänud majanduse vahel. Selles märgiti, et valitsuspoliitika (eelkõige maksupoliitika) aitas väga tõenäoliselt ülelaienemisele ja tasakaalu kadumisele kaasa ning et Islandi keskpanga rahapoliitika ei olnud piisavalt piirav. Aruandes märgitakse ühtlasi, et eluasemerahastamisfondi laenueeskirjade leevendamine oli üks suurimaid vigu, mida tehti raha- ja maksujuhtimises pankade kokkuvarisemise eelsel ajal (17). Selles kritiseeritakse ka asjaolu, et pankadel oli väga kerge saada laenu Islandi keskpangalt, kelle lühiajaliste tagatisega laenude maht kasvas 30 miljardilt Islandi kroonilt 2005. aasta sügisel 500 miljardile Islandi kroonile 2008. aasta oktoobri alguses. |
| --- | --- |

(21)

Eriuurimiskomisjoni aruandes viidatakse üldisematele sündmustele Islandi majanduses, mis samuti mõjutasid pankade kiiret kasvutempot ning soodustasid tasakaalu kadumist ühelt poolt finantsteenuste sektori ulatuslikkuse ja mõju ning teiselt poolt ülejäänud majanduse vahel. Selles märgiti, et valitsuspoliitika (eelkõige maksupoliitika) aitas väga tõenäoliselt ülelaienemisele ja tasakaalu kadumisele kaasa ning et Islandi keskpanga rahapoliitika ei olnud piisavalt piirav. Aruandes märgitakse ühtlasi, et eluasemerahastamisfondi laenueeskirjade leevendamine oli üks suurimaid vigu, mida tehti raha- ja maksujuhtimises pankade kokkuvarisemise eelsel ajal (17). Selles kritiseeritakse ka asjaolu, et pankadel oli väga kerge saada laenu Islandi keskpangalt, kelle lühiajaliste tagatisega laenude maht kasvas 30 miljardilt Islandi kroonilt 2005. aasta sügisel 500 miljardile Islandi kroonile 2008. aasta oktoobri alguses.

Islandi kroon, väline tasakaalustamatus ja krediidiriski vahetustehingud

| (22) | Aruandes on märgitud, et 2006. aastal oli Islandi krooni väärtus mittejätkusuutlikult kõrge, jooksevkonto puudujääk rohkem kui 16 % SKPst ning kohustused seoses välisvaluutaga miinus vara võrdus ligikaudu kogu aastase SKPga. Seega olid olemas kõik eeldused finantskriisi puhkemiseks. 2007. aasta lõpus oli Islandi kroon languses ning krediidiriski vahetustehingud Islandi ja pankade suhtes kasvasid hüppeliselt. |
| --- | --- |

(22)

Aruandes on märgitud, et 2006. aastal oli Islandi krooni väärtus mittejätkusuutlikult kõrge, jooksevkonto puudujääk rohkem kui 16 % SKPst ning kohustused seoses välisvaluutaga miinus vara võrdus ligikaudu kogu aastase SKPga. Seega olid olemas kõik eeldused finantskriisi puhkemiseks. 2007. aasta lõpus oli Islandi kroon languses ning krediidiriski vahetustehingud Islandi ja pankade suhtes kasvasid hüppeliselt.

2.3.   Pangandussektori restruktureerimiseks võetud meetmed

| (23) | Pärast kolme suurima kommertspanga (sealhulgas Glitnir) kokkuvarisemist 2008. aasta oktoobris olid Islandi ametiasutused enneolematu probleemi ees — kuidas tagada pangatehingute järjepidevus Islandil (18). Islandi valitsuse poliitika on sätestatud peamiselt erakorraliste olukordade seadusega, mille Islandi parlament 6. oktoobril 2008 vastu võttis (19). Nimetatud seadusega anti finantsjärelevalveametile erakorraline volitus võtta üle finantsasutuste tegevus ning vajaduse korral võõrandada nende vara ja kohustused. Rahandusministeerium andis rahandusministrile loa riigikassa väljamaksete tegemiseks uute finantsasutuste asutamise eesmärgil. Lisaks oli kavas eelistada finantsasutuste pankrotimenetluses hoiuste väljamaksmist muudele nõuetele. Valitsus teatas, et riigi kommerts- ja hoiupankades ning nende Islandi filiaalides olevatele hoiustele tagatakse täielik kaitse. |
| --- | --- |

(23)

Pärast kolme suurima kommertspanga (sealhulgas Glitnir) kokkuvarisemist 2008. aasta oktoobris olid Islandi ametiasutused enneolematu probleemi ees — kuidas tagada pangatehingute järjepidevus Islandil (18). Islandi valitsuse poliitika on sätestatud peamiselt erakorraliste olukordade seadusega, mille Islandi parlament 6. oktoobril 2008 vastu võttis (19). Nimetatud seadusega anti finantsjärelevalveametile erakorraline volitus võtta üle finantsasutuste tegevus ning vajaduse korral võõrandada nende vara ja kohustused. Rahandusministeerium andis rahandusministrile loa riigikassa väljamaksete tegemiseks uute finantsasutuste asutamise eesmärgil. Lisaks oli kavas eelistada finantsasutuste pankrotimenetluses hoiuste väljamaksmist muudele nõuetele. Valitsus teatas, et riigi kommerts- ja hoiupankades ning nende Islandi filiaalides olevatele hoiustele tagatakse täielik kaitse.

| (24) | Poliitilised prioriteedid olid esialgu kodumaise panganduse põhifunktsioonide, maksete ja arvelduste tagamine. Kriisi puhkemise järgsetel nädalatel koostas Islandi valitsus koostöös Rahvusvahelise Valuutafondiga (edaspidi „IMF”) majanduskava, mis päädis Islandi poolt IMFilt taotletud kaheaastase tugilaenu heakskiitmisega 20. novembril 2008. IMFilt saadud laenusumma oli 2,1 miljardit USA dollarit ning see oli mõeldud Islandi valuutareservide suurendamiseks. Põhjamaadest ja teatavatelt kaubanduspartneritelt võeti täiendavaid laene kokku summas 3 miljardit USA dollarit. IMFi laenust muudeti kohe kättesaadavaks 827 miljonit USA dollarit, kusjuures ülejäänud laenusumma maksti välja kaheksas võrdses osas vastavalt majanduskava kvartalipõhisele ülevaatamisele. |
| --- | --- |

(24)

Poliitilised prioriteedid olid esialgu kodumaise panganduse põhifunktsioonide, maksete ja arvelduste tagamine. Kriisi puhkemise järgsetel nädalatel koostas Islandi valitsus koostöös Rahvusvahelise Valuutafondiga (edaspidi „IMF”) majanduskava, mis päädis Islandi poolt IMFilt taotletud kaheaastase tugilaenu heakskiitmisega 20. novembril 2008. IMFilt saadud laenusumma oli 2,1 miljardit USA dollarit ning see oli mõeldud Islandi valuutareservide suurendamiseks. Põhjamaadest ja teatavatelt kaubanduspartneritelt võeti täiendavaid laene kokku summas 3 miljardit USA dollarit. IMFi laenust muudeti kohe kättesaadavaks 827 miljonit USA dollarit, kusjuures ülejäänud laenusumma maksti välja kaheksas võrdses osas vastavalt majanduskava kvartalipõhisele ülevaatamisele.

| (25) | IMFiga koostatud majanduskava näol oli tegemist laiapõhjalise stabiliseerimiskavaga, milles keskenduti kolmele järgmisele põhieesmärgile. Esiteks Islandi krooni stabiilsuse ja usaldusväärsuse taastamine, et pidurdada kriisi halba mõju majandusele. Meetmed hõlmasid kapitali kontrollimist, eesmärgiga takistada kapitali väljavoolu. Teiseks sisaldas kava laiapõhjalist strateegiat pankade restruktureerimiseks, mille põhieesmärk oli elujõulise finantssüsteemi taastamine Islandil ning riigi rahvusvaheliste finantssuhete säilitamine. Kõrvaleesmärgid olid tagada pankade vara õiglane hindamine, maksimeerida vara sissenõudmist ja tugevdada järelevalvetegevust. Kolmandaks oli kava eesmärk tagada jätkusuutlik riigi rahandus, piirates pankrotistunud pankade kahjumite ühiskonna õlule lükkamist ning rakendades eelarve konsolideerimise kava keskmises perspektiivis. |
| --- | --- |

(25)

IMFiga koostatud majanduskava näol oli tegemist laiapõhjalise stabiliseerimiskavaga, milles keskenduti kolmele järgmisele põhieesmärgile. Esiteks Islandi krooni stabiilsuse ja usaldusväärsuse taastamine, et pidurdada kriisi halba mõju majandusele. Meetmed hõlmasid kapitali kontrollimist, eesmärgiga takistada kapitali väljavoolu. Teiseks sisaldas kava laiapõhjalist strateegiat pankade restruktureerimiseks, mille põhieesmärk oli elujõulise finantssüsteemi taastamine Islandil ning riigi rahvusvaheliste finantssuhete säilitamine. Kõrvaleesmärgid olid tagada pankade vara õiglane hindamine, maksimeerida vara sissenõudmist ja tugevdada järelevalvetegevust. Kolmandaks oli kava eesmärk tagada jätkusuutlik riigi rahandus, piirates pankrotistunud pankade kahjumite ühiskonna õlule lükkamist ning rakendades eelarve konsolideerimise kava keskmises perspektiivis.

| (26) | Islandi ametiasutused on rõhutanud, et erakordse olukorra tõttu, mille põhjustas pangandussüsteemi suurus riigikassa finantssuutlikkuse küündimatuse valguses, olid võimalikud poliitilised valikud piiratud. Seetõttu olid lahendused paljuski erinevad teiste riikide valitsuste meetmetest, kelle finantsstabiilsus oli ohus. |
| --- | --- |

(26)

Islandi ametiasutused on rõhutanud, et erakordse olukorra tõttu, mille põhjustas pangandussüsteemi suurus riigikassa finantssuutlikkuse küündimatuse valguses, olid võimalikud poliitilised valikud piiratud. Seetõttu olid lahendused paljuski erinevad teiste riikide valitsuste meetmetest, kelle finantsstabiilsus oli ohus.

| (27) | Erakorraliste olukordade seadusest lähtuvalt jagati kolm suurt kommertspanka Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank „endisteks” ja „uuteks” pankadeks. Rahandusminister asutas kolm piiratud vastutusega äriühingut, mis võtsid üle endiste pankade riigisisesed tehingud ning nimetasid ametisse nende juhatused. Finantsjärelevalveamet võttis vanad pangad üle, kandis peamiselt nende riigisisese vara ja kohustused (hoiused) üle uutele pankadele, kes jätkasid pangatehinguid Islandil, samas kui endised pangad läksid vastavate kriisilahenduskomisjonide järelevalve alla (20). Välismaine vara ja kohustused paigutati peamiselt endistesse pankadesse ning hiljem kohaldati nende suhtes likvideerimismenetlust ja kõigi välistehingute võimalikku sulgemist (21). |
| --- | --- |

(27)

Erakorraliste olukordade seadusest lähtuvalt jagati kolm suurt kommertspanka Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank „endisteks” ja „uuteks” pankadeks. Rahandusminister asutas kolm piiratud vastutusega äriühingut, mis võtsid üle endiste pankade riigisisesed tehingud ning nimetasid ametisse nende juhatused. Finantsjärelevalveamet võttis vanad pangad üle, kandis peamiselt nende riigisisese vara ja kohustused (hoiused) üle uutele pankadele, kes jätkasid pangatehinguid Islandil, samas kui endised pangad läksid vastavate kriisilahenduskomisjonide järelevalve alla (20). Välismaine vara ja kohustused paigutati peamiselt endistesse pankadesse ning hiljem kohaldati nende suhtes likvideerimismenetlust ja kõigi välistehingute võimalikku sulgemist (21).

| (28) | 14. novembril 2008 kolme uue panga kohta koostatud algbilansi kohaselt moodustas pankade koguvara kokku 2 886 miljardit Islandi krooni, sealhulgas riigi eraldatav omakapital 385 miljardit Islandi krooni. Uute pankade poolt endiste pankade kasuks emiteeritavate võlakirjade hulka prognoositi 1 153 miljardile Islandi kroonile. See oli mõeldud ülemääraste kohustuste eest üle kantud vara hüvitamiseks. Finantsjärelevalveamet määras ülekantud varade ja kohustuste hindamist teostama ettevõtja Deloitte LLP. Protsessi käigus ilmnes, et sõltumatu hindamise tulemus ei kajasta ülekantud puhasvara fikseeritud väärtusi, vaid teatavate varaliikide väärtusi. Ühtlasi väljendasid pankade võlausaldajad hindamisprotsessi suhtes rahulolematust — leiti, et see ei ole erapooletu ning et võlausaldajatel on võimatu oma huve kaitsta. Nimetatud probleemide tõttu muudeti endiste ja uute pankade arvepidamiste vastastikuse kooskõlastamise strateegiat, st sõltumatu eksperdi teostatud hindamise asemel püüdsid pooled saavutada ülekantud puhasvara väärtuse suhtes kokkulepped läbirääkimiste teel. |
| --- | --- |

(28)

14. novembril 2008 kolme uue panga kohta koostatud algbilansi kohaselt moodustas pankade koguvara kokku 2 886 miljardit Islandi krooni, sealhulgas riigi eraldatav omakapital 385 miljardit Islandi krooni. Uute pankade poolt endiste pankade kasuks emiteeritavate võlakirjade hulka prognoositi 1 153 miljardile Islandi kroonile. See oli mõeldud ülemääraste kohustuste eest üle kantud vara hüvitamiseks. Finantsjärelevalveamet määras ülekantud varade ja kohustuste hindamist teostama ettevõtja Deloitte LLP. Protsessi käigus ilmnes, et sõltumatu hindamise tulemus ei kajasta ülekantud puhasvara fikseeritud väärtusi, vaid teatavate varaliikide väärtusi. Ühtlasi väljendasid pankade võlausaldajad hindamisprotsessi suhtes rahulolematust — leiti, et see ei ole erapooletu ning et võlausaldajatel on võimatu oma huve kaitsta. Nimetatud probleemide tõttu muudeti endiste ja uute pankade arvepidamiste vastastikuse kooskõlastamise strateegiat, st sõltumatu eksperdi teostatud hindamise asemel püüdsid pooled saavutada ülekantud puhasvara väärtuse suhtes kokkulepped läbirääkimiste teel.

| (29) | Oli selge, et pooltel oli raske saavutada hindamise suhtes kokkuleppeid, kuna oli palju oletusi ja eeldusi, milles pooled üksteisega nõus ei olnud. Riik püüdis saavutada kokkuleppeid baashindamistest lähtuvalt, mis panid tugeva aluse uute pankade algkapitalile. Baashindamisest üle jääva vara hinnaväärtust sooviti võlausaldajatele välja maksta teatavatel tingimustel konverteeritavate võlakirjade vormis või pankade osakapitali väärtust tõstes. Nimelt oli läbirääkimiste käigus selgunud, et nii Glitniri kui ka Kaupthingi kriisilahenduskomisjonid ja enamik võlausaldajaid võivad olla huvitatud hoiustamisest uutes pankades, mis võimaldaks neil saada kasu üle kantud vara väärtuse võimalikust kasvust. |
| --- | --- |

(29)

Oli selge, et pooltel oli raske saavutada hindamise suhtes kokkuleppeid, kuna oli palju oletusi ja eeldusi, milles pooled üksteisega nõus ei olnud. Riik püüdis saavutada kokkuleppeid baashindamistest lähtuvalt, mis panid tugeva aluse uute pankade algkapitalile. Baashindamisest üle jääva vara hinnaväärtust sooviti võlausaldajatele välja maksta teatavatel tingimustel konverteeritavate võlakirjade vormis või pankade osakapitali väärtust tõstes. Nimelt oli läbirääkimiste käigus selgunud, et nii Glitniri kui ka Kaupthingi kriisilahenduskomisjonid ja enamik võlausaldajaid võivad olla huvitatud hoiustamisest uutes pankades, mis võimaldaks neil saada kasu üle kantud vara väärtuse võimalikust kasvust.

| (30) | 20. juulil 2009 avalikustati kolme uue panga täielik kapitaliseerimine ja endiste pankade võlausaldajatega saavutatud kokkulepete sisu. Valitsus kui kolme uue panga ainuomanik sõlmis endiste pankade kriisilahenduskomisjonidega vastastikuse mõistmise memorandumi selles, millised on uutesse pankadesse puhasvara ülekandmise eest arvestatavad hüvitised ja kuidas toimub nende väljamaksmine. Mis puutub kahte uude panka — Íslandsbanki ja New Kaupthing (hiljem Arion Bank) — hõlmas see tingimuslike kokkulepete sõlmimist endiste pankadega, mille kohaselt pidid viimased osalema suures osas uute pankade aktsiakapitalis. |
| --- | --- |

(30)

20. juulil 2009 avalikustati kolme uue panga täielik kapitaliseerimine ja endiste pankade võlausaldajatega saavutatud kokkulepete sisu. Valitsus kui kolme uue panga ainuomanik sõlmis endiste pankade kriisilahenduskomisjonidega vastastikuse mõistmise memorandumi selles, millised on uutesse pankadesse puhasvara ülekandmise eest arvestatavad hüvitised ja kuidas toimub nende väljamaksmine. Mis puutub kahte uude panka — Íslandsbanki ja New Kaupthing (hiljem Arion Bank) — hõlmas see tingimuslike kokkulepete sõlmimist endiste pankadega, mille kohaselt pidid viimased osalema suures osas uute pankade aktsiakapitalis.

| (31) | Nimetatud esialgsete kokkulepete põhjal otsustasid endiste pankade kriisilahenduskomisjonid 2009. aasta oktoobris (Glitnir) ja 2009. aasta detsembris (Kaupthing Bank ja Landsbanki Islands) viia ellu läbirääkimiste käigus tehtud valikud ning osaleda uute pankade aktsiakapitalis. 18. detsembril 2009 teatas valitsus pankade restruktureerimise lõpuleviimisest ning kokkulepete saavutamisest ühelt poolt Islandi valitsuse ja uute pankade ning teiselt poolt Glitnir Banki, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Banki kriisilahenduskomisjoni (kes esindas võlausaldajaid) vahel seoses endistest pankadest uutesse üle kantud varaga ja uute pankade täieliku rahastamisega, |
| --- | --- |

(31)

Nimetatud esialgsete kokkulepete põhjal otsustasid endiste pankade kriisilahenduskomisjonid 2009. aasta oktoobris (Glitnir) ja 2009. aasta detsembris (Kaupthing Bank ja Landsbanki Islands) viia ellu läbirääkimiste käigus tehtud valikud ning osaleda uute pankade aktsiakapitalis. 18. detsembril 2009 teatas valitsus pankade restruktureerimise lõpuleviimisest ning kokkulepete saavutamisest ühelt poolt Islandi valitsuse ja uute pankade ning teiselt poolt Glitnir Banki, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Banki kriisilahenduskomisjoni (kes esindas võlausaldajaid) vahel seoses endistest pankadest uutesse üle kantud varaga ja uute pankade täieliku rahastamisega,

| (32) | Selgus, et riigikassa panust uute pankade omakapitali oli märkimisväärselt vähendatud — algselt kavandatud 385 miljardilt Islandi kroonilt 135 miljardile Islandi kroonile osakapitalina ning kahe puhul kolmest pangast (Íslandsbanki ja Arion Bank) teise taseme omavahenditena 55 miljardit Islandi krooni allutatud laenude kujul, kokku 190 miljardit Islandi krooni. Lisaks eraldati riigikassast Íslandsbankile ja Arion Bankile teatavaid likviidsusvahendeid. Endistest pankadest pärit osakapital moodustas kokku ligikaudu 156 miljardit Islandi krooni. Uued pangad olid seega kapitaliseeritud kokku umbes 346 miljardi Islandi krooniga. Seega vähendati kokkulepete alusel riigi täielikku osalust kolmes pangas umbes 5 %le ettevõtjas Íslandsbanki, 13 %le ettevõtjas Arion Bank ja 81 %le ettevõtjas Landsbankinn. |
| --- | --- |

(32)

Selgus, et riigikassa panust uute pankade omakapitali oli märkimisväärselt vähendatud — algselt kavandatud 385 miljardilt Islandi kroonilt 135 miljardile Islandi kroonile osakapitalina ning kahe puhul kolmest pangast (Íslandsbanki ja Arion Bank) teise taseme omavahenditena 55 miljardit Islandi krooni allutatud laenude kujul, kokku 190 miljardit Islandi krooni. Lisaks eraldati riigikassast Íslandsbankile ja Arion Bankile teatavaid likviidsusvahendeid. Endistest pankadest pärit osakapital moodustas kokku ligikaudu 156 miljardit Islandi krooni. Uued pangad olid seega kapitaliseeritud kokku umbes 346 miljardi Islandi krooniga. Seega vähendati kokkulepete alusel riigi täielikku osalust kolmes pangas umbes 5 %le ettevõtjas Íslandsbanki, 13 %le ettevõtjas Arion Bank ja 81 %le ettevõtjas Landsbankinn.

| (33) | Olgugi et kahe puhul kolmest pangast võtsid osaluse üle endiste pankade võlausaldajad ning see tähendas põhiprobleemide lahendamist finantssektori taastamise juures ning tugevama regulatiivse kapitali rajamist uutes pankades, esines endiselt arvukaid puudusi, mis vajasid likvideerimist. Alates 2009. aastast on pangad keskendunud peamiselt oma siseküsimustele — määratlenud tegevuse üldstrateegia ning teinud eeskätt ümberkorraldusi oma laenuportfellides, mis kujutavad suurimat riskitegurit tegevuse ja pikaaegse elujõulisuse jaoks. Ümberkorraldamisprotsess oli keerukas seoses mitmete raskendavate asjaoludega, näiteks ülemkohtu otsus välisvaluutasse indekseeritud, kuid Islandi kroonides antud laenude ebaseaduslikkuse kohta. Arion Banki restruktureerimise küsimust käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

(33)

Olgugi et kahe puhul kolmest pangast võtsid osaluse üle endiste pankade võlausaldajad ning see tähendas põhiprobleemide lahendamist finantssektori taastamise juures ning tugevama regulatiivse kapitali rajamist uutes pankades, esines endiselt arvukaid puudusi, mis vajasid likvideerimist. Alates 2009. aastast on pangad keskendunud peamiselt oma siseküsimustele — määratlenud tegevuse üldstrateegia ning teinud eeskätt ümberkorraldusi oma laenuportfellides, mis kujutavad suurimat riskitegurit tegevuse ja pikaaegse elujõulisuse jaoks. Ümberkorraldamisprotsess oli keerukas seoses mitmete raskendavate asjaoludega, näiteks ülemkohtu otsus välisvaluutasse indekseeritud, kuid Islandi kroonides antud laenude ebaseaduslikkuse kohta. Arion Banki restruktureerimise küsimust käsitletakse allpool.

Makromajanduslik keskkond

| (34) | Pangandussüsteemi kokkuvarisemisele 2008. aasta oktoobris järgnes suur majanduslik ebastabiilsus. Islandi finantssüsteemi raskustega kaasnes usalduse kadumine riigi vääringu suhtes. Islandi krooni väärtus langes 2008. aasta esimeses kvartalis järsult, seejärel taas sama aasta sügisel, seega enne ja pärast kolme kommertspanga kokkuvarisemist. Hoolimata 2008. aasta sügisel kehtestatud kapitalikontrollidest oli krooni kurss terve 2009. aasta jooksul volatiilne (22). Kriis viis Islandi majanduse tõsisesse langusesse ning SKP kahanes 2009. aastal 6,8 % ja 2010. aastal 4 % võrra. |
| --- | --- |

(34)

Pangandussüsteemi kokkuvarisemisele 2008. aasta oktoobris järgnes suur majanduslik ebastabiilsus. Islandi finantssüsteemi raskustega kaasnes usalduse kadumine riigi vääringu suhtes. Islandi krooni väärtus langes 2008. aasta esimeses kvartalis järsult, seejärel taas sama aasta sügisel, seega enne ja pärast kolme kommertspanga kokkuvarisemist. Hoolimata 2008. aasta sügisel kehtestatud kapitalikontrollidest oli krooni kurss terve 2009. aasta jooksul volatiilne (22). Kriis viis Islandi majanduse tõsisesse langusesse ning SKP kahanes 2009. aastal 6,8 % ja 2010. aastal 4 % võrra.

| (35) | Majanduskriisi tagajärgede seas oli tööpuuduse äkiline kasv (2008. aastal 1,6 %, 2009. aastal 8 %), kiirelt tõusev inflatsioon ja reaalsissetulekute langus. Lisaks kasvas järsult äriühingute ja kodumajapidamiste võlakoormus ja mittetoimivate laenude osakaal pankade laenuportfellides, samuti rahalistes raskustes olevate ettevõtjate ülevõtmine uute pankade poolt. Samal ajal tõi pangandussüsteemi restruktureerimise suur eelarvekulu kaasa hüppelise eelarvepuudujäägi kasvu ja valitsemissektori võla kerkimise. |
| --- | --- |

(35)

Majanduskriisi tagajärgede seas oli tööpuuduse äkiline kasv (2008. aastal 1,6 %, 2009. aastal 8 %), kiirelt tõusev inflatsioon ja reaalsissetulekute langus. Lisaks kasvas järsult äriühingute ja kodumajapidamiste võlakoormus ja mittetoimivate laenude osakaal pankade laenuportfellides, samuti rahalistes raskustes olevate ettevõtjate ülevõtmine uute pankade poolt. Samal ajal tõi pangandussüsteemi restruktureerimise suur eelarvekulu kaasa hüppelise eelarvepuudujäägi kasvu ja valitsemissektori võla kerkimise.

| (36) | Pärast sügavat majanduslangust nähtub Islandi statistikaameti esialgsetest andmetest, et 2011. aasta esimesel poolaastal ja kogu aasta jooksul toimus pööre paremuse suunas, kui SKP kasvas võrreldes eelnenud aastaga 3,1 %. |
| --- | --- |

(36)

Pärast sügavat majanduslangust nähtub Islandi statistikaameti esialgsetest andmetest, et 2011. aasta esimesel poolaastal ja kogu aasta jooksul toimus pööre paremuse suunas, kui SKP kasvas võrreldes eelnenud aastaga 3,1 %.

| (37) | 2011. aasta majanduskasv toimus peamiselt tänu sisenõudluse kasvule, eeskätt kodumajapidamiste tarbimise 4 %lisele kasvule. Seda toetas töötasude ja sotsiaaltoetuste kasv ning teatavad poliitilised algatused kodumajapidamiste võlakoormuse vähendamiseks, sealhulgas ajutised intressitoetused, laenumaksete külmutamine ja erasektori pensionihoiuste varajane hüvitamine. 2011. aastat kajastava esialgse statistika kohaselt tõusid veidi ka investeeringud, olgugi et väga madalalt tasemelt (23). Avaliku sektori tarbimine on viimase kolme aasta jooksul jäänud murettekitavale tasemele. |
| --- | --- |

(37)

2011. aasta majanduskasv toimus peamiselt tänu sisenõudluse kasvule, eeskätt kodumajapidamiste tarbimise 4 %lisele kasvule. Seda toetas töötasude ja sotsiaaltoetuste kasv ning teatavad poliitilised algatused kodumajapidamiste võlakoormuse vähendamiseks, sealhulgas ajutised intressitoetused, laenumaksete külmutamine ja erasektori pensionihoiuste varajane hüvitamine. 2011. aastat kajastava esialgse statistika kohaselt tõusid veidi ka investeeringud, olgugi et väga madalalt tasemelt (23). Avaliku sektori tarbimine on viimase kolme aasta jooksul jäänud murettekitavale tasemele.

| (38) | Üldine makromajandusstatistika varjab aga olulisemat ebavõrdsust sektorite vahel. Lisaks finantssektori kokkuvarisemisele kuivas kokku ehitussektor ning paljud muud kodumaised tootmissektorid ja teenuste pakkumine. Teatavates ekspordivaldkondades toimus jällegi tõus. Tänu Islandi krooni madalale vahetuskursile ning kala- ja alumiiniumtoodete suhteliselt stabiilsele hinnale välisvaluutas tõusis pärast majanduskriisi puhkemist eksporditulu, seda ka turismist ja teenuste ekspordist. Samal ajal langes import järsult ja see tekitas 2010. aastal ajutise kaubandusbilansi (24) ülejäägi umbes 10 % SKPst. Sisenõudluse kasvu tulemusel 2011. aastal aga import taas kasvas ning üldine kaubandusbilansi ülejääk oli siis 8,2 % SKPst. |
| --- | --- |

(38)

Üldine makromajandusstatistika varjab aga olulisemat ebavõrdsust sektorite vahel. Lisaks finantssektori kokkuvarisemisele kuivas kokku ehitussektor ning paljud muud kodumaised tootmissektorid ja teenuste pakkumine. Teatavates ekspordivaldkondades toimus jällegi tõus. Tänu Islandi krooni madalale vahetuskursile ning kala- ja alumiiniumtoodete suhteliselt stabiilsele hinnale välisvaluutas tõusis pärast majanduskriisi puhkemist eksporditulu, seda ka turismist ja teenuste ekspordist. Samal ajal langes import järsult ja see tekitas 2010. aastal ajutise kaubandusbilansi (24) ülejäägi umbes 10 % SKPst. Sisenõudluse kasvu tulemusel 2011. aastal aga import taas kasvas ning üldine kaubandusbilansi ülejääk oli siis 8,2 % SKPst.

| (39) | Islandi statistikaamet prognoosis ajavahemikuks 2012–2017 majanduse järkjärgulist elavnemist, kusjuures 2012. aastaks ennustati 2,6 % kasvu. Sama kasvumäära oodati kogu prognoositavaks ajavahemikuks. Prognoos tekitab aga mitmeid küsimusi. Kavandatud laiaulatuslikud tööstusinvesteeringud võivad veelgi venida. Islandi kaubandustingimustele võib mõjuda halvasti kestev majandussurutis suurimates kaubanduspartnerriikides, mis toob kaasa madalama kasvumäära Islandil. Arvatust aeglasem areng kodumajapidamiste ja äriühingute laenukoorma vähendamisel võib veelgi piirata sisenõudlust ja majanduskasvu perspektiivi. Kasvu võib ohustada kestev hindade ebastabiilsus, mis tuleneb kapitalikontrollide kaotamise järgsest krooni volatiilsusest. |
| --- | --- |

(39)

Islandi statistikaamet prognoosis ajavahemikuks 2012–2017 majanduse järkjärgulist elavnemist, kusjuures 2012. aastaks ennustati 2,6 % kasvu. Sama kasvumäära oodati kogu prognoositavaks ajavahemikuks. Prognoos tekitab aga mitmeid küsimusi. Kavandatud laiaulatuslikud tööstusinvesteeringud võivad veelgi venida. Islandi kaubandustingimustele võib mõjuda halvasti kestev majandussurutis suurimates kaubanduspartnerriikides, mis toob kaasa madalama kasvumäära Islandil. Arvatust aeglasem areng kodumajapidamiste ja äriühingute laenukoorma vähendamisel võib veelgi piirata sisenõudlust ja majanduskasvu perspektiivi. Kasvu võib ohustada kestev hindade ebastabiilsus, mis tuleneb kapitalikontrollide kaotamise järgsest krooni volatiilsusest.

2.4.   Finantsjärelevalve ja reguleeriva raamistiku tõhustamine

| (40) | Olles asutanud uued pangad ja analüüsinud endistest pankadest üle kantud puhasvara väärtust, teostas finantsjärelevalveamet 2009. aasta kevadel uute pankade tegevuse ja äriplaanide, finantsvõimekuse ja kapitalivajaduse kohta auditi nn tõendamisprojekti kujul. See viidi läbi rahvusvahelise juhtimiskonsultandi Oliver Wymani kaasabil. |
| --- | --- |

(40)

Olles asutanud uued pangad ja analüüsinud endistest pankadest üle kantud puhasvara väärtust, teostas finantsjärelevalveamet 2009. aasta kevadel uute pankade tegevuse ja äriplaanide, finantsvõimekuse ja kapitalivajaduse kohta auditi nn tõendamisprojekti kujul. See viidi läbi rahvusvahelise juhtimiskonsultandi Oliver Wymani kaasabil.

| (41) | Pärast kirjeldatud protsessi lõpuleviimist väljastas finantsjärelevalveamet pankadele tegevusloa teatavatel tingimustel. Seoses varaportfellide kvaliteediga ja arvatava eelseisva majandusliku ebakindlusega peeti vajalikuks esitada kolme panga kapitalile seadusjärgsest miinimumist suuremad nõudmised. Seepärast kehtestas finantsjärelevalveamet kolmele pangale minimaalseks kapitali adekvaatsuse määraks 16 %, seejuures oli esimese taseme omavahendite suhtarvu miinimum 12 %. Nõuded kehtestati vähemalt kolmeks aastaks, v.a finantsjärelevalveameti läbivaatamise korral. Määratleti ka likviidsustingimused, mille kohaselt peavad likviidsed vahendid moodustama igal ajahetkel vähemalt 20 % ning sularaha ja sularaha ekvivalendid vähemalt 5 % hoiustest. Lisaks esitati nõudmisi muudele valdkondadele, nagu laenuportfellide ümberkorraldamine, riskihindamine, ettevõtete juhtimine ja vastutus. Finantsjärelevalveamet kehtestas sarnaseid kapitalinõudeid ka muude finantsettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(41)

Pärast kirjeldatud protsessi lõpuleviimist väljastas finantsjärelevalveamet pankadele tegevusloa teatavatel tingimustel. Seoses varaportfellide kvaliteediga ja arvatava eelseisva majandusliku ebakindlusega peeti vajalikuks esitada kolme panga kapitalile seadusjärgsest miinimumist suuremad nõudmised. Seepärast kehtestas finantsjärelevalveamet kolmele pangale minimaalseks kapitali adekvaatsuse määraks 16 %, seejuures oli esimese taseme omavahendite suhtarvu miinimum 12 %. Nõuded kehtestati vähemalt kolmeks aastaks, v.a finantsjärelevalveameti läbivaatamise korral. Määratleti ka likviidsustingimused, mille kohaselt peavad likviidsed vahendid moodustama igal ajahetkel vähemalt 20 % ning sularaha ja sularaha ekvivalendid vähemalt 5 % hoiustest. Lisaks esitati nõudmisi muudele valdkondadele, nagu laenuportfellide ümberkorraldamine, riskihindamine, ettevõtete juhtimine ja vastutus. Finantsjärelevalveamet kehtestas sarnaseid kapitalinõudeid ka muude finantsettevõtjate suhtes.

| (42) | Koostöös IMFiga koostatud majanduse stabiliseerimise kavas sätestati kogu finantsteenuste reguleeriva raamistiku läbivaatamine ja järelevalve, et olla paremini kaitstud tulevaste finantskriiside eest. Valitsus tegi Soome finantsjärelevalveameti endisele peadirektorile Kaarlo Jännärile ettepaneku viia läbi kehtiva reguleeriva raamistiku ja järelevalvetegevuse hindamine. Kaarlo Jännäri soovitas muu hulgas asutada finantsjärelevalveameti juurde riiklik krediidiregister, et vähendada süsteemi krediidiriski. Ta tegi oma aruandes ka ettepaneku kehtestada karmimad eeskirjad ja tavad seoses suure riskikontsentratsiooni ja sellega seotud laenamisega ning teostada rohkem kohapealseid kontrollimisi, et saada kinnitust välisele järelevalvele ja kontrollida aruandeid eeskätt krediidi-, likviidsus- ja valuutariski kohta. Samuti soovitas ta vaadata läbi hoiusetagatiste süsteem ja see tõhusamaks muuta, et järgida täpselt ELi arengusuundumusi. |
| --- | --- |

(42)

Koostöös IMFiga koostatud majanduse stabiliseerimise kavas sätestati kogu finantsteenuste reguleeriva raamistiku läbivaatamine ja järelevalve, et olla paremini kaitstud tulevaste finantskriiside eest. Valitsus tegi Soome finantsjärelevalveameti endisele peadirektorile Kaarlo Jännärile ettepaneku viia läbi kehtiva reguleeriva raamistiku ja järelevalvetegevuse hindamine. Kaarlo Jännäri soovitas muu hulgas asutada finantsjärelevalveameti juurde riiklik krediidiregister, et vähendada süsteemi krediidiriski. Ta tegi oma aruandes ka ettepaneku kehtestada karmimad eeskirjad ja tavad seoses suure riskikontsentratsiooni ja sellega seotud laenamisega ning teostada rohkem kohapealseid kontrollimisi, et saada kinnitust välisele järelevalvele ja kontrollida aruandeid eeskätt krediidi-, likviidsus- ja valuutariski kohta. Samuti soovitas ta vaadata läbi hoiusetagatiste süsteem ja see tõhusamaks muuta, et järgida täpselt ELi arengusuundumusi.

| (43) | Seejärel esitas valitsus Islandi parlamendile seaduseelnõu, mis põhines muu hulgas Jännäri tehtud ettepanekutel ning samuti EMP lepingusse seoses 2009. aasta järgse finantstegevusega tehtud muudatustel, mis võeti vastu ja jõustusid 1. juulil 2010 (seadus nr 75/2010). Uue seadusega tehti olulisi muudatusi finantsasutusi käsitlevasse seadusesse. Hiljem tehti finantsasutusi käsitlevas seaduses veel mitmeid muid muudatusi ka seoses finantsteenuste reguleerimise ja järelevalvega. Asjaomaseid õigusakti muudatusi käsitletakse täpsemalt lisas. |
| --- | --- |

(43)

Seejärel esitas valitsus Islandi parlamendile seaduseelnõu, mis põhines muu hulgas Jännäri tehtud ettepanekutel ning samuti EMP lepingusse seoses 2009. aasta järgse finantstegevusega tehtud muudatustel, mis võeti vastu ja jõustusid 1. juulil 2010 (seadus nr 75/2010). Uue seadusega tehti olulisi muudatusi finantsasutusi käsitlevasse seadusesse. Hiljem tehti finantsasutusi käsitlevas seaduses veel mitmeid muid muudatusi ka seoses finantsteenuste reguleerimise ja järelevalvega. Asjaomaseid õigusakti muudatusi käsitletakse täpsemalt lisas.

2.5.   Suurimad väljakutsed (25)

| (44) | Hoolimata finantssektori taastamise juures saavutatud olulistest edusammudest, vaevles Island edasi 2008. aasta sügisel lahvatanud finants- ja valuutakriisi järeltõugete käes. Finantskriisi tagajärjel ilmnesid mitmesugused finantssüsteemi puudused ja vajakajäämised, millega tuleb avalikkuse usalduse taastamiseks tegeleda. On ilmne, et Island, nagu ka paljud muud finantskriisist väga tõsiselt kannatada saanud riigid, peab tegelema tõsiste ülesannetega seoses finantsteenuste õigus- ja tegevuskeskkonna kohandamisega selliseks, mis toetab elujõulist ja tõhusat finantssüsteemi tulevikus ja vähendab maksimaalselt süsteemsete vapustuste kordumise ohtu. |
| --- | --- |

(44)

Hoolimata finantssektori taastamise juures saavutatud olulistest edusammudest, vaevles Island edasi 2008. aasta sügisel lahvatanud finants- ja valuutakriisi järeltõugete käes. Finantskriisi tagajärjel ilmnesid mitmesugused finantssüsteemi puudused ja vajakajäämised, millega tuleb avalikkuse usalduse taastamiseks tegeleda. On ilmne, et Island, nagu ka paljud muud finantskriisist väga tõsiselt kannatada saanud riigid, peab tegelema tõsiste ülesannetega seoses finantsteenuste õigus- ja tegevuskeskkonna kohandamisega selliseks, mis toetab elujõulist ja tõhusat finantssüsteemi tulevikus ja vähendab maksimaalselt süsteemsete vapustuste kordumise ohtu.

| (45) | Kõige pakilisemad probleemid, millega Islandi finantsasutused praegu silmitsi seisavad, tulenevad pankade tegutsemisest varjatud tingimustes kapitalikontrollide ja kõikehõlmavate hoiusetagatistega. Seega peavad pangad nüüd valmistuma tegutsemiseks avatumas keskkonnas, kuna kapitalikontrollid kaotatakse ja hoiuste tagamise skeemi puhul pöördutakse tagasi varasema korralduse juurde, mis on sätestatud vastavates ELi/EMP direktiivides (26). Islandi ametiasutused on rõhutanud, et uute eeskirjade sätestamisel tuleb olla äärmiselt ettevaatlik. |
| --- | --- |

(45)

Kõige pakilisemad probleemid, millega Islandi finantsasutused praegu silmitsi seisavad, tulenevad pankade tegutsemisest varjatud tingimustes kapitalikontrollide ja kõikehõlmavate hoiusetagatistega. Seega peavad pangad nüüd valmistuma tegutsemiseks avatumas keskkonnas, kuna kapitalikontrollid kaotatakse ja hoiuste tagamise skeemi puhul pöördutakse tagasi varasema korralduse juurde, mis on sätestatud vastavates ELi/EMP direktiivides (26). Islandi ametiasutused on rõhutanud, et uute eeskirjade sätestamisel tuleb olla äärmiselt ettevaatlik.

| (46) | Veel üks oluline väljakutse on vajadus kohandada senisest enam õigus- ja reguleerivat raamistikku, et see toetaks kindlat ja tõhusat finantssüsteemi, mis oleks ka kooskõlas EMP ja rahvusvahelise õiguse arenguga (27). |
| --- | --- |

(46)

Veel üks oluline väljakutse on vajadus kohandada senisest enam õigus- ja reguleerivat raamistikku, et see toetaks kindlat ja tõhusat finantssüsteemi, mis oleks ka kooskõlas EMP ja rahvusvahelise õiguse arenguga (27).

2.6.   Islandi finantssektori konkurentsiolukord

| (47) | Islandi ametiasutuste hiljutise teabe kohaselt (28) muutus konkurents finantsturul pärast panganduskrahhi kardinaalselt. Finantsasutuste arv on vähenenud, sest mitmed hoiu- ja kommertspangad ja spetsialiseerunud laenuandjad on kas likvideeritud või ühinenud teiste ettevõtjatega (29). Finantsasutuste arv väheneb endiselt — kõige hilisem näide on 2011. aasta märtsist, kui ühinesid Landsbankinn ja SpKef, 2011. aasta detsembris ühinesid Íslandsbanki ja Byr ning 20. juunil 2012 kiitis järelevalveamet otsusega nr 226/12/COL heaks Landsbankinn ja Svarfdaelir Savings Banki ühinemise. Kuna finantsasutuste hulk üha väheneb ning suuremad pangad võtavad üle tegevuse lõpetanud pankade hoiused, toimub Islandi siseturul üha suurem koondumine. Teisalt on uute pankade üldine kohalolu EMP finantsturgudel palju kahvatum kui nende eelkäijatel (rahvusvaheliste pangatehingute sulgemise tõttu). |
| --- | --- |

(47)

Islandi ametiasutuste hiljutise teabe kohaselt (28) muutus konkurents finantsturul pärast panganduskrahhi kardinaalselt. Finantsasutuste arv on vähenenud, sest mitmed hoiu- ja kommertspangad ja spetsialiseerunud laenuandjad on kas likvideeritud või ühinenud teiste ettevõtjatega (29). Finantsasutuste arv väheneb endiselt — kõige hilisem näide on 2011. aasta märtsist, kui ühinesid Landsbankinn ja SpKef, 2011. aasta detsembris ühinesid Íslandsbanki ja Byr ning 20. juunil 2012 kiitis järelevalveamet otsusega nr 226/12/COL heaks Landsbankinn ja Svarfdaelir Savings Banki ühinemise. Kuna finantsasutuste hulk üha väheneb ning suuremad pangad võtavad üle tegevuse lõpetanud pankade hoiused, toimub Islandi siseturul üha suurem koondumine. Teisalt on uute pankade üldine kohalolu EMP finantsturgudel palju kahvatum kui nende eelkäijatel (rahvusvaheliste pangatehingute sulgemise tõttu).

| (48) | Teatavate allturgude kadumise või tegevusetuse tulemusel on Islandi siseturg kokku kuivanud. Aktsiaturu praktiline väljasuremine ja kapitalikontrollide kehtestamine on vähendanud tehinguid aktsia- ja valuutaturgudel ning piiranud investeerimisvõimalusi. Et majanduse rahastamine on ajalooliselt madalal tasemel ning kodumajapidamised ja ettevõtlussektor oluliselt mõjutatud, on laenunõudlus madal. Panganduskrahhi järgselt on pangad keskendunud siseküsimustele, oma laenuportfellide ümberkorraldamisele ja osa suurte äriklientide restruktureerimisele. |
| --- | --- |

(48)

Teatavate allturgude kadumise või tegevusetuse tulemusel on Islandi siseturg kokku kuivanud. Aktsiaturu praktiline väljasuremine ja kapitalikontrollide kehtestamine on vähendanud tehinguid aktsia- ja valuutaturgudel ning piiranud investeerimisvõimalusi. Et majanduse rahastamine on ajalooliselt madalal tasemel ning kodumajapidamised ja ettevõtlussektor oluliselt mõjutatud, on laenunõudlus madal. Panganduskrahhi järgselt on pangad keskendunud siseküsimustele, oma laenuportfellide ümberkorraldamisele ja osa suurte äriklientide restruktureerimisele.

| (49) | Enne finantskriisi moodustas hoiupankade turuosa hoiuste näol kokku 20–25 %. See on nüüdseks langenud 2–4 %le. Turult lahkunud hoiu- ja kommertspankade turuosa on võtnud üle kolm suurimat kommertspanka Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbanki. Kokku on kolme suure panga turuosa praegu umbes 90–95 % (varem 60–75 %), kusjuures Landsbankinni turuosa on teistest veidi suurem. Lisaks kümnele piirkondlikule hoiupangale, mis moodustavad praegu kokku umbes 2–4 % turust, on ainus turuosaline restruktureeritud MP Bank (30) turuosaga 1–5 %. |
| --- | --- |

(49)

Enne finantskriisi moodustas hoiupankade turuosa hoiuste näol kokku 20–25 %. See on nüüdseks langenud 2–4 %le. Turult lahkunud hoiu- ja kommertspankade turuosa on võtnud üle kolm suurimat kommertspanka Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbanki. Kokku on kolme suure panga turuosa praegu umbes 90–95 % (varem 60–75 %), kusjuures Landsbankinni turuosa on teistest veidi suurem. Lisaks kümnele piirkondlikule hoiupangale, mis moodustavad praegu kokku umbes 2–4 % turust, on ainus turuosaline restruktureeritud MP Bank (30) turuosaga 1–5 %.

| (50) | Seega on Islandi finantsturg selgelt oligopoolne ja kolm suurimat ettevõtjat võivad koos saavutada turgu valitseva seisundi. Järelevalveamet palus esitada Islandi konkurentsiametil arvamuse Islandi konkurentsiolukorra ja võimalike parandusmeetmete kohta ning nimetatud arvamuse kohaselt esineb Islandi pangandusturul märkimisväärseid turuletuleku takistusi. See avaldab halba mõju konkurentsile. Samuti takistatakse tarbijatel panka vahetada. Islandi ametiasutused tunnistasid lisaks, et Islandi krooni, väikese ja mittekaubeldava valuutaga seotud vahetuskursi ohud on piiranud konkurentsi veelgi ja takistanud välispankadel ja -ettevõtjatel Islandi turule tulla. |
| --- | --- |

(50)

Seega on Islandi finantsturg selgelt oligopoolne ja kolm suurimat ettevõtjat võivad koos saavutada turgu valitseva seisundi. Järelevalveamet palus esitada Islandi konkurentsiametil arvamuse Islandi konkurentsiolukorra ja võimalike parandusmeetmete kohta ning nimetatud arvamuse kohaselt esineb Islandi pangandusturul märkimisväärseid turuletuleku takistusi. See avaldab halba mõju konkurentsile. Samuti takistatakse tarbijatel panka vahetada. Islandi ametiasutused tunnistasid lisaks, et Islandi krooni, väikese ja mittekaubeldava valuutaga seotud vahetuskursi ohud on piiranud konkurentsi veelgi ja takistanud välispankadel ja -ettevõtjatel Islandi turule tulla.

| (51) | Islandi konkurentsiamet keskendus hiljuti pangatehingute IT-infrastruktuuri ja pankade sellealase koostöö küsimusele. Peamiselt on see seotud finantsasutuste ühisomandis oleva IT-teenuse pakkujaga Reiknistofa bankanna (Islandi pangaserverikeskus, RB). Asjaomane küsimus on käesoleva juhtumi hindamisel oluline ja kuulus ka teemade hulka, mida arutati järelevalveameti kohtumisel Islandi ametiasutuste ja pankadega. |
| --- | --- |

(51)

Islandi konkurentsiamet keskendus hiljuti pangatehingute IT-infrastruktuuri ja pankade sellealase koostöö küsimusele. Peamiselt on see seotud finantsasutuste ühisomandis oleva IT-teenuse pakkujaga Reiknistofa bankanna (Islandi pangaserverikeskus, RB). Asjaomane küsimus on käesoleva juhtumi hindamisel oluline ja kuulus ka teemade hulka, mida arutati järelevalveameti kohtumisel Islandi ametiasutuste ja pankadega.

| (52) | Pangaserverikeskus kuulub ühiselt Islandi kolmele suurimale pangale, kahele hoiupangale, Islandi hoiupankade liidule ja kolmele suurimale Islandi maksekaardi töötlejale. Landsbankinnile kuulub 36,84 %, Íslandsbankile 29,48 % ja Arion Bankile 18,7 % pangaserverikeskuse aktsiakapitalist. Kokku kuulub kolmele kommertspangale seega 85,02 % serverikeskuse aktsiatest. Serverikeskuse kliendid on järgmised: selle omanikud, Islandi keskpank ja muud finantsasutused, samuti muud avaliku sektori asutused. Pankade koostöö on asjaomases valdkonnas väga suur, sest serverikeskus rajas Islandile kliiringu- ja arveldussüsteemi. Serverikeskus pakub ka põhilisi panganduslahendusi, mis on ühiskasutuslikud ja mida kasutab enamik Islandi panku. Lisaks haldab keskus ettevõtjatele ja üksiktarbijatele mõeldud e-arvelduse ja e-maksete süsteemi. |
| --- | --- |

(52)

Pangaserverikeskus kuulub ühiselt Islandi kolmele suurimale pangale, kahele hoiupangale, Islandi hoiupankade liidule ja kolmele suurimale Islandi maksekaardi töötlejale. Landsbankinnile kuulub 36,84 %, Íslandsbankile 29,48 % ja Arion Bankile 18,7 % pangaserverikeskuse aktsiakapitalist. Kokku kuulub kolmele kommertspangale seega 85,02 % serverikeskuse aktsiatest. Serverikeskuse kliendid on järgmised: selle omanikud, Islandi keskpank ja muud finantsasutused, samuti muud avaliku sektori asutused. Pankade koostöö on asjaomases valdkonnas väga suur, sest serverikeskus rajas Islandile kliiringu- ja arveldussüsteemi. Serverikeskus pakub ka põhilisi panganduslahendusi, mis on ühiskasutuslikud ja mida kasutab enamik Islandi panku. Lisaks haldab keskus ettevõtjatele ja üksiktarbijatele mõeldud e-arvelduse ja e-maksete süsteemi.

| (53) | Islandi konkurentsiameti arvamuse kohaselt muutis 2008. aasta krahh väiksemad ja hoiupangad eriliselt haavatavaks. Väiksemate finantsettevõtjate jaoks olid nõutavad IT-teenused üliolulised, kuna neid saab pidada üheks takistuseks uute turuletulijate jaoks. IT-teenuste platvormi tagas suuremate finantsettevõtjate jaoks märkimisväärses ulatuses serverikeskus, hoiupankade ja väiksemate turuosaliste jaoks aga ettevõtja Teris. Pärast paljude väiksemate finantsettevõtjate sulgemist viimastel aastatel kaotas Teris suure osa oma sissetulekutest, mille tulemusel müüs ta 2012. aasta jaanuaris osa oma IT-lahendustest serverikeskusele. Serverikeskuse ja Terise väitel oli tehingu eesmärk muu hulgas IT-teenuse järjepidevuse tagamine väiksemate finantsettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(53)

Islandi konkurentsiameti arvamuse kohaselt muutis 2008. aasta krahh väiksemad ja hoiupangad eriliselt haavatavaks. Väiksemate finantsettevõtjate jaoks olid nõutavad IT-teenused üliolulised, kuna neid saab pidada üheks takistuseks uute turuletulijate jaoks. IT-teenuste platvormi tagas suuremate finantsettevõtjate jaoks märkimisväärses ulatuses serverikeskus, hoiupankade ja väiksemate turuosaliste jaoks aga ettevõtja Teris. Pärast paljude väiksemate finantsettevõtjate sulgemist viimastel aastatel kaotas Teris suure osa oma sissetulekutest, mille tulemusel müüs ta 2012. aasta jaanuaris osa oma IT-lahendustest serverikeskusele. Serverikeskuse ja Terise väitel oli tehingu eesmärk muu hulgas IT-teenuse järjepidevuse tagamine väiksemate finantsettevõtjate jaoks.

| (54) | Islandi konkurentsiamet on uurinud seoses serverikeskusega kahte juhtumit. Esiteks, kas asjaolu, et serverikeskus oli pankade ja serverikeskuse foorumisse kuuluvate muude finantsettevõtjate ühisomandis ja ühise koostöö objekt, tuleks vaadelda Islandi konkurentsiseaduse artiklis 10 osutatud piiravate tavade keelust üleastumisena. Teiseks uuritakse, kas Terise põhivara ost serverikeskuse poolt on kokkusobiv sama seaduse sätetega, mis käsitlevad äriühingute ühinemist. Ühelt poolt serverikeskuse ja selle omanike ning teiselt poolt Islandi konkurentsiameti kokkuleppe tulemusel lõpetati need kaks juhtumit 2012. aasta mais (31). |
| --- | --- |

(54)

Islandi konkurentsiamet on uurinud seoses serverikeskusega kahte juhtumit. Esiteks, kas asjaolu, et serverikeskus oli pankade ja serverikeskuse foorumisse kuuluvate muude finantsettevõtjate ühisomandis ja ühise koostöö objekt, tuleks vaadelda Islandi konkurentsiseaduse artiklis 10 osutatud piiravate tavade keelust üleastumisena. Teiseks uuritakse, kas Terise põhivara ost serverikeskuse poolt on kokkusobiv sama seaduse sätetega, mis käsitlevad äriühingute ühinemist. Ühelt poolt serverikeskuse ja selle omanike ning teiselt poolt Islandi konkurentsiameti kokkuleppe tulemusel lõpetati need kaks juhtumit 2012. aasta mais (31).

| (55) | Lisaks eespool nimetatud vahetult Islandi finantsturuga seotud küsimustele juhtis Islandi konkurentsiamet eriliselt tähelepanu vajadusele müüa ja restruktureerida põhjendamatute viivitusteta haldusettevõtted (32). Paljud haldusettevõtted võeti üle pankade poolt (kes olid haldusettevõtete võlausaldajad) 2008. aasta majanduskrahhi järgse ülelaenamise tõttu. Islandi konkurentsiameti kohaselt võib tekkida huvide konflikt olukorras, kus pangad pakuvad oma omanduses olevatele ettevõtjatele finantsteenuseid. Islandi konkurentsiamet on arvamusel, et otsene ja kaudne omand (33) on finantskriisi järgne levinuim ja ohtlikem konkurentsiprobleem, mis avaldab mõju pea igale äriühingule ja kogu tööstusele Islandil. Islandi konkurentsiamet leiab, et ettevõtjate kiirem restruktureerimine tõhustaks konkurentsi finantsturul. Juhtumite puhul, kus panga osalusest oma äriklientide restruktureerimisel tuleb ettevõtjate ühinemisi käsitlevate riiklike sätete kohaselt teatada, on Islandi konkurentsiamet kehtestanud sageli panga osaluse suhtes tingimusi. Siiski tundub kõikehõlmava lahenduse leidmine keeruline, kuna sel valdkonnal on väga suur võimendav mõju Islandi ärisektorile. |
| --- | --- |

(55)

Lisaks eespool nimetatud vahetult Islandi finantsturuga seotud küsimustele juhtis Islandi konkurentsiamet eriliselt tähelepanu vajadusele müüa ja restruktureerida põhjendamatute viivitusteta haldusettevõtted (32). Paljud haldusettevõtted võeti üle pankade poolt (kes olid haldusettevõtete võlausaldajad) 2008. aasta majanduskrahhi järgse ülelaenamise tõttu. Islandi konkurentsiameti kohaselt võib tekkida huvide konflikt olukorras, kus pangad pakuvad oma omanduses olevatele ettevõtjatele finantsteenuseid. Islandi konkurentsiamet on arvamusel, et otsene ja kaudne omand (33) on finantskriisi järgne levinuim ja ohtlikem konkurentsiprobleem, mis avaldab mõju pea igale äriühingule ja kogu tööstusele Islandil. Islandi konkurentsiamet leiab, et ettevõtjate kiirem restruktureerimine tõhustaks konkurentsi finantsturul. Juhtumite puhul, kus panga osalusest oma äriklientide restruktureerimisel tuleb ettevõtjate ühinemisi käsitlevate riiklike sätete kohaselt teatada, on Islandi konkurentsiamet kehtestanud sageli panga osaluse suhtes tingimusi. Siiski tundub kõikehõlmava lahenduse leidmine keeruline, kuna sel valdkonnal on väga suur võimendav mõju Islandi ärisektorile.

| (56) | Järelevalveametiga peetud kirjavahetuses olid kõik kolm kommertspanka (Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn) seisukohal, et alates 2008. aasta sügisest ei ole Islandi finantsuru konkurentsitingimused muutunud sellisel olulisel määral, mis annaks põhjust muretsemiseks. Turul valitses tõhus konkurents ning ei olnud tõendeid kolme suurima turuosalise kuritahtlikult kooskõlastatud käitumise kohta. Turu konkurentsitingimuste hindamisel on Islandi konkurentsiametil jäänud kahe silma vahele teatavad määrava tähtsusega tegurid, nagu näiteks asjaolu, et välispangad on pikka aega aktiivselt konkureerinud ja konkureerivad praegugi Islandi pankadega finantsteenuste pakkumises suurimatele klientidele, näiteks ekspordiga (kalandus, energiamahukas tööstus jne) või riigi ja omavalitsuse tasandiga seotud ettevõtetele. |
| --- | --- |

(56)

Järelevalveametiga peetud kirjavahetuses olid kõik kolm kommertspanka (Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn) seisukohal, et alates 2008. aasta sügisest ei ole Islandi finantsuru konkurentsitingimused muutunud sellisel olulisel määral, mis annaks põhjust muretsemiseks. Turul valitses tõhus konkurents ning ei olnud tõendeid kolme suurima turuosalise kuritahtlikult kooskõlastatud käitumise kohta. Turu konkurentsitingimuste hindamisel on Islandi konkurentsiametil jäänud kahe silma vahele teatavad määrava tähtsusega tegurid, nagu näiteks asjaolu, et välispangad on pikka aega aktiivselt konkureerinud ja konkureerivad praegugi Islandi pankadega finantsteenuste pakkumises suurimatele klientidele, näiteks ekspordiga (kalandus, energiamahukas tööstus jne) või riigi ja omavalitsuse tasandiga seotud ettevõtetele.

| (57) | See seisukoht on aga vastupidine Islandi ametiasutuste seisukohale järelevalveametiga peetud kirjavahetuses, nagu nähtub eespool nimetatud majandusministri aruandest Islandi parlamendile, aga ka Islandi konkurentsiameti seisukohtadele. Nagu allpool esile tuuakse, otsustas Íslandsbanki hoolimata mõningatest konkurentsitingimuste analüüsiga seotud kahtlustest võtta teatavad kohustused, eesmärgiga piirata asjaomaste abimeetmetega seotud konkurentsimoonutusi. Kohustused on esitatud lisas. |
| --- | --- |

(57)

See seisukoht on aga vastupidine Islandi ametiasutuste seisukohale järelevalveametiga peetud kirjavahetuses, nagu nähtub eespool nimetatud majandusministri aruandest Islandi parlamendile, aga ka Islandi konkurentsiameti seisukohtadele. Nagu allpool esile tuuakse, otsustas Íslandsbanki hoolimata mõningatest konkurentsitingimuste analüüsiga seotud kahtlustest võtta teatavad kohustused, eesmärgiga piirata asjaomaste abimeetmetega seotud konkurentsimoonutusi. Kohustused on esitatud lisas.

3.   MEETMETE KIRJELDUS

3.1.   Abisaaja

| (58) | Nagu eespool kirjeldatud, varises 2008. aastal kokku Glitnir ja veel kaks suurt Islandi kommertspanka. Eesmärgiga tagada kodumaise panganduse jätkuv toimimine, võtsid Islandi ametiasutused seega teatavad meetmed, millega taastati (endise) ettevõtja Glitnir Bank hf tegevus teatavas ulatuses ning asutati ja kapitaliseeriti New Glitnir Bank hf (uue nimega Íslandsbanki). |
| --- | --- |

(58)

Nagu eespool kirjeldatud, varises 2008. aastal kokku Glitnir ja veel kaks suurt Islandi kommertspanka. Eesmärgiga tagada kodumaise panganduse jätkuv toimimine, võtsid Islandi ametiasutused seega teatavad meetmed, millega taastati (endise) ettevõtja Glitnir Bank hf tegevus teatavas ulatuses ning asutati ja kapitaliseeriti New Glitnir Bank hf (uue nimega Íslandsbanki).

3.1.1.   Glitnir Bank

| (59) | Enne 2008. aasta finantskriisi oli Glitnir Bank Islandi suuruselt kolmas pank. Vahetult enne krahhi, 2008. aasta juuni lõpus, oli panga bilansimaht 3 862 miljardit Islandi krooni. Panga suurimad sihtturud olid Island ja Norra, kus pakuti mitmesuguseid finantsteenuseid, sealhulgas äripangandus, investeerimispangandus, kapitaliturud, investeeringute haldamine ja jaepangandus. Samuti tegutses Glitnir Soomes, Rootsis, Taanis, Ühendkuningriigis, Luksemburgis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Hiinas ja Venemaal. Pangal oli hulgaliselt tütarettevõtjaid, neist tähtsamad Glitnir AB (Rootsi); Glitnir Bank Oyi (Soome); Glitnir Bank ASA (Norra); Glitnir Bank Luxembourg SA ja Gltinir Asset Management Luxembourg. Rahvusvahelisel laienemisel tuginedes kahele spetsialiseerunud tööstussektorile, milleks olid mereanni- ja säästva energia tööstus (34). Panga aktsiad olid noteeritud OMX Islandi börsil. |
| --- | --- |

(59)

Enne 2008. aasta finantskriisi oli Glitnir Bank Islandi suuruselt kolmas pank. Vahetult enne krahhi, 2008. aasta juuni lõpus, oli panga bilansimaht 3 862 miljardit Islandi krooni. Panga suurimad sihtturud olid Island ja Norra, kus pakuti mitmesuguseid finantsteenuseid, sealhulgas äripangandus, investeerimispangandus, kapitaliturud, investeeringute haldamine ja jaepangandus. Samuti tegutses Glitnir Soomes, Rootsis, Taanis, Ühendkuningriigis, Luksemburgis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Hiinas ja Venemaal. Pangal oli hulgaliselt tütarettevõtjaid, neist tähtsamad Glitnir AB (Rootsi); Glitnir Bank Oyi (Soome); Glitnir Bank ASA (Norra); Glitnir Bank Luxembourg SA ja Gltinir Asset Management Luxembourg. Rahvusvahelisel laienemisel tuginedes kahele spetsialiseerunud tööstussektorile, milleks olid mereanni- ja säästva energia tööstus (34). Panga aktsiad olid noteeritud OMX Islandi börsil.

3.1.2.   Íslandsbanki

| (60) | Glitniri järglane Íslandsbanki on universaalpank, mis pakub ulatuslikke finantsteenuseid eraisikutele, kodumajapidamistele, äriühingutele ja kutselistele investoritele Islandil ning on spetsialiseerunud kahele tööstussektorile — mereanni- ja maapõueenergia tööstusele. Pärast ühinemist Byriga on panga varade maht umbes 800 miljardit Islandi krooni. Töötajaid on kokku 1 100 ning koguvara poolest on tegemist Islandi suuruselt kolmanda pangaga. Panga tooted ja teenused jagunevad nelja järgmisesse kategooriasse: jaepangandus, äripangandus, turud ja varahaldusteenused. Íslandsbanki andmete kohaselt on panga turuosa kõigis ärisegmentides [20]–[40] %. |
| --- | --- |

(60)

Glitniri järglane Íslandsbanki on universaalpank, mis pakub ulatuslikke finantsteenuseid eraisikutele, kodumajapidamistele, äriühingutele ja kutselistele investoritele Islandil ning on spetsialiseerunud kahele tööstussektorile — mereanni- ja maapõueenergia tööstusele. Pärast ühinemist Byriga on panga varade maht umbes 800 miljardit Islandi krooni. Töötajaid on kokku 1 100 ning koguvara poolest on tegemist Islandi suuruselt kolmanda pangaga. Panga tooted ja teenused jagunevad nelja järgmisesse kategooriasse: jaepangandus, äripangandus, turud ja varahaldusteenused. Íslandsbanki andmete kohaselt on panga turuosa kõigis ärisegmentides [20]–[40] %.

3.1.2.1.   Jaepangandus — Island

| (61) | Jaepanganduse osakond pakub pangandusteenuseid eraisikutele, kodumajapidamistele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). Osakond koosneb Íslandsbanki filiaalivõrgust, panga varapõhise finantseerimise osakonnast ja sõltumatu juhtimisega tütarettevõtjast Kreditkort, mis on Islandi juhtiv krediitkaarditarnija. |
| --- | --- |

(61)

Jaepanganduse osakond pakub pangandusteenuseid eraisikutele, kodumajapidamistele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). Osakond koosneb Íslandsbanki filiaalivõrgust, panga varapõhise finantseerimise osakonnast ja sõltumatu juhtimisega tütarettevõtjast Kreditkort, mis on Islandi juhtiv krediitkaarditarnija.

| (62) | Kõige hilisemate andmete kohaselt on Íslandsbanki turuosa jaesektoris [> 30] %. |
| --- | --- |

(62)

Kõige hilisemate andmete kohaselt on Íslandsbanki turuosa jaesektoris [> 30] %.

3.1.2.2.   Äripangandus — Island

| (63) | Äripanganduse osakond pakub laenu- ja muid krediiditeenuseid Islandi keskmise suurusega ja suurettevõtjatele (tuntud nimetuse all „TOP 300”). Lisaks majandab ja juhib äripanganduse haldusalasse kuuluv ärilahenduste osakond raskustes olevate suurettevõtjate portfellide restruktureerimist. |
| --- | --- |

(63)

Äripanganduse osakond pakub laenu- ja muid krediiditeenuseid Islandi keskmise suurusega ja suurettevõtjatele (tuntud nimetuse all „TOP 300”). Lisaks majandab ja juhib äripanganduse haldusalasse kuuluv ärilahenduste osakond raskustes olevate suurettevõtjate portfellide restruktureerimist.

| (64) | Kõige hilisemate andmete kohaselt on Íslandsbanki turuosa äripangandussektoris [> 30] %. |
| --- | --- |

(64)

Kõige hilisemate andmete kohaselt on Íslandsbanki turuosa äripangandussektoris [> 30] %.

3.1.2.3.   Turg

| (65) | Turuosakond pakub kõikvõimalikke ettevõtjate rahastamise teenuseid, võlakirju, valuuta- ja rahaturutooteid Islandil, aga ka ettevõtete rahastamise alast nõustamist maapõueenergia ja mereannitööstusele Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

(65)

Turuosakond pakub kõikvõimalikke ettevõtjate rahastamise teenuseid, võlakirju, valuuta- ja rahaturutooteid Islandil, aga ka ettevõtete rahastamise alast nõustamist maapõueenergia ja mereannitööstusele Ameerika Ühendriikides.

| (66) | Kõige hilisemate andmete kohaselt on Íslandsbanki turuosa aktsiaturul (35) [> 5] %, võlakirjaturul [> 20] %, välisvaluutaturul [> 30] % ja ettevõtete rahastamise turul [35–45] %() (36). |
| --- | --- |

(66)

Kõige hilisemate andmete kohaselt on Íslandsbanki turuosa aktsiaturul (35) [> 5] %, võlakirjaturul [> 20] %, välisvaluutaturul [> 30] % ja ettevõtete rahastamise turul [35–45] %() (36).

3.1.2.4.   Varahaldus — VÍB

| (67) | Varahalduse osakond pakub igas suuruses klientidele institutsionaalse müügi, varakate isikute erapanganduse ja erainvesteerimise (jaevaldkond) ning kolmandate isikute vahenditega seotud teenuseid. Lisaks pakub VÍB oma sõltumatult juhitava ja tegutseva tütarettevõtja Íslandssjóðir hf kaudu fondivalitsemise ja -haldamise teenust. |
| --- | --- |

(67)

Varahalduse osakond pakub igas suuruses klientidele institutsionaalse müügi, varakate isikute erapanganduse ja erainvesteerimise (jaevaldkond) ning kolmandate isikute vahenditega seotud teenuseid. Lisaks pakub VÍB oma sõltumatult juhitava ja tegutseva tütarettevõtja Íslandssjóðir hf kaudu fondivalitsemise ja -haldamise teenust.

| (68) | Kõige viimase kättesaadava teabe põhjal on Íslandsbanki turuosa ettevõtetele suunatud müügi ja institutsionaalse müügi valdkonnas [> 30] %, jaekliendile suunatud investeerimisteenuste valdkonnas [> 30] %, erapangandusturul [> 25] %, avatud investeerimisfondide valitsemise valdkonnas [> 35] % ja erapensioniteenuste turul [> 15] % (37). |
| --- | --- |

(68)

Kõige viimase kättesaadava teabe põhjal on Íslandsbanki turuosa ettevõtetele suunatud müügi ja institutsionaalse müügi valdkonnas [> 30] %, jaekliendile suunatud investeerimisteenuste valdkonnas [> 30] %, erapangandusturul [> 25] %, avatud investeerimisfondide valitsemise valdkonnas [> 35] % ja erapensioniteenuste turul [> 15] % (37).

3.2.   Endise ja uue panga võrdlus

3.2.1.   Glitniri ja Íslandsbanki võrdlus (2008)

| | |
| --- | --- |

(69)

| (69) | Endine ja uus pank erinevad üksteisest nii tehingute kui ka suuruse mõistes väga tugevasti. Íslandsbanki on peamiselt kodumaine pank, millel ei ole ühtegi litsentsitud pangandustegevust välismaal, Glitnir aga oli 11 riigis tegutsev rahvusvaheline pank. Íslandsbankil on neli ärisegmenti (äri-/jaepangandus, varahaldus, korporatiiv- ja investeerimispangandus ning riigikassa ja kapitaliturud), mis on kõik keskendunud koduturule. Kõige silmapaistvam erinevus on see, et Íslandsbanki tegevusmaht on oluliselt väiksem kui oli Glitniril — uue panga 631 miljardi Islandi krooni suurune bilanss on 84 % väiksem võrreldes endise pangaga (3 862 miljardit Islandi krooni). Endise panga 2008. aasta juuni bilansimahu ja uue panga algbilansi võrdlus on antud eespool tabelis 1. |
| --- | --- |

Endine ja uus pank erinevad üksteisest nii tehingute kui ka suuruse mõistes väga tugevasti. Íslandsbanki on peamiselt kodumaine pank, millel ei ole ühtegi litsentsitud pangandustegevust välismaal, Glitnir aga oli 11 riigis tegutsev rahvusvaheline pank. Íslandsbankil on neli ärisegmenti (äri-/jaepangandus, varahaldus, korporatiiv- ja investeerimispangandus ning riigikassa ja kapitaliturud), mis on kõik keskendunud koduturule. Kõige silmapaistvam erinevus on see, et Íslandsbanki tegevusmaht on oluliselt väiksem kui oli Glitniril — uue panga 631 miljardi Islandi krooni suurune bilanss on 84 % väiksem võrreldes endise pangaga (3 862 miljardit Islandi krooni). Endise panga 2008. aasta juuni bilansimahu ja uue panga algbilansi võrdlus on antud eespool tabelis 1.

| (70) | Glitniril oli mitmekülgne rahastamisstruktuur ning pank väljastas ohtrasti võlakirju, mida müüdi kõikjal maailmas. Íslandsbanki tugineb see-eest peamiselt rahastamiseks mõeldud hoiustele. Nimetatud asjaolu ning panga (vähemalt lühiajaline) suutmatus pääseda juurde oma eelkäijaga sarnastele rahastamisallikatele piirab panga kasvuvõimet. Kahe panga põhinäitajate võrdlusest graafikus 1 (38) nähtuvad märkimisväärsed erinevused kahe panga vahel:

  Graafik 1


  Íslandsbanki asutamisel, võrrelduna Glitniriga 2008. aastal (teine poolaasta), valitud arvandmed |
| --- | --- |

(70)

Glitniril oli mitmekülgne rahastamisstruktuur ning pank väljastas ohtrasti võlakirju, mida müüdi kõikjal maailmas. Íslandsbanki tugineb see-eest peamiselt rahastamiseks mõeldud hoiustele. Nimetatud asjaolu ning panga (vähemalt lühiajaline) suutmatus pääseda juurde oma eelkäijaga sarnastele rahastamisallikatele piirab panga kasvuvõimet. Kahe panga põhinäitajate võrdlusest graafikus 1 (38) nähtuvad märkimisväärsed erinevused kahe panga vahel:

Graafik 1

Íslandsbanki asutamisel, võrrelduna Glitniriga 2008. aastal (teine poolaasta), valitud arvandmed

| (71) | Ka uue panga töötajate arv on oluliselt väiksem. 2008. aasta esimesel poolaastal töötas Glitniris täistööaja ekvivalendi arvestuses keskmiselt 2 174 inimest, Íslandsbankis (s.h tütarettevõtjad) 2009. aasta esimesel poolaastal 1 110 inimest — erinevus on 49 %. Samade ajavahemike riigisiseste tehingute osakonna näitajatest nähtub üksnes see, et uues pangas oli 242 töötajat vähem kui Glitniris. |
| --- | --- |

(71)

Ka uue panga töötajate arv on oluliselt väiksem. 2008. aasta esimesel poolaastal töötas Glitniris täistööaja ekvivalendi arvestuses keskmiselt 2 174 inimest, Íslandsbankis (s.h tütarettevõtjad) 2009. aasta esimesel poolaastal 1 110 inimest — erinevus on 49 %. Samade ajavahemike riigisiseste tehingute osakonna näitajatest nähtub üksnes see, et uues pangas oli 242 töötajat vähem kui Glitniris.

3.3.   Abimeetme riiklik õiguslik alus

| — | Rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise ja volitamise seadus nr 125/2008 (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”) |
| --- | --- |

—

Rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise ja volitamise seadus nr 125/2008 (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”)

| (72) | Erakorraliste olukordade seadusega anti finantsjärelevalveametile volitused sekkuda erakorralistes olukordades, võtta üle finantseerimisasutuste aktsionäride koosolekute ja juhatuse koosolekute volitused ning otsustada kõnealuste asutuste vara ja kohustuste võõrandamise üle. Finantsjärelevalveametile anti lisaks volitused määrata tema poolt üle võetud finantsettevõtjatele kriisilahenduskomisjonid, kellel on aktsionäride koosolekute volitused. Finantseerimisasutuste likvideerimise puhul antakse nimetatud seadusega eelisstaatus hoiuste omanike ja hoiuste tagamise skeemide nõuetele. Kõnealuse seadusega anti ka Islandi rahandusministeeriumile õigus luua uusi panku. Erakorraliste olukordade seadus sisaldab finantsettevõtjate seaduse nr 161/2002, finantstegevuse ametliku järelevalve seaduse nr 87/1998, hoiuste tagamise ja investeeringute tagamise skeemide seaduse nr 98/1999 ning eluasemeküsimuste seaduse nr 44/1998 muudatusi.






  — | 2008. aasta täiendava riigieelarve seadus (artikkel 4) |
| --- | --- | --- |

(72)

Erakorraliste olukordade seadusega anti finantsjärelevalveametile volitused sekkuda erakorralistes olukordades, võtta üle finantseerimisasutuste aktsionäride koosolekute ja juhatuse koosolekute volitused ning otsustada kõnealuste asutuste vara ja kohustuste võõrandamise üle. Finantsjärelevalveametile anti lisaks volitused määrata tema poolt üle võetud finantsettevõtjatele kriisilahenduskomisjonid, kellel on aktsionäride koosolekute volitused. Finantseerimisasutuste likvideerimise puhul antakse nimetatud seadusega eelisstaatus hoiuste omanike ja hoiuste tagamise skeemide nõuetele. Kõnealuse seadusega anti ka Islandi rahandusministeeriumile õigus luua uusi panku. Erakorraliste olukordade seadus sisaldab finantsettevõtjate seaduse nr 161/2002, finantstegevuse ametliku järelevalve seaduse nr 87/1998, hoiuste tagamise ja investeeringute tagamise skeemide seaduse nr 98/1999 ning eluasemeküsimuste seaduse nr 44/1998 muudatusi.

—

2008. aasta täiendava riigieelarve seadus (artikkel 4)

| — | 2009. aasta riigieelarve seadus (artikkel 6) |
| --- | --- |

—

2009. aasta riigieelarve seadus (artikkel 6)

3.4.   Abimeetmed

| (73) | Islandi ametiasutuste sekkumist pärast Glitnir Banki maksejõuetuks muutumist on kirjeldatud eespool ning täpsemalt menetluse algatamise otsuses. Sekkumised võib kokku võtta järgmiselt. Finantsjärelevalveamet omandas Glitniri üle kontrolli 7. oktoobril 2008 ning riigisisesed kohustused ja riigisisene vara (suurem osa sellest) kanti üle New Glitnirile. Endise panga võlausaldajatele tuli nimetatud ülekandmine hüvitada vara ja kohustuste vahe summa ulatuses. Kuna selle vahe kindlaksmääramine osutus keeruliseks ja aeganõudvaks, andis riik teatava algkapitali ja võttis kohustuse anda vajaduse korral täiendavat kapitali. Seejärel riik kapitaliseeris panga, enne kui oktoobris saavutati lõpuks kokkulepe riigi ja endise panga vahel, mille tulemusena vähendati riigi osalust pangas 100 %lt 5 %le. Järelevalveamet käsitleb seda kuupäeva (15. oktoober 2009) viieaastase restruktureerimisperioodi algusena, mis kestab kuni 15. oktoobrini 2014. |
| --- | --- |

(73)

Islandi ametiasutuste sekkumist pärast Glitnir Banki maksejõuetuks muutumist on kirjeldatud eespool ning täpsemalt menetluse algatamise otsuses. Sekkumised võib kokku võtta järgmiselt. Finantsjärelevalveamet omandas Glitniri üle kontrolli 7. oktoobril 2008 ning riigisisesed kohustused ja riigisisene vara (suurem osa sellest) kanti üle New Glitnirile. Endise panga võlausaldajatele tuli nimetatud ülekandmine hüvitada vara ja kohustuste vahe summa ulatuses. Kuna selle vahe kindlaksmääramine osutus keeruliseks ja aeganõudvaks, andis riik teatava algkapitali ja võttis kohustuse anda vajaduse korral täiendavat kapitali. Seejärel riik kapitaliseeris panga, enne kui oktoobris saavutati lõpuks kokkulepe riigi ja endise panga vahel, mille tulemusena vähendati riigi osalust pangas 100 %lt 5 %le. Järelevalveamet käsitleb seda kuupäeva (15. oktoober 2009) viieaastase restruktureerimisperioodi algusena, mis kestab kuni 15. oktoobrini 2014.

| (74) | Järgmises jaotises kirjeldatakse üksnes neid riigi sekkumise aspekte, mis kujutavad endast hindamiseks asjakohaseid meetmeid EMP lepingu artikli 61 alusel. |
| --- | --- |

(74)

Järgmises jaotises kirjeldatakse üksnes neid riigi sekkumise aspekte, mis kujutavad endast hindamiseks asjakohaseid meetmeid EMP lepingu artikli 61 alusel.

3.4.1.   Esimese taseme omavahendid

| (75) | Riik andis esimese taseme omavahendeid kaks korda — esimest korda siis, kui loodi New Glitnir, ja teist korda siis, kui riik kapitaliseeris panga täielikult (ja tagasiulatuvalt), mille järel sõlmiti endise pangaga selle võlausaldajate nimel kokkulepe, mille kohaselt riik säilitas pangas 5 % osaluse. |
| --- | --- |

(75)

Riik andis esimese taseme omavahendeid kaks korda — esimest korda siis, kui loodi New Glitnir, ja teist korda siis, kui riik kapitaliseeris panga täielikult (ja tagasiulatuvalt), mille järel sõlmiti endise pangaga selle võlausaldajate nimel kokkulepe, mille kohaselt riik säilitas pangas 5 % osaluse.

3.4.1.1.   Algkapital

| (76) | Pärast uue panga — Íslandsbanki, loomist andis riik uuele pangale algkapitalina sularahas 775 miljonit Islandi krooni ning võttis lisaks kohustuse panustada uude panka kokku kuni 110 miljardit Islandi krooni vastutasuks kogu selle omakapitali eest. Esimene summa vastab miinimumkapitalile, mida Islandi õiguse kohaselt panga asutamiseks nõutakse. Teine summa arvutati kui 10 % panga kogu riskiga kaalutud vara tõenäolisest hulgast, mis määrati kindlaks esialgse hindamisega, ning lisati 2009. aasta riigieelarvesse kui valitsuse vahendite eraldis finantsturgudel erakorraliste olukordadega tegelemiseks. Selle kapitalieraldise eesmärk oli pakkuda asjakohane tagatis panga toimimisele, kuni suudetakse lahendada selle lõpliku rekapitaliseerimisega seotud probleemid, sealhulgas panga algsaldo suurus tulenevalt endisele pangale vara ülekandmise eest makstava hüvitise hindamisest. |
| --- | --- |

(76)

Pärast uue panga — Íslandsbanki, loomist andis riik uuele pangale algkapitalina sularahas 775 miljonit Islandi krooni ning võttis lisaks kohustuse panustada uude panka kokku kuni 110 miljardit Islandi krooni vastutasuks kogu selle omakapitali eest. Esimene summa vastab miinimumkapitalile, mida Islandi õiguse kohaselt panga asutamiseks nõutakse. Teine summa arvutati kui 10 % panga kogu riskiga kaalutud vara tõenäolisest hulgast, mis määrati kindlaks esialgse hindamisega, ning lisati 2009. aasta riigieelarvesse kui valitsuse vahendite eraldis finantsturgudel erakorraliste olukordadega tegelemiseks. Selle kapitalieraldise eesmärk oli pakkuda asjakohane tagatis panga toimimisele, kuni suudetakse lahendada selle lõpliku rekapitaliseerimisega seotud probleemid, sealhulgas panga algsaldo suurus tulenevalt endisele pangale vara ülekandmise eest makstava hüvitise hindamisest.

3.4.1.2.   Kapitalisüst ja viieprotsendilise osaluse säilitamine osana endise panga võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppest

| (77) | 20. juulil 2009 sõlmisid Islandi valitsus ja Glitniri kriisilahenduskomisjon lepingu Islandbanki esialgse kapitaliseerimise ning Glitniri võlausaldajatele makstava hüvitise kohta riigisisese vara ja hoiuste ülekandmise eest (39). Nimetatud lepingu alusel võttis riik 14. augustil 2009 kohustuse anda Íslandsbankile täiendavat omakapitali summas 64,2 miljardit Islandi krooni, mis teeb panga omakapitaliks kokku 65 miljardit Islandi krooni, mida oli vaja finantsjärelevalveameti kehtestatud esimese taseme omavahendite 12 % määra täitmiseks. Lepingus nähti seoses ülekantud puhasvara hüvitamise ja aktsiakapitalis osalemisega ette kaks võimalikku valikut, millest esimene oli, et Glitnir saab enamusosaluse Íslandsbankis ning talle tasutakse ülekantud vara eest panga aktsiatega või kui sellist osalust ei ole võimalik teostada, jääb valitsuse kapitaliseerimine jõusse ja Íslandsbanki jääb valitsuse omandisse. Glitnirile anti kuni 30. septembrini 2009 aega otsustada sobiva valiku kasuks. Tähtaega pikendati hiljem 15. oktoobrini 2009. 15. oktoobril 2009 teatati võlausaldajaid esindava Glitniri kriisilahenduskomisjoni otsusest omandada 95 % Íslandsbanki aktsiakapitalist endisest uude panka üle kantud vara hüvitamiseks. Riik jättis endale ülejäänud 5 %. |
| --- | --- |

(77)

20. juulil 2009 sõlmisid Islandi valitsus ja Glitniri kriisilahenduskomisjon lepingu Islandbanki esialgse kapitaliseerimise ning Glitniri võlausaldajatele makstava hüvitise kohta riigisisese vara ja hoiuste ülekandmise eest (39). Nimetatud lepingu alusel võttis riik 14. augustil 2009 kohustuse anda Íslandsbankile täiendavat omakapitali summas 64,2 miljardit Islandi krooni, mis teeb panga omakapitaliks kokku 65 miljardit Islandi krooni, mida oli vaja finantsjärelevalveameti kehtestatud esimese taseme omavahendite 12 % määra täitmiseks. Lepingus nähti seoses ülekantud puhasvara hüvitamise ja aktsiakapitalis osalemisega ette kaks võimalikku valikut, millest esimene oli, et Glitnir saab enamusosaluse Íslandsbankis ning talle tasutakse ülekantud vara eest panga aktsiatega või kui sellist osalust ei ole võimalik teostada, jääb valitsuse kapitaliseerimine jõusse ja Íslandsbanki jääb valitsuse omandisse. Glitnirile anti kuni 30. septembrini 2009 aega otsustada sobiva valiku kasuks. Tähtaega pikendati hiljem 15. oktoobrini 2009. 15. oktoobril 2009 teatati võlausaldajaid esindava Glitniri kriisilahenduskomisjoni otsusest omandada 95 % Íslandsbanki aktsiakapitalist endisest uude panka üle kantud vara hüvitamiseks. Riik jättis endale ülejäänud 5 %.

| (78) | Lepingu raames lepiti kokku, et kriisilahenduskomisjon (võlausaldajad) hüvitab riigile kogu intressitulu investeerimisperioodi eest, mil panga võlgnevus valitsusele oli 8,3 miljardi Islandi krooni. See tõi tootluseks 12,8 % ning aastas tagasi 13,9 %, seega oli saavutatud kokkulepe seoses Glitnirist Íslandsbankisse üle kantud varaga pärast 2008. aasta oktoobri panganduskrahhi. |
| --- | --- |

(78)

Lepingu raames lepiti kokku, et kriisilahenduskomisjon (võlausaldajad) hüvitab riigile kogu intressitulu investeerimisperioodi eest, mil panga võlgnevus valitsusele oli 8,3 miljardi Islandi krooni. See tõi tootluseks 12,8 % ning aastas tagasi 13,9 %, seega oli saavutatud kokkulepe seoses Glitnirist Íslandsbankisse üle kantud varaga pärast 2008. aasta oktoobri panganduskrahhi.

3.4.2.   Teise taseme omavahendite sissemakse

| (79) | 15. oktoobril 2009 andis valitsus pangale ka allutatud laenu, et tugevdada selle omakapitali ja likviidsuspositsiooni ning täita seeläbi finantsjärelevalve kapitalinõuded. Allutatud laen on kättesaadav eurodes ning laenusumma oli 25 miljardit Islandi krooni teise taseme omavahendeid instrumendi vormis, mis andis Íslandsbankile võimaluse emiteerida tagamata allutatud võlakirju. Võlakirjade lõpptähtaeg on kümme aastat alates 30. detsembrist 2009. Instrument sisaldab olemuslikke lõpetamise stiimuleid, mis näevad ette intressimäära tõstmise viie aasta järel. Lepingu kohaselt on esimese viie aasta jooksul intressimäär aastas 400 baaspunkti üle EURIBORi määra, (40) kuid alates viiendast kuni kümnenda aastani (lepingu allkirjastamise kuupäevast) on intressimäär 500 baaspunkti üle EURIBORi määra. |
| --- | --- |

(79)

15. oktoobril 2009 andis valitsus pangale ka allutatud laenu, et tugevdada selle omakapitali ja likviidsuspositsiooni ning täita seeläbi finantsjärelevalve kapitalinõuded. Allutatud laen on kättesaadav eurodes ning laenusumma oli 25 miljardit Islandi krooni teise taseme omavahendeid instrumendi vormis, mis andis Íslandsbankile võimaluse emiteerida tagamata allutatud võlakirju. Võlakirjade lõpptähtaeg on kümme aastat alates 30. detsembrist 2009. Instrument sisaldab olemuslikke lõpetamise stiimuleid, mis näevad ette intressimäära tõstmise viie aasta järel. Lepingu kohaselt on esimese viie aasta jooksul intressimäär aastas 400 baaspunkti üle EURIBORi määra, (40) kuid alates viiendast kuni kümnenda aastani (lepingu allkirjastamise kuupäevast) on intressimäär 500 baaspunkti üle EURIBORi määra.

| (80) | Kooskõlas eespool kirjeldatud esimese taseme omavahendite meetmetega tagasid teise taseme omavahendid Íslandsbanki vastavuse 16 %lisele kapitali adekvaatsuse määrale, mille finantsjärelevalveamet oli kehtestanud 15. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

(80)

Kooskõlas eespool kirjeldatud esimese taseme omavahendite meetmetega tagasid teise taseme omavahendid Íslandsbanki vastavuse 16 %lisele kapitali adekvaatsuse määrale, mille finantsjärelevalveamet oli kehtestanud 15. oktoobril 2009.

3.4.3.   Hoiuste tagamine

| (81) | Et saavutada vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivile 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (41) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivile 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta, (42) võttis Island vastu hoiuste tagamise ja investeeringute tagamise skeemide seaduse nr 98/1999 ning asutas seeläbi nn hoiustajate ja investeerijate tagatisfondi, mida rahastati igal aastal pankade osamaksetest, mis arvutati asjaomase panga kogu hoiusemahu alusel. |
| --- | --- |

(81)

Et saavutada vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivile 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (41) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivile 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta, (42) võttis Island vastu hoiuste tagamise ja investeeringute tagamise skeemide seaduse nr 98/1999 ning asutas seeläbi nn hoiustajate ja investeerijate tagatisfondi, mida rahastati igal aastal pankade osamaksetest, mis arvutati asjaomase panga kogu hoiusemahu alusel.

| (82) | Nagu väitsid Islandi ametiasutused, selleks et pakkuda üldsusele täiendavat kindlustunnet seoses hoiuste turvalisusega kriisi korral, hõlmasid Islandi valitsuse pankade päästmise meetmed 2008. aasta sügisel ka riiklikes äri- ja hoiupankades olevate hoiuste täiendavat riigi poolset tagamist, mis jäi väljapoole seaduse nr 98/1999 (millega rakendatakse hoiuste tagamise direktiivi 94/19/EÜ ja investeeringute tagamise direktiivi 97/9/EÜ) reguleerimisala. |
| --- | --- |

(82)

Nagu väitsid Islandi ametiasutused, selleks et pakkuda üldsusele täiendavat kindlustunnet seoses hoiuste turvalisusega kriisi korral, hõlmasid Islandi valitsuse pankade päästmise meetmed 2008. aasta sügisel ka riiklikes äri- ja hoiupankades olevate hoiuste täiendavat riigi poolset tagamist, mis jäi väljapoole seaduse nr 98/1999 (millega rakendatakse hoiuste tagamise direktiivi 94/19/EÜ ja investeeringute tagamise direktiivi 97/9/EÜ) reguleerimisala.

| (83) | Peaministri kabinet teatas 6. oktoobri 2008. aasta avalduses, et „Islandi valitsus rõhutab, et riiklikes äri- ja hoiupankades ning nende Islandil asuvates filiaalides olevad hoiused tagatakse täielikult” (43). Seda teadet kordas praegu ametis oleva peaministri kabinet 2009. aasta veebruaris ja detsembris (44). Lisaks viidati nimetatud avaldusele eellepingus, mille Islandi valitsus saatis Rahvusvahelisele Valuutafondile (IMF) (mis avaldati majandusministeeriumi ja IMFi veebisaidil) 7. aprillil 2010 (ning seda korrati veel 13. septembri 2010. aasta eellepingus). Eellepingus (mille allkirjastasid Islandi peaminister, rahandusminister, majandusminister ja Islandi keskpanga juhataja) on sätestatud järgmist: „Praegu võtame jätkuvalt kohustuse kaitsta hoiustajaid täielikult, kuid kui finantsstabiilsus on tagatud, kavatseme seda tagatist järk-järgult vähendada” (45). Lisaks sellele viidatakse 2011. aasta eelarveseaduse ettepaneku riigitagatisi käsitleva jaotise allmärkuses Islandi valitsuse avaldusele, et Islandi pankades olevatel hoiustel on riigi poolne tagatis (46). |
| --- | --- |

(83)

Peaministri kabinet teatas 6. oktoobri 2008. aasta avalduses, et „Islandi valitsus rõhutab, et riiklikes äri- ja hoiupankades ning nende Islandil asuvates filiaalides olevad hoiused tagatakse täielikult” (43). Seda teadet kordas praegu ametis oleva peaministri kabinet 2009. aasta veebruaris ja detsembris (44). Lisaks viidati nimetatud avaldusele eellepingus, mille Islandi valitsus saatis Rahvusvahelisele Valuutafondile (IMF) (mis avaldati majandusministeeriumi ja IMFi veebisaidil) 7. aprillil 2010 (ning seda korrati veel 13. septembri 2010. aasta eellepingus). Eellepingus (mille allkirjastasid Islandi peaminister, rahandusminister, majandusminister ja Islandi keskpanga juhataja) on sätestatud järgmist: „Praegu võtame jätkuvalt kohustuse kaitsta hoiustajaid täielikult, kuid kui finantsstabiilsus on tagatud, kavatseme seda tagatist järk-järgult vähendada” (45). Lisaks sellele viidatakse 2011. aasta eelarveseaduse ettepaneku riigitagatisi käsitleva jaotise allmärkuses Islandi valitsuse avaldusele, et Islandi pankades olevatel hoiustel on riigi poolne tagatis (46).

| (84) | Eespool toodut illustreerib veelgi praeguse majandusministri ja endise rahandusministri (2009–2011) Steingrímur Sigfússoni hiljutine sõnavõtt Islandi parlamendis toimunud arutelul valitsuse kulude üle seoses SpKef ülevõtmisega Landsbankinni poolt. Ministri väitel tuleb sellega seoses meeles pidada riigi avaldust 2008. aasta sügisel, et kõik äri- ja hoiupankades olevad hoiused on turvaliselt kaitstud. „Töö kõigis asutustes on põhinenud sellel (st avaldusel) ning kahjuks on tõde, et see (st SpKefist tulenevad maksed) on üks suurimaid arveid, mida tasub otse riik, et tagada kõigi Suðurnes'i elanike ... ning kõigi SpKefi läänefjordide ning lääne ja loode piirkonna klientide hoiused. Ma ei oota, et keegi arvaks, et nende piirkondade hoiustajaid koheldakse teisiti kui teisi elanikke, seega ei olnud riigil muud valikut” (47). |
| --- | --- |

(84)

Eespool toodut illustreerib veelgi praeguse majandusministri ja endise rahandusministri (2009–2011) Steingrímur Sigfússoni hiljutine sõnavõtt Islandi parlamendis toimunud arutelul valitsuse kulude üle seoses SpKef ülevõtmisega Landsbankinni poolt. Ministri väitel tuleb sellega seoses meeles pidada riigi avaldust 2008. aasta sügisel, et kõik äri- ja hoiupankades olevad hoiused on turvaliselt kaitstud. „Töö kõigis asutustes on põhinenud sellel (st avaldusel) ning kahjuks on tõde, et see (st SpKefist tulenevad maksed) on üks suurimaid arveid, mida tasub otse riik, et tagada kõigi Suðurnes'i elanike ... ning kõigi SpKefi läänefjordide ning lääne ja loode piirkonna klientide hoiused. Ma ei oota, et keegi arvaks, et nende piirkondade hoiustajaid koheldakse teisiti kui teisi elanikke, seega ei olnud riigil muud valikut” (47).

| (85) | Islandi valitsuse väite kohaselt kaotatakse täiendav hoiuste tagatis enne kapitalikontrollide täielikku kaotamist, mis toimub Islandi ametiasutuste teatel kavakohaselt 2013. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(85)

Islandi valitsuse väite kohaselt kaotatakse täiendav hoiuste tagatis enne kapitalikontrollide täielikku kaotamist, mis toimub Islandi ametiasutuste teatel kavakohaselt 2013. aasta lõpus.

3.4.4.   Eriotstarbeline likviidsusvahend

| (86) | Lisaks kehtestati uues pangas osaluse omandanud võlausaldajate suhtes tingimus, et kui Glitniri kriisilahenduskomisjon otsustab kasutada oma võimalust saada panga enamusosanikuks, siis jõustub Islandi valitsuse ja Íslandsbanki vahel 11. septembril 2009 sõlmitud täiendav leping (48). Nimetatud lepingus võtab rahandusministeerium kohustuse laenata repotehinguid võimaldavaid riigivõlakirju vastutasuks spetsiaalselt kindlaks määratud vara eest tingimustel, mis kehtestati asjaomases 25 miljardit Islandi krooni hõlmavas lepingus. |
| --- | --- |

(86)

Lisaks kehtestati uues pangas osaluse omandanud võlausaldajate suhtes tingimus, et kui Glitniri kriisilahenduskomisjon otsustab kasutada oma võimalust saada panga enamusosanikuks, siis jõustub Islandi valitsuse ja Íslandsbanki vahel 11. septembril 2009 sõlmitud täiendav leping (48). Nimetatud lepingus võtab rahandusministeerium kohustuse laenata repotehinguid võimaldavaid riigivõlakirju vastutasuks spetsiaalselt kindlaks määratud vara eest tingimustel, mis kehtestati asjaomases 25 miljardit Islandi krooni hõlmavas lepingus.

| (87) | Likviidsuslepingu põhitingimused on järgmised:






  Maksimaalne laenusumma: | 25 miljardit Islandi krooni |
| --- | --- | --- |
| Kehtivus: | 2012. aasta september |
| Hüvitamine: | 3,0 % esimeselt 8 miljardilt Islandi kroonilt; 3,5 % järgmiselt 8 miljardilt Islandi kroonilt; 4,0 % suuremate kui 16 miljardi Islandi krooniste summade korral |
| Tasu: | Íslandsbanki on kohustatud tasuma 0,5 % laenusummast iga uue võlakirjaemissiooni eest. |
| Vastutagatis: | Íslandsbanki on kohustatud esitama riigivõlakirjade laenu jaoks vastutagatise, mis võib olla mitmesugune finantsvara. |

(87)

Likviidsuslepingu põhitingimused on järgmised:

Maksimaalne laenusumma:

25 miljardit Islandi krooni

Kehtivus:

2012. aasta september

Hüvitamine:

3,0 % esimeselt 8 miljardilt Islandi kroonilt; 3,5 % järgmiselt 8 miljardilt Islandi kroonilt; 4,0 % suuremate kui 16 miljardi Islandi krooniste summade korral

Tasu:

Íslandsbanki on kohustatud tasuma 0,5 % laenusummast iga uue võlakirjaemissiooni eest.

Vastutagatis:

Íslandsbanki on kohustatud esitama riigivõlakirjade laenu jaoks vastutagatise, mis võib olla mitmesugune finantsvara.

| (88) | Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt on likviidsusvahend vajalik seetõttu, et võlausaldajate otsus omandada Íslandsbanki vähendas oluliselt repotehinguid võimaldavat panga vara ja see seadis ohtu panga võime täita likviidsusreservi suhtes kehtestatud järelevalvenõudeid (49). Islandi ametiasutuste väitel on likviidsusvahend mõeldud täiendavaks meetmeks, mida kasutatakse üksnes ebapiisava likviidsuse korral. Likviidsusvahendi hind ja tingimused sisaldavad stiimuleid muude valikute eelistamiseks nimetatud vahendile, kui neid on. Seni ei ole likviidsusvahendit kasutusele võetud. |
| --- | --- |

(88)

Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt on likviidsusvahend vajalik seetõttu, et võlausaldajate otsus omandada Íslandsbanki vähendas oluliselt repotehinguid võimaldavat panga vara ja see seadis ohtu panga võime täita likviidsusreservi suhtes kehtestatud järelevalvenõudeid (49). Islandi ametiasutuste väitel on likviidsusvahend mõeldud täiendavaks meetmeks, mida kasutatakse üksnes ebapiisava likviidsuse korral. Likviidsusvahendi hind ja tingimused sisaldavad stiimuleid muude valikute eelistamiseks nimetatud vahendile, kui neid on. Seni ei ole likviidsusvahendit kasutusele võetud.

3.4.5.   Straumuri väärtpaberite laenuks andmise leping

| (89) | 9. märtsil 2009 võttis finantsjärelevalveamet erakorraliste olukordade seadustega talle antud volituste raames üle Straumur–Burdaras Investment Bank hf. (edaspidi „Straumur”) aktsionäride volitused ning nimetas kriisilahenduskomisjoni asendama panga juhatust (50). Pärast konsulteerimist kriisilahenduskomisjoni, võlausaldajate, Islandi keskpanga ja rahandusministeeriumiga kandis Islandi finantsjärelevalveamet 17. märtsil 2009 üle Starumuri kohustused (hoiused) Íslandsbankile (51). Vastutasuks väljastas Straumur hoiuste näol esinevate kohustuste tagasimaksmiseks võlakirja, mis oli tagatud tema enda varaga. Võlakiri väljastati 3. aprillil 2009 summas 43 679 014 232 Islandi krooni tähtpäevaga 31. märts 2013. Võlakirja intressimäär on fikseeritud REIBORi (52) summa järgi, pluss 190 baaspunkti üks aasta enne REIBORini vähendamist, pluss 100 baaspunkti pärast seda ja kuni võlakirja tähtaja saabumiseni. Samal ajal sõlmis Íslandsbanki rahandusministeeriumiga väärtpaberite laenuks andmise lepingu, millega valitsus pantis repotehinguid võimaldavad riigivõlakirjad reaalsete tagatistena Straumuri nõude vastu, Íslandsbanki sai vastutasuks likviidsuse küsimise võimaluse Islandi keskpangalt, kui likviidsusvajadus tekib seoses sellega, et Íslandsbanki on kohustatud katma Straumuri hoiustest tuleneva kohustuse. |
| --- | --- |

(89)

9. märtsil 2009 võttis finantsjärelevalveamet erakorraliste olukordade seadustega talle antud volituste raames üle Straumur–Burdaras Investment Bank hf. (edaspidi „Straumur”) aktsionäride volitused ning nimetas kriisilahenduskomisjoni asendama panga juhatust (50). Pärast konsulteerimist kriisilahenduskomisjoni, võlausaldajate, Islandi keskpanga ja rahandusministeeriumiga kandis Islandi finantsjärelevalveamet 17. märtsil 2009 üle Starumuri kohustused (hoiused) Íslandsbankile (51). Vastutasuks väljastas Straumur hoiuste näol esinevate kohustuste tagasimaksmiseks võlakirja, mis oli tagatud tema enda varaga. Võlakiri väljastati 3. aprillil 2009 summas 43 679 014 232 Islandi krooni tähtpäevaga 31. märts 2013. Võlakirja intressimäär on fikseeritud REIBORi (52) summa järgi, pluss 190 baaspunkti üks aasta enne REIBORini vähendamist, pluss 100 baaspunkti pärast seda ja kuni võlakirja tähtaja saabumiseni. Samal ajal sõlmis Íslandsbanki rahandusministeeriumiga väärtpaberite laenuks andmise lepingu, millega valitsus pantis repotehinguid võimaldavad riigivõlakirjad reaalsete tagatistena Straumuri nõude vastu, Íslandsbanki sai vastutasuks likviidsuse küsimise võimaluse Islandi keskpangalt, kui likviidsusvajadus tekib seoses sellega, et Íslandsbanki on kohustatud katma Straumuri hoiustest tuleneva kohustuse.

| (90) | Íslandsbanki võttis lepingus kohustuse tagastada riigile riigivõlakirjade summa, mis on võrdne maksetega, mille pank saab Straumuri välja antud võlakirjast. Ühtlasi leppisid pooled kokku, et kui Íslandsbanki ei saa võlakirjast kogu makset ning kui riik ei ole maksnud ülejäänud võlga, siis säilitab Íslandsbanki ülejäänud riigivõlakirjad. Seega tagas Íslandsbanki põhimõtteliselt Straumuri hoiustega seotud kohustused vastutasuks samas väärtuses valitsuse tagatud vara eest. |
| --- | --- |

(90)

Íslandsbanki võttis lepingus kohustuse tagastada riigile riigivõlakirjade summa, mis on võrdne maksetega, mille pank saab Straumuri välja antud võlakirjast. Ühtlasi leppisid pooled kokku, et kui Íslandsbanki ei saa võlakirjast kogu makset ning kui riik ei ole maksnud ülejäänud võlga, siis säilitab Íslandsbanki ülejäänud riigivõlakirjad. Seega tagas Íslandsbanki põhimõtteliselt Straumuri hoiustega seotud kohustused vastutasuks samas väärtuses valitsuse tagatud vara eest.

| (91) | Nagu on märgitud eespool, oli Straumuri võlakirja tähtaeg 31. märts 2013. Siiski maksti võlakiri vahepeal täielikult välja ning Islandi riik ei pidanud sekkuma. |
| --- | --- |

(91)

Nagu on märgitud eespool, oli Straumuri võlakirja tähtaeg 31. märts 2013. Siiski maksti võlakiri vahepeal täielikult välja ning Islandi riik ei pidanud sekkuma.

3.4.6.   Byri kapitaliseerimine ja omandamine ning Byrile antud allutatud laen

| (92) | Nagu on kirjeldatud üksikasjalikult 13. aprilli 2011. aasta otsuses nr 126/11/COL (edaspidi „Byri käsitlev otsus”), andis Islandi valitsus riigiabi kapitali kujul ja allutatud laenu ettevõtja Byri asutamiseks oma eelkäija Byr Savings Banki asemele (edaspidi „endine Byr”). Selle protsessi käigus said endise Byri võlausaldajatest (uue) Byri osanikud Islandi riigi kõrval, kes oli andnud uue ettevõtja asutamiseks kapitali. |
| --- | --- |

(92)

Nagu on kirjeldatud üksikasjalikult 13. aprilli 2011. aasta otsuses nr 126/11/COL (edaspidi „Byri käsitlev otsus”), andis Islandi valitsus riigiabi kapitali kujul ja allutatud laenu ettevõtja Byri asutamiseks oma eelkäija Byr Savings Banki asemele (edaspidi „endine Byr”). Selle protsessi käigus said endise Byri võlausaldajatest (uue) Byri osanikud Islandi riigi kõrval, kes oli andnud uue ettevõtja asutamiseks kapitali.

| (93) | Ajal, mil Byri käsitlev otsus 13. aprillil 2011 vastu võeti, ei olnud 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne veel kättesaadav. Byri juhtkond oli sel ajal aga veendunud, et päästemeetmetest, mille järelevalveamet Byri käsitlevas otsuses ajutiselt heaks kiitis, piisab panga tegevuse tagamiseks vähemalt seniks, kui järelevalveametile esitatakse panga pikaajalise elujõulisuse tagav restruktureerimiskava. Panga raamatupidamise auditeerimise tulemusel 2011. aasta esimeses pooles selgus aga, et Byri vara oli vaja veelgi vähendada, see omakorda aga vähendas panga kapitali adekvaatsuse määra. |
| --- | --- |

(93)

Ajal, mil Byri käsitlev otsus 13. aprillil 2011 vastu võeti, ei olnud 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne veel kättesaadav. Byri juhtkond oli sel ajal aga veendunud, et päästemeetmetest, mille järelevalveamet Byri käsitlevas otsuses ajutiselt heaks kiitis, piisab panga tegevuse tagamiseks vähemalt seniks, kui järelevalveametile esitatakse panga pikaajalise elujõulisuse tagav restruktureerimiskava. Panga raamatupidamise auditeerimise tulemusel 2011. aasta esimeses pooles selgus aga, et Byri vara oli vaja veelgi vähendada, see omakorda aga vähendas panga kapitali adekvaatsuse määra.

| (94) | Nagu on kirjeldatud üksikasjalikult 19. oktoobri 2011. aasta otsuses nr 325/11/COL (edaspidi „Byri käsitlev teine otsus”), ei suudetud järgnenud kapitalipuudujäägiga toime tulla ja Byr pandi müüki. Järelevalveamet kinnitas Byri käsitlevas teises otsuses järgnenud omandamise, eriti sel eesmärgil võimaliku riigiabi kasutamise Íslandsbanki poolt, ilma et see piiraks järelevalveameti ametlikku uurimismenetlust selle kohta, kas Íslandsbankile antud riigiabi oli kokkusobiv EMP lepinguga, mida käesolevaga uuritakse. |
| --- | --- |

(94)

Nagu on kirjeldatud üksikasjalikult 19. oktoobri 2011. aasta otsuses nr 325/11/COL (edaspidi „Byri käsitlev teine otsus”), ei suudetud järgnenud kapitalipuudujäägiga toime tulla ja Byr pandi müüki. Järelevalveamet kinnitas Byri käsitlevas teises otsuses järgnenud omandamise, eriti sel eesmärgil võimaliku riigiabi kasutamise Íslandsbanki poolt, ilma et see piiraks järelevalveameti ametlikku uurimismenetlust selle kohta, kas Íslandsbankile antud riigiabi oli kokkusobiv EMP lepinguga, mida käesolevaga uuritakse.

| (95) | Lisaks leidis järelevalveamet, et allutatud laenu püsiv kättesaadavus üleminekuperioodil, mis kestis kuni Byri ja Íslandsbanki ametliku ühinemiseni, st senikaua, kui Byr oli riigi õiguse kohaselt eraldi juriidiline isik, oli kokkusobiv EMP lepingu toimimisega. Islandi ametiasutuste väitel ei ole ei Byr ega Íslandsbanki allutatud laenu mitte kunagi kasutanud. |
| --- | --- |

(95)

Lisaks leidis järelevalveamet, et allutatud laenu püsiv kättesaadavus üleminekuperioodil, mis kestis kuni Byri ja Íslandsbanki ametliku ühinemiseni, st senikaua, kui Byr oli riigi õiguse kohaselt eraldi juriidiline isik, oli kokkusobiv EMP lepingu toimimisega. Islandi ametiasutuste väitel ei ole ei Byr ega Íslandsbanki allutatud laenu mitte kunagi kasutanud.

| (96) | Järelevalveamet märkis, et nimetatud meetmete lõpliku hindamise tulemus sõltub teabest, mis esitatakse Byri ja Íslandsbanki ühinemise tulemusel tekkinud üksuse restruktureerimiskavas, mille Islandi ametiasutused on lubanud esitada hiljemalt kolm kuud pärast nimetatud tehingu toimumist. Nimetatud restruktureerimiskava esitati õigeaegselt ning järelevalveamet hindab seda alljärgnevalt. |
| --- | --- |

(96)

Järelevalveamet märkis, et nimetatud meetmete lõpliku hindamise tulemus sõltub teabest, mis esitatakse Byri ja Íslandsbanki ühinemise tulemusel tekkinud üksuse restruktureerimiskavas, mille Islandi ametiasutused on lubanud esitada hiljemalt kolm kuud pärast nimetatud tehingu toimumist. Nimetatud restruktureerimiskava esitati õigeaegselt ning järelevalveamet hindab seda alljärgnevalt.

Restruktureerimiskava

| (97) | Islandi ametiasutused esitasid Íslandsbanki restruktureerimiskava 31. märtsil 2011. Pärast Byri omandamist kava muudeti ning ajakohastati ja Islandi ametiasutused esitasid selle uuesti 22. veebruaril 2012 (edaspidi „restruktureerimiskava”). Restruktureerimiskavale lisati 14. jaanuaril 2012 viieaastane äriplaan (53) ja sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruanne (esitati Islandi finantsjärelevalveametile 1. aprillil 2012). |
| --- | --- |

(97)

Islandi ametiasutused esitasid Íslandsbanki restruktureerimiskava 31. märtsil 2011. Pärast Byri omandamist kava muudeti ning ajakohastati ja Islandi ametiasutused esitasid selle uuesti 22. veebruaril 2012 (edaspidi „restruktureerimiskava”). Restruktureerimiskavale lisati 14. jaanuaril 2012 viieaastane äriplaan (53) ja sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruanne (esitati Islandi finantsjärelevalveametile 1. aprillil 2012).

| (98) | Restruktureerimiskavas ning viieaastases äriplaanis käsitletakse olulisi elujõulisuse, kulude jagamise ja konkurentsimoonutuste piiramisega seotud küsimusi. Restruktureerimiskava järgi keskendub Íslandsbanki põhitegevusvaldkonnale ning kodumajapidamiste ja ettevõtjate laenuportfellide ümberkorraldamisele. |
| --- | --- |

(98)

Restruktureerimiskavas ning viieaastases äriplaanis käsitletakse olulisi elujõulisuse, kulude jagamise ja konkurentsimoonutuste piiramisega seotud küsimusi. Restruktureerimiskava järgi keskendub Íslandsbanki põhitegevusvaldkonnale ning kodumajapidamiste ja ettevõtjate laenuportfellide ümberkorraldamisele.

| (99) | Lisaks on Islandi ametiasutused esitanud sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande 2012. aastaks, et tõendada Íslandsbanki vastupidavust. |
| --- | --- |

(99)

Lisaks on Islandi ametiasutused esitanud sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande 2012. aastaks, et tõendada Íslandsbanki vastupidavust.

| (100) | Nagu on märgitud eespool, kestab restruktureerimisperiood järelevalveameti arvates kuni 15. oktoobrini 2014. |
| --- | --- |

(100)

Nagu on märgitud eespool, kestab restruktureerimisperiood järelevalveameti arvates kuni 15. oktoobrini 2014.

3.4.7.   Restruktureerimiskava kirjeldus

| (101) | Islandi ametiasutused ja pank leiavad, et Íslandsbanki restruktureerimine tagab selle, et Íslandsbanki muutub uuesti heas majanduslikus seisus olevaks, hästi rahastatud pangaks, millel on usaldusväärsed kapitali suhtarvud, nii et ta saab säilitada oma rolli reaalmajandusele laenu andjana. Nende väitel on see saavutatav järgmiste meetmete abil:






  i) | panga bilansi võimenduse vähendamine endise panga likvideerimise ja uue panga asutamisega; |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandi ametiasutused ja pank leiavad, et Íslandsbanki restruktureerimine tagab selle, et Íslandsbanki muutub uuesti heas majanduslikus seisus olevaks, hästi rahastatud pangaks, millel on usaldusväärsed kapitali suhtarvud, nii et ta saab säilitada oma rolli reaalmajandusele laenu andjana. Nende väitel on see saavutatav järgmiste meetmete abil:

i)

panga bilansi võimenduse vähendamine endise panga likvideerimise ja uue panga asutamisega;

| ii) | tugeva omavahendite suhtarvu loomine ja säilitamine |
| --- | --- |

ii)

tugeva omavahendite suhtarvu loomine ja säilitamine

| iii) | rahuldava kasumlikkuse saavutamine; |
| --- | --- |

iii)

rahuldava kasumlikkuse saavutamine;

| iv) | tugeva likviidsuspositsiooni loomine ja säilitamine |
| --- | --- |

iv)

tugeva likviidsuspositsiooni loomine ja säilitamine

| v) | nii kodumajapidamiste kui ka ettevõtjate laenuportfellide ümberkorraldamine; |
| --- | --- |

v)

nii kodumajapidamiste kui ka ettevõtjate laenuportfellide ümberkorraldamine;

| vi) | rahastamisstrateegia tõhustamine; |
| --- | --- |

vi)

rahastamisstrateegia tõhustamine;

| vii) | kulutõhususe saavutamine; |
| --- | --- |

vii)

kulutõhususe saavutamine;

| viii) | ühingujuhtimise tõhustamine. |
| --- | --- |

viii)

ühingujuhtimise tõhustamine.

| (102) | Enne iga eespool loetletud punkti üksikasjalikumat kirjeldamist antakse lühiülevaade sellest, kuidas on käsitletud Íslandsbanki restruktureerimiskavas puudusi, mis aitasid kaasa Glitniri kokkuvarisemisele. Rõhutatakse, et ehkki Íslandsbanki tugineb Glitniri riigisisestele tehingutele, on tegemist erineva pangaga. Samuti märgitakse, et toimunud on väga olulised muudatused, eesmärgiga kõrvaldada puudused, mis aitasid oletatavasti kaasa panga eelkäija kokkuvarisemisele. Kõige olulisemate muudatuste hulgas on seotud isikutele laenamist käsitlevate eeskirjade muutmine, aktsiatagatise vastu laenamise ning välisvaluutalaenude (FX-laenude) (54) keelustamine klientidele, kelle sissetulek ei laeku välisvaluutas, ning ka muidu karmim laenupoliitika. Et Íslandsbanki soovib Glitniriga sarnaselt pakkuda laiaulatuslikke finantsteenuseid Islandi turul, on erinevus krahhieelse ja -järgse panganduse vahel Íslandsbanki puhul paremini näha aspektis, „kuidas” pank tegutseb (protsessid, menetlused, dokumendid, eeskirjad, reguleerimine), kui et „millist” toote- ja teenusevalikut pakutakse. Íslandsbanki seisukohad on muu hulgas võetud kokku allpool esitatud graafikus 2.

  Graafik 2


  Varasemad puudused ja muudatused nende kõrvaldamiseks |
| --- | --- |

(102)

Enne iga eespool loetletud punkti üksikasjalikumat kirjeldamist antakse lühiülevaade sellest, kuidas on käsitletud Íslandsbanki restruktureerimiskavas puudusi, mis aitasid kaasa Glitniri kokkuvarisemisele. Rõhutatakse, et ehkki Íslandsbanki tugineb Glitniri riigisisestele tehingutele, on tegemist erineva pangaga. Samuti märgitakse, et toimunud on väga olulised muudatused, eesmärgiga kõrvaldada puudused, mis aitasid oletatavasti kaasa panga eelkäija kokkuvarisemisele. Kõige olulisemate muudatuste hulgas on seotud isikutele laenamist käsitlevate eeskirjade muutmine, aktsiatagatise vastu laenamise ning välisvaluutalaenude (FX-laenude) (54) keelustamine klientidele, kelle sissetulek ei laeku välisvaluutas, ning ka muidu karmim laenupoliitika. Et Íslandsbanki soovib Glitniriga sarnaselt pakkuda laiaulatuslikke finantsteenuseid Islandi turul, on erinevus krahhieelse ja -järgse panganduse vahel Íslandsbanki puhul paremini näha aspektis, „kuidas” pank tegutseb (protsessid, menetlused, dokumendid, eeskirjad, reguleerimine), kui et „millist” toote- ja teenusevalikut pakutakse. Íslandsbanki seisukohad on muu hulgas võetud kokku allpool esitatud graafikus 2.

Graafik 2

Varasemad puudused ja muudatused nende kõrvaldamiseks

| (103) | Restruktureerimiskava ja viieaastane äriplaan põhinevad real üldistel majandusprognoosidel, (55) mis moodustavad majandusliku aluse allpool esitatud baasstsenaariumile. |
| --- | --- |

(103)

Restruktureerimiskava ja viieaastane äriplaan põhinevad real üldistel majandusprognoosidel, (55) mis moodustavad majandusliku aluse allpool esitatud baasstsenaariumile.

| (104) | Üldprognoosid sisaldavad järgmist:






  — | äripanganduse osakonna restruktureerimine viiakse lõpule [...] aasta lõpuks, jaepanganduse osakonna restruktureerimine [...]. Hüpoteeklaenude intressimäärade korrastamine viiakse lõpule [...] aasta lõpuks. Glitnirist omandatud portfelli diskonto amortiseerimine allpool kirjeldatud kujul toimub proportsionaalselt; |
| --- | --- | --- |

(104)

Üldprognoosid sisaldavad järgmist:

—

äripanganduse osakonna restruktureerimine viiakse lõpule [...] aasta lõpuks, jaepanganduse osakonna restruktureerimine [...]. Hüpoteeklaenude intressimäärade korrastamine viiakse lõpule [...] aasta lõpuks. Glitnirist omandatud portfelli diskonto amortiseerimine allpool kirjeldatud kujul toimub proportsionaalselt;

| — | pank saab [...] täiendavat kasumit [...] miljardit Islandi krooni; |
| --- | --- |

—

pank saab [...] täiendavat kasumit [...] miljardit Islandi krooni;

| — | kapitalikontrollid kaotatakse etapiviisiliselt; |
| --- | --- |

—

kapitalikontrollid kaotatakse etapiviisiliselt;

| — | Islandi kroonides laenupõhisele rahastamisele ei seata piiranguid; Eeldatakse, et laenupõhine rahastamine välisvaluutas ei ületa praeguste välisvaluutalaenude sissenõudeid 2012. aastal; arvatakse, et juurdepääs välisvaluutas rahastamisele muutub alates 2012. aastaks lihtsamaks. |
| --- | --- |

—

Islandi kroonides laenupõhisele rahastamisele ei seata piiranguid; Eeldatakse, et laenupõhine rahastamine välisvaluutas ei ületa praeguste välisvaluutalaenude sissenõudeid 2012. aastal; arvatakse, et juurdepääs välisvaluutas rahastamisele muutub alates 2012. aastaks lihtsamaks.

| (105) | Lisaks on Íslandsbanki juhatus kehtestanud rea järgmiseid finantseesmärke.






  — | Omakapitali investeeringute tulusus: riskivaba määr + [...] %. Riskivaba määr on keskpanga kehtestatud praegune kontomäär (2011. aasta detsembris 3,75 %). Eesmärk on saavutada esimese tasandi omavahendite määr [...] % |
| --- | --- | --- |

(105)

Lisaks on Íslandsbanki juhatus kehtestanud rea järgmiseid finantseesmärke.

—

Omakapitali investeeringute tulusus: riskivaba määr + [...] %. Riskivaba määr on keskpanga kehtestatud praegune kontomäär (2011. aasta detsembris 3,75 %). Eesmärk on saavutada esimese tasandi omavahendite määr [...] %

| — | Kapitali adekvaatsuse määr: [...] % [...] |
| --- | --- |

—

Kapitali adekvaatsuse määr: [...] % [...]

| — | Esimese taseme omavahendid [...] % [...] |
| --- | --- |

—

Esimese taseme omavahendid [...] % [...]

| (106) | Makromajanduslik prognoos hõlmab järgmist.






  — | 2012. aastal ja pärast seda majanduskasv jätkub, olgugi et aeglasemalt, kui varem arvati. Kodumajapidamiste majanduslik olukord paraneb, kuna tööpuuduse vähenemise tulemusel inimeste ostujõud suureneb. |
| --- | --- | --- |

(106)

Makromajanduslik prognoos hõlmab järgmist.

—

2012. aastal ja pärast seda majanduskasv jätkub, olgugi et aeglasemalt, kui varem arvati. Kodumajapidamiste majanduslik olukord paraneb, kuna tööpuuduse vähenemise tulemusel inimeste ostujõud suureneb.

| — | Inflatsioon jääb 2013. aastal ja pärast seda veidi üle Islandi keskpanga ülemmäära (veidi alla 3 %). See põhineb Islandi krooni stabiilsel vahetuskursil (perioodi alguses vääring veidi tugevneb) ning tasakaalustatud tööturul, kusjuures palgad veidi suurenevad ja elamuhinnad tõusevad järk-järgult.










  Muutused aastate keskmiste lõikes (%) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP kasv | 2,2 | 2,1 | 3,4 | 2,3 | 3,0 |
| Töötus | 6,6 | 6,0 | 5,4 | 5,0 | 4,4 |
| Inflatsioon | 4,4 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| Töötasud | 6,7 | 4,7 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |

—

Inflatsioon jääb 2013. aastal ja pärast seda veidi üle Islandi keskpanga ülemmäära (veidi alla 3 %). See põhineb Islandi krooni stabiilsel vahetuskursil (perioodi alguses vääring veidi tugevneb) ning tasakaalustatud tööturul, kusjuures palgad veidi suurenevad ja elamuhinnad tõusevad järk-järgult.

Muutused aastate keskmiste lõikes (%)

2012

2013

2014

2015

2016

SKP kasv

2,2

2,1

3,4

2,3

3,0

Töötus

6,6

6,0

5,4

5,0

4,4

Inflatsioon

4,4

2,9

2,8

2,7

2,6

Töötasud

6,7

4,7

4,8

5,0

4,8

Lühiajalised intressimäärad jäävad 2012. aastal samaks (umbes 5 %), (56) kuid tõusevad tasapisi majanduse taastumise järgselt.

| — | Olgugi et tööturu tingimused paranevad, jääb töötuse tase veidi kõrgemaks kui enne finantskriisi. Töötuse määra langemisega kaasneb palkade kasv. |
| --- | --- |

—

Olgugi et tööturu tingimused paranevad, jääb töötuse tase veidi kõrgemaks kui enne finantskriisi. Töötuse määra langemisega kaasneb palkade kasv.

| — | Lõpuks prognoositakse Islandi krooni püsimist riigi vääringuna kogu restruktureerimisperioodi vältel. Valuutakontrollid kaotatakse sammhaaval alates 2012. aastast. Kümnendil jäävad alles kapitalivoo piirangud. |
| --- | --- |

—

Lõpuks prognoositakse Islandi krooni püsimist riigi vääringuna kogu restruktureerimisperioodi vältel. Valuutakontrollid kaotatakse sammhaaval alates 2012. aastast. Kümnendil jäävad alles kapitalivoo piirangud.

i)   Panga bilansi võimenduse vähendamine endise panga likvideerimise ja uue panga asutamisega

| (107) | Nagu eespool öeldud, kanti enamik Glitniri riigisiseseid varasid ja kohustusi 2008. aasta oktoobris üle Íslandsbankile. Selle protsessi tulemusel jäi suurem osa hulgimüügituruga seotud võlast Glitniri varasse ning Íslandsbanki puhul ei käivitunud kunagi sama võimendus, mis oli Glitniril. Restruktureerimiskavast nähtub, et panga bilansi võimenduse vähendamise küsimus lahendati põhimõtteliselt juba 2008. aasta oktoobris. |
| --- | --- |

(107)

Nagu eespool öeldud, kanti enamik Glitniri riigisiseseid varasid ja kohustusi 2008. aasta oktoobris üle Íslandsbankile. Selle protsessi tulemusel jäi suurem osa hulgimüügituruga seotud võlast Glitniri varasse ning Íslandsbanki puhul ei käivitunud kunagi sama võimendus, mis oli Glitniril. Restruktureerimiskavast nähtub, et panga bilansi võimenduse vähendamise küsimus lahendati põhimõtteliselt juba 2008. aasta oktoobris.

ii)   Tugeva omavahendite suhtarvu loomine ja säilitamine

| (108) | Eespool kirjeldatud kapitaliseerimismeetmete tulemusel ja alates panga asutamisest toimunud arengut, eriti vara ümberhindamist (käsitletakse põhjalikumalt allpool) vaadeldes oli Íslandsbanki omavahendite suhtarv oluliselt suurem kui sätestatud finantsjärelevalveameti kapitalinõuetes, nagu on märgitud allpool tabelis 2.

  Tabel 2


  Omavahendite suhtarvud 2008–2011, miljonites Islandi kroonides | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 (57) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esimese taseme omavahendid | 68 030 | 91 996 | 120 993 | 120 530 |
| Teise taseme omavahendid | — | 24 843 | 21 251 | 21 937 |
| Kapital kokku | 68 030 | 116 839 | 142 244 | 142 234 |
| Riskiga kaalutud vara | 656 713 | 589 819 | 534 431 | 629 419 |
| Esimese taseme omavahendid | 10,4 % | 15,6 % | 22,6 % | 19,1 % |
| Kapitali adekvaatsuse määr | 10,4 % | 19,8 % | 26,6 % | 22,6 % |

(108)

Eespool kirjeldatud kapitaliseerimismeetmete tulemusel ja alates panga asutamisest toimunud arengut, eriti vara ümberhindamist (käsitletakse põhjalikumalt allpool) vaadeldes oli Íslandsbanki omavahendite suhtarv oluliselt suurem kui sätestatud finantsjärelevalveameti kapitalinõuetes, nagu on märgitud allpool tabelis 2.

Tabel 2

Omavahendite suhtarvud 2008–2011, miljonites Islandi kroonides

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011 (57)

Esimese taseme omavahendid

68 030

91 996

120 993

120 530

Teise taseme omavahendid

—

24 843

21 251

21 937

Kapital kokku

68 030

116 839

142 244

142 234

Riskiga kaalutud vara

656 713

589 819

534 431

629 419

Esimese taseme omavahendid

10,4 %

15,6 %

22,6 %

19,1 %

Kapitali adekvaatsuse määr

10,4 %

19,8 %

26,6 %

22,6 %

| (109) | Lisaks, koos restruktureerimiskavaga esitatud sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande alusel prognoosib Íslandsbanki ajavahemikuks 2012–2016 järgmiseid tabelis 3 esitatud omavahendite suhtarve.

  Tabel 3


  Prognoositud omavahendite suhtarvud ja riskiga kaalutud vara ajavahemikuks 2012–2016, miljardites Islandi kroonides | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskiga kaalutud vara | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Esimese taseme omavahendid | [20–25] % | [15–20] % | [10–20] % | [10–15] % | [10–15] % |
| Kapitali adekvaatsuse määr | [20–30] % | [15–25] % | [15–20] % | [10–20] % | [10–15] % |

(109)

Lisaks, koos restruktureerimiskavaga esitatud sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande alusel prognoosib Íslandsbanki ajavahemikuks 2012–2016 järgmiseid tabelis 3 esitatud omavahendite suhtarve.

Tabel 3

Prognoositud omavahendite suhtarvud ja riskiga kaalutud vara ajavahemikuks 2012–2016, miljardites Islandi kroonides

2012

2013

2014

2015

2016

Riskiga kaalutud vara

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Esimese taseme omavahendid

[20–25] %

[15–20] %

[10–20] %

[10–15] %

[10–15] %

Kapitali adekvaatsuse määr

[20–30] %

[15–25] %

[15–20] %

[10–20] %

[10–15] %

| (110) | Nendest arvudest nähtub, et Íslandsbanki kavatseb säilitada restruktureerimisperioodil ja pärast seda oluliselt suuremad näitajad, kui on sätestatud finantsjärelevalveameti kapitalinõuetes. [...] |
| --- | --- |

(110)

Nendest arvudest nähtub, et Íslandsbanki kavatseb säilitada restruktureerimisperioodil ja pärast seda oluliselt suuremad näitajad, kui on sätestatud finantsjärelevalveameti kapitalinõuetes. [...]

iii)   Rahuldava kasumlikkuse saavutamine

| (111) | Restruktureerimiskava kohaselt ja nagu nähtub tabelist 4, on Íslandsbanki omakapitali investeeringute tulusus olnud alates panga asutamisest 2008. aastal elujõuline (välja arvatud 2011. aastal) (58).

  Tabel 4


  Varasem omakapitali investeeringute tulusus










  (%) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Omakapitali investeeringute tulusus | 17,2 | 30,0 | 28,5 | 1,5 |

(111)

Restruktureerimiskava kohaselt ja nagu nähtub tabelist 4, on Íslandsbanki omakapitali investeeringute tulusus olnud alates panga asutamisest 2008. aastal elujõuline (välja arvatud 2011. aastal) (58).

Tabel 4

Varasem omakapitali investeeringute tulusus

(%)

2008

2009

2010

2011

Omakapitali investeeringute tulusus

17,2

30,0

28,5

1,5

Lisaks prognoositakse restruktureerimiskavas restruktureerimisperioodiks ja pärast seda järgmist kapitali tulusust (tabel 5).

Tabel 5

Prognoositud omakapitali investeeringute tulusus

| (%) |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Omakapitali investeeringute tulusus | [5–15] | [10–20] | [5–15] | [5–15] | [5–15] |

(%)

2012

2013

2014

2015

2016

Omakapitali investeeringute tulusus

[5–15]

[10–20]

[5–15]

[5–15]

[5–15]

| (112) | Selline prognoos tuleneb restruktureerimiskavas sisalduvast üksikasjalikumast finantsplaneerimisest, mille kõige asjakohasemad aspektid on järgmised.






  — | Kõige tähtsamate ärisegmentide oodatav kasum on [...]; selle põhjus on peamiselt rahastamiskulu kasv ja diskontost saadav tulu alates 2014. aastast. |
| --- | --- | --- |

(112)

Selline prognoos tuleneb restruktureerimiskavas sisalduvast üksikasjalikumast finantsplaneerimisest, mille kõige asjakohasemad aspektid on järgmised.

—

Kõige tähtsamate ärisegmentide oodatav kasum on [...]; selle põhjus on peamiselt rahastamiskulu kasv ja diskontost saadav tulu alates 2014. aastast.

| — | Turgu käsitleva ärisegmendi kasum peaks prognooside kohaselt tõusma [...]lt [...]le Islandi kroonile (kuni 2016), suuremalt jaolt tänu kõrgematele teenus- ja vahendustasudele. |
| --- | --- |

—

Turgu käsitleva ärisegmendi kasum peaks prognooside kohaselt tõusma [...]lt [...]le Islandi kroonile (kuni 2016), suuremalt jaolt tänu kõrgematele teenus- ja vahendustasudele.

| — | Netointressimarginaal peaks 2014. aastal [...] ning seejärel stabiliseeruma. |
| --- | --- |

—

Netointressimarginaal peaks 2014. aastal [...] ning seejärel stabiliseeruma.

| — | Töötajate arv peaks langema [...]le. |
| --- | --- |

—

Töötajate arv peaks langema [...]le.

| — | Kulude-tulude suhe peaks langema 75 %lt 2011. aastal [...] %le 2014. aastal. |
| --- | --- |

—

Kulude-tulude suhe peaks langema 75 %lt 2011. aastal [...] %le 2014. aastal.

| (113) | Islandi ametiasutuste sõnul on Íslandsbanki väga kindel toimimine alates selle loomisest teataval määral põhjustatud asjaolust, et panga laenuportfell omandati Glitnirist diskonteerituna (59). Diskonto oli ja jääb oluliseks aspektiks panga sissetulekutes, olgugi et laenuportfell korraldatakse ümber. Prognooside kohaselt diskonto siiski amortiseeritakse pärast ümberkorraldamise lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(113)

Islandi ametiasutuste sõnul on Íslandsbanki väga kindel toimimine alates selle loomisest teataval määral põhjustatud asjaolust, et panga laenuportfell omandati Glitnirist diskonteerituna (59). Diskonto oli ja jääb oluliseks aspektiks panga sissetulekutes, olgugi et laenuportfell korraldatakse ümber. Prognooside kohaselt diskonto siiski amortiseeritakse pärast ümberkorraldamise lõpuleviimist.

| (114) | Nimetatud seisukoha toetamiseks esitasid Islandi ametiasutused arvutuse (tabel 6), milles on näidatud aastatulemused juhul, kui diskonteerimist ja muid erakorralisi kirjeid, nagu turuosa vähenemist Byriga toimunud tehingu järgselt, ei oleks olnud.

  Tabel 6


  Erakorraliste kirjete puhastulu









  ISK m |
| --- | --- |
| | Aastatulu | Erakorralised kirjed | Erakorraliste kirjete puhastulu |
| 2008 | 2 366 | – 1 543 | 14 909 |
| 2009 | 23 982 | 801 | 23 181 |
| 2010 | 29 369 | 14 507 | 14 862 |
| 2011 | 9 613 | – 11 074 | 20 687 |
| 2012 | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] |
| 2014 | [...] | — | [...] |
| 2015 | [...] | — | [...] |
| 2016 | [...] | — | [...] |

(114)

Nimetatud seisukoha toetamiseks esitasid Islandi ametiasutused arvutuse (tabel 6), milles on näidatud aastatulemused juhul, kui diskonteerimist ja muid erakorralisi kirjeid, nagu turuosa vähenemist Byriga toimunud tehingu järgselt, ei oleks olnud.

Tabel 6

Erakorraliste kirjete puhastulu

ISK m

Aastatulu

Erakorralised kirjed

Erakorraliste kirjete puhastulu

2008

2 366

– 1 543

14 909

2009

23 982

801

23 181

2010

29 369

14 507

14 862

2011

9 613

– 11 074

20 687

2012

[...]

[...]

[...]

2013

[...]

[...]

[...]

2014

[...]

—

[...]

2015

[...]

—

[...]

2016

[...]

—

[...]

| (115) | Näidatud andmete järgi oleks pank isegi ilma diskontota saanud tulu enne restruktureerimisperioodi ja saab ka selle ajal (60). Samas ei ole selge, kas eespool nimetatud diskonteerimise mõlemad aspektid nendes arvandmetes sisalduvad. |
| --- | --- |

(115)

Näidatud andmete järgi oleks pank isegi ilma diskontota saanud tulu enne restruktureerimisperioodi ja saab ka selle ajal (60). Samas ei ole selge, kas eespool nimetatud diskonteerimise mõlemad aspektid nendes arvandmetes sisalduvad.

iv)   Tugeva likviidsuspositsiooni loomine ja säilitamine

| (116) | Seoses likviidsusega nõudis Islandi finantsjärelevalveamet, et 5 % tähtajatutest hoiustest peab moodustama käibevara (raha ja raha ekvivalendid) ning et pangad peavad suutma tulla toime hoiuste väljavooluga 20 % ulatuses. Lisaks kehtestab krediidiasutuste likviidsuse eeskirju Islandi keskpank (61) ning selle kohaselt klassifitseeritakse krediidiasutuste likviidsed varad ja kohustused liigi ja lõpptähtaja ning riskiga kaalutud väärtuse järgi. Krediidiasutustel peab olema kuni kolm kuud likviidset vara rohkem kui kohustusi. Eeskirjades sätestatakse ka teatava stressitesti läbiviimine, mis seisneb diskonto kohaldamises omakapitali eri kirjete suhtes, kuid mille puhul eeldatakse ühelt poolt kõikide kohustuste täitmist lõpptähtaja alusel ja teiselt poolt muude kohustuste teatavate osade, nagu näiteks hoiuste väljamaksmist lühikese etteteatamisega või üldse mitte. |
| --- | --- |

(116)

Seoses likviidsusega nõudis Islandi finantsjärelevalveamet, et 5 % tähtajatutest hoiustest peab moodustama käibevara (raha ja raha ekvivalendid) ning et pangad peavad suutma tulla toime hoiuste väljavooluga 20 % ulatuses. Lisaks kehtestab krediidiasutuste likviidsuse eeskirju Islandi keskpank (61) ning selle kohaselt klassifitseeritakse krediidiasutuste likviidsed varad ja kohustused liigi ja lõpptähtaja ning riskiga kaalutud väärtuse järgi. Krediidiasutustel peab olema kuni kolm kuud likviidset vara rohkem kui kohustusi. Eeskirjades sätestatakse ka teatava stressitesti läbiviimine, mis seisneb diskonto kohaldamises omakapitali eri kirjete suhtes, kuid mille puhul eeldatakse ühelt poolt kõikide kohustuste täitmist lõpptähtaja alusel ja teiselt poolt muude kohustuste teatavate osade, nagu näiteks hoiuste väljamaksmist lühikese etteteatamisega või üldse mitte.

| (117) | Nagu on näha arvandmetest A ja B, on Íslandsbanki suutnud hoida likviidsusreservi järelevalvenõudmiste piires aastatel 2009, 2010, 2011.

  Arvandmed A ja B


  Íslandsbanki vastavus järelevalvealastele likviidsusnõuetele |
| --- | --- |

(117)

Nagu on näha arvandmetest A ja B, on Íslandsbanki suutnud hoida likviidsusreservi järelevalvenõudmiste piires aastatel 2009, 2010, 2011.

Arvandmed A ja B

Íslandsbanki vastavus järelevalvealastele likviidsusnõuetele

| (118) | Nagu on näha arvandmetest C, on Íslandsbanki likviidsusmäärad kuni kolme ja kuue kuu jooksul lõppevate kohustuste arvestuses 2010. ja 2011. aastal järjest paremad, 12 kuu näitaja ei ole aga väga muutunud.
  [...]

  [Graafik Íslandsbanki's likviidsusmäärade kohta

  Ärisaladuse tõttu mitteavaldatavad väärtused]

  Arvandmed C


  Varasemad likviidsusmäärad:







  — | Likviidsusmäär A tähistab kolme kuu jooksul lõppevate kohustuste katet |
| --- | --- | --- |

(118)

Nagu on näha arvandmetest C, on Íslandsbanki likviidsusmäärad kuni kolme ja kuue kuu jooksul lõppevate kohustuste arvestuses 2010. ja 2011. aastal järjest paremad, 12 kuu näitaja ei ole aga väga muutunud.

[...]

[Graafik Íslandsbanki's likviidsusmäärade kohta

Ärisaladuse tõttu mitteavaldatavad väärtused]

Arvandmed C

Varasemad likviidsusmäärad:

—

Likviidsusmäär A tähistab kolme kuu jooksul lõppevate kohustuste katet

| — | Likviidsusmäär B tähistab kuue kuu jooksul lõppevate kohustuste katet |
| --- | --- |

—

Likviidsusmäär B tähistab kuue kuu jooksul lõppevate kohustuste katet

| — | Likviidsusmäär C tähistab 12 kuu jooksul lõppevate kohustuste katet |
| --- | --- |

—

Likviidsusmäär C tähistab 12 kuu jooksul lõppevate kohustuste katet

| (119) | Íslandsbanki likviidsuspositsiooni oodatavat arengut eriti pingelise olukorra tekkimise korral käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

(119)

Íslandsbanki likviidsuspositsiooni oodatavat arengut eriti pingelise olukorra tekkimise korral käsitletakse allpool.

v)   Nii kodumajapidamiste kui ka ettevõtjate laenuportfellide ümberkorraldamise lõpuleviimine

| (120) | Enne 2008. aasta finantskriisi olid nii era- kui ka äriklientide võlgnevused suured. Kui majandusseis halvenes ja eelkõige kinnisvarahinnad kriisi ajal langesid, siis ei suutnud liiga suure finantsvõimenduse all kannatavad kliendid enam sageli oma võlga tasuda ja nende omakapital oli negatiivne. Kogu Islandi majanduse üldise ohustatuse kõrval hakkas pankade elujõulisust kõige enam ohustama nende laenuportfellide äkiline halvenemine. Seetõttu oli Íslandsbanki prioriteet era- ja kommertslaenuportfellide ümberkorraldamine (võimenduse vähendamine), nagu nähtub restruktureerimiskavast. |
| --- | --- |

(120)

Enne 2008. aasta finantskriisi olid nii era- kui ka äriklientide võlgnevused suured. Kui majandusseis halvenes ja eelkõige kinnisvarahinnad kriisi ajal langesid, siis ei suutnud liiga suure finantsvõimenduse all kannatavad kliendid enam sageli oma võlga tasuda ja nende omakapital oli negatiivne. Kogu Islandi majanduse üldise ohustatuse kõrval hakkas pankade elujõulisust kõige enam ohustama nende laenuportfellide äkiline halvenemine. Seetõttu oli Íslandsbanki prioriteet era- ja kommertslaenuportfellide ümberkorraldamine (võimenduse vähendamine), nagu nähtub restruktureerimiskavast.

| (121) | Islandi ametiasutuste väite kohaselt töötas Íslandsbanki välja spetsiaalse võlaleevenduskava ja tegi koostööd riigi ja teiste pankadega laiemate võlaleevendusmeetmete võtmiseks (nt hüpoteeklaenude kohandamine 110 %le) (62). |
| --- | --- |

(121)

Islandi ametiasutuste väite kohaselt töötas Íslandsbanki välja spetsiaalse võlaleevenduskava ja tegi koostööd riigi ja teiste pankadega laiemate võlaleevendusmeetmete võtmiseks (nt hüpoteeklaenude kohandamine 110 %le) (62).

| (122) | Íslandsbanki esitas järelevalveametile ülevaate oma restruktureerimismeetoditest, mis põhinevad 2010. aastal kogutud andmetel. Meetodite raames eristatakse ärivõlgade restruktureerimist ning kodumajapidamiste ja eraisikute võlgade restruktureerimist. Suurematele ettevõtjatele pakutakse individuaalseid lahendusi, VKEdele põhisumma kohandamist ja/või võlasumma/intressi kohandamist kas ettevõtja vara või vaba rahavoo alusel. |
| --- | --- |

(122)

Íslandsbanki esitas järelevalveametile ülevaate oma restruktureerimismeetoditest, mis põhinevad 2010. aastal kogutud andmetel. Meetodite raames eristatakse ärivõlgade restruktureerimist ning kodumajapidamiste ja eraisikute võlgade restruktureerimist. Suurematele ettevõtjatele pakutakse individuaalseid lahendusi, VKEdele põhisumma kohandamist ja/või võlasumma/intressi kohandamist kas ettevõtja vara või vaba rahavoo alusel.

| (123) | Kodumajapidamistele ja eraisikutele pakutakse mitmesuguseid valikuid ümberkorraldamiseks, nagu näiteks maksepuhkust, laenutähtaja pikendamist või paindlikke maksegraafikuid. |
| --- | --- |

(123)

Kodumajapidamistele ja eraisikutele pakutakse mitmesuguseid valikuid ümberkorraldamiseks, nagu näiteks maksepuhkust, laenutähtaja pikendamist või paindlikke maksegraafikuid.

| (124) | Selleks et jälgida ja tagada restruktureerimisel edu, arendas Íslandsbanki välja ka nn restruktureerimise tulemustabeli, mis esitati järelevalveametile. |
| --- | --- |

(124)

Selleks et jälgida ja tagada restruktureerimisel edu, arendas Íslandsbanki välja ka nn restruktureerimise tulemustabeli, mis esitati järelevalveametile.

| (125) | Islandi ametiasutuste väitel viib Íslandsbanki teatavatest ootamatutest sündmustest, nagu näiteks FX laenusid käsitlevast ülemkohtu hiljutisest otsusest, hoolimata oma ärilaenuportfelli ümberkorraldamise lõpule 2012. aasta lõpuks ja jaepanganduse segmendis 2013. aastal. Hüpoteeklaenude intressimäärade taastamine kavatsetakse viia lõpule 2014. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(125)

Islandi ametiasutuste väitel viib Íslandsbanki teatavatest ootamatutest sündmustest, nagu näiteks FX laenusid käsitlevast ülemkohtu hiljutisest otsusest, hoolimata oma ärilaenuportfelli ümberkorraldamise lõpule 2012. aasta lõpuks ja jaepanganduse segmendis 2013. aastal. Hüpoteeklaenude intressimäärade taastamine kavatsetakse viia lõpule 2014. aasta lõpuks.

vi)   Rahastamisstrateegia tõhustamine

| (126) | Íslandsbanki hoiusebaas püsis panga asutamisest alates suhteliselt stabiilsena umbes 400 miljardi Islandi krooni ümber ning kasvas pärast Byriga ühinemist 2011. aasta lõpuks 535 miljardile Islandi kroonile. Praegu moodustavad hoiused kõigist kohustustest pea 80 %. |
| --- | --- |

(126)

Íslandsbanki hoiusebaas püsis panga asutamisest alates suhteliselt stabiilsena umbes 400 miljardi Islandi krooni ümber ning kasvas pärast Byriga ühinemist 2011. aasta lõpuks 535 miljardile Islandi kroonile. Praegu moodustavad hoiused kõigist kohustustest pea 80 %.

| (127) | Panga hoiuste ja laenude vaheline suhtarv oli 2010. ja 2011. aastal 80 % ümber ja üle selle. Íslandsbanki väitel sunnivad praegused madalad hoiuseintressid majanduse taastudes ja riskivalmiduse suurenedes investoreid paigutama osa oma vahenditest tulusamatesse investeeringutesse. Seepärast prognoosib pank hoiuste ja laenude suhtarvu langemist 2016. aastaks [...] % võrra. Lisaks oodatakse välisvaluutahoiuste [...]. Íslandsbanki kavatseb mitmekesistada järk-järgult oma rahastamisstruktuuri. |
| --- | --- |

(127)

Panga hoiuste ja laenude vaheline suhtarv oli 2010. ja 2011. aastal 80 % ümber ja üle selle. Íslandsbanki väitel sunnivad praegused madalad hoiuseintressid majanduse taastudes ja riskivalmiduse suurenedes investoreid paigutama osa oma vahenditest tulusamatesse investeeringutesse. Seepärast prognoosib pank hoiuste ja laenude suhtarvu langemist 2016. aastaks [...] % võrra. Lisaks oodatakse välisvaluutahoiuste [...]. Íslandsbanki kavatseb mitmekesistada järk-järgult oma rahastamisstruktuuri.

| (128) | [...] (63). |
| --- | --- |

(128)

[...] (63).

| (129) | Rahastamisvajadus on [...] Islandi krooni. Teisalt oli Íslandsbanki esimene pandikirja väljastanud Islandi pank. Esimene emissioon leidis aset 2011. aasta detsembris, kui oli tegemist tarbijahinnaindeksiga seotud (64) 4 miljardi Islandi krooni väärtuses emissiooniga. Institutsioonilised investorid võtsid emissiooni hästi vastu ja see märgiti üle. Íslandsbanki loodab olla võimeline väljastama 2012. aastal lühiajalist pandikirja ning laiendada praegust pandikirja emissiooni määraga 10 miljardit Islandi krooni aastas. [...]. |
| --- | --- |

(129)

Rahastamisvajadus on [...] Islandi krooni. Teisalt oli Íslandsbanki esimene pandikirja väljastanud Islandi pank. Esimene emissioon leidis aset 2011. aasta detsembris, kui oli tegemist tarbijahinnaindeksiga seotud (64) 4 miljardi Islandi krooni väärtuses emissiooniga. Institutsioonilised investorid võtsid emissiooni hästi vastu ja see märgiti üle. Íslandsbanki loodab olla võimeline väljastama 2012. aastal lühiajalist pandikirja ning laiendada praegust pandikirja emissiooni määraga 10 miljardit Islandi krooni aastas. [...].

| (130) | Restruktureerimiskava kohaselt tõstab rahastamisstruktuuri muutmine kavakohasel perioodil rahastamiskulusid. Laenude kulukus on eeldatavasti umbes [...] baaspunkti rohkem kui panga tarbijahinnaga indekseeritud võlakirjade baasmäär ning [...] baaspunkti indekseerimata võlakirjade puhul, kusjuures hoiuste kulu on umbes [...] baaspunkti baasmäärast suurem. |
| --- | --- |

(130)

Restruktureerimiskava kohaselt tõstab rahastamisstruktuuri muutmine kavakohasel perioodil rahastamiskulusid. Laenude kulukus on eeldatavasti umbes [...] baaspunkti rohkem kui panga tarbijahinnaga indekseeritud võlakirjade baasmäär ning [...] baaspunkti indekseerimata võlakirjade puhul, kusjuures hoiuste kulu on umbes [...] baaspunkti baasmäärast suurem.

vii)   Kulutõhusus

| (131) | Restruktureerimiskava kohaselt keskendub Íslandsbanki ka edaspidi tõhusatele ja ühtlustatud tehingutele, et tulla toime karmima õigusliku reguleerimise ja suurema maksustamise tulemusel suurenenud infrastruktuurikuludega. Pank märgib, et 2011. aastal tehti ära väga suur töö kulutõhususe suurendamiseks, kuid rõhutab, et see on pikaajaline projekt, mis nõuab protsesside muutmist ja kestvat analüüsi. Restruktureerimiskavast nähtub kestev rõhuasetus kuluteadlikkusele ka 2012. aastal, samuti kulude vähendamine ja kuluanalüüs, mille vältel vaadatakse läbi panga sisemenetlused ning vajaduse korral tõhustatakse neid. Nagu eespool märgitud, oodatakse nimetatud meetmete rakendamise, aga ka töötajate vähendamise tulemusel kulude-tulude suhte langemist 75 %lt 2011. aastal [...] %le 2014. aastal. |
| --- | --- |

(131)

Restruktureerimiskava kohaselt keskendub Íslandsbanki ka edaspidi tõhusatele ja ühtlustatud tehingutele, et tulla toime karmima õigusliku reguleerimise ja suurema maksustamise tulemusel suurenenud infrastruktuurikuludega. Pank märgib, et 2011. aastal tehti ära väga suur töö kulutõhususe suurendamiseks, kuid rõhutab, et see on pikaajaline projekt, mis nõuab protsesside muutmist ja kestvat analüüsi. Restruktureerimiskavast nähtub kestev rõhuasetus kuluteadlikkusele ka 2012. aastal, samuti kulude vähendamine ja kuluanalüüs, mille vältel vaadatakse läbi panga sisemenetlused ning vajaduse korral tõhustatakse neid. Nagu eespool märgitud, oodatakse nimetatud meetmete rakendamise, aga ka töötajate vähendamise tulemusel kulude-tulude suhte langemist 75 %lt 2011. aastal [...] %le 2014. aastal.

viii)   Ühingu- ja riskijuhtimise parandamine

| (132) | Íslandsbanki on teavitanud järelevalveametit sellest, et panga üks prioriteete on viia selle ühingu- ja riskijuhtimise struktuurid ja protsessid kooskõlla riigi ja rahvusvaheliste parimate tavadega. Seoses sellega asutas Íslandsbanki riskijuhtimise ja laenukontrolli osakonna, mille ülesanne on vaadata läbi panga riskijuhtimise ja laenukontrolli küsimused — töö, mis on seotud panga kõikide osakondade igapäevaprotsessidega. 2011. aastal avaldas Íslandsbanki esmakordselt koos aastaaruandega laiapõhjalise riskistrateegia (65). Igal aastal avaldatav riskistrateegia sisaldab põhjalikumat teavet panga riskijuhtimise raamistiku, kapitali struktuuri ja adekvaatsuse, olulisemate riskipositsioonide ja riskihindamisprotsesside kohta. |
| --- | --- |

(132)

Íslandsbanki on teavitanud järelevalveametit sellest, et panga üks prioriteete on viia selle ühingu- ja riskijuhtimise struktuurid ja protsessid kooskõlla riigi ja rahvusvaheliste parimate tavadega. Seoses sellega asutas Íslandsbanki riskijuhtimise ja laenukontrolli osakonna, mille ülesanne on vaadata läbi panga riskijuhtimise ja laenukontrolli küsimused — töö, mis on seotud panga kõikide osakondade igapäevaprotsessidega. 2011. aastal avaldas Íslandsbanki esmakordselt koos aastaaruandega laiapõhjalise riskistrateegia (65). Igal aastal avaldatav riskistrateegia sisaldab põhjalikumat teavet panga riskijuhtimise raamistiku, kapitali struktuuri ja adekvaatsuse, olulisemate riskipositsioonide ja riskihindamisprotsesside kohta.

3.4.8.   Elujõulisuse saavutamise võime baasstsenaariumi ja stressistsenaariumi puhul

| (133) | Islandi ametiasutused on restruktureerimiskavas sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandele viidates esitanud Íslandsbanki stressistsenaariumi, et tõendada Íslandsbanki võimet saavutada pikaajaline elujõulisus. |
| --- | --- |

(133)

Islandi ametiasutused on restruktureerimiskavas sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandele viidates esitanud Íslandsbanki stressistsenaariumi, et tõendada Íslandsbanki võimet saavutada pikaajaline elujõulisus.

3.4.8.1.   Baasstsenaarium

| (134) | Baasstsenaariumi moodustab eespool kirjeldatud restruktureerimiskava koos prognoosidega, millel see põhineb. |
| --- | --- |

(134)

Baasstsenaariumi moodustab eespool kirjeldatud restruktureerimiskava koos prognoosidega, millel see põhineb.

3.4.8.2.   Stressistsenaarium

| (135) | Restruktureerimiskava peatükis 5.9.3 on Íslandsbanki viidanud sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandes sisalduvale stressistsenaariumile, mis esitati Islandi finantsjärelevalveametile 1. aprillil 2012. |
| --- | --- |

(135)

Restruktureerimiskava peatükis 5.9.3 on Íslandsbanki viidanud sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandes sisalduvale stressistsenaariumile, mis esitati Islandi finantsjärelevalveametile 1. aprillil 2012.

| (136) | Sisekapitali adekvaatsuse hindamise 2012. aasta aruande olulisemad tähelepanekud on järgmised: Íslandsbanki kapitaliseeritus on tublisti suurem nii minimaalsetest sise- kui ka välisnõuetest ning ülejäägis võrreldes sellega, mida saab pidada normaalsetes äritingimustes tegutseva panga pikaajaliseks eesmärgiks. Aruande järgi oli sisekapitali miinimumnõuetele ja stressitestide tulemustele tuginedes võimalik järeldada, et viieaastases äriplaanis prognoositavad dividendimaksed tunduvad mõistlikud. |
| --- | --- |

(136)

Sisekapitali adekvaatsuse hindamise 2012. aasta aruande olulisemad tähelepanekud on järgmised: Íslandsbanki kapitaliseeritus on tublisti suurem nii minimaalsetest sise- kui ka välisnõuetest ning ülejäägis võrreldes sellega, mida saab pidada normaalsetes äritingimustes tegutseva panga pikaajaliseks eesmärgiks. Aruande järgi oli sisekapitali miinimumnõuetele ja stressitestide tulemustele tuginedes võimalik järeldada, et viieaastases äriplaanis prognoositavad dividendimaksed tunduvad mõistlikud.

| (137) | Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande kohaselt peaksid iga-aastaseid dividendimakseid käsitlevad otsused põhinema ajakohasel kapitali adekvaatsuse analüüsimisel ning arvesse tuleks võtta ka panga likviidsuspositsiooni. |
| --- | --- |

(137)

Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande kohaselt peaksid iga-aastaseid dividendimakseid käsitlevad otsused põhinema ajakohasel kapitali adekvaatsuse analüüsimisel ning arvesse tuleks võtta ka panga likviidsuspositsiooni.

| (138) | Sama aruande järgi jääb minimaalne omavahendite suhtarv vahemikku [...] % — [...] % riskiga kaalutud varast. 2012. aasta lõpus on minimaalne kapitalivajadus hinnanguliselt [...] miljardit Islandi krooni, kusjuures [...] miljardit Islandi krooni läheks 2a sambasse riskitegurite tõttu, mis ei ole hõlmatud või mida on alahinnatud 1. samba raames. Tegelikkuses oli panga omavahendite suhtarv 2011. aasta lõpus 22,6 %. Stressitesti tulemustest nähtub, et osa kapitali ülejäägist läheb vaja võimalike kahjulike sündmuste lahendamiseks panganduses, kuid mõistlik on maksta seda järk-järgult välja dividendidena. Pingeliste olukordadega toime tulemiseks prognoositakse kapitalivajadusena [...] miljardit Islandi krooni ning 2012. aasta lõpus kapitali ülejäägiks [...] miljardit Islandi krooni, nagu nähtub allpool esitatud tabelist 7.

  Tabel 7


  Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande ülevaade










  miljardit Islandi krooni |
| --- | --- |
| | 1. sammas (66) | 2.a sammas (67) | 2.b sammas | Nõutav kapitali adekvaatsuse määr |
| | Miinimumnõue | Lisand | Stressitest | Kõik tasemed kokku |
| Krediidirisk | [...] | [...] | | [...] |
| Tururisk | [...] | [...] | | [...] |
| Tegevusrisk | [...] | | | [...] |
| Riskikontsentratsioon | | [...] | | [...] |
| Sammaste (1 ja 2a) raames nõutav miinimumkapital | [...] | [...] | | [...] |
| Stressitest | | | [...] | [...] |
| Nõutav kapitali adekvaatsuse määr | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitali adekvaatsuse määr seisuga (2012. aasta lõpp) | | | | [...] |
| Kapitaliülejääk | | | | [...] |

(138)

Sama aruande järgi jääb minimaalne omavahendite suhtarv vahemikku [...] % — [...] % riskiga kaalutud varast. 2012. aasta lõpus on minimaalne kapitalivajadus hinnanguliselt [...] miljardit Islandi krooni, kusjuures [...] miljardit Islandi krooni läheks 2a sambasse riskitegurite tõttu, mis ei ole hõlmatud või mida on alahinnatud 1. samba raames. Tegelikkuses oli panga omavahendite suhtarv 2011. aasta lõpus 22,6 %. Stressitesti tulemustest nähtub, et osa kapitali ülejäägist läheb vaja võimalike kahjulike sündmuste lahendamiseks panganduses, kuid mõistlik on maksta seda järk-järgult välja dividendidena. Pingeliste olukordadega toime tulemiseks prognoositakse kapitalivajadusena [...] miljardit Islandi krooni ning 2012. aasta lõpus kapitali ülejäägiks [...] miljardit Islandi krooni, nagu nähtub allpool esitatud tabelist 7.

Tabel 7

Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande ülevaade

miljardit Islandi krooni

1. sammas (66)

2.a sammas (67)

2.b sammas

Nõutav kapitali adekvaatsuse määr

Miinimumnõue

Lisand

Stressitest

Kõik tasemed kokku

Krediidirisk

[...]

[...]

[...]

Tururisk

[...]

[...]

[...]

Tegevusrisk

[...]

[...]

Riskikontsentratsioon

[...]

[...]

Sammaste (1 ja 2a) raames nõutav miinimumkapital

[...]

[...]

[...]

Stressitest

[...]

[...]

Nõutav kapitali adekvaatsuse määr

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitali adekvaatsuse määr seisuga (2012. aasta lõpp)

[...]

Kapitaliülejääk

[...]

| (139) | Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandes hindas Íslandsbanki võimalikke koondkahjumeid krediidiriski, tururiski (kauplemisportfell ja pangaportfell), tegevusriski, äririski (kasvanud rahastamiskulude mõju ja tegevuskulude vähene kahanemine, [...] % väiksem turusissetulekute kasv), samuti õigusliku ja poliitilise riski (nt hiljutise FX-laenusid käsitleva ülemkohtu otsuse mõju, äriühingute portfelli (mereannid) täiendavate sissenõuete puudumine ja muud õiguslikud ja poliitilised riskitegurid) taustal. |
| --- | --- |

(139)

Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandes hindas Íslandsbanki võimalikke koondkahjumeid krediidiriski, tururiski (kauplemisportfell ja pangaportfell), tegevusriski, äririski (kasvanud rahastamiskulude mõju ja tegevuskulude vähene kahanemine, [...] % väiksem turusissetulekute kasv), samuti õigusliku ja poliitilise riski (nt hiljutise FX-laenusid käsitleva ülemkohtu otsuse mõju, äriühingute portfelli (mereannid) täiendavate sissenõuete puudumine ja muud õiguslikud ja poliitilised riskitegurid) taustal.

| (140) | Lisaks teostas Íslandsbanki stressitesti panga likviidsusmäära suhtes. Seoses sellega viis Íslandsbanki läbi ühe baasstressistsenaariumi (68) ning ühe tõsisema stressistsenaariumi, mille puhul kohaldati stressitesti eri intensiivsusastmega raha sissevoolu ja väljavoolu suhtes. Tulemusest nähtub, et pank on ootamatuteks likviidsusprobleemideks hästi valmistunud. |
| --- | --- |

(140)

Lisaks teostas Íslandsbanki stressitesti panga likviidsusmäära suhtes. Seoses sellega viis Íslandsbanki läbi ühe baasstressistsenaariumi (68) ning ühe tõsisema stressistsenaariumi, mille puhul kohaldati stressitesti eri intensiivsusastmega raha sissevoolu ja väljavoolu suhtes. Tulemusest nähtub, et pank on ootamatuteks likviidsusprobleemideks hästi valmistunud.

3.4.9.   Võõrandamise strateegia/riigi tagasimaksed

| (141) | Nagu eespool kirjeldatud, on teise taseme omavahendite sissemakse tähtaeg 10 aastat alates detsembrist 2009. Mis puutub hüvitamisse, siis viis aastat pärast nimetatud kuupäeva (s.o 2014. aastal) jõustub integreeritud klausel tõusva intressimäära kohta (400lt 500le baaspunktile EURIBORi suhtes). Islandi ametiasutuste väite kohaselt on klausel tõusva intressimäära kohta mõeldud selleks, et motiveerida panka kapitali tagasi maksma alates sellest ajast. |
| --- | --- |

(141)

Nagu eespool kirjeldatud, on teise taseme omavahendite sissemakse tähtaeg 10 aastat alates detsembrist 2009. Mis puutub hüvitamisse, siis viis aastat pärast nimetatud kuupäeva (s.o 2014. aastal) jõustub integreeritud klausel tõusva intressimäära kohta (400lt 500le baaspunktile EURIBORi suhtes). Islandi ametiasutuste väite kohaselt on klausel tõusva intressimäära kohta mõeldud selleks, et motiveerida panka kapitali tagasi maksma alates sellest ajast.

| (142) | Mis puutub riigi 5 % suurusesse panusesse Íslandsbanki omakapitalis, siis valitsuse osalusi finantsasutustes haldab Icelandic State Financial Investments (edaspidi „ISFI”) (69). 2012. aasta riigieelarves on antud valitsusele luba müüa oma praegused panused hoiupankades, kuid seni ei ole tehtud otsust riigi osaluse müümise kohta kolmes suurimas kommertspangas. Siiski on vastavad ministrid asutanud töörühma, mille ülesanne on uurida võimalusi kommertspankades omatavate aktsiate võõrandamiseks. Valitsus on märkinud, et ehkki tal ei ole kavas vähendada oma osalust Landsbankinnis nii, et see jääb alla kahe kolmandiku panga aktsiakapitalist, võib ta osaluse Íslandsbankis ja Arion Bankis peagi müüki lasta, või kui enamusosanikud otsustavad pangad müüa, siis müüa need pankadega koos täielikult ära, kui on täidetud teatavad eeltingimused (70). |
| --- | --- |

(142)

Mis puutub riigi 5 % suurusesse panusesse Íslandsbanki omakapitalis, siis valitsuse osalusi finantsasutustes haldab Icelandic State Financial Investments (edaspidi „ISFI”) (69). 2012. aasta riigieelarves on antud valitsusele luba müüa oma praegused panused hoiupankades, kuid seni ei ole tehtud otsust riigi osaluse müümise kohta kolmes suurimas kommertspangas. Siiski on vastavad ministrid asutanud töörühma, mille ülesanne on uurida võimalusi kommertspankades omatavate aktsiate võõrandamiseks. Valitsus on märkinud, et ehkki tal ei ole kavas vähendada oma osalust Landsbankinnis nii, et see jääb alla kahe kolmandiku panga aktsiakapitalist, võib ta osaluse Íslandsbankis ja Arion Bankis peagi müüki lasta, või kui enamusosanikud otsustavad pangad müüa, siis müüa need pankadega koos täielikult ära, kui on täidetud teatavad eeltingimused (70).

| (143) | Spetsiaalne likviidsusvahend kehtib üksnes kuni 2012. aasta septembrini ja seda ei ole kunagi kasutusele võetud. Islandi ametiasutused kavatsevad lähitulevikus lõpetada kõikehõlmavad hoiusetagatised ning seejärel kaotada kapitalikontrollid. |
| --- | --- |

(143)

Spetsiaalne likviidsusvahend kehtib üksnes kuni 2012. aasta septembrini ja seda ei ole kunagi kasutusele võetud. Islandi ametiasutused kavatsevad lähitulevikus lõpetada kõikehõlmavad hoiusetagatised ning seejärel kaotada kapitalikontrollid.

| (144) | Mis puutub Straumuri lepingusse, siis kuna võlakirja tähtaeg on 2013. aasta märtsi lõpp, maksis Straumur selle ka tegelikult täies osas 2012. aasta alguses välja. Pärast seda lõpetati riigi riskiprognoos vastava vara piisavuse kohta. |
| --- | --- |

(144)

Mis puutub Straumuri lepingusse, siis kuna võlakirja tähtaeg on 2013. aasta märtsi lõpp, maksis Straumur selle ka tegelikult täies osas 2012. aasta alguses välja. Pärast seda lõpetati riigi riskiprognoos vastava vara piisavuse kohta.

4.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED NING BYRI KÄSITLEVATES OTSUSTES AJUTISELT HEAKS KIIDETUD MEETMED

| (145) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tegi järelevalveamet esialgse järelduse, mille kohaselt sisaldavad nii Islandi riigi poolt Íslandsbanki kapitaliseerimiseks võetud meetmed kui ka likviidsusvahend riigiabi tunnuseid EMP lepingu artikli 61 tähenduses. Lisaks ei olnud järelevalveametil võimalik välistada riigiabi tunnuste olemasolu hoiuste tagamisel ja Straumuri lepingus. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses ei käsitletud Byri omandamisega seotud abimeetmeid, kuna järelevalveamet oli need Byri käsitlevate otsustega ajutiselt heaks kiitnud. Käesolevas otsuses võtab järelevalveamet lõpliku seisukoha meetmete suhtes, mis mõjutavad endiselt käesolevat hindamist. |
| --- | --- |

(145)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tegi järelevalveamet esialgse järelduse, mille kohaselt sisaldavad nii Islandi riigi poolt Íslandsbanki kapitaliseerimiseks võetud meetmed kui ka likviidsusvahend riigiabi tunnuseid EMP lepingu artikli 61 tähenduses. Lisaks ei olnud järelevalveametil võimalik välistada riigiabi tunnuste olemasolu hoiuste tagamisel ja Straumuri lepingus. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses ei käsitletud Byri omandamisega seotud abimeetmeid, kuna järelevalveamet oli need Byri käsitlevate otsustega ajutiselt heaks kiitnud. Käesolevas otsuses võtab järelevalveamet lõpliku seisukoha meetmete suhtes, mis mõjutavad endiselt käesolevat hindamist.

| (146) | Seoses uurimismenetluse algatamise otsuses hinnatavate meetmete kokkusobivusega leidis järelevalveamet, et lõplikku seisukohta saab võtta vaid restruktureerimiskava alusel, mida ei olnud ametliku uurimismenetluse algatamise hetkel 15. detsembril 2010 veel esitatud. Järelevalveamet väljendas kahtlust abi kokkusobivuse suhtes eeskätt põhjusel, et aasta pärast Íslandsbanki asutamist ei olnud restruktureerimiskava veel esitatud. |
| --- | --- |

(146)

Seoses uurimismenetluse algatamise otsuses hinnatavate meetmete kokkusobivusega leidis järelevalveamet, et lõplikku seisukohta saab võtta vaid restruktureerimiskava alusel, mida ei olnud ametliku uurimismenetluse algatamise hetkel 15. detsembril 2010 veel esitatud. Järelevalveamet väljendas kahtlust abi kokkusobivuse suhtes eeskätt põhjusel, et aasta pärast Íslandsbanki asutamist ei olnud restruktureerimiskava veel esitatud.

4.1.   Huvitatud isikute märkused

| (147) | Järelevalveametile laekus endise panga võlausaldajate avaldus, milles rõhutati vajadust käsitleda neid huvitatud isikutena ning viidati võimalusele esitada hilisemas etapis märkusi. |
| --- | --- |

(147)

Järelevalveametile laekus endise panga võlausaldajate avaldus, milles rõhutati vajadust käsitleda neid huvitatud isikutena ning viidati võimalusele esitada hilisemas etapis märkusi.

4.2.   Islandi ametiasutuste märkused

| (148) | Islandi ametiasutused on nõus väitega, et New Glitnir Banki, praeguse nimega Íslandsbanki, asutamiseks võetud meetmed sisaldavad riigiabi tunnuseid. Islandi ametiasutused on seisukohal, et meetmed on sellegipoolest kokkusobivad EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 punkti alusel, kuna need on vajalikud, proportsionaalsed ja sobivad Islandi majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamiseks. Islandi ametiasutuste arvamusel on võetud meetmed kõikides aspektides kooskõlas järelevalveameti riigiabi suunistega, samuti on abi nende arvamusel vajalik ja piiratud minimaalse vajaliku summaga. |
| --- | --- |

(148)

Islandi ametiasutused on nõus väitega, et New Glitnir Banki, praeguse nimega Íslandsbanki, asutamiseks võetud meetmed sisaldavad riigiabi tunnuseid. Islandi ametiasutused on seisukohal, et meetmed on sellegipoolest kokkusobivad EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 punkti alusel, kuna need on vajalikud, proportsionaalsed ja sobivad Islandi majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamiseks. Islandi ametiasutuste arvamusel on võetud meetmed kõikides aspektides kooskõlas järelevalveameti riigiabi suunistega, samuti on abi nende arvamusel vajalik ja piiratud minimaalse vajaliku summaga.

| (149) | Lisaks tõstavad Islandi ametiasutused esile asjaolu, et Glitnir Banki endised aktsionärid kaotasid kõik oma aktsiad ja ei saanud riigilt mingit hüvitist, et abi vastab nõudele piirata ülekanduvat mõju konkurentidele ning et laenude tingimused (teise taseme omavahendid) on võrreldavad turumääradega. |
| --- | --- |

(149)

Lisaks tõstavad Islandi ametiasutused esile asjaolu, et Glitnir Banki endised aktsionärid kaotasid kõik oma aktsiad ja ei saanud riigilt mingit hüvitist, et abi vastab nõudele piirata ülekanduvat mõju konkurentidele ning et laenude tingimused (teise taseme omavahendid) on võrreldavad turumääradega.

| (150) | Islandi ametiasutuste väite kohaselt ei sisalda hoiuste tagamine riigiabi tunnuseid. |
| --- | --- |

(150)

Islandi ametiasutuste väite kohaselt ei sisalda hoiuste tagamine riigiabi tunnuseid.

4.3.   Islandi ametiasutuste võetud kohustused

| (151) | Islandi ametiasutused on võtnud mitmeid kohustusi, millest enamik on seotud hinnatava abi põhjustatud konkurentsimoonutustega ning mis on esitatud käesoleva dokumendi lisas. |
| --- | --- |

(151)

Islandi ametiasutused on võtnud mitmeid kohustusi, millest enamik on seotud hinnatava abi põhjustatud konkurentsimoonutustega ning mis on esitatud käesoleva dokumendi lisas.

II.   HINDAMINE

1.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (152) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmist:
  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(152)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmist:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

| (153) | Allpool hindab järelevalveamet järgmiseid meetmeid (71):






  — | Islandi riigi poolt uuele pangale antud esialgne käibekapital |
| --- | --- | --- |

(153)

Allpool hindab järelevalveamet järgmiseid meetmeid (71):

—

Islandi riigi poolt uuele pangale antud esialgne käibekapital

| — | uue panga täielik (ajutine) kapitaliseerimine riigi poolt |
| --- | --- |

—

uue panga täielik (ajutine) kapitaliseerimine riigi poolt

| — | 5 % riigi osalus pärast seda, kui 95 % uue panga osakapitalist kanti üle Glitniri võlausaldajatele |
| --- | --- |

—

5 % riigi osalus pärast seda, kui 95 % uue panga osakapitalist kanti üle Glitniri võlausaldajatele

| — | uude panka riigi makstud teise taseme omavahendid allutatud võla näol. |
| --- | --- |

—

uude panka riigi makstud teise taseme omavahendid allutatud võla näol.

Edaspidi nimetatakse eespool kirjeldatud meetmeid ühiselt „kapitaliseerimismeetmeteks”. Lisaks hindab järelevalveamet järgmist:

| — | spetsiaalne likviidsuse tagamise kokkulepe; |
| --- | --- |

—

spetsiaalne likviidsuse tagamise kokkulepe;

| — | Islandi valitsuse täielik tagatis kõigile Islandi pankade siseriiklikele hoiustele; |
| --- | --- |

—

Islandi valitsuse täielik tagatis kõigile Islandi pankade siseriiklikele hoiustele;

| — | Straumuri leping. |
| --- | --- |

—

Straumuri leping.

| (154) | Ühtlasi tuletab järelevalveamet meelde, et ta on määratlenud Íslandsbankit kui Byri käsitleva teise otsusega Byrile antud abi võimalikku saajat. Eeskätt puudutab see allutatud laenu, mille kättesaadavus säilitati kuni Byri ühinemiseni Íslandsbankiga. Lisaks rõhutab järelevalveamet, et praeguseks Íslandsbankiga ühinenud Byri jaoks ajutiselt heaks kiidetud päästemeetmed kujutavad riigiabi, mille lõplik kokkusobivus sõltub ühinenud üksuse esitatud restruktureerimiskavast. |
| --- | --- |

(154)

Ühtlasi tuletab järelevalveamet meelde, et ta on määratlenud Íslandsbankit kui Byri käsitleva teise otsusega Byrile antud abi võimalikku saajat. Eeskätt puudutab see allutatud laenu, mille kättesaadavus säilitati kuni Byri ühinemiseni Íslandsbankiga. Lisaks rõhutab järelevalveamet, et praeguseks Íslandsbankiga ühinenud Byri jaoks ajutiselt heaks kiidetud päästemeetmed kujutavad riigiabi, mille lõplik kokkusobivus sõltub ühinenud üksuse esitatud restruktureerimiskavast.

1.1.   Riigi vahendite olemasolu

| (155) | Nii nagu järelevalveamet oma uurimismenetluse algatamise otsuses juba esialgselt järeldas, on selge, et kapitaliseerimismeetmeid rahastati riigi vahenditest, mille eraldas Islandi riigikassa. Ka Íslandsbanki likviidsusvahend sisaldab selgelt riigi vahendeid. Straumuri lepingu puhul võttis riik riski seoses Straumuri vara võimaliku ebapiisavusega Straumurist ülekantud kohustuste (hoiuste) katmiseks. See oli peamiselt mõeldud puudujäägi katmiseks ehk (võimaliku) ülekande tegemiseks riigi vahenditest. |
| --- | --- |

(155)

Nii nagu järelevalveamet oma uurimismenetluse algatamise otsuses juba esialgselt järeldas, on selge, et kapitaliseerimismeetmeid rahastati riigi vahenditest, mille eraldas Islandi riigikassa. Ka Íslandsbanki likviidsusvahend sisaldab selgelt riigi vahendeid. Straumuri lepingu puhul võttis riik riski seoses Straumuri vara võimaliku ebapiisavusega Straumurist ülekantud kohustuste (hoiuste) katmiseks. See oli peamiselt mõeldud puudujäägi katmiseks ehk (võimaliku) ülekande tegemiseks riigi vahenditest.

| (156) | Seoses hoiuste tagamisega rõhutab järelevalveamet esialgu, et selle hindamisel piirdutakse eespool kirjeldatud täiendava hoiuste tagamise vaatlemisega, mille aluseks on peamiselt Islandi valitsuse avaldused selle kohta, et kodumaistes kommerts- ja hoiupankades ja nende Islandi filiaalides asuvad hoiused tagatakse täielikult. |
| --- | --- |

(156)

Seoses hoiuste tagamisega rõhutab järelevalveamet esialgu, et selle hindamisel piirdutakse eespool kirjeldatud täiendava hoiuste tagamise vaatlemisega, mille aluseks on peamiselt Islandi valitsuse avaldused selle kohta, et kodumaistes kommerts- ja hoiupankades ja nende Islandi filiaalides asuvad hoiused tagatakse täielikult.

| (157) | Hindamine ei piira järelevalveameti arvamust seaduse nr 98//1999 ning Islandi valitsuse ja hoiustajate ja investeerijate tagatisfondi finantskriisi aegse tegevuse kokkusobivuse kohta EMP õigusega, eeskätt direktiiviga 94/19/EÜ. Direktiivide 97/9/EÜ ja 94/19/EÜ kohaldamise suhtes on järelevalveamet arvamusel, et sel määral, mil nende kohaldamisalasse kuuluvad meetmed kujutavad riigiabi, ei tekita riigi vahendite eraldamine EMP õiguses sätestatud kohustuste täitmiseks üldiselt EMP lepingu artikli 61 kohaseid kahtlusi. Käesolevas otsuses seega nimetatud meetmeid ei käsitleta. |
| --- | --- |

(157)

Hindamine ei piira järelevalveameti arvamust seaduse nr 98//1999 ning Islandi valitsuse ja hoiustajate ja investeerijate tagatisfondi finantskriisi aegse tegevuse kokkusobivuse kohta EMP õigusega, eeskätt direktiiviga 94/19/EÜ. Direktiivide 97/9/EÜ ja 94/19/EÜ kohaldamise suhtes on järelevalveamet arvamusel, et sel määral, mil nende kohaldamisalasse kuuluvad meetmed kujutavad riigiabi, ei tekita riigi vahendite eraldamine EMP õiguses sätestatud kohustuste täitmiseks üldiselt EMP lepingu artikli 61 kohaseid kahtlusi. Käesolevas otsuses seega nimetatud meetmeid ei käsitleta.

| (158) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märkis järelevalveamet, et kavatseb edasi uurida, kas eespool kirjeldatud Islandi riigi avaldused on piisavalt täpsed, kindlad, mittetingimuslikud ja õiguslikult siduvad, et hõlmata riigi vahendite kaasamist (72). Nende kriteeriumide täitmise hindamise juures märgib järelevalveamet, et avaldustega kaasnes tagasivõetamatu riigi vahendite eraldamine ja seda näitab asjaolu, et Islandi riik on andnud endast kõik hoiustajate kaitsmiseks — riik mitte üksnes ei muutnud hoiustajate eelistamise järjestust maksejõuetusjuhtumite vara käsitlemisel (mis ei oleks toonud kaasa riigi vahendite kasutamist), vaid sätestas selgelt, et ei luba mingite kahjude tekkimist hoiustajatele. Valitsuse kõikehõlmav tagatis kõigis kodumaistes kommerts- ja hoiupankades asuvatele hoiustele erineb lisaks kõigist EMP õigusel põhinevatest hoiuste tagamise skeemidest, kuna tagatissumma on piiramatu ning meetmest kasu saavad pangad ei anna omapoolset finantspanust. |
| --- | --- |

(158)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märkis järelevalveamet, et kavatseb edasi uurida, kas eespool kirjeldatud Islandi riigi avaldused on piisavalt täpsed, kindlad, mittetingimuslikud ja õiguslikult siduvad, et hõlmata riigi vahendite kaasamist (72). Nende kriteeriumide täitmise hindamise juures märgib järelevalveamet, et avaldustega kaasnes tagasivõetamatu riigi vahendite eraldamine ja seda näitab asjaolu, et Islandi riik on andnud endast kõik hoiustajate kaitsmiseks — riik mitte üksnes ei muutnud hoiustajate eelistamise järjestust maksejõuetusjuhtumite vara käsitlemisel (mis ei oleks toonud kaasa riigi vahendite kasutamist), vaid sätestas selgelt, et ei luba mingite kahjude tekkimist hoiustajatele. Valitsuse kõikehõlmav tagatis kõigis kodumaistes kommerts- ja hoiupankades asuvatele hoiustele erineb lisaks kõigist EMP õigusel põhinevatest hoiuste tagamise skeemidest, kuna tagatissumma on piiramatu ning meetmest kasu saavad pangad ei anna omapoolset finantspanust.

| (159) | Islandi valitsuse tõlgendust oma avaldusest iseloomustavad alates 2008. aasta oktoobrist toimunud riigi sekkumised finantssektorisse, mis on kannustatud soovist täita avalduses võetud kohustust. Sekkumised hõlmasid finantsettevõtjate hoiuste katmiseks võetud meetmeid, milleks oli näiteks kolme kommertspanga asutamine; SPRONi hoiuste ülekandmine Arion Bankile; Straumuri hoiuste ülekandmine Islandsbankile; viie Sparisjódabanki Íslandsi hoiupanga hoiuste ülevõtmine Islandi keskpanga poolt; Byr Savings Banki hoiuste ülekandmine Byr hf-le; Keflavík Savings Banki hoiuste ülekandmine SpKefile ning riigi vastutus SpKefi hoiuste eest pärast viimase sundühinemist Landsbankinniga. |
| --- | --- |

(159)

Islandi valitsuse tõlgendust oma avaldusest iseloomustavad alates 2008. aasta oktoobrist toimunud riigi sekkumised finantssektorisse, mis on kannustatud soovist täita avalduses võetud kohustust. Sekkumised hõlmasid finantsettevõtjate hoiuste katmiseks võetud meetmeid, milleks oli näiteks kolme kommertspanga asutamine; SPRONi hoiuste ülekandmine Arion Bankile; Straumuri hoiuste ülekandmine Islandsbankile; viie Sparisjódabanki Íslandsi hoiupanga hoiuste ülevõtmine Islandi keskpanga poolt; Byr Savings Banki hoiuste ülekandmine Byr hf-le; Keflavík Savings Banki hoiuste ülekandmine SpKefile ning riigi vastutus SpKefi hoiuste eest pärast viimase sundühinemist Landsbankinniga.

| (160) | Järelevalveametis praegu uurimisel oleva mitme riigiabijuhtumi puhul (millest osa on ka eespool nimetatud) on Islandi ametiasutused väitnud, et vastav valitud meede oli Islandi riigi jaoks rahaliselt kõige vähem kulukas valik täitmaks lubadust kaitsta täielikult hoiustajaid. |
| --- | --- |

(160)

Järelevalveametis praegu uurimisel oleva mitme riigiabijuhtumi puhul (millest osa on ka eespool nimetatud) on Islandi ametiasutused väitnud, et vastav valitud meede oli Islandi riigi jaoks rahaliselt kõige vähem kulukas valik täitmaks lubadust kaitsta täielikult hoiustajaid.

| (161) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab järelevalveamet, et tegemist on õiguslikult siduva, täpse, mittetingimusliku ja kindla meetmega. Sellest lähtuvalt teeb järelevalveamet järelduse, et Islandi riigi avaldused hoiuste täieliku tagamise kohta kujutavad riigi vahendite kaasamist EMP lepingu artikli 61 tähenduses. |
| --- | --- |

(161)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab järelevalveamet, et tegemist on õiguslikult siduva, täpse, mittetingimusliku ja kindla meetmega. Sellest lähtuvalt teeb järelevalveamet järelduse, et Islandi riigi avaldused hoiuste täieliku tagamise kohta kujutavad riigi vahendite kaasamist EMP lepingu artikli 61 tähenduses.

1.2.   Teatavate ettevõtjate või teatavate kaupade tootmise soodustamine

1.2.1.   Eelised

| (162) | Esiteks peavad abimeetmed andma uuele pangale eelised, millega ta vabastatakse maksukohustustest, mida ta peaks oma eelarvest tavaliselt kandma. Vastavalt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tehtud esialgsele järeldusele on amet endiselt seisukohal, et iga kapitaliseerimismeetmega antakse uuele pangale eelis, kuna antud kapital ei oleks olnud pangale kättesaadav ilma riigi sekkumiseta. |
| --- | --- |

(162)

Esiteks peavad abimeetmed andma uuele pangale eelised, millega ta vabastatakse maksukohustustest, mida ta peaks oma eelarvest tavaliselt kandma. Vastavalt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tehtud esialgsele järeldusele on amet endiselt seisukohal, et iga kapitaliseerimismeetmega antakse uuele pangale eelis, kuna antud kapital ei oleks olnud pangale kättesaadav ilma riigi sekkumiseta.

| (163) | Selleks et teha kindlaks, kas investeerimine ettevõttesse, näiteks kapitalisüsti abil, toob kaasa eelise, kohaldab amet turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtet ning hindab, kas avaliku sektori asutusega võrreldava suurusega erainvestor, kes tegutseb turumajanduse tavatingimustes, oleks niisuguse investeeringu teinud (73). Mis puudutab raskustes olevate pankade kasuks võetavaid kapitaliseerimismeetmeid, siis on alates kriisi algusest nii Euroopa Komisjoni (arvukatel juhtudel alates finantskriisi algusest) (74) kui ka järelevalveamet (75) olnud üldiselt seisukohal, et pankade riigipoolne rekapitaliseerimine toimub riigiabi andmise näol, võttes arvesse finantsturgudel alates 2008. aasta sügisest valitsenud heitlikku olukorda ja ebakindlust. See üldine kaalutlus kehtib eelkõige Islandi finantsturgude kohta 2008. ja 2009. aastal, mil kogu süsteem kokku varises. Seega leiab järelevalveamet, et kapitaliseerimismeetmed annavad Íslandsbankile eelise, vaatamata uue panga kapitalist 95 % võimalikule ülekandmisele (peamiselt erasektori) võlausaldajatele. Erasektori sekkumine Íslandsbanki kapitaliseerimisse toimus täielikult endise panga võlausaldajate poolt, kes üritavad üksnes oma kahjusid minimeerida (76). |
| --- | --- |

(163)

Selleks et teha kindlaks, kas investeerimine ettevõttesse, näiteks kapitalisüsti abil, toob kaasa eelise, kohaldab amet turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtet ning hindab, kas avaliku sektori asutusega võrreldava suurusega erainvestor, kes tegutseb turumajanduse tavatingimustes, oleks niisuguse investeeringu teinud (73). Mis puudutab raskustes olevate pankade kasuks võetavaid kapitaliseerimismeetmeid, siis on alates kriisi algusest nii Euroopa Komisjoni (arvukatel juhtudel alates finantskriisi algusest) (74) kui ka järelevalveamet (75) olnud üldiselt seisukohal, et pankade riigipoolne rekapitaliseerimine toimub riigiabi andmise näol, võttes arvesse finantsturgudel alates 2008. aasta sügisest valitsenud heitlikku olukorda ja ebakindlust. See üldine kaalutlus kehtib eelkõige Islandi finantsturgude kohta 2008. ja 2009. aastal, mil kogu süsteem kokku varises. Seega leiab järelevalveamet, et kapitaliseerimismeetmed annavad Íslandsbankile eelise, vaatamata uue panga kapitalist 95 % võimalikule ülekandmisele (peamiselt erasektori) võlausaldajatele. Erasektori sekkumine Íslandsbanki kapitaliseerimisse toimus täielikult endise panga võlausaldajate poolt, kes üritavad üksnes oma kahjusid minimeerida (76).

| (164) | Sama kehtib seoses eriotstarbelise likviidsusvahendiga, mille üle toimusid läbirääkimised osana riigiabi meetmete paketist, mille eesmärk on taastada maksejõuetuks muutunud panga tehingud uuesti loodud pangas ning innustada maksejõuetuks muutunud panga võlausaldajate osalust uue panga aktsiakapitalis. On selge, et riik sekkus, kuna ei olnud kindel, kas Íslandsbanki saavutab turul piisava likviidsuse. Seega, selle asemel et tegutseda erainvestori rollis, asendas riik selle pigem erasektori turuosalejate rolliga, kes kõhklesid finantsettevõtjatele laenu andmisel. Seetõttu kinnitab järelevalveamet oma esialgset järeldust, mille ta tegi ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, ning leiab, et eriotstarbeline likviidsusvahend annab Íslandsbankile eelise. |
| --- | --- |

(164)

Sama kehtib seoses eriotstarbelise likviidsusvahendiga, mille üle toimusid läbirääkimised osana riigiabi meetmete paketist, mille eesmärk on taastada maksejõuetuks muutunud panga tehingud uuesti loodud pangas ning innustada maksejõuetuks muutunud panga võlausaldajate osalust uue panga aktsiakapitalis. On selge, et riik sekkus, kuna ei olnud kindel, kas Íslandsbanki saavutab turul piisava likviidsuse. Seega, selle asemel et tegutseda erainvestori rollis, asendas riik selle pigem erasektori turuosalejate rolliga, kes kõhklesid finantsettevõtjatele laenu andmisel. Seetõttu kinnitab järelevalveamet oma esialgset järeldust, mille ta tegi ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, ning leiab, et eriotstarbeline likviidsusvahend annab Íslandsbankile eelise.

| (165) | Seoses Straumur Banki vara ja kohustuste ülekandmisega (Straumuri leping) märgib järelevalveamet positiivse asjaoluna, et üldise tehingu eesmärk on anda Íslandsbankile hüvitis, mis on võrdne üksnes ülekantud kohustuste summaga. Siiski peab riik kandma kogu riski, kui Straumuri vara väärtus on väiksem kui ülekantud hoiuste väärtus, ning võtma kohustuse katta mis tahes võimalik puudujääk. Seega näib, et Íslandsbanki võib lisaks võlakirja intressimaksetelt saadud teatavale tulule omandada firmaväärtust ja täiendavaid turuosi ilma riski võtmata. Järelevalveameti hinnangul kujutab see endast eelist. |
| --- | --- |

(165)

Seoses Straumur Banki vara ja kohustuste ülekandmisega (Straumuri leping) märgib järelevalveamet positiivse asjaoluna, et üldise tehingu eesmärk on anda Íslandsbankile hüvitis, mis on võrdne üksnes ülekantud kohustuste summaga. Siiski peab riik kandma kogu riski, kui Straumuri vara väärtus on väiksem kui ülekantud hoiuste väärtus, ning võtma kohustuse katta mis tahes võimalik puudujääk. Seega näib, et Íslandsbanki võib lisaks võlakirja intressimaksetelt saadud teatavale tulule omandada firmaväärtust ja täiendavaid turuosi ilma riski võtmata. Järelevalveameti hinnangul kujutab see endast eelist.

| (166) | Lisaks peab järelevalveamet hindama, kas täiendav hoiuste tagamine kujutab endast eelist Íslandsbankile ja Islandi pankadele üldiselt. Sellega seoses märgib järelevalveamet, et kui Islandi ametiasutused tegid esmakordselt avalduse hoiuste tagamise kohta, ei olnud täiesti selge, kuidas see tagatis praktikas toimib, eelkõige, millist mõju avaldaks niisugune sekkumine pangale, kes ei suuda enam täita finantskohustusi oma võlausaldajate ees. Vahepeal selgus, et niisugune pank võib maksejõuetuks muutuda, kuid et Islandi riik tagaks (näiteks hoiuste ülekandmisega teisele pangale ja vara puudujäägi korvamisega) selle, et hoiused oleks võimalik täielikult välja maksta, ning võlausaldajad ei kaotaks kunagi juurdepääsu oma hoiuste kogusummale. |
| --- | --- |

(166)

Lisaks peab järelevalveamet hindama, kas täiendav hoiuste tagamine kujutab endast eelist Íslandsbankile ja Islandi pankadele üldiselt. Sellega seoses märgib järelevalveamet, et kui Islandi ametiasutused tegid esmakordselt avalduse hoiuste tagamise kohta, ei olnud täiesti selge, kuidas see tagatis praktikas toimib, eelkõige, millist mõju avaldaks niisugune sekkumine pangale, kes ei suuda enam täita finantskohustusi oma võlausaldajate ees. Vahepeal selgus, et niisugune pank võib maksejõuetuks muutuda, kuid et Islandi riik tagaks (näiteks hoiuste ülekandmisega teisele pangale ja vara puudujäägi korvamisega) selle, et hoiused oleks võimalik täielikult välja maksta, ning võlausaldajad ei kaotaks kunagi juurdepääsu oma hoiuste kogusummale.

| (167) | Järelevalveamet leiab, et see, kuidas riik täpselt tegutseb riigisisestele hoiustele piiramatu tagatise andmisel, on teisese tähtsusega. Oluline on see, et riik on võtnud kohustuse sekkuda piiramatus ulatuses, juhul kui pank ei suuda hoiuseid välja maksta. |
| --- | --- |

(167)

Järelevalveamet leiab, et see, kuidas riik täpselt tegutseb riigisisestele hoiustele piiramatu tagatise andmisel, on teisese tähtsusega. Oluline on see, et riik on võtnud kohustuse sekkuda piiramatus ulatuses, juhul kui pank ei suuda hoiuseid välja maksta.

| (168) | See piiramatu tagatis on järelevalveameti hinnangul Íslandsbanki soodustanud. Esiteks, kuna see annab väärtusliku konkurentsieelise (piiramatu riigipoolne tagatis ja seega oluline turvavõrgustik) võrreldes alternatiivsete investeerimisvõimaluste ja investoritega. Seda tõestab näiteks hiljutine majandusministri aruanne, milles kinnitatakse, et: „Islandi finantsettevõtjad tegutsevad praegu erikeskkonnas, kus toimub kapitali kontrollimine ja hoiustele antakse kõikehõlmav tagatis. Niisugustes tingimustes on panga hoiused Islandi säästude kogujate jaoks praktiliselt ainus turvaline valik” (77). |
| --- | --- |

(168)

See piiramatu tagatis on järelevalveameti hinnangul Íslandsbanki soodustanud. Esiteks, kuna see annab väärtusliku konkurentsieelise (piiramatu riigipoolne tagatis ja seega oluline turvavõrgustik) võrreldes alternatiivsete investeerimisvõimaluste ja investoritega. Seda tõestab näiteks hiljutine majandusministri aruanne, milles kinnitatakse, et: „Islandi finantsettevõtjad tegutsevad praegu erikeskkonnas, kus toimub kapitali kontrollimine ja hoiustele antakse kõikehõlmav tagatis. Niisugustes tingimustes on panga hoiused Islandi säästude kogujate jaoks praktiliselt ainus turvaline valik” (77).

| (169) | Teiseks näib olevat selge, et tagatise puudumisel oleks Íslandsbanki tõenäolisemalt kannatanud kahju hoiuste massilise väljavõtmise tõttu, sarnaselt oma eelkäijale (78). Seega oleks pank tõenäoliselt pidanud maksma suuremat intressi (riski neutraliseerimiseks), et tõmmata ligi või isegi lihtsalt säilitada sama hulk hoiuseid, kui Islandi riik ei oleks hoiustele andnud täiendavat piiramatut tagatist. Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et hoiuste tagamine kujutab endast panga jaoks eelist. |
| --- | --- |

(169)

Teiseks näib olevat selge, et tagatise puudumisel oleks Íslandsbanki tõenäolisemalt kannatanud kahju hoiuste massilise väljavõtmise tõttu, sarnaselt oma eelkäijale (78). Seega oleks pank tõenäoliselt pidanud maksma suuremat intressi (riski neutraliseerimiseks), et tõmmata ligi või isegi lihtsalt säilitada sama hulk hoiuseid, kui Islandi riik ei oleks hoiustele andnud täiendavat piiramatut tagatist. Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et hoiuste tagamine kujutab endast panga jaoks eelist.

1.2.2.   Valikulisus

| (170) | Teiseks, abimeede peab olema valikuline, kuna sellega soodustatakse „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”. Kapitaliseerimismeetmed, likviidsusvahend ja Straumuri leping on valikulised, kuna nendest saab kasu üksnes Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(170)

Teiseks, abimeede peab olema valikuline, kuna sellega soodustatakse „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”. Kapitaliseerimismeetmed, likviidsusvahend ja Straumuri leping on valikulised, kuna nendest saab kasu üksnes Íslandsbanki.

| (171) | Lisaks, kuna riigi toetus võib olla valikuline isegi olukorras, kus kasu saavad üks või mitu majandussektorit ja teised mitte, leiab järelevalveamet samuti, et riigipoolne hoiuste tagamine, millest saab kasu Islandi pangandussektor, on tervikuna valikuline. See järeldus tuleneb ka eespool esitatud kaalutlustest, mille kohaselt panku soodustatakse teiste ettevõtjate ees, kes pakuvad võimalusi raha säästmiseks ja investeerimiseks. |
| --- | --- |

(171)

Lisaks, kuna riigi toetus võib olla valikuline isegi olukorras, kus kasu saavad üks või mitu majandussektorit ja teised mitte, leiab järelevalveamet samuti, et riigipoolne hoiuste tagamine, millest saab kasu Islandi pangandussektor, on tervikuna valikuline. See järeldus tuleneb ka eespool esitatud kaalutlustest, mille kohaselt panku soodustatakse teiste ettevõtjate ees, kes pakuvad võimalusi raha säästmiseks ja investeerimiseks.

1.3.   Konkurentsi moonutamine ja mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele

| (172) | Meetmed tugevdavad Íslandsbanki võrreldes konkurentidega (või potentsiaalsete konkurentidega) Islandil ja teistes EMP riikides. Íslandsbanki on, nagu eespool kirjeldatud, ettevõtja, kes tegutseb EMPs rahvusvahelisele konkurentsile avatud finantsturgudel. Kuigi Islandi finantsturud on praegu pigem isoleeritud, eelkõige kapitalikontrollide tõttu, siis piiriülene kaubandus ja selle potentsiaal on endiselt olemas, ning kaubandus suureneb tõenäoliselt niipea, kui kapitalikontrollid kaotatakse. Kõiki hindamisel olevaid meetmeid tuleb seega vaadelda konkurentsi moonutavatena ja EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust mõjutavatena (79). |
| --- | --- |

(172)

Meetmed tugevdavad Íslandsbanki võrreldes konkurentidega (või potentsiaalsete konkurentidega) Islandil ja teistes EMP riikides. Íslandsbanki on, nagu eespool kirjeldatud, ettevõtja, kes tegutseb EMPs rahvusvahelisele konkurentsile avatud finantsturgudel. Kuigi Islandi finantsturud on praegu pigem isoleeritud, eelkõige kapitalikontrollide tõttu, siis piiriülene kaubandus ja selle potentsiaal on endiselt olemas, ning kaubandus suureneb tõenäoliselt niipea, kui kapitalikontrollid kaotatakse. Kõiki hindamisel olevaid meetmeid tuleb seega vaadelda konkurentsi moonutavatena ja EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust mõjutavatena (79).

1.4.   Järeldus

| (173) | Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et Islandi riigi võetud meetmed uue panga kapitaliseerimiseks ning likviidsusvahend, hoiuste tagamine ja Straumuri leping hõlmavad riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Järelevalveamet juhib tähelepanu asjaolule, et ta jõudis samale järeldusele Byri käsitlevates otsustes Byri kapitaliseerimise meetmete suhtes. |
| --- | --- |

(173)

Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et Islandi riigi võetud meetmed uue panga kapitaliseerimiseks ning likviidsusvahend, hoiuste tagamine ja Straumuri leping hõlmavad riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Järelevalveamet juhib tähelepanu asjaolule, et ta jõudis samale järeldusele Byri käsitlevates otsustes Byri kapitaliseerimise meetmete suhtes.

2.   MENETLUSNÕUDED

| (174) | Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse [...]. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”. |
| --- | --- |

(174)

Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse [...]. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”.

| (175) | Järelevalveameti algatatud ametliku uurimismenetlusega hõlmatud abimeetmetest ei teatanud Islandi ametiasutused enne nende rakendamist. Seega järeldab järelevalveamet, et Islandi ametiasutused ei ole täitnud oma kohustusi kooskõlas protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3. Seega oli nimetatud abimeetmete võtmine ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(175)

Järelevalveameti algatatud ametliku uurimismenetlusega hõlmatud abimeetmetest ei teatanud Islandi ametiasutused enne nende rakendamist. Seega järeldab järelevalveamet, et Islandi ametiasutused ei ole täitnud oma kohustusi kooskõlas protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3. Seega oli nimetatud abimeetmete võtmine ebaseaduslik.

3.   ABI KOKKUSOBIVUS

| (176) | Eelmärkusena täheldab järelevalveamet, et olgugi et Íslandsbanki on 2008. aastal asutatud uus juriidiline isik, on see (sisetehingute mõistes) ilmselgelt Glitniri majandusjärglane selles mõttes, et kahe üksuse vahel esineb majanduslik järjepidevus. Et 2008. aasta sügisest alanud Íslandsbanki majandustegevus ei oleks ilma abita olnud jätkusuutlik, käsitleb järelevalveamet panka raskustes oleva ettevõtjana. |
| --- | --- |

(176)

Eelmärkusena täheldab järelevalveamet, et olgugi et Íslandsbanki on 2008. aastal asutatud uus juriidiline isik, on see (sisetehingute mõistes) ilmselgelt Glitniri majandusjärglane selles mõttes, et kahe üksuse vahel esineb majanduslik järjepidevus. Et 2008. aasta sügisest alanud Íslandsbanki majandustegevus ei oleks ilma abita olnud jätkusuutlik, käsitleb järelevalveamet panka raskustes oleva ettevõtjana.

| (177) | Lisaks on hinnatavad meetmed üheaegselt nii pääste- kui ka restruktureerimismeetmed. Nagu on sätestatud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, oleks järelevalveamet juhul, kui abimeetmetest oleks teavitatud enne nende rakendamist, lubanud võtta meetmeid ajutise kokkusobiva päästeabina ning võtnud hiljem restruktureerimiskava alusel lõpliku seisukoha. Kuna aga õigeaegset teavitamist aset ei leidnud, algatas järelevalveamet ametliku uurimismenetluse ja nõudis restruktureerimiskava esitamist. Nagu eespool märgitud, sõltub lõplik meetmete kokkusobivus sellest, kas restruktureerimiskava vastab järelevalveameti kehtivates riigiabi suunistes raskustes olevate ettevõtjate suhtes kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(177)

Lisaks on hinnatavad meetmed üheaegselt nii pääste- kui ka restruktureerimismeetmed. Nagu on sätestatud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, oleks järelevalveamet juhul, kui abimeetmetest oleks teavitatud enne nende rakendamist, lubanud võtta meetmeid ajutise kokkusobiva päästeabina ning võtnud hiljem restruktureerimiskava alusel lõpliku seisukoha. Kuna aga õigeaegset teavitamist aset ei leidnud, algatas järelevalveamet ametliku uurimismenetluse ja nõudis restruktureerimiskava esitamist. Nagu eespool märgitud, sõltub lõplik meetmete kokkusobivus sellest, kas restruktureerimiskava vastab järelevalveameti kehtivates riigiabi suunistes raskustes olevate ettevõtjate suhtes kehtestatud kriteeriumidele.

3.1.   Õiguslik alus kokkusobivuse hindamiseks: EMP lepingu artikli 61 lõige 3 ja järelevalveameti ümberkorraldamissuunised

| (178) | Olgugi et raskustes olevatele ettevõtjatele nagu Íslandsbanki antud riigiabi hinnatakse tavaliselt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel, võib järelevalveamet sama lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaselt lubada riigiabi juhul, kui see on ette nähtud „tõsise häire kõrvaldamiseks mõne EÜ liikmesriigi või EFTA riigi majanduses”. Nagu on sätestatud pangandussuuniste lõikes 8, (80) kinnitab järelevalveamet veelkord, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt b vajab piiravat tõlgendamist selle kohta, mida pidada EFTA riigi majanduse tõsiseks häireks. |
| --- | --- |

(178)

Olgugi et raskustes olevatele ettevõtjatele nagu Íslandsbanki antud riigiabi hinnatakse tavaliselt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel, võib järelevalveamet sama lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaselt lubada riigiabi juhul, kui see on ette nähtud „tõsise häire kõrvaldamiseks mõne EÜ liikmesriigi või EFTA riigi majanduses”. Nagu on sätestatud pangandussuuniste lõikes 8, (80) kinnitab järelevalveamet veelkord, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt b vajab piiravat tõlgendamist selle kohta, mida pidada EFTA riigi majanduse tõsiseks häireks.

| (179) | Nagu on eespool üksikasjalikult kirjeldatud, langes riik Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt 2008. aasta oktoobris süsteemsesse kriisi, mille tulemusel varisesid mõne päeva jooksul kokku Islandi suurimad pangad ning hoiupangad. Kokkuvarisenud finantsasutuste turuosa kokku oli Islandi finantsturu enamikus segmentides suurem kui 90 %. Raskustega kaasnes usalduse kadumine riigi vääringu suhtes. Finantskriis andis tugeva löögi Islandi reaalmajandusele. Kuigi kriisi puhkemisest on möödas juba kolm aastat, on riigi finantssüsteem endiselt heitlik. Olukord on alates 2008. aastast küll märkimisväärselt paranenud, kuid ilmselgelt oli meetmete eesmärk nende võtmise ajal tõsise häire kõrvaldamine riigi majanduses. |
| --- | --- |

(179)

Nagu on eespool üksikasjalikult kirjeldatud, langes riik Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt 2008. aasta oktoobris süsteemsesse kriisi, mille tulemusel varisesid mõne päeva jooksul kokku Islandi suurimad pangad ning hoiupangad. Kokkuvarisenud finantsasutuste turuosa kokku oli Islandi finantsturu enamikus segmentides suurem kui 90 %. Raskustega kaasnes usalduse kadumine riigi vääringu suhtes. Finantskriis andis tugeva löögi Islandi reaalmajandusele. Kuigi kriisi puhkemisest on möödas juba kolm aastat, on riigi finantssüsteem endiselt heitlik. Olukord on alates 2008. aastast küll märkimisväärselt paranenud, kuid ilmselgelt oli meetmete eesmärk nende võtmise ajal tõsise häire kõrvaldamine riigi majanduses.

| (180) | Seepärast leiab järelevalveamet, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b saab pidada käesoleval juhul kehtivaks. |
| --- | --- |

(180)

Seepärast leiab järelevalveamet, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b saab pidada käesoleval juhul kehtivaks.

Ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaldamine

| (181) | Järelevalveameti riigiabi suunistes finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (81) (edaspidi „ümberkorraldamissuunised”) on sätestatud kehtivad riigiabieeskirjad finantsasutuste restruktureerimiseks kriisiolukorras. Ümberkorraldamissuuniste kohaselt peab finantsasutuse restruktureerimine kriisiolukorras selleks, et olla kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b, hõlmama järgmist:






  i) | tooma kaasa panga elujõulisuse taastumise; |
| --- | --- | --- |

(181)

Järelevalveameti riigiabi suunistes finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (81) (edaspidi „ümberkorraldamissuunised”) on sätestatud kehtivad riigiabieeskirjad finantsasutuste restruktureerimiseks kriisiolukorras. Ümberkorraldamissuuniste kohaselt peab finantsasutuse restruktureerimine kriisiolukorras selleks, et olla kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b, hõlmama järgmist:

i)

tooma kaasa panga elujõulisuse taastumise;

| ii) | sisaldama piisavalt abisaaja omaosalust (kulude jagamine); |
| --- | --- |

ii)

sisaldama piisavalt abisaaja omaosalust (kulude jagamine);

| iii) | sisaldama piisavaid meetmeid, mis piiravad konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

iii)

sisaldama piisavaid meetmeid, mis piiravad konkurentsi moonutamist.

| (182) | Íslandsbanki kohta esitatud restruktureerimiskava alusel (mis kajastab ka Byri omandamist) hindab järelevalveamet seega allpool, kas need kriteeriumid on täidetud ning kas eespool kirjeldatud abimeetmed kujutavad kokkusobivat restruktureerimisabi. |
| --- | --- |

(182)

Íslandsbanki kohta esitatud restruktureerimiskava alusel (mis kajastab ka Byri omandamist) hindab järelevalveamet seega allpool, kas need kriteeriumid on täidetud ning kas eespool kirjeldatud abimeetmed kujutavad kokkusobivat restruktureerimisabi.

3.2.   Elujõulisuse taastamine

| (183) | Abisaajate pikaajalise elujõulisuse taastamine tänu restruktureerimisabile on sellise abi põhieesmärk ning abi kokkusobivuse määratlemise juures on oluline hinnata, kas abi võimaldab seda saavutada. |
| --- | --- |

(183)

Abisaajate pikaajalise elujõulisuse taastamine tänu restruktureerimisabile on sellise abi põhieesmärk ning abi kokkusobivuse määratlemise juures on oluline hinnata, kas abi võimaldab seda saavutada.

| (184) | Nagu eespool märgitud, muutsid 2008. aasta sügisel Islandil puhkenud majanduskriis, erakorraliste meetmete, nagu kapitalikontrollide kehtestamine, muutuv reguleeriv keskkond ning olenemata teatavast hiljutisest stabiliseerumisest endiselt ebakindlad makromajanduslikud prognoosid (eelkõige euroala majandushädade tõttu), panga kasumliku juhtimise ja selle pikaajalise elujõulisuse tagamise keeruliseks. Seega rõhutab järelevalveamet juba varakult, et alljärgneva hindamise puhul on vaja seda asjaolu arvesse võtta. |
| --- | --- |

(184)

Nagu eespool märgitud, muutsid 2008. aasta sügisel Islandil puhkenud majanduskriis, erakorraliste meetmete, nagu kapitalikontrollide kehtestamine, muutuv reguleeriv keskkond ning olenemata teatavast hiljutisest stabiliseerumisest endiselt ebakindlad makromajanduslikud prognoosid (eelkõige euroala majandushädade tõttu), panga kasumliku juhtimise ja selle pikaajalise elujõulisuse tagamise keeruliseks. Seega rõhutab järelevalveamet juba varakult, et alljärgneva hindamise puhul on vaja seda asjaolu arvesse võtta.

| (185) | Ümberkorraldamissuuniste 2. jaotises on sätestatud, et EMP riik peab esitama laiapõhjalise ja üksikasjaliku restruktureerimiskava, mis sisaldab terviklikku teavet ärimudeli kohta ja tagab panga pikaajalise elujõulisuse taastumise. Ümberkorraldamissuuniste lõikes 10 on sätestatud, et restruktureerimiskavas peavad olema kindlaks määratud panga probleemide põhjused ja panga enda nõrkused, samuti näidatud, mil viisil suudetakse väljapakutud restruktureerimismeetmete abil lahendada panga probleemid. |
| --- | --- |

(185)

Ümberkorraldamissuuniste 2. jaotises on sätestatud, et EMP riik peab esitama laiapõhjalise ja üksikasjaliku restruktureerimiskava, mis sisaldab terviklikku teavet ärimudeli kohta ja tagab panga pikaajalise elujõulisuse taastumise. Ümberkorraldamissuuniste lõikes 10 on sätestatud, et restruktureerimiskavas peavad olema kindlaks määratud panga probleemide põhjused ja panga enda nõrkused, samuti näidatud, mil viisil suudetakse väljapakutud restruktureerimismeetmete abil lahendada panga probleemid.

| (186) | Nagu eespool kirjeldatud, on Íslandsbanki raskuste põhjused toodud välja nii restruktureerimiskavas kui ka eriuurimiskomisjoni aruandes. Eriuurimiskomisjoni aruandes seoses eelnevaga panga tasandil kindlaks määratud olulisimate põhjuste hulgas on valimatu ja mitteelujõuline laienemine, pangaomanike tekitatud finantsvõimendus, riskikontsentratsioon, omavahendite väike osakaal ja pankade suurus võrreldes Islandi majandusega. Lisaks laienes Glitnir väga suure võimendusega väljaostude valdkonda (82) ning ärikinnisvaraturgudele väljapoole Islandit. Liiga palju tugineti lühiajalisele pankadevahelisele rahastamisele ning omanikele laenamisega võeti suuri riske, samuti olid pangal suured üksikud riskipositsioonid. |
| --- | --- |

(186)

Nagu eespool kirjeldatud, on Íslandsbanki raskuste põhjused toodud välja nii restruktureerimiskavas kui ka eriuurimiskomisjoni aruandes. Eriuurimiskomisjoni aruandes seoses eelnevaga panga tasandil kindlaks määratud olulisimate põhjuste hulgas on valimatu ja mitteelujõuline laienemine, pangaomanike tekitatud finantsvõimendus, riskikontsentratsioon, omavahendite väike osakaal ja pankade suurus võrreldes Islandi majandusega. Lisaks laienes Glitnir väga suure võimendusega väljaostude valdkonda (82) ning ärikinnisvaraturgudele väljapoole Islandit. Liiga palju tugineti lühiajalisele pankadevahelisele rahastamisele ning omanikele laenamisega võeti suuri riske, samuti olid pangal suured üksikud riskipositsioonid.

Elujõulisust reguleerivad meetmed

| (187) | Kuigi Íslandsbanki restruktureerimiskavas käsitletakse paljusid eespool kindlaks määratud panga nõrkuseid, leiab järelevalveamet, et Glitniri kokkuvarisemine ja Islandi finantstööstuse krahh olid põhjustatud ka paljudest Islandile omastest teguritest, mis on seotud riigi väiksusega, puuduliku reguleerimise ja järelevalvega, mille tõi välja eriuurimiskomisjon. Nii Íslandsbanki kui ka mis tahes muu Islandi panga pikaajaline elujõulisus ei sõltu seega üksnes panga tasandil võetud meetmetest, vaid ka sellest, kas reguleerimis- ja järelevalvepuudused on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(187)

Kuigi Íslandsbanki restruktureerimiskavas käsitletakse paljusid eespool kindlaks määratud panga nõrkuseid, leiab järelevalveamet, et Glitniri kokkuvarisemine ja Islandi finantstööstuse krahh olid põhjustatud ka paljudest Islandile omastest teguritest, mis on seotud riigi väiksusega, puuduliku reguleerimise ja järelevalvega, mille tõi välja eriuurimiskomisjon. Nii Íslandsbanki kui ka mis tahes muu Islandi panga pikaajaline elujõulisus ei sõltu seega üksnes panga tasandil võetud meetmetest, vaid ka sellest, kas reguleerimis- ja järelevalvepuudused on kõrvaldatud.

| (188) | Seoses sellega avaldab järelevalveamet heameelt Islandi ametiasutuste poolt reguleerimis- ja järelevalveraamistikku tehtud muutuste üle, mida selgitatakse lisas. |
| --- | --- |

(188)

Seoses sellega avaldab järelevalveamet heameelt Islandi ametiasutuste poolt reguleerimis- ja järelevalveraamistikku tehtud muutuste üle, mida selgitatakse lisas.

| (189) | Esiteks on suurendatud finantsjärelevalveameti volitusi ja pädevust ning lisatud muu hulgas viimasele uute vastutusvaldkondadena suured üksikud riskipositsioonid ja sellega seotud riskid, mis kuulub järelevalveameti arvates finantskrahhini viinud tegurite hulka. |
| --- | --- |

(189)

Esiteks on suurendatud finantsjärelevalveameti volitusi ja pädevust ning lisatud muu hulgas viimasele uute vastutusvaldkondadena suured üksikud riskipositsioonid ja sellega seotud riskid, mis kuulub järelevalveameti arvates finantskrahhini viinud tegurite hulka.

| (190) | Teiseks on sätestatud ajutiselt ranged nõuded kapitali adekvaatsuse määra suhtes. Samuti on esitatud sätted tagatuse kohta, eeskätt on keelustatud laenu pikendamine oma aktsiate pantimise vastu, mille eesmärk on tagada, et Islandi pangad ei tekitaks endale taas nõrka kapitalipositsiooni. Järelevalveamet leiab, et nimetatud meetmed aitavad suurendada Islandi pankade paindlikkust. |
| --- | --- |

(190)

Teiseks on sätestatud ajutiselt ranged nõuded kapitali adekvaatsuse määra suhtes. Samuti on esitatud sätted tagatuse kohta, eeskätt on keelustatud laenu pikendamine oma aktsiate pantimise vastu, mille eesmärk on tagada, et Islandi pangad ei tekitaks endale taas nõrka kapitalipositsiooni. Järelevalveamet leiab, et nimetatud meetmed aitavad suurendada Islandi pankade paindlikkust.

| (191) | Kolmandaks on rakendatud rida meetmeid seoses direktorite ja juhatuse liikmete valikukriteeriumide ja tasustamisega. Lisaks kehtestati rangemad eeskirjad seotud pooltele (nagu omanikud) laenamise suhtes ning finantsjärelevalveametil on nüüd õigus keelata vajaduse korral pankadel teatavate tehingute tegemise. Muudeti ka asutusesisese ja -välise arvepidamise eeskirju, näiteks lühendati välise arvepidaja ühele ja samale pangale teenuse osutamise perioodi. Järelevalveamet peab kiiduväärseks nende meetmete eesmärki hoida ära omanike ja juhtkonnaga seotud sündmuste kordumist, samuti suurendab see riski välisjärelevalvet. Mõlemad aspektid vähendavad ohtu panga elujõulisusele. |
| --- | --- |

(191)

Kolmandaks on rakendatud rida meetmeid seoses direktorite ja juhatuse liikmete valikukriteeriumide ja tasustamisega. Lisaks kehtestati rangemad eeskirjad seotud pooltele (nagu omanikud) laenamise suhtes ning finantsjärelevalveametil on nüüd õigus keelata vajaduse korral pankadel teatavate tehingute tegemise. Muudeti ka asutusesisese ja -välise arvepidamise eeskirju, näiteks lühendati välise arvepidaja ühele ja samale pangale teenuse osutamise perioodi. Järelevalveamet peab kiiduväärseks nende meetmete eesmärki hoida ära omanike ja juhtkonnaga seotud sündmuste kordumist, samuti suurendab see riski välisjärelevalvet. Mõlemad aspektid vähendavad ohtu panga elujõulisusele.

| (192) | Neljandaks anti Islandi ametiasutuste sõnul finantsjärelevalveametile (juba eespool nimetatud) võimalus piirata pankade tegevust Islandi pankade kriisieelse laiaulatusliku hoiuste kaasamise tõttu, mis tundub olevat vähemalt kiirendanud pankade kokkuvarisemist. Lisaks tundub järelevalveametile, et likviidsust ja välisvaluuta tasakaalu käsitlevad uued eeskirjad (83) on piiranud pankade võimalusi meelitada ligi ebaproportsionaalselt suuri välishoiuseid juhul, kui see muudab pankade äritegevuse haavatavamaks ja tundlikumaks välisvaluuta vahetuskursi ja likviidsusriskide suhtes. Järelevalveamet väljendab rahulolu, et Islandi ametiasutused on võtnud nimetatud puuduliku õigusliku aspekti suhtes meetmeid. |
| --- | --- |

(192)

Neljandaks anti Islandi ametiasutuste sõnul finantsjärelevalveametile (juba eespool nimetatud) võimalus piirata pankade tegevust Islandi pankade kriisieelse laiaulatusliku hoiuste kaasamise tõttu, mis tundub olevat vähemalt kiirendanud pankade kokkuvarisemist. Lisaks tundub järelevalveametile, et likviidsust ja välisvaluuta tasakaalu käsitlevad uued eeskirjad (83) on piiranud pankade võimalusi meelitada ligi ebaproportsionaalselt suuri välishoiuseid juhul, kui see muudab pankade äritegevuse haavatavamaks ja tundlikumaks välisvaluuta vahetuskursi ja likviidsusriskide suhtes. Järelevalveamet väljendab rahulolu, et Islandi ametiasutused on võtnud nimetatud puuduliku õigusliku aspekti suhtes meetmeid.

Íslandsbanki restruktureerimiskava

| (193) | Mis puutub restruktureerimiskavasse ja panga võetud meetmetesse, on Íslandsbanki põhimõtteliselt pöördunud tagasi traditsioonilisema panganduse mudeli juurde, keskendudes oma põhitugevusele (kodumaine pangandus, mereannitööstus ja maapõueenergia), mida rahastatakse peamiselt klientide hoiustest. |
| --- | --- |

(193)

Mis puutub restruktureerimiskavasse ja panga võetud meetmetesse, on Íslandsbanki põhimõtteliselt pöördunud tagasi traditsioonilisema panganduse mudeli juurde, keskendudes oma põhitugevusele (kodumaine pangandus, mereannitööstus ja maapõueenergia), mida rahastatakse peamiselt klientide hoiustest.

| (194) | Panga hoiuste ja laenude vaheline suhtarv langeb restruktureerimisperioodi lõpuks 80 %lt [...] %le [...]. |
| --- | --- |

(194)

Panga hoiuste ja laenude vaheline suhtarv langeb restruktureerimisperioodi lõpuks 80 %lt [...] %le [...].

| (195) | Lisaks oli Íslandsbanki võrreldes Glitniriga juba asutamisest alates palju väiksema finantsvõimendusega ning kuna enamik pankadevahelisest võlast jäi Glitniri varasse, peab Íslandsbanki restruktureerimiskava kohaselt tuginema rahvusvaheliste turgude refinantseerimisele tagamata võla osas vaid väga piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

(195)

Lisaks oli Íslandsbanki võrreldes Glitniriga juba asutamisest alates palju väiksema finantsvõimendusega ning kuna enamik pankadevahelisest võlast jäi Glitniri varasse, peab Íslandsbanki restruktureerimiskava kohaselt tuginema rahvusvaheliste turgude refinantseerimisele tagamata võla osas vaid väga piiratud ulatuses.

| (196) | Selgus, et üks peamisi Glitniri pankrotistumise põhjuseid oli pankadevahelisele laenuturule tuginemine refinantseerimise puhul. Íslandsbanki rahalised vahendid on seni põhinenud enamjaolt hoiustel ja aktsiakapitalil, kuid restruktureerimiskavas on ette nähtud hoiuste osakaalu mõningane vähendamine (80 %lt [...] %le kõikidest kohustustest), [...]. Íslandsbanki kavatseb selle korvata pandikirjade emiteerimisega Islandi turule. Pank on juba edukalt emiteerinud pandikirju 4 miljardi Islandi krooni väärtuses 2011. aasta detsembris ja [...]. |
| --- | --- |

(196)

Selgus, et üks peamisi Glitniri pankrotistumise põhjuseid oli pankadevahelisele laenuturule tuginemine refinantseerimise puhul. Íslandsbanki rahalised vahendid on seni põhinenud enamjaolt hoiustel ja aktsiakapitalil, kuid restruktureerimiskavas on ette nähtud hoiuste osakaalu mõningane vähendamine (80 %lt [...] %le kõikidest kohustustest), [...]. Íslandsbanki kavatseb selle korvata pandikirjade emiteerimisega Islandi turule. Pank on juba edukalt emiteerinud pandikirju 4 miljardi Islandi krooni väärtuses 2011. aasta detsembris ja [...].

| (197) | [...]. Íslandsbanki usub, et praegune investorite tagasihoidlik huvi Islandi tagamata võlakirjade vastu kasvab hoiuste piiramatu tagamise kaotamisel. Järelevalveamet leiab, et lähtudes Islandi ametiasutuste esitatud asjaoludest, tundub panga rahaline olukord kuni restruktureerimisperioodi lõpuni usaldusväärne. Võttes arvesse hoiuste tagamise ja kapitalikontrollide ümber valitsevat ebakindlust ning riigivõlakirjaturgude ebaselget tulevast arengut, ei saa järelevalveamet teha järeldust selle kohta, kas Íslandsbanki rahastamisstrateegia teostub pikaajaliseks perspektiiviks kavandatud viisil. Kui aga vaadata olulist toetumist hoiustele ja pandikirjadele restruktureerimisperioodil ning nende võlaliikide osakaalu bilansis, möönab järelevalveamet, et hiljem vajalikuks osutuda võivad kerged kõikumised rahastamisstrateegias ei ohustaks panga elujõulisust. |
| --- | --- |

(197)

[...]. Íslandsbanki usub, et praegune investorite tagasihoidlik huvi Islandi tagamata võlakirjade vastu kasvab hoiuste piiramatu tagamise kaotamisel. Järelevalveamet leiab, et lähtudes Islandi ametiasutuste esitatud asjaoludest, tundub panga rahaline olukord kuni restruktureerimisperioodi lõpuni usaldusväärne. Võttes arvesse hoiuste tagamise ja kapitalikontrollide ümber valitsevat ebakindlust ning riigivõlakirjaturgude ebaselget tulevast arengut, ei saa järelevalveamet teha järeldust selle kohta, kas Íslandsbanki rahastamisstrateegia teostub pikaajaliseks perspektiiviks kavandatud viisil. Kui aga vaadata olulist toetumist hoiustele ja pandikirjadele restruktureerimisperioodil ning nende võlaliikide osakaalu bilansis, möönab järelevalveamet, et hiljem vajalikuks osutuda võivad kerged kõikumised rahastamisstrateegias ei ohustaks panga elujõulisust.

| (198) | Seoses vara poolega bilansis jäi kõige riskantsem osa, rahvusvaheline vara (nagu ärikinnisvaraga seotud välismaised väärtpaberid), Glitniri vara hulka. Seepärast kahanes bilansimaht 85 %. Seega olid kõrvaldatud Glitniri ärimudeli suurim nõrkus — toetumine riskantsele rahvusvahelisele varale asjakohast riskihindamist teostamata ja turgu põhjalikult tundmata. Järelevalveamet peab kiiduväärseks asjaolu, et restruktureerimiskava kohaselt ei kavatse pank tulevikus sarnast ärimudelit kasutada, vaid keskendub pigem oma traditsioonilisele põhitegevusele. |
| --- | --- |

(198)

Seoses vara poolega bilansis jäi kõige riskantsem osa, rahvusvaheline vara (nagu ärikinnisvaraga seotud välismaised väärtpaberid), Glitniri vara hulka. Seepärast kahanes bilansimaht 85 %. Seega olid kõrvaldatud Glitniri ärimudeli suurim nõrkus — toetumine riskantsele rahvusvahelisele varale asjakohast riskihindamist teostamata ja turgu põhjalikult tundmata. Järelevalveamet peab kiiduväärseks asjaolu, et restruktureerimiskava kohaselt ei kavatse pank tulevikus sarnast ärimudelit kasutada, vaid keskendub pigem oma traditsioonilisele põhitegevusele.

| (199) | Pank on mõistagi alates asutamisest ja eriti pärast Byri omandamist kasvanud. Restruktureerimiskava kohaselt ei mõjuta see aga olulisel määral panga ärimudelit, sest Byr omas peamiselt kodumaist vara, mis oli sarnane Íslandsbanki portfelli kuuluva varaga. Igal juhul usub järelevalveamet, et allpool täpsemalt kirjeldatud kohustustega kaetud loovutamised aitavad Íslandsbankil keskenduda oma põhitegevusele. |
| --- | --- |

(199)

Pank on mõistagi alates asutamisest ja eriti pärast Byri omandamist kasvanud. Restruktureerimiskava kohaselt ei mõjuta see aga olulisel määral panga ärimudelit, sest Byr omas peamiselt kodumaist vara, mis oli sarnane Íslandsbanki portfelli kuuluva varaga. Igal juhul usub järelevalveamet, et allpool täpsemalt kirjeldatud kohustustega kaetud loovutamised aitavad Íslandsbankil keskenduda oma põhitegevusele.

| (200) | Varaportfelliga seoses jääb panga jaoks märkimisväärseks väljakutseks Glitnirist üle võetud laenude restruktureerimine. Seoses sellega tõstab järelevalveamet positiivse asjaoluna esile, et restruktureerimiskava on panga jaoks esmatähtis, nagu nähtub paljudest üld- ja spetsiifilistest ettepanekutest, mille pank oma liiga suure finantsvõimendusega klientidele on teinud. Kuigi protsess ei ole olnud nii kiire, kui esialgu kavandatud, on praeguseks saavutatud päris palju. Näiteks 8. veebruaril 2012 läbis 2 680 ettevõtet teataval kujul restruktureerimise ning Islandi ametiasutuste arvamuse kohaselt olid neist enamik pärast restruktureerimist suutelised oma võlgu vähendama. |
| --- | --- |

(200)

Varaportfelliga seoses jääb panga jaoks märkimisväärseks väljakutseks Glitnirist üle võetud laenude restruktureerimine. Seoses sellega tõstab järelevalveamet positiivse asjaoluna esile, et restruktureerimiskava on panga jaoks esmatähtis, nagu nähtub paljudest üld- ja spetsiifilistest ettepanekutest, mille pank oma liiga suure finantsvõimendusega klientidele on teinud. Kuigi protsess ei ole olnud nii kiire, kui esialgu kavandatud, on praeguseks saavutatud päris palju. Näiteks 8. veebruaril 2012 läbis 2 680 ettevõtet teataval kujul restruktureerimise ning Islandi ametiasutuste arvamuse kohaselt olid neist enamik pärast restruktureerimist suutelised oma võlgu vähendama.

| (201) | Järelevalveameti arvates näitab see Íslandsbanki restruktureerimismeetodite usaldusväärsust. Lähtudes panga esitatud restruktureerimise tulemustabelist tundub teostatav panga eesmärk viia äriühingute võlgade restruktureerimine lõpule 2012. aasta lõpuks ja jaepangandusega seotud võlgade oma 2013. aasta lõpuks. Kokkuvõtvalt — kui välistada Islandi või muude riikide makromajanduslikus keskkonnas tekkida võivad ootamatud arengud, siis võib Íslandsbanki saavutada järelevalveameti arvamusel hiljemalt restruktureerimisperioodi lõpuks tugeva bilansi ja toimivad laenuportfellid. |
| --- | --- |

(201)

Järelevalveameti arvates näitab see Íslandsbanki restruktureerimismeetodite usaldusväärsust. Lähtudes panga esitatud restruktureerimise tulemustabelist tundub teostatav panga eesmärk viia äriühingute võlgade restruktureerimine lõpule 2012. aasta lõpuks ja jaepangandusega seotud võlgade oma 2013. aasta lõpuks. Kokkuvõtvalt — kui välistada Islandi või muude riikide makromajanduslikus keskkonnas tekkida võivad ootamatud arengud, siis võib Íslandsbanki saavutada järelevalveameti arvamusel hiljemalt restruktureerimisperioodi lõpuks tugeva bilansi ja toimivad laenuportfellid.

| (202) | Nagu eespool öeldud, oli Glitniri nõrk kapitaliseeritus üks tegureid, mis viis panga kokkuvarisemiseni. Íslandsbanki restruktureerimiskavas on prognoositud, et panga kapitali adekvaatsuse määr püsib tublisti kõrgemal kui finantsjärelevalveameti restruktureerimisperioodiks kehtestatud 16 % minimaalne määr. See määr on palju kõrgem kui Basel III tulevane miinimum 10,5 %. Isegi stressistsenaariumi korral, mille Íslandsbanki esitas koos restruktureerimiskavale lisatud selleaastase sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandega, ei langeks kapitali adekvaatsuse määr alla selle kõrge piirmäära. Restruktureerimiskava järgi hakkab Íslandsbanki omavahendite suhtarvu järk-järgult vähendama, et suurendada kasumlikkust, alustades selleks dividendide väljamaksmist (84). Järelevalveameti jaoks tundub hoolikas ja rahustav, et isegi Íslandsbanki stressistsenaariumi arvesse võttes (mis tundub põhinevat tundlikel parameetritel) säilib panga kapitaliülejääk (mis on üle [...] miljardit Islandi krooni), mis annab eespool kirjeldatud tegevuskeskkonnas pangale märkimisväärse suutlikkuse tulla toime ootamatute probleemidega. |
| --- | --- |

(202)

Nagu eespool öeldud, oli Glitniri nõrk kapitaliseeritus üks tegureid, mis viis panga kokkuvarisemiseni. Íslandsbanki restruktureerimiskavas on prognoositud, et panga kapitali adekvaatsuse määr püsib tublisti kõrgemal kui finantsjärelevalveameti restruktureerimisperioodiks kehtestatud 16 % minimaalne määr. See määr on palju kõrgem kui Basel III tulevane miinimum 10,5 %. Isegi stressistsenaariumi korral, mille Íslandsbanki esitas koos restruktureerimiskavale lisatud selleaastase sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandega, ei langeks kapitali adekvaatsuse määr alla selle kõrge piirmäära. Restruktureerimiskava järgi hakkab Íslandsbanki omavahendite suhtarvu järk-järgult vähendama, et suurendada kasumlikkust, alustades selleks dividendide väljamaksmist (84). Järelevalveameti jaoks tundub hoolikas ja rahustav, et isegi Íslandsbanki stressistsenaariumi arvesse võttes (mis tundub põhinevat tundlikel parameetritel) säilib panga kapitaliülejääk (mis on üle [...] miljardit Islandi krooni), mis annab eespool kirjeldatud tegevuskeskkonnas pangale märkimisväärse suutlikkuse tulla toime ootamatute probleemidega.

| (203) | Seoses panga likviidsuspositsiooniga märgib järelevalveamet, et praegune olukord tundub restruktureerimiskava järgi piisavalt kindel ning ei ole märke olukorra olulise halvenemise kohta restruktureerimisperioodi jooksul. Lisaks leiab järelevalveamet, et kui teostada panga likviidsusmäära suhtes stressitest sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande taustal, mille kohaselt on pank erakorralisteks sündmusteks hästi valmis, näitaks see usaldusväärset likviidsuspositsiooni. |
| --- | --- |

(203)

Seoses panga likviidsuspositsiooniga märgib järelevalveamet, et praegune olukord tundub restruktureerimiskava järgi piisavalt kindel ning ei ole märke olukorra olulise halvenemise kohta restruktureerimisperioodi jooksul. Lisaks leiab järelevalveamet, et kui teostada panga likviidsusmäära suhtes stressitest sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande taustal, mille kohaselt on pank erakorralisteks sündmusteks hästi valmis, näitaks see usaldusväärset likviidsuspositsiooni.

| (204) | Järelevalveamet väljendab ühtlasi rahulolu Íslandsbanki ühingu- ja riskijuhtimissüsteemi muutmise üle (kirjeldatud eespool), mis on suunatud puudujääkide kõrvaldamisele Glitniri äritegevuses ning mis aitavad saavutada panga tegevuses erapooletumat ja professionaalsemat riskihindamist. |
| --- | --- |

(204)

Järelevalveamet väljendab ühtlasi rahulolu Íslandsbanki ühingu- ja riskijuhtimissüsteemi muutmise üle (kirjeldatud eespool), mis on suunatud puudujääkide kõrvaldamisele Glitniri äritegevuses ning mis aitavad saavutada panga tegevuses erapooletumat ja professionaalsemat riskihindamist.

| (205) | Mis puutub kasumlikkusesse, siis on ümberkorraldamissuunistes sätestatud, et restruktureerimiskavas tuleb näidata, mil viisil kavatseb pank taastada võimalikult ruttu oma pikaajalise elujõulisuse riigi abita. Eeskätt peaks pank suutma toota asjakohast omakapitali investeeringute tulusust nii, et kaetud on kõik tavategevuse kulud ja tegutsetakse kooskõlas kõigi vastavate õigusnõuetega. Täpsemalt on ümberkorraldamissuuniste punktis 13 sätestatud, et pikaajaline elujõulisus on saavutatud juhul, kui pank suudab katta kõik oma kulud, sealhulgas kulumi ja finantskulud ning tagada asjakohase omakapitali investeeringute tulususe vastavalt panga riskiprofiilile. |
| --- | --- |

(205)

Mis puutub kasumlikkusesse, siis on ümberkorraldamissuunistes sätestatud, et restruktureerimiskavas tuleb näidata, mil viisil kavatseb pank taastada võimalikult ruttu oma pikaajalise elujõulisuse riigi abita. Eeskätt peaks pank suutma toota asjakohast omakapitali investeeringute tulusust nii, et kaetud on kõik tavategevuse kulud ja tegutsetakse kooskõlas kõigi vastavate õigusnõuetega. Täpsemalt on ümberkorraldamissuuniste punktis 13 sätestatud, et pikaajaline elujõulisus on saavutatud juhul, kui pank suudab katta kõik oma kulud, sealhulgas kulumi ja finantskulud ning tagada asjakohase omakapitali investeeringute tulususe vastavalt panga riskiprofiilile.

| (206) | Seoses sellega tuletab järelevalveamet meelde juba eespool mainitud asjaolu, et Íslandsbanki ümbritsev majanduskeskkond on iga panga jaoks raske. Seepärast väljendab järelevalveamet rahulolu restruktureerimiskavas prognoositud kasumlikkuse üle, mis on hoolimata omavahendite kõrgest suhtarvust piisav ja ennekõike kõrgem panga enda kasumlikkusega seotud eesmärkidest nii restruktureerimisperioodil kui ka pärast seda. Aastatel 2009–2014 kõigub omakapitali investeeringute tulusus vahemikus [...] % kuni [...] %. Nagu eespool kirjeldatud, on [...] kõikumine siiski põhjustatud enamjaolt erakorralistest olukordadest ja sündmustest, nagu Glitnirist üle kantud vara väärtuse hindamisel saadud kasum ning ülemkohtu hiljutise FX-laenusid käsitleva otsuse järgsed vähendamised ühelt poolt ja Byri omandamine teiselt poolt. Restruktureerimiskava kohaselt ei tohiks selliseid erakorralisi sündmusi pärast 2013. aastat enam ette tulla, mistõttu oodatakse ajavahemikuks 2014–2016 omakapitali investeeringute tulususe kasvu [...] %lt [...] %le. Islandi ametiasutuste esitatud arvutused, milles sisalduvast kontserni kasumiaruandest on sellised erakorralised sündmused välja jäetud, näitab suhteliselt stabiilset kasumit varem ja ka ajavahemikuks 2008–2016. Eespool viidatud ISFI aruanne näib nimetatud järeldust toetavat. Olgugi et ei ole selge, kas arvutused peegeldavad täielikult diskontost saadavat kasumit, märgib järelevalveamet, et pärast 2013. aastat, kui diskonto peaks hinnanguliselt olema täielikult absorbeeritud, on panga aastakasum restruktureerimiskava järgi [...]–[...] miljardit Islandi krooni. |
| --- | --- |

(206)

Seoses sellega tuletab järelevalveamet meelde juba eespool mainitud asjaolu, et Íslandsbanki ümbritsev majanduskeskkond on iga panga jaoks raske. Seepärast väljendab järelevalveamet rahulolu restruktureerimiskavas prognoositud kasumlikkuse üle, mis on hoolimata omavahendite kõrgest suhtarvust piisav ja ennekõike kõrgem panga enda kasumlikkusega seotud eesmärkidest nii restruktureerimisperioodil kui ka pärast seda. Aastatel 2009–2014 kõigub omakapitali investeeringute tulusus vahemikus [...] % kuni [...] %. Nagu eespool kirjeldatud, on [...] kõikumine siiski põhjustatud enamjaolt erakorralistest olukordadest ja sündmustest, nagu Glitnirist üle kantud vara väärtuse hindamisel saadud kasum ning ülemkohtu hiljutise FX-laenusid käsitleva otsuse järgsed vähendamised ühelt poolt ja Byri omandamine teiselt poolt. Restruktureerimiskava kohaselt ei tohiks selliseid erakorralisi sündmusi pärast 2013. aastat enam ette tulla, mistõttu oodatakse ajavahemikuks 2014–2016 omakapitali investeeringute tulususe kasvu [...] %lt [...] %le. Islandi ametiasutuste esitatud arvutused, milles sisalduvast kontserni kasumiaruandest on sellised erakorralised sündmused välja jäetud, näitab suhteliselt stabiilset kasumit varem ja ka ajavahemikuks 2008–2016. Eespool viidatud ISFI aruanne näib nimetatud järeldust toetavat. Olgugi et ei ole selge, kas arvutused peegeldavad täielikult diskontost saadavat kasumit, märgib järelevalveamet, et pärast 2013. aastat, kui diskonto peaks hinnanguliselt olema täielikult absorbeeritud, on panga aastakasum restruktureerimiskava järgi [...]–[...] miljardit Islandi krooni.

| (207) | Restruktureerimiskava aluseks oleva finantsplaneerimise asjakohasemaid ja põhjalikumaid aspekte käsitleti eespool, nagu põhitegevusest (äri- ja jaepangandusest) laekuva tulu vähenemine restruktureerimisperioodil. Järelevalveametile näib, et see tuleneb ennekõike diskonto absorbeerimisest ning kajastab rahastamiskulude kasvu (kohustuste poole mitmekesistamine ning pikemate tähtaegadega võlgade suurem osakaal), aga ka netointressimarginaali langust praeguselt 4,4 %lt [...] %le. Seepärast ei söanda järelevalveamet loota tulude kasvule nendes segmentides. Rahastamiskulude vähene kasv on tõepoolest tõenäoline (restruktureerimiskava kohaselt [...] baaspunkti). Seoses intressimarginaaliga märgib järelevalveamet, et isegi pärast eeldatavat langust [...] %le jääks see võrreldes rahvusvaheliste näitajatega suhteliselt kõrgeks (85). Islandi ametiasutuste kohaselt on marginaal püsinud nimetatud tasemel või kõrgemal läbi viimaste kümnendite ja selle põhjuseks on muude tegurite seas Islandil valitsevad üldiselt kõrged intressimäärad, hüpoteeklaenude madalam osakaal laenuportfellis ja pankade väiksus. Järelevalveamet peab nimetatud selgitusi mõistlikuks ja seda finantsplaneerimise aspekti piisavalt vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(207)

Restruktureerimiskava aluseks oleva finantsplaneerimise asjakohasemaid ja põhjalikumaid aspekte käsitleti eespool, nagu põhitegevusest (äri- ja jaepangandusest) laekuva tulu vähenemine restruktureerimisperioodil. Järelevalveametile näib, et see tuleneb ennekõike diskonto absorbeerimisest ning kajastab rahastamiskulude kasvu (kohustuste poole mitmekesistamine ning pikemate tähtaegadega võlgade suurem osakaal), aga ka netointressimarginaali langust praeguselt 4,4 %lt [...] %le. Seepärast ei söanda järelevalveamet loota tulude kasvule nendes segmentides. Rahastamiskulude vähene kasv on tõepoolest tõenäoline (restruktureerimiskava kohaselt [...] baaspunkti). Seoses intressimarginaaliga märgib järelevalveamet, et isegi pärast eeldatavat langust [...] %le jääks see võrreldes rahvusvaheliste näitajatega suhteliselt kõrgeks (85). Islandi ametiasutuste kohaselt on marginaal püsinud nimetatud tasemel või kõrgemal läbi viimaste kümnendite ja selle põhjuseks on muude tegurite seas Islandil valitsevad üldiselt kõrged intressimäärad, hüpoteeklaenude madalam osakaal laenuportfellis ja pankade väiksus. Järelevalveamet peab nimetatud selgitusi mõistlikuks ja seda finantsplaneerimise aspekti piisavalt vastuvõetavaks.

| (208) | Teine oluline hoob tulevase kasumlikkuse juures on restruktureerimiskava kohaselt suurem sissetulek teenus- ja vahendustasudelt, mis peaks hinnanguliselt tõusma [...] kogu finantsplaneerimise perioodi vältel. See kasv tekitaks 2016. aastaks kasumi summas [...] Islandi krooni. Islandi ametiasutuste väitel on need prognoosid usutavad, kuna vahendustasude põhivaldkonnad, nagu aktsiaturgudega seotud tehingud ja välisvaluutaga kauplemine on pärast krahhi kehtestatud kapitalikontrollide tulemusel jäänud praktiliselt paigalseisu. Järelevalveamet ei sea nende arvude usutavust niikuinii kahtluse alla, kuna nagu arvasid Islandi ametiasutused, on reaalne oodata aktsiaturgude olulist elavnemist ning 2013. aasta lõpuks peaks kaduma kapitalikontrollid. |
| --- | --- |

(208)

Teine oluline hoob tulevase kasumlikkuse juures on restruktureerimiskava kohaselt suurem sissetulek teenus- ja vahendustasudelt, mis peaks hinnanguliselt tõusma [...] kogu finantsplaneerimise perioodi vältel. See kasv tekitaks 2016. aastaks kasumi summas [...] Islandi krooni. Islandi ametiasutuste väitel on need prognoosid usutavad, kuna vahendustasude põhivaldkonnad, nagu aktsiaturgudega seotud tehingud ja välisvaluutaga kauplemine on pärast krahhi kehtestatud kapitalikontrollide tulemusel jäänud praktiliselt paigalseisu. Järelevalveamet ei sea nende arvude usutavust niikuinii kahtluse alla, kuna nagu arvasid Islandi ametiasutused, on reaalne oodata aktsiaturgude olulist elavnemist ning 2013. aasta lõpuks peaks kaduma kapitalikontrollid.

| (209) | Kontserni kasumiaruande sissetulekute poolele lisaks on pank teinud hulga algatusi (nagu on kirjeldatud eespool) tõhususe suurendamiseks ja kulude vähendamiseks, sealhulgas vähendanud oma töötajaskonda 10 % võrra, mis peaks kokku langetama kulude-tulude suhet 75 %lt [...] %le 2014. aastaks. Järelevalveamet peab nimetatud pingutusi kiiduväärseks, kuna praegune suhtarv tundub rahvusvahelises võrdluses üsna kõrge. Lähtuvalt restruktureerimiskavast peab järelevalveamet selle eesmärgi saavutamist usutavaks, kuna Glitnirist üle võetud portfelli ümberkorraldamine jõuab lõpule ning järelevalveülesanded ilmselt vähenevad ja see võimaldab vähendada töötajaskonda, samas kui tõhususest saadav tulu tundub endiselt saavutatav. |
| --- | --- |

(209)

Kontserni kasumiaruande sissetulekute poolele lisaks on pank teinud hulga algatusi (nagu on kirjeldatud eespool) tõhususe suurendamiseks ja kulude vähendamiseks, sealhulgas vähendanud oma töötajaskonda 10 % võrra, mis peaks kokku langetama kulude-tulude suhet 75 %lt [...] %le 2014. aastaks. Järelevalveamet peab nimetatud pingutusi kiiduväärseks, kuna praegune suhtarv tundub rahvusvahelises võrdluses üsna kõrge. Lähtuvalt restruktureerimiskavast peab järelevalveamet selle eesmärgi saavutamist usutavaks, kuna Glitnirist üle võetud portfelli ümberkorraldamine jõuab lõpule ning järelevalveülesanded ilmselt vähenevad ja see võimaldab vähendada töötajaskonda, samas kui tõhususest saadav tulu tundub endiselt saavutatav.

| (210) | Lisaks on selge, et restruktureerimiskava põhineb väga paljudel muudel prognoosidel. Järelevalveamet pidas vajalikuks uurida neist kõige asjakohasemaid, mis mõjutavad Íslandsbanki tulevast elujõulisust kõige enam. Mis puutub makromajanduslikesse prognoosidesse, siis tunduvad need enamjaolt kokku langevat IMFi ja Islandi statistikaameti prognoosidega, näiteks SKP kasvu ja töötuse kohta. Üldiselt tunduvad restruktureerimiskava puhul aluseks võetud prognoosid piisavalt ettevaatlikud, et oleks võimalik (koos järelevalveameti eespool esitatud kaalutlustega) järeldada, et panga võetud restruktureerimismeetmed on piisavad pikaajalise elujõulisuse tagamiseks, välistades ettenägematute tagajärgede ja ulatusega ebasoodsad olukorrad. |
| --- | --- |

(210)

Lisaks on selge, et restruktureerimiskava põhineb väga paljudel muudel prognoosidel. Järelevalveamet pidas vajalikuks uurida neist kõige asjakohasemaid, mis mõjutavad Íslandsbanki tulevast elujõulisust kõige enam. Mis puutub makromajanduslikesse prognoosidesse, siis tunduvad need enamjaolt kokku langevat IMFi ja Islandi statistikaameti prognoosidega, näiteks SKP kasvu ja töötuse kohta. Üldiselt tunduvad restruktureerimiskava puhul aluseks võetud prognoosid piisavalt ettevaatlikud, et oleks võimalik (koos järelevalveameti eespool esitatud kaalutlustega) järeldada, et panga võetud restruktureerimismeetmed on piisavad pikaajalise elujõulisuse tagamiseks, välistades ettenägematute tagajärgede ja ulatusega ebasoodsad olukorrad.

| (211) | Eespool nimetatud tegureid arvesse võttes leiab järelevalveamet, et restruktureerimiskavas sisalduvad tegurid, mis aitavad kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamisele, on järelevalveameti jaoks piisavad tegemaks järeldust, et ümberkorraldamissuuniste 2. jaotises esitatud kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(211)

Eespool nimetatud tegureid arvesse võttes leiab järelevalveamet, et restruktureerimiskavas sisalduvad tegurid, mis aitavad kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamisele, on järelevalveameti jaoks piisavad tegemaks järeldust, et ümberkorraldamissuuniste 2. jaotises esitatud kriteeriumid on täidetud.

3.3.   Omaosalus/kulude jagamine

| (212) | Ümberkorraldamissuuniste lõikes 22 on sätestatud järgmist: „Konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks peaks abi antama ainult vajalikus minimaalses ulatuses ja abisaaja peaks kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Äriühing ja selle kapitali omanikud peaksid ümberkorralduskulud katma võimalikult suures ulatuses oma ressurssidest. See on vajalik tagamaks, et päästetud pangad vastutaksid piisaval määral oma tegevuse tagajärgede eest ning et motiveerida neid oma tegevuspõhimõtteid tulevikus parandama”. |
| --- | --- |

(212)

Ümberkorraldamissuuniste lõikes 22 on sätestatud järgmist: „Konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks peaks abi antama ainult vajalikus minimaalses ulatuses ja abisaaja peaks kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Äriühing ja selle kapitali omanikud peaksid ümberkorralduskulud katma võimalikult suures ulatuses oma ressurssidest. See on vajalik tagamaks, et päästetud pangad vastutaksid piisaval määral oma tegevuse tagajärgede eest ning et motiveerida neid oma tegevuspõhimõtteid tulevikus parandama”.

| (213) | Seoses sellega tuletab järelevalveamet meelde käesoleva juhtumi otsustavat aspekti. Kui Íslandsbanki Glitniri riigisiseste tehingute pinnalt asutati, hävinesid Glitnir Banki aktsionäride investeeringud täielikult ning see aitas maksimaalselt kaasa Íslandsbanki restruktureerimisele. Lisaks kandsid Glitniri võlausaldajad tohutut kahju (86) või pidid vähemalt võtma riski, et nende investeering sõltub Íslandsbanki kasumlikkusest. Seega võib vähemalt Glitniri omanike ja võlausaldajate suhtes märkida, et kulude jagamise kriteerium on optimaalselt täidetud ja moraalse ohu küsimus lahendatud. |
| --- | --- |

(213)

Seoses sellega tuletab järelevalveamet meelde käesoleva juhtumi otsustavat aspekti. Kui Íslandsbanki Glitniri riigisiseste tehingute pinnalt asutati, hävinesid Glitnir Banki aktsionäride investeeringud täielikult ning see aitas maksimaalselt kaasa Íslandsbanki restruktureerimisele. Lisaks kandsid Glitniri võlausaldajad tohutut kahju (86) või pidid vähemalt võtma riski, et nende investeering sõltub Íslandsbanki kasumlikkusest. Seega võib vähemalt Glitniri omanike ja võlausaldajate suhtes märkida, et kulude jagamise kriteerium on optimaalselt täidetud ja moraalse ohu küsimus lahendatud.

| (214) | Lisaks peab järelevalveamet hindama, kas Íslandsbankile antud riigiabi oli piiratud vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(214)

Lisaks peab järelevalveamet hindama, kas Íslandsbankile antud riigiabi oli piiratud vajaliku miinimumiga.

| (215) | Mis puutub kapitaliseerimismeetmetesse, siis kuni hetkeni, mil kokkulepe Glitniri võlausaldajatega vähendas riigi osaluse 5 %le, piisas Íslandsbanki algkapitalist vaevu finantsjärelevalveameti kapitalinõuete täitmiseks. 2009. aastal, pärast seda, kui saavutati kokkulepe Glitniri omandamise kohta Íslandsbanki poolt ning Íslandsbankile eraldati teise taseme omavahendeid, tõusis kapitali adekvaatsuse määr ligikaudu 19 %le, mis on 3 % rohkem kui finantsjärelevalveameti kehtestatud miinimummäär. Siinkohal märgib järelevalveamet, et omavahendite suhtarv sõltus peamiselt sellest, kas Glitnirist Íslandsbanki üle kantud vara hindamine oli täpne. Lisaks ei tohi unustada, et tolleaegne Islandi majanduse väljavaade koostati ebakindluse õhkkonnas. Eespool nimetatut silmas pidades leiab järelevalveamet, et Íslandsbankile Islandi riigi poolt eraldatud kapitali puhul piirduti vajaliku miinimumiga, kuna see ei olnud suurem kui sätestatud miinimum pluss mõistlik puhver. |
| --- | --- |

(215)

Mis puutub kapitaliseerimismeetmetesse, siis kuni hetkeni, mil kokkulepe Glitniri võlausaldajatega vähendas riigi osaluse 5 %le, piisas Íslandsbanki algkapitalist vaevu finantsjärelevalveameti kapitalinõuete täitmiseks. 2009. aastal, pärast seda, kui saavutati kokkulepe Glitniri omandamise kohta Íslandsbanki poolt ning Íslandsbankile eraldati teise taseme omavahendeid, tõusis kapitali adekvaatsuse määr ligikaudu 19 %le, mis on 3 % rohkem kui finantsjärelevalveameti kehtestatud miinimummäär. Siinkohal märgib järelevalveamet, et omavahendite suhtarv sõltus peamiselt sellest, kas Glitnirist Íslandsbanki üle kantud vara hindamine oli täpne. Lisaks ei tohi unustada, et tolleaegne Islandi majanduse väljavaade koostati ebakindluse õhkkonnas. Eespool nimetatut silmas pidades leiab järelevalveamet, et Íslandsbankile Islandi riigi poolt eraldatud kapitali puhul piirduti vajaliku miinimumiga, kuna see ei olnud suurem kui sätestatud miinimum pluss mõistlik puhver.

| (216) | Nimetatud järeldust ei mõjuta asjaolu, et Íslandsbanki kapitali adekvaatsuse määr tõusis pärast seda piisaval määral, et võimaldada pangal omandada 2011. aastal tõsiselt alakapitaliseeritud pank Byr. Kapitali adekvaatsuse määra suurenemise pea ainus põhjus oli Glitnirist Íslandsbanki üle kantud vara arvestusliku väärtuse üleshindamine. Seda asjaolu ei olnud võimalik kuidagi ette näha ning kapitali adekvaatsuse määra hilisem jõudne areng ei anna järelevalveameti arvamusel alust väita, et Íslandsbanki oli algusest peale riigi poolt ülekapitaliseeritud (87). |
| --- | --- |

(216)

Nimetatud järeldust ei mõjuta asjaolu, et Íslandsbanki kapitali adekvaatsuse määr tõusis pärast seda piisaval määral, et võimaldada pangal omandada 2011. aastal tõsiselt alakapitaliseeritud pank Byr. Kapitali adekvaatsuse määra suurenemise pea ainus põhjus oli Glitnirist Íslandsbanki üle kantud vara arvestusliku väärtuse üleshindamine. Seda asjaolu ei olnud võimalik kuidagi ette näha ning kapitali adekvaatsuse määra hilisem jõudne areng ei anna järelevalveameti arvamusel alust väita, et Íslandsbanki oli algusest peale riigi poolt ülekapitaliseeritud (87).

| (217) | Ümberkorraldamissuuniste punktis 26 on nähtud ette, et „pangad peaksid olema suutelised maksma oma tegevusest saadud tulust kapitali eest hüvitist, muu hulgas dividendide ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete kaudu”. |
| --- | --- |

(217)

Ümberkorraldamissuuniste punktis 26 on nähtud ette, et „pangad peaksid olema suutelised maksma oma tegevusest saadud tulust kapitali eest hüvitist, muu hulgas dividendide ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete kaudu”.

| (218) | Seoses sellega tasub meenutada, et riik sai aastas tagasi peaaegu 14 % kapitalist, mis oli tagastatud juba 2009. aasta sügisel. Arvestades riigi 5 %list osalust Íslandsbankis, tundub rahuldav tagastus olevat siiski tõenäoline, vaadates Íslandsbanki üldist head toimimist alates asutamisest. |
| --- | --- |

(218)

Seoses sellega tasub meenutada, et riik sai aastas tagasi peaaegu 14 % kapitalist, mis oli tagastatud juba 2009. aasta sügisel. Arvestades riigi 5 %list osalust Íslandsbankis, tundub rahuldav tagastus olevat siiski tõenäoline, vaadates Íslandsbanki üldist head toimimist alates asutamisest.

| (219) | Lisaks tuleb rõhutada, et teise taseme omavahendite hüvitamine erineb järelevalveameti rekapitaliseerimissuunistest (88). Nagu Islandi ametiasutused on õigesti märkinud, on vastavalt rekapitaliseerimissuunistele nõutav hüvitis umbes 15,7 % (koosneb valitsuse rahastamiskulust 8 %, Glitniri kriisieelsest krediidiriski vahetustehingu riskimarginaalist 5,7 % ja lisatasust 2 %). Íslandsbanki makstav hüvitis, EURIBOR pluss 4 %line lisatasu, jääb kõvasti alla selle piirmäära. Ümberkorraldamissuuniste punktis 25 on sätestatud, et kui on loobutud kulude eelneva asjakohase jagamise nõudest (s.h asjakohasest hüvitisest), võib seda muu hulgas õigustada konkurentsimoonutusi piirava ulatuslikuma ümberkorraldamisega Nagu allpool näidatud, on Íslandsbanki restruktureerimine järelevalveameti arvates selle tingimuse täitmiseks piisavalt ulatuslik. |
| --- | --- |

(219)

Lisaks tuleb rõhutada, et teise taseme omavahendite hüvitamine erineb järelevalveameti rekapitaliseerimissuunistest (88). Nagu Islandi ametiasutused on õigesti märkinud, on vastavalt rekapitaliseerimissuunistele nõutav hüvitis umbes 15,7 % (koosneb valitsuse rahastamiskulust 8 %, Glitniri kriisieelsest krediidiriski vahetustehingu riskimarginaalist 5,7 % ja lisatasust 2 %). Íslandsbanki makstav hüvitis, EURIBOR pluss 4 %line lisatasu, jääb kõvasti alla selle piirmäära. Ümberkorraldamissuuniste punktis 25 on sätestatud, et kui on loobutud kulude eelneva asjakohase jagamise nõudest (s.h asjakohasest hüvitisest), võib seda muu hulgas õigustada konkurentsimoonutusi piirava ulatuslikuma ümberkorraldamisega Nagu allpool näidatud, on Íslandsbanki restruktureerimine järelevalveameti arvates selle tingimuse täitmiseks piisavalt ulatuslik.

| (220) | Kuigi Straumuri leping sisaldab eespool kirjeldatud kujul riigiabi tunnuseid, leiab järelevalveamet, et see on töötatud välja viisil, millega püütakse piirata või isegi välistada vahetut finantseelist Íslandsbankile. Vahetusleping kujutab peamiselt läbirääkimiste teel kehtestatud hüvitist Íslandsbankile vastutasuks Straumuri hoiusekohustuste ülevõtmise eest ja Íslandsbanki saab tõenäoliselt vastu ülevõetud kohustustega samas väärtuses vara. Järelevalveamet ei leia, et abi mõjutaks oluliselt tekkivate kulude jagamise hindamist. |
| --- | --- |

(220)

Kuigi Straumuri leping sisaldab eespool kirjeldatud kujul riigiabi tunnuseid, leiab järelevalveamet, et see on töötatud välja viisil, millega püütakse piirata või isegi välistada vahetut finantseelist Íslandsbankile. Vahetusleping kujutab peamiselt läbirääkimiste teel kehtestatud hüvitist Íslandsbankile vastutasuks Straumuri hoiusekohustuste ülevõtmise eest ja Íslandsbanki saab tõenäoliselt vastu ülevõetud kohustustega samas väärtuses vara. Järelevalveamet ei leia, et abi mõjutaks oluliselt tekkivate kulude jagamise hindamist.

| (221) | Lõpuks — seoses hoiuste tagamisega on järelevalveamet oma ametliku uurimismenetluse algatuse otsuses juba märkinud, et tolleaegsete erakorraliste asjaolude taustal võib see kujutada proportsionaalset vahendit finantsstabiilsuse tagamiseks Islandil. Samas on selge, et sellist abi ei saa kiita heaks määramata ajaks. |
| --- | --- |

(221)

Lõpuks — seoses hoiuste tagamisega on järelevalveamet oma ametliku uurimismenetluse algatuse otsuses juba märkinud, et tolleaegsete erakorraliste asjaolude taustal võib see kujutada proportsionaalset vahendit finantsstabiilsuse tagamiseks Islandil. Samas on selge, et sellist abi ei saa kiita heaks määramata ajaks.

| (222) | Seega on järelevalveamet seisukohal, et selleks et pidada asjaomast abi vajaliku miinimumiga piiratud abiks, tuleb see võimalikult ruttu lõpetada. Seega peab järelevalveamet kiiduväärseks Islandi ametiasutuste kavatsust kaotada hoiuste tagamine enne kapitalikontrollide kaotamist, s.o praeguste plaanide kohaselt hiljemalt 2013. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(222)

Seega on järelevalveamet seisukohal, et selleks et pidada asjaomast abi vajaliku miinimumiga piiratud abiks, tuleb see võimalikult ruttu lõpetada. Seega peab järelevalveamet kiiduväärseks Islandi ametiasutuste kavatsust kaotada hoiuste tagamine enne kapitalikontrollide kaotamist, s.o praeguste plaanide kohaselt hiljemalt 2013. aasta lõpuks.

| (223) | Et lahendada kapitalikontrollide kaotamisega seotud viivitused ja et kajastuks järelevalveameti seisukoht, et elujõuline pank peab olema suuteline konkureerima turul ilma kõikehõlmava tagatiseta hoiustele, lubatakse tagada hoiuseid üksnes kuni 2014. aasta lõpuni (89). Pärast seda tuleks hoiuseid tagada üksnes vastava EMP õigustiku alusel. |
| --- | --- |

(223)

Et lahendada kapitalikontrollide kaotamisega seotud viivitused ja et kajastuks järelevalveameti seisukoht, et elujõuline pank peab olema suuteline konkureerima turul ilma kõikehõlmava tagatiseta hoiustele, lubatakse tagada hoiuseid üksnes kuni 2014. aasta lõpuni (89). Pärast seda tuleks hoiuseid tagada üksnes vastava EMP õigustiku alusel.

| (224) | Eespool nimetatud tegurite alusel teeb järelevalveamet järelduse, et Íslandsbanki restruktureerimiskava tagab abi piiramise vajaliku miinimumiga ning et abisaaja, aktsionärid ja endise panga võlausaldajad on osalenud märkimisväärses ulatuses kulude jagamises. Seega on restruktureerimisabi kokkusobiv ümberkorraldamissuuniste 3. jaotisega. |
| --- | --- |

(224)

Eespool nimetatud tegurite alusel teeb järelevalveamet järelduse, et Íslandsbanki restruktureerimiskava tagab abi piiramise vajaliku miinimumiga ning et abisaaja, aktsionärid ja endise panga võlausaldajad on osalenud märkimisväärses ulatuses kulude jagamises. Seega on restruktureerimisabi kokkusobiv ümberkorraldamissuuniste 3. jaotisega.

3.4.   Konkurentsimoonutuste piiramine

| (225) | Ümberkorraldamissuuniste 4. jaotise punktides 29–32 on sätestatud järgmist.
  „Finantssektorile antava abi põhieesmärk süsteemse kriisi ajal on finantsstabiilsuse taastamine, aga süsteemi stabiilsuse lühiajalise säilitamise käigus ei tohi pikaajaliselt kahjustada võrdseid tingimusi ja turgude konkurentsivõimet. Riigiabi andmisel konkurentsimoonutusi piiravate meetmete võtmine on oluline. [...] Konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad tegutsevad pärast seda, kui nende elujõulisus on ümberkorraldamise tulemusena taastunud, ning meetmete rakendamisel tuleks kinni pidada ühisest poliitikast ja ühistest põhimõtetest. Nimetatud meetmete vajalikkuse hindamisel lähtub järelevalveamet panga tegevuse mahust, ulatuslikkusest ja reguleerimisalast juhul, kui rakendatakse usaldusväärset restruktureerimiskava, nagu on nähtud ette käesoleva peatüki 2. jaotises. [...] Selliste meetmete olemus ja vorm sõltuvad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb.
  Esimese kriteeriumi puhul erinevad konkurentsimoonutusi piiravad meetmed märkimisväärselt vastavalt abisumma suurusele ning kulude jagamise ja hinnakujunduse tasemele. Üldiselt on moraalsest ohust tulenevaid negatiivseid tagajärgi kulude jagamise ja omapanuse kõrgema taseme puhul vähem.
  Teise kriteeriumi puhul analüüsib järelevalveamet abi tõenäolist mõju sellistele turgudele, kus abi saanud pank pärast ümberkorraldamist tegutseb. Kõigepealt uuritakse panga osakaalu ja suhtelist tähtsust kõnealusel turul või kõnealustel turgudel pärast panga elujõulisuse taastamist. Tõhusa konkurentsi säilitamiseks kavandatakse meetmeid vastavalt konkreetse turu iseloomule. [...] Konkurentsimoonutusi piiravate meetmetega ei tohiks piirata panga väljavaateid elujõulisuse taastamiseks”. |
| --- | --- |

(225)

Ümberkorraldamissuuniste 4. jaotise punktides 29–32 on sätestatud järgmist.

„Finantssektorile antava abi põhieesmärk süsteemse kriisi ajal on finantsstabiilsuse taastamine, aga süsteemi stabiilsuse lühiajalise säilitamise käigus ei tohi pikaajaliselt kahjustada võrdseid tingimusi ja turgude konkurentsivõimet. Riigiabi andmisel konkurentsimoonutusi piiravate meetmete võtmine on oluline. [...] Konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad tegutsevad pärast seda, kui nende elujõulisus on ümberkorraldamise tulemusena taastunud, ning meetmete rakendamisel tuleks kinni pidada ühisest poliitikast ja ühistest põhimõtetest. Nimetatud meetmete vajalikkuse hindamisel lähtub järelevalveamet panga tegevuse mahust, ulatuslikkusest ja reguleerimisalast juhul, kui rakendatakse usaldusväärset restruktureerimiskava, nagu on nähtud ette käesoleva peatüki 2. jaotises. [...] Selliste meetmete olemus ja vorm sõltuvad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb.

Esimese kriteeriumi puhul erinevad konkurentsimoonutusi piiravad meetmed märkimisväärselt vastavalt abisumma suurusele ning kulude jagamise ja hinnakujunduse tasemele. Üldiselt on moraalsest ohust tulenevaid negatiivseid tagajärgi kulude jagamise ja omapanuse kõrgema taseme puhul vähem.

Teise kriteeriumi puhul analüüsib järelevalveamet abi tõenäolist mõju sellistele turgudele, kus abi saanud pank pärast ümberkorraldamist tegutseb. Kõigepealt uuritakse panga osakaalu ja suhtelist tähtsust kõnealusel turul või kõnealustel turgudel pärast panga elujõulisuse taastamist. Tõhusa konkurentsi säilitamiseks kavandatakse meetmeid vastavalt konkreetse turu iseloomule. [...] Konkurentsimoonutusi piiravate meetmetega ei tohiks piirata panga väljavaateid elujõulisuse taastamiseks”.

| (226) | Selle põhjal võib järeldada, et abi suurus (eriti suhteline) ja turu iseloom on otsustavad tegurid, mille alusel järelevalveamet hindab konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavaid meetmeid. Samas on selge, et sellised meetmed ei tohi seada ohtu restruktureerimisabi saaja elujõulisust ning et konkurentsiküsimuste käsitlemisel tuleb pidada silmas üldist eesmärki saavutada praeguses kriisis finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(226)

Selle põhjal võib järeldada, et abi suurus (eriti suhteline) ja turu iseloom on otsustavad tegurid, mille alusel järelevalveamet hindab konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavaid meetmeid. Samas on selge, et sellised meetmed ei tohi seada ohtu restruktureerimisabi saaja elujõulisust ning et konkurentsiküsimuste käsitlemisel tuleb pidada silmas üldist eesmärki saavutada praeguses kriisis finantsstabiilsus.

| (227) | Eespool välja toodud õigusraamistiku taustal esitab järelevalveamet kaalutlused, mis on konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavate meetmete hindamisel kõige olulisemad. |
| --- | --- |

(227)

Eespool välja toodud õigusraamistiku taustal esitab järelevalveamet kaalutlused, mis on konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavate meetmete hindamisel kõige olulisemad.

| (228) | Ennekõike leiab järelevalveamet, et võttes arvesse eelmistes peatükkides kirjeldatud Islandi finantsturu erilist olukorda ning majanduslikke tingimusi, on vaja hinnata põhjalikult turutingimusi ja konkurentsikeskkonda. Konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavad meetmed peaksid kajastama praeguseid keerulisi asjaolusid ning samal ajal tagama konkurentsimoonutuste miinimumini viimise nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(228)

Ennekõike leiab järelevalveamet, et võttes arvesse eelmistes peatükkides kirjeldatud Islandi finantsturu erilist olukorda ning majanduslikke tingimusi, on vaja hinnata põhjalikult turutingimusi ja konkurentsikeskkonda. Konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavad meetmed peaksid kajastama praeguseid keerulisi asjaolusid ning samal ajal tagama konkurentsimoonutuste miinimumini viimise nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis.

| (229) | Teiseks on käsitletud Glitniri endiste omanike suurimat võimalikku panust (mida on kirjeldatud kulude jagamist käsitlevas jaotises eespool) ning vähesel määral ka Glitniri võlausaldajaid. Sellest tulenevalt piirati vajadust täiendavate konkurentsimeetmete järele. |
| --- | --- |

(229)

Teiseks on käsitletud Glitniri endiste omanike suurimat võimalikku panust (mida on kirjeldatud kulude jagamist käsitlevas jaotises eespool) ning vähesel määral ka Glitniri võlausaldajaid. Sellest tulenevalt piirati vajadust täiendavate konkurentsimeetmete järele.

| (230) | Kolmandaks, seoses vastava turu iseloomuga ja nagu on kirjeldatud eespool, viis Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemine ning selle järgnenud Islandi ametiasutuste sekkumised (sealhulgas Íslandsbanki asutamine Glitniri riigisiseste tehingute pinnalt) finantsteenuste suuremale koondumisele Islandi turul ning kolme suurpanga (Landsbankinn, Íslandsbanki ja Arion Bank) turuosa kasvamisele. Lisaks nendele jääb järele vaid mõni üksik väike turuosaline, peatne uute turule tulijate võimalus on kaduvväike ning seda juba mainitud turuletuleku tõkete ja turu väiksuse, aga lisaks ja ennekõike kehtestatud kapitalikontrollide tõttu. Íslandsbankil on sellisel koondunud turul väga tugev positsioon turuosaga [...] % ja rohkem kõige olulisemates ja majanduslikult olulistes segmentides. |
| --- | --- |

(230)

Kolmandaks, seoses vastava turu iseloomuga ja nagu on kirjeldatud eespool, viis Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemine ning selle järgnenud Islandi ametiasutuste sekkumised (sealhulgas Íslandsbanki asutamine Glitniri riigisiseste tehingute pinnalt) finantsteenuste suuremale koondumisele Islandi turul ning kolme suurpanga (Landsbankinn, Íslandsbanki ja Arion Bank) turuosa kasvamisele. Lisaks nendele jääb järele vaid mõni üksik väike turuosaline, peatne uute turule tulijate võimalus on kaduvväike ning seda juba mainitud turuletuleku tõkete ja turu väiksuse, aga lisaks ja ennekõike kehtestatud kapitalikontrollide tõttu. Íslandsbankil on sellisel koondunud turul väga tugev positsioon turuosaga [...] % ja rohkem kõige olulisemates ja majanduslikult olulistes segmentides.

| (231) | Neljandaks tekitas kriis palju väga spetsiifilisi probleeme, nagu suurpankade väga suur otsese ja kaudse omandi osakaal reaalmajanduses ning pangandusalaste IT-teenuste faktiline monopol (RB), kuna enamusosalus IT-ettevõtjas kuulus kolmele Islandi suurpangale. |
| --- | --- |

(231)

Neljandaks tekitas kriis palju väga spetsiifilisi probleeme, nagu suurpankade väga suur otsese ja kaudse omandi osakaal reaalmajanduses ning pangandusalaste IT-teenuste faktiline monopol (RB), kuna enamusosalus IT-ettevõtjas kuulus kolmele Islandi suurpangale.

| (232) | Viiendaks on Íslandsbankile antud abi suhteline suurus märkimisväärne. Seoses sellega märgib järelevalveamet, et algusest peale on panga kogu kapitali andnud riik. Lisaks sai pank kasu mitmesugustest abimeetmetest — Straumuri leping, eriotstarbeline likviidsusvahend ja hoiuste tagamine. Samas jääb Íslandsbanki vähemalt rahvusvaheliste standardite kohaselt väikeseks pangaks. |
| --- | --- |

(232)

Viiendaks on Íslandsbankile antud abi suhteline suurus märkimisväärne. Seoses sellega märgib järelevalveamet, et algusest peale on panga kogu kapitali andnud riik. Lisaks sai pank kasu mitmesugustest abimeetmetest — Straumuri leping, eriotstarbeline likviidsusvahend ja hoiuste tagamine. Samas jääb Íslandsbanki vähemalt rahvusvaheliste standardite kohaselt väikeseks pangaks.

| (233) | Kuuendaks nõuab Byri omandamine täiendavate konkurentsimeetmete võtmist. Byri käsitlevas teises otsuses nõudis järelevalveamet, et esitatav restruktureerimiskava peab sisaldama meetmeid, millega tagatakse edaspidine tõhus konkurents Islandi finantsturul, seega peavad lahendatud saama mured, mida järelevalveamet väljendas Islandi finantsturu konkurentsiolukorra suhtes. |
| --- | --- |

(233)

Kuuendaks nõuab Byri omandamine täiendavate konkurentsimeetmete võtmist. Byri käsitlevas teises otsuses nõudis järelevalveamet, et esitatav restruktureerimiskava peab sisaldama meetmeid, millega tagatakse edaspidine tõhus konkurents Islandi finantsturul, seega peavad lahendatud saama mured, mida järelevalveamet väljendas Islandi finantsturu konkurentsiolukorra suhtes.

| (234) | Seda arvesse võttes märgib järelevalveamet, et paljud võetud ja võetavad meetmed piiravad Íslandsbankile antud riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(234)

Seda arvesse võttes märgib järelevalveamet, et paljud võetud ja võetavad meetmed piiravad Íslandsbankile antud riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutusi.

i)   Islandi ametiasutuste tehtud õiguslikud algatused ja võetud meetmed/kohustused

| (235) | Islandi valitsus on võtnud eelkõige kaks järgmist kohustust (vt lisa), mis võivad järelevalveameti arvamusel aidata luua finantsturgudel konkurentsi soodustavat regulatiivset keskkonda. |
| --- | --- |

(235)

Islandi valitsus on võtnud eelkõige kaks järgmist kohustust (vt lisa), mis võivad järelevalveameti arvamusel aidata luua finantsturgudel konkurentsi soodustavat regulatiivset keskkonda.

| (236) | Esiteks nimetati ametisse töörühm, mille ülesanne on vaadata läbi seadus nr 36/1978 tempelmaksu kohta. Eriti uuritakse seda, kas kaotada tempelmaks võlausaldajate vahel üle kantavatelt eraisikute võlakirjadelt (nt kui eraisikud kannavad oma laenud ühest laenuasutusest teise). Järelevalveamet leiab, et praegune seadus, mis kohustab kliente muu hulgas maksma vastava võlakirja summa pealt laenuandja vahetamise korral tempelmaksu, (90) võib olla konkurentsi takistava iseloomuga, kuna aheldab kliendid olemasolevate pikaajaliste laenulepingute külge. Seega peab järelevalveamet selle seaduse läbivaatamise kohustust tervitatavaks. |
| --- | --- |

(236)

Esiteks nimetati ametisse töörühm, mille ülesanne on vaadata läbi seadus nr 36/1978 tempelmaksu kohta. Eriti uuritakse seda, kas kaotada tempelmaks võlausaldajate vahel üle kantavatelt eraisikute võlakirjadelt (nt kui eraisikud kannavad oma laenud ühest laenuasutusest teise). Järelevalveamet leiab, et praegune seadus, mis kohustab kliente muu hulgas maksma vastava võlakirja summa pealt laenuandja vahetamise korral tempelmaksu, (90) võib olla konkurentsi takistava iseloomuga, kuna aheldab kliendid olemasolevate pikaajaliste laenulepingute külge. Seega peab järelevalveamet selle seaduse läbivaatamise kohustust tervitatavaks.

| (237) | Teiseks võtab järelevalveamet teadmiseks, et kooskõlas Islandi parlamendis 21. märtsil 2012 heaks kiidetud resolutsiooniga nimetab valitsus ametisse komisjoni, mille ülesanne on vaadata läbi tarbijakaitse finantsurul. See sisaldab erilisi volitusi teenuseosutaja vahetamise võimaluse läbivaatamiseks ja vahetamiskulude vähendamiseks ning komisjoni tihedaks sellealaseks koostööks Islandi konkurentsiametiga. Komisjon esitab oma aruande hiljemalt 15. jaanuariks 2013. Järelevalveamet on arvamusel, et pikemas perspektiivis oleks konkurentsi seisukohast kasulik teostada põhjalikum hindamine. Vahepeal peaks Íslandsbanki võetud pangapoolne kohustus (käsitletakse allpool) aitama muuta teenuseosutaja vahetamist lihtsamaks ja suurendama seeläbi konkurentsi. |
| --- | --- |

(237)

Teiseks võtab järelevalveamet teadmiseks, et kooskõlas Islandi parlamendis 21. märtsil 2012 heaks kiidetud resolutsiooniga nimetab valitsus ametisse komisjoni, mille ülesanne on vaadata läbi tarbijakaitse finantsurul. See sisaldab erilisi volitusi teenuseosutaja vahetamise võimaluse läbivaatamiseks ja vahetamiskulude vähendamiseks ning komisjoni tihedaks sellealaseks koostööks Islandi konkurentsiametiga. Komisjon esitab oma aruande hiljemalt 15. jaanuariks 2013. Järelevalveamet on arvamusel, et pikemas perspektiivis oleks konkurentsi seisukohast kasulik teostada põhjalikum hindamine. Vahepeal peaks Íslandsbanki võetud pangapoolne kohustus (käsitletakse allpool) aitama muuta teenuseosutaja vahetamist lihtsamaks ja suurendama seeläbi konkurentsi.

| (238) | Mis puutub järelevalveameti tõstatatud konkurentsiküsimusse seoses Islandi serverikeskusega, peab järelevalveamet kiiduväärseks Islandi konkurentsiameti ja serverikeskuse omanike (sealhulgas kolme suurpanga) vahel saavutatud kokkulepet. Nii püütakse tagada mittediskrimineeriv juurdepääs põhilisele IT-infrastruktuurile mõistliku hinnaga väikekonkurentidele ja võimalikele uutele turuletulijatele. Järelevalveamet usub (ja nagu ta on muu hulgas öelnud Byri käsitlevas teises otsuses), et nimetatud kokkuleppe näol on asjaomase küsimusega tegeletud rahuldaval viisil ning ametil ei ole vaja enam seda käesolevas otsuses käsitleda. |
| --- | --- |

(238)

Mis puutub järelevalveameti tõstatatud konkurentsiküsimusse seoses Islandi serverikeskusega, peab järelevalveamet kiiduväärseks Islandi konkurentsiameti ja serverikeskuse omanike (sealhulgas kolme suurpanga) vahel saavutatud kokkulepet. Nii püütakse tagada mittediskrimineeriv juurdepääs põhilisele IT-infrastruktuurile mõistliku hinnaga väikekonkurentidele ja võimalikele uutele turuletulijatele. Järelevalveamet usub (ja nagu ta on muu hulgas öelnud Byri käsitlevas teises otsuses), et nimetatud kokkuleppe näol on asjaomase küsimusega tegeletud rahuldaval viisil ning ametil ei ole vaja enam seda käesolevas otsuses käsitleda.

| (239) | Lõpuks võtab järelevalveamet teadmiseks alates 2008. aastast tehtud õiguslikud muudatused, nagu on käsitletud lisas. Mis puutub konkurentsiküsimusse, siis on eriti asjakohane äriühinguid käsitlevasse seadusesse nr 161/2002 lisatud artikkel 22. See sisaldab sätteid, millega piiratakse finantsettevõtja osalemist tegevuses, mis jääb väljapoole tema tegevusluba. Uue eeskirjaga on selline tegevus lubatud vaid ajutiselt ning eesmärgiga viia lõpule tehingud või korraldada ümber klientide tegevus. Seoses sellega tuleb saata põhjendatud teatis finantsjärelevalveametile, samuti on kehtestatud finantsettevõtjatele oma klientide ümberkorraldamise lõpuleviimise ja assigneeritud vara võõrandamise suhtes ajalised piirangud. |
| --- | --- |

(239)

Lõpuks võtab järelevalveamet teadmiseks alates 2008. aastast tehtud õiguslikud muudatused, nagu on käsitletud lisas. Mis puutub konkurentsiküsimusse, siis on eriti asjakohane äriühinguid käsitlevasse seadusesse nr 161/2002 lisatud artikkel 22. See sisaldab sätteid, millega piiratakse finantsettevõtja osalemist tegevuses, mis jääb väljapoole tema tegevusluba. Uue eeskirjaga on selline tegevus lubatud vaid ajutiselt ning eesmärgiga viia lõpule tehingud või korraldada ümber klientide tegevus. Seoses sellega tuleb saata põhjendatud teatis finantsjärelevalveametile, samuti on kehtestatud finantsettevõtjatele oma klientide ümberkorraldamise lõpuleviimise ja assigneeritud vara võõrandamise suhtes ajalised piirangud.

| (240) | Järelevalveamet käsitleb nimetatud muutust kui asjakohast õiguslikku vastust finantsasutuste ebaproportsionaalselt ulatuslikule omandiosalusele reaalmajanduses. Käsitletud säte peaks vähemalt olukorda parandama. Sellise olukorra vahetu põhjus on võlaprobleemide küüsis ettevõtjate võla kustutamine aktsiakapitali kaudu (ja sarnased tehingud) kriisi tõttu. Kuna tegemist on ühe murettekitavama konkurentsiküsimusega seoses kolmele pangale eraldatud riigiabiga, võtab järelevalveamet seda oma hinnangus nõuetekohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(240)

Järelevalveamet käsitleb nimetatud muutust kui asjakohast õiguslikku vastust finantsasutuste ebaproportsionaalselt ulatuslikule omandiosalusele reaalmajanduses. Käsitletud säte peaks vähemalt olukorda parandama. Sellise olukorra vahetu põhjus on võlaprobleemide küüsis ettevõtjate võla kustutamine aktsiakapitali kaudu (ja sarnased tehingud) kriisi tõttu. Kuna tegemist on ühe murettekitavama konkurentsiküsimusega seoses kolmele pangale eraldatud riigiabiga, võtab järelevalveamet seda oma hinnangus nõuetekohaselt arvesse.

ii)   Islandsbanki käsitlevad meetmed

| (241) | Järelevalveamet toob välja asjaolu, et Íslandsbanki turupositsioon ja suurus on Glitniriga võrreldes väga väike — nagu eespool kirjeldatud, vähendati koguvara 84 % ning erinevalt Glitnirist tegutseb Íslandsbanki üksnes Islandi turul. Et vähendamise suurim põhjus on ilmselgelt Glitniri rahvusvaheliste tehingute lõpetamine, on järelevalveamet arvamusel, et protsess on konkurentsimoonutuste seisukohast eriti tähtis, kuna just Kaupthingi riskantne ülemerestrateegia põhjustas panga kokkuvarisemise ja kunagised moonutused EMP finantsturgudel (91). |
| --- | --- |

(241)

Järelevalveamet toob välja asjaolu, et Íslandsbanki turupositsioon ja suurus on Glitniriga võrreldes väga väike — nagu eespool kirjeldatud, vähendati koguvara 84 % ning erinevalt Glitnirist tegutseb Íslandsbanki üksnes Islandi turul. Et vähendamise suurim põhjus on ilmselgelt Glitniri rahvusvaheliste tehingute lõpetamine, on järelevalveamet arvamusel, et protsess on konkurentsimoonutuste seisukohast eriti tähtis, kuna just Kaupthingi riskantne ülemerestrateegia põhjustas panga kokkuvarisemise ja kunagised moonutused EMP finantsturgudel (91).

| (242) | Lisaks peab järelevalveamet kiiduväärseks Íslandsbanki võetud kohustusi (vt lisa) vähendada oma turupositsiooni Islandil [...] võrra seoses [...] loovutamistega. Võttes aluseks lõpliku restruktureerimiskava ja tuletades meelde, et Íslandsbanki on EMP standardite alusel väike pank, nõustub järelevalveamet Íslandsbankiga selles, et edasiste struktuurimeetmete võtmine võib ohustada panga väljavaateid pikaajalise elujõulisuse taastamiseks (92). |
| --- | --- |

(242)

Lisaks peab järelevalveamet kiiduväärseks Íslandsbanki võetud kohustusi (vt lisa) vähendada oma turupositsiooni Islandil [...] võrra seoses [...] loovutamistega. Võttes aluseks lõpliku restruktureerimiskava ja tuletades meelde, et Íslandsbanki on EMP standardite alusel väike pank, nõustub järelevalveamet Íslandsbankiga selles, et edasiste struktuurimeetmete võtmine võib ohustada panga väljavaateid pikaajalise elujõulisuse taastamiseks (92).

| (243) | Järelevalveamet võtab teadmiseks Íslandsbanki võetud kohustuse, mille kohaselt ei omanda pank kuni 15. oktoobrini 2014 teisi finantsasutusi, välja arvatud järelevalveameti eelneval loal. Kui finantsstabiilsuse kaalutlustel ei teki vajadust täiendavate ühinemiste järele, tähendab see seda, et Islandi finantsturu koondumist Íslandsbanki tegevuse tagajärjel saab ennetada. Samuti tagatakse käsitletava kohustusega Íslandsbankile eraldatud abi kasutamist pigem panga elujõulisuse taastamiseks kui panga tugevdamiseks ja turupositsiooni suurendamiseks Islandil. Sama kehtib Íslandsbanki kohustuse kohta, mille kohaselt ei jõusta pank enne 15. oktoobrit 2014 lepingute klausleid ega võta vastu uusi lepinguklausleid, millega muudetakse intressimäärade eritingimused sõltuvaks minimaalse tegevuse säilitamisest pangas ega kasuta riigi kaasatust konkurentsieelise saavutamiseks oma teenuste turustamisel. |
| --- | --- |

(243)

Järelevalveamet võtab teadmiseks Íslandsbanki võetud kohustuse, mille kohaselt ei omanda pank kuni 15. oktoobrini 2014 teisi finantsasutusi, välja arvatud järelevalveameti eelneval loal. Kui finantsstabiilsuse kaalutlustel ei teki vajadust täiendavate ühinemiste järele, tähendab see seda, et Islandi finantsturu koondumist Íslandsbanki tegevuse tagajärjel saab ennetada. Samuti tagatakse käsitletava kohustusega Íslandsbankile eraldatud abi kasutamist pigem panga elujõulisuse taastamiseks kui panga tugevdamiseks ja turupositsiooni suurendamiseks Islandil. Sama kehtib Íslandsbanki kohustuse kohta, mille kohaselt ei jõusta pank enne 15. oktoobrit 2014 lepingute klausleid ega võta vastu uusi lepinguklausleid, millega muudetakse intressimäärade eritingimused sõltuvaks minimaalse tegevuse säilitamisest pangas ega kasuta riigi kaasatust konkurentsieelise saavutamiseks oma teenuste turustamisel.

| (244) | Nagu on eespool kirjeldatud, kujutab Islandi finantsturg praegu keerulist tegevuskeskkonda kõikide pankade jaoks ning sellest annab tunnistust ka praktiliselt olematu välishuvi Islandi turule sisenemise vastu. Seepärast peab järelevalveamet kiiduväärseks Íslandsbanki võetud kohustust lihtsustada pangavahetust ning pakkuda maksete töötlemise algteenust ja raha väljavõtmise teenuseid. Järelevalveamet on seisukohal, et nimetatud meetmed koos eespool mainitud serverikeskust käsitleva kokkuleppega kolme suurpanga ja Islandi konkurentsiameti vahel tagavad väiksemate turuosaliste juurdepääsu kõige olulisemale infrastruktuurile ja teenustele mõistliku hinna juures ning võtavad suurematelt tegijatelt võimaluse nende juurdepääsu takistada. Järelevalveameti kohaselt vähendab see hilisemate (võimalike) turuletulijate tõkkeid ja võimaldab praegustel väiksematel turuosalistel laiendada oma turuosa juhul, kui nad suudavad pakkuda oma suurkonkurentidest paremat teenust. Lisaks aitavad kõik pangavahetust soodustavad meetmed elavdada konkurentsi praeguste suurettevõtjate vahel, mis aitab hoida ära või kõrvaldada võimalikku kollektiivset valitsevat seisundit. |
| --- | --- |

(244)

Nagu on eespool kirjeldatud, kujutab Islandi finantsturg praegu keerulist tegevuskeskkonda kõikide pankade jaoks ning sellest annab tunnistust ka praktiliselt olematu välishuvi Islandi turule sisenemise vastu. Seepärast peab järelevalveamet kiiduväärseks Íslandsbanki võetud kohustust lihtsustada pangavahetust ning pakkuda maksete töötlemise algteenust ja raha väljavõtmise teenuseid. Järelevalveamet on seisukohal, et nimetatud meetmed koos eespool mainitud serverikeskust käsitleva kokkuleppega kolme suurpanga ja Islandi konkurentsiameti vahel tagavad väiksemate turuosaliste juurdepääsu kõige olulisemale infrastruktuurile ja teenustele mõistliku hinna juures ning võtavad suurematelt tegijatelt võimaluse nende juurdepääsu takistada. Järelevalveameti kohaselt vähendab see hilisemate (võimalike) turuletulijate tõkkeid ja võimaldab praegustel väiksematel turuosalistel laiendada oma turuosa juhul, kui nad suudavad pakkuda oma suurkonkurentidest paremat teenust. Lisaks aitavad kõik pangavahetust soodustavad meetmed elavdada konkurentsi praeguste suurettevõtjate vahel, mis aitab hoida ära või kõrvaldada võimalikku kollektiivset valitsevat seisundit.

| (245) | Lõpuks võtab Íslandsbanki kohustuse müüa võimalikult kiiresti oma osalus haldusettevõtetes, mis võeti üle kooskõlas äriühinguid käsitleva seaduse nr 161/2002 artikli 22 kohase restruktureerimisega, kohustub järgima nimetatud sättes osutatud menetlust ja ajapiiranguid finantsjärelevalveameti tõlgenduse alusel ja riputab oma (või tütarettevõtja) veebilehele ajakohast teavet müügiks hoitavate tütarettevõtjate ja aktsiate kohta. Järelevalveamet väljendab rahulolu Íslandsbanki kohustuse üle loovutada võimalikult kiiresti kõik ettevõtjad ja aktsiad, mis ei ole seotud panga põhitegevusalaga ja seda vähemalt elujõulisuse huvides. Kuigi järelevalveameti arvamuse kohaselt on iseenesestmõistetav, et pank peab täitma riigisiseseid õigusnõudeid, nagu näiteks äriühinguid käsitleva seaduse artiklit 22, võtab ta selle kohustuse teadmiseks ja juhib Islandi ametiasutuste ja abisaajate tähelepanu asjaolule, et ka riigi õiguse rikkumine võib tuua kaasa abi kuritarvitamise. Lisaks leiab järelevalveamet, et veebilehele teabe riputamine kavandatavate loovutamiste ja müükide kohta toob kaasa suurema läbipaistvuse Islandi majanduse praeguse omandiõigusolukorra suhtes. See leevendab vähemalt mingil määral nimetatud konkurentsiprobleemi, mis praegu Islandi turgu iseloomustab. |
| --- | --- |

(245)

Lõpuks võtab Íslandsbanki kohustuse müüa võimalikult kiiresti oma osalus haldusettevõtetes, mis võeti üle kooskõlas äriühinguid käsitleva seaduse nr 161/2002 artikli 22 kohase restruktureerimisega, kohustub järgima nimetatud sättes osutatud menetlust ja ajapiiranguid finantsjärelevalveameti tõlgenduse alusel ja riputab oma (või tütarettevõtja) veebilehele ajakohast teavet müügiks hoitavate tütarettevõtjate ja aktsiate kohta. Järelevalveamet väljendab rahulolu Íslandsbanki kohustuse üle loovutada võimalikult kiiresti kõik ettevõtjad ja aktsiad, mis ei ole seotud panga põhitegevusalaga ja seda vähemalt elujõulisuse huvides. Kuigi järelevalveameti arvamuse kohaselt on iseenesestmõistetav, et pank peab täitma riigisiseseid õigusnõudeid, nagu näiteks äriühinguid käsitleva seaduse artiklit 22, võtab ta selle kohustuse teadmiseks ja juhib Islandi ametiasutuste ja abisaajate tähelepanu asjaolule, et ka riigi õiguse rikkumine võib tuua kaasa abi kuritarvitamise. Lisaks leiab järelevalveamet, et veebilehele teabe riputamine kavandatavate loovutamiste ja müükide kohta toob kaasa suurema läbipaistvuse Islandi majanduse praeguse omandiõigusolukorra suhtes. See leevendab vähemalt mingil määral nimetatud konkurentsiprobleemi, mis praegu Islandi turgu iseloomustab.

| (246) | Kõige eelneva põhjal ning arvestades Islandi erilist olukorda ja asjaolu, et järelevalveameti arvamusel lahendatakse eespool toodud meetmetega järelevalveameti ja Islandi konkurentsiameti koostöös tuvastatud põhilised konkurentsiprobleemid, samuti võttes arvesse põhieesmärki ehk finantsstabiilsuse saavutamist, teeb järelevalveamet järelduse, et võetud kohustustustega piiratakse konkurentsimoonutusi rahuldaval määral. Seega on restruktureerimisabi kokkusobiv ümberkorraldamissuuniste 4. jaotisega. |
| --- | --- |

(246)

Kõige eelneva põhjal ning arvestades Islandi erilist olukorda ja asjaolu, et järelevalveameti arvamusel lahendatakse eespool toodud meetmetega järelevalveameti ja Islandi konkurentsiameti koostöös tuvastatud põhilised konkurentsiprobleemid, samuti võttes arvesse põhieesmärki ehk finantsstabiilsuse saavutamist, teeb järelevalveamet järelduse, et võetud kohustustustega piiratakse konkurentsimoonutusi rahuldaval määral. Seega on restruktureerimisabi kokkusobiv ümberkorraldamissuuniste 4. jaotisega.

4.   JÄRELDUS

| (247) | Eespool toodud hindamine ja Islandi ametiasutuste poolt Íslandsbanki käsitleva restruktureerimiskava esitamine on hajutanud kahtlused, mida järelevalveamet väljendas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses seoses Íslandsbanki suhtes võetud abimeetmete olemuse ja kokkusobivusega. Seega kiidab järelevalveamet abimeetmed heaks restruktureerimisabina, mis on kokkusobiv EMP lepinguga sama lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b tähenduses, tingimusel et Íslandsbanki ja Island täidavad lisas esitatud kohustusi, |
| --- | --- |

(247)

Eespool toodud hindamine ja Islandi ametiasutuste poolt Íslandsbanki käsitleva restruktureerimiskava esitamine on hajutanud kahtlused, mida järelevalveamet väljendas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses seoses Íslandsbanki suhtes võetud abimeetmete olemuse ja kokkusobivusega. Seega kiidab järelevalveamet abimeetmed heaks restruktureerimisabina, mis on kokkusobiv EMP lepinguga sama lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b tähenduses, tingimusel et Íslandsbanki ja Island täidavad lisas esitatud kohustusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Íslandsbankile antud esialgne käibekapital, riigipoolne täielik (ajutine) kapitaliseerimine, riigi osalemine panga aktsiakapitalis 5 %ga ja teise taseme omavahendite eraldamine, samuti eriotstarbeline likviidsusvahend, Straumuri leping ja hoiuste piiramatu tagamine kujutavad riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Artiklis 1 loetletud meetmed kujutavad ebaseaduslikku riigiabi alates nende jõustumise kuupäevast kuni käesoleva otsuse kuupäevani, kuna Islandi ametiasutused ei täitnud nõuet teatada abimeetmetest enne nende jõustamist järelevalveametile kooskõlas protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3.

Artikkel 3

Artiklis 1 loetletud ning otsuses nr 126/11/COL ettevõtja Byr suhtes võetud meetmed on kokkusobivad EMP lepinguga sama lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b tähenduses tingimusel, et täidetakse lisas esitatud kohustusi. Hoiuste piiramatut tagamist lubatakse kuni 2014. aasta lõpuni.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Islandi Vabariigile.

Artikkel 5

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 27. juuni 2012

EFTA järelevalveameti nimel

Oda Helen SLETNES

eesistuja

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

kolleegiumi liige

---

(1)  Dokument avaldatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Käesolevas avalikus versioonis on osa teavet selle konfidentsiaalsuse tõttu eemaldatud. Seda tähistab [...] või nurksulgudes esitatud summa, mis on tegelikule summale ligilähedane mittekonfidentsiaalne teave.

1

(2)  Üksikasjalikum kirjeldus menetlusest on antud ametliku uurimismenetluse algatuse otsuses, millele on viidatud joonealuses märkuses nr 3.

2

(3)  EFTA järelevalveameti otsus nr 494/10/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seoses riigiabi andmisega (endisele) ettevõtjale Glitnir Bank selle tegevuse teatavas ulatuses taastamiseks ning ettevõtja New Glitnir Bank (uue nimega Íslandsbanki) asutamiseks ja kapitaliseerimiseks), ELT C 41, 10.2.2011, lk 51 ja Euroopa Liidu Teataja juurde kuuluv EMP kaasanne nr 7, 10.2.2011, lk 50.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Täiendav teave otsusega nr 494/10/COL tipnenud menetluse kohta asub otsuse menetlust käsitlevas osas.

4

(5)  Korrigeerinud huvitatud isikud 25. mail 2012.

5

(6)  Järelevalveameti otsus nr 325/11/COL, mis käsitleb ettevõtja Byr hf omandamist Íslandsbanki poolt ning ettevõtjale Byr hf antud allutatud laenu ajutise heakskiitmise pikendamist, ELT C 16, 19.1.2012, lk 10 ja Euroopa Liidu Teataja juurde kuuluv EMP kaasanne nr 3, 19.1.2012, lk 1.

6

Euroopa Liidu Teataja

(7)  Seoses Islandi pangandussektori konkurentsioludega ja võimalike konkurentsimeetmetega tegi järelevalveamet koostööd Islandi konkurentsiametiga.

7

(8)  Vt Islandi parlamendile esitatud eriuurimiskomisjoni aruande 2. peatükk: aruande põhijärelduste lk 13: http://sic.althingi.is/pdf/RNAvef-Kafli2Enska.pdf.

8

(9)  Samal päeval alustati ka Landsbanki pankrotivara haldamist, kaks päeva hiljem (9.10.2008) ootas sama saatus Kaupthing Banki.

9

(10)  Eriuurimiskomisjoni kuulusid ülemkohtu kohtunik Páll Hreinsson, Islandi parlamendi ombudsman Tryggvi Gunnarsson ning Ameerika Ühendriikide Yale'i ülikooli lektor ja kaasprofessor Ph.D Sigríður Benediktsdóttir. Aruanne on kättesaadav islandi keeles aadressilt http://rna.althingi.is/; inglise keelde tõlgitud osad (sealhulgas kommenteeritud kokkuvõte ja peatükk pankade kokkuvarisemise põhjuste kohta) on kättesaadavad aadressilt http://sic.althingi.is/.

10

(11)  Islandi kroon króna.

11

króna

(12)  Välismaistele isikutele laenamine kasvas kuue kuuga 11,4 miljardit eurot — 9,3 miljardilt eurolt 20,7 miljardile eurole.

12

(13)  Aruande peatükk 21.2.1.2, lk 6.

13

(14)  Olukorra muutis veelgi raskemaks asjaolu, et Islandi suurimate investeerimisettevõtjate välismaised võlausaldajad hakkasid tagatiste väärtuste vähenedes nõudma lisatagatisi, mille tulemusel olid kolm suurpanka sunnitud rahastamise üle võtma, et tagastada välispankadele nende laenusid.

14

(15)  Aruande peatükk 21.2.1.4.

15

(16)  Tolleaegse valitsuskoalitsiooni poliitiline prioriteet oli julgustada kasvu ja motiveerida panku oma peakontoreid Islandile jätma.

16

(17)  Aruande 2. peatükk, lk 5.

17

(18)  Täiendavaid üksikasju Islandi ametiasutuste meetmete kohta leiate rahandusministri 2011. aasta mai aruandest parlamendile kommertspankade taassünni kohta (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), mis asub aadressil http://www.althingi.is/altext/-139/s/pdf/1213.pdf.

18

(19)  Rahandusturgude erakorralises jm olukorras riigikassa väljamaksete tegemiseks volitamise seadus nr 125/2008.

19

(20)  Vt ka finantsjärelevalve aastaaruanne 2009 (juuli 2008 — juuni 2009): http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

20

(21)  Järgnema pidid edasised finantsettevõtjate ülevõtmised. 2009. aasta märtsis võttis finantsjärelevalveamet kontrolli alla kolme finantsettevõtja (Straumur-Burdaras, the Reykjavik Savings Bank (SPRON) ja Sparisjodabanki Íslands (Icebank)) tehingud ning otsuse asjaomaste ettevõtjate vara ja kohustuste võõrandamise kohta. Kui Starumuri võlausaldajatega sõlmiti hiljem vara koosseisu leping, siis SPRON ja Sparisjodabanki suhtes algatati likvideerimismenetlus. Kolme suurima kommertspanga kokkuvarisemine ja finantsturgude jätkuv ebakindlus mõjutas olulisel määral ka teisi finantsettevõtjaid, mistõttu läks 2010. aastal riikliku haldamise alla veel teisigi finantsettevõtjaid. Näiteks 2010. aasta märtsis määras finantsjärelevalveamet ajutise juhatuse VBS Investment Bankile. 2010. aasta aprillis võttis finantsjärelevalveamet üle Keflavík Savings Banki ja Byr Savings Banki juhtimise ning sätestas nende tegevuse ülevõtmise vastavalt uute finantsettevõtjate SpKef Savings Bank ja Byr hf poolt. Et aga uute ettevõtjate finantstingimused osutusid halvemaks kui esialgu arvati, ühines SpKef finantsjärelevalveameti otsusel hiljem Landsbankinniga ning Byr hf ülevõtupakkumise tulemusel Íslandsbankiga. 2009. aastal olid Islandi ametiasutused sunnitud lahendama Saga Capital Investment Banki, 2011. aastal aga eluasemerahastamisfondi finantsraskusi.

21

(22)  Näitena krooni väärtuse hüppelisest langusest võib tuua asjaolu, et euro kuu keskmine vahetuskurss Islandi krooni suhtes kasvas 90,71 Islandi kroonilt 2007. aasta detsembris 184,64 Islandi kroonile 2009. aasta novembris.

22

(23)  Ajavahemikus 2009–2011 oli investeeringute osakaal SKPs üksnes 13–14 %.

23

(24)  Kaubandusbilanss kajastab kaupade ja teenuste ekspordi- ja imporditulu vahet. See ei sisalda välisriikidest saadud otsetulu bilanssi, mis on olnud viimastel aastatel, eriti alates 2008. aastast, negatiivne. See tähendab, et kaubandusbilansi ülejäägist hoolimata on Islandi jooksevkonto tervikuna olnud viimastel aastatel negatiivne, ehkki see on alates 2009. aastast järsult langenud.

24

(25)  Vt selle kohta nt majandusministri 2012. aasta märtsi aruannet Islandi parlamendile Islandi finantssüsteemi tuleviku kohta. Ministeeriumi arvamuse kohaselt kujutab nimetatud aruanne tõuget teadvustatud arutelu pidamiseks sel olulisel teemal, kuna selles ei ole esitatud valmis ettepanekud, vaid visandatud põhiküsimused ja antud ülevaade rahvusvahelise arengu taustal. Aruanne on kättesaadav aadressil http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

25

(26)  Hoiuste tagamise skeemi puhul tavatingimuste juurde naasmine ei tähenda üksnes riigi tagatise kadumist, vaid ka seda, et üle vaadatakse erakorraliste olukordade seaduse sätted, mille kohaselt on seadusega tagatud hoiustel finantsasutuse likvideerimise menetluses prioriteet. See on hoiustajate jaoks väga suur eelis, seda enam, et 2008. aasta panganduskrahh on inimestel veel värskelt meeles. Pankade jaoks takistab see aga rahastamiskorra mitmekesistamist.

26

(27)  Vt joonealuses märkuses nr 25 osutatud majandusministri aruande peatükk 9. Aruande esitamise ajal moodustas majandusminister ka pangaekspertide rühma, millesse kuulus väliseksperte, ning tegi sellele ülesandeks koostada ettepanekud laiapõhjalise õigus- ja reguleeriva raamistiku rajamiseks kogu Islandi finantsturu jaoks. Sama aruande järgi kavatsevad Islandi ametiasutused kaaluda ka muid valikuid, sealhulgas investeerimis- ja kommertspangandustegevuse võimalikku lahutamist üksteisest, finantsstabiilsust käsitleva õigustiku vastuvõtmist ning finantsteenuseid reguleerivate organite vastutuse jagamise muutmist. Ühtlasi nähtub Islandi ametiasutuste avaldustest, et olenemata sellest, kas Islandist saab Euroopa Liidu liige või mitte, on endiselt päevakorras rahapoliitika raamistiku läbivaatamine ning muude võimaluste leidmine majandusjuhtimise parandamiseks ja selle tagamiseks, et reguleerivad asutused suudaksid näha üldpilti ja kohaldaksid tõhusalt asjakohaseid makrotasandi usaldatavuse vahendeid.

27

(28)  Vt 6. jagu majandusministri aruandest Islandi parlamendile The Future Structure of the Icelandic Financial System, mis asub aadressil http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

28

The Future Structure of the Icelandic Financial System

(29)  Alates 2008. aasta sügisest kadusid turult mitmed finantsasutused (lisaks endistele suurtele kommertspankadele Glitnirile, Kaupthingile ja Landsbankile): Sparisjóðabanki Íslands (endine Icebank), the Reykjavik Savings Bank (SPRON), Sparisjóður Mýrarsýslu (Myrarsysla Savings Bank, SPM), VBS Investment Bank ja Askar Capital Investment Bank. Märkimisväärselt on vähenenud Straumur-Burdaras Investment Banki ja Saga Capital Investment Banki tehingud.

29

(30)  11. aprillil 2011 kiideti panga aktsionäride koosolekul heaks leping endise MP panga Islandi ja Leedu filiaalide müügiks, kusjuures üle 40 uue aktsionäri investeeris panga uude osakapitali 5,5 miljardit Islandi krooni. Endise panga muud filiaalid jäid eelmistele omanikele ja moodustati uus juriidiline isik, EA fjárfestingarfélag hf. Üksikasjalikuma teabe saamiseks vaata MP Banki 11. aprilli 2011. aasta pressiteated, mis on kättesaadavad aadressidel https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 ja https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510.

30

(31)  Kokkuleppe kohaselt võtsid serverikeskus ja selle omanikud mitmeid kohustusi, mille eesmärk oli vältida serverikeskuse tehingutest ja selle omanike koostööst tekkida võivat konkurentsi moonutamist. Nimetatud kohustustega sätestati muu hulgas serverikeskuse edaspidine juhtimine tavalistes äritingimustes ja omanikest sõltumatult, kusjuures juhatuse enamik koosneb omanikest sõltumatutest erialaspetsialistidest, juurdepääs serverikeskuse süsteemidele ja teenustele toimub mittediskrimineerivatel alustel ning pakutavate teenuste tingimused on kõigile ühesugused, olenemata sellest, kas kliendil on osalus serverikeskuses või mitte. Serverikeskuse omanikud võtsid kohustuse teha korrapäraselt teatava osaluse müügipakkumisi, et hõlbustada muude kui finantsasutuste osaluse kasvu serverikeskuse kapitalis. Pakkumiskutsed tuli koostada iga kahe aasta järel, kuni vähemalt kolmandik serverikeskuse aktsiakapitalist on müüdud muudele kui olemasolevatele aktsionäridele või lastud müüki aktsiamüügi enampakkumise teel.

31

(32)  Islandi konkurentsiamet kasutab äriettevõttes omatava osa kohta terminit „tegutsev äriühing”, et tähistada panga poolt tavaliselt muus kui finantsettevõtjas saavutatud osalust oma laenuportfelli ümberkorraldamise tulemusel võlakirjade vahetamise näol aktsiate vastu või muul viisil. Seepärast nimetab järelevalveamet sama terminiga sellise reaalmajanduse ettevõtjat, mis ei kuulu finantsurul panga põhitegevuse hulka.

32

(33)  Kaudse omandilise kuuluvusena peab järelevalveamet silmas panga võimalikku mõju ja kontrolli ettevõtjate üle viimaste suure võlakoormuse tõttu panga ees.

33

(34)  Glitniri aastaaruanne 2007, lk 40. Aruanne on kättesaadav aadressilt http://tools.euroland.com/arinhtml/is-isb/2007/ar_eng_2007/ Glitniri konsolideeritud finantsaruanne 2007 on kättesaadav aadressilt http://en.sff.is/media/auglysingar/Glitnir_-Annual_Report_2007.pdf.

34

(35)  Lähtuvalt 2011. aasta tuluandmetest on Íslandsbankil suuruselt teine turuosa börsil NASDAQ OMX ICE (fikseeritud tulumääraga turg).

35

(36)  Et enamik nimetatud ärisegmendi turuosa määrata võimaldavatest tehingutest ei ole avalikud, on tegemist üksnes Islandi ametiasutuste esitatud usaldusväärseimate prognoosidega.

36

(37)  Et enamik nimetatud ärisegmendi turuosa määrata võimaldavatest tehingutest ei ole avalikud, on tegemist üksnes Islandi ametiasutuste esitatud usaldusväärseimate prognoosidega.

37

(38)  Graafikud põhinevad Glitniri 2008. esimese poolaasta ja Íslandsbanki 2009. aasta esimese poolaassta arvandmetel.

38

(39)  31. juulil 2009, 14. augustil 2009 ja 4. septembril 2009 tehti lepingusse pisimuudatusi, lõplik leping allkirjastati 13. septembril 2009.

39

(40)  Euro üleeuroopaline pankadevaheline intressimäär.

40

(41)  EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22.

41

(42)  EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5.

42

(43)  Avalduse ingliskeelne tõlge asub veebilehel http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033.

43

(44)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842

44

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Ka majandusminister viitas sellele hiljuti oma intervjuus Viðskiptablaðið'ele, 2.12.2010, lk 8: „[Avaldus] võetakse sobival ajal tagasi. Meil ei ole kavas tagada hoiuseid piiramatult igavesti. Millal see juhtub, sõltub sellest, millal jõustub alternatiivne tõhus hoiuste süsteem ja leiavad lahenduse finantssüsteemi probleemid” (järelevalveamet tegi tõlke inglise keelde).

(45)  Vastav lõige asub järgmise kirja jaotises 16 (lehekülg 6): http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf

45

(46)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm [Mbl 10.6.2012].

46

(47)  Morgunblaðið's (www.mbl.is) 10. juunil 2012 tehtud avalduse mitteametlik järelevalveameti poolne tõlge inglise keelde.

47

(48)  13. jaanuaril 2010 sõlmiti ka lepingu lisa ning 19. juulil 2010 sõlmiti Islandi finantsjärelevalveameti tehtud teatavate märkuste tulemusel uus leping.

48

(49)  Nagu eespool öeldud, oli üks Islandi finantsjärelevalveameti nõudmistest, et 5 % tähtajatutest hoiustest peab moodustama käibevara (raha ja raha ekvivalendid) ning et pangad peavad suutma tulla toime hoiuste väljavooluga 20 % ulatuses.

49

(50)  Otsus on inglise keeles kättesaadav aadressil http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6055.

50

(51)  Otsus on inglise keeles kättesaadav aadressil http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6077.

51

(52)  REIBOR on Reykjaviki pankadevaheline intressimäär, kajastades pankadevahelist turumäära Islandi kommerts- ja hoiupankade lühiajaliste laenude puhul. Lähenemisviis on võrreldav LIBORi muutuva intressimääraga laenude baasmääraga, aga Islandi pangad kasutavad muutuva intressimääraga laenude andmiseks Islandi vääringus kroonides baasina REIBORi (pluss optsioonihind).

52

(53)  Viieaastast äriplaani täiendati samuti sellesse tehtud suuremate muudatuste võrra, mis koostati 27. märtsi 2012. aasta juhatuse koosolekuks ja mida kajastas sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruanne.

53

(54)  FX-laen on välisvaluutas antud laen. Tegemist on tagatisega välisvaluutalaenuga, mis on antud tavaliselt muus vääringus kui laenuvõtja koduriigi oma.

54

(55)  Prognoosid põhinevad panga uuringuosakonna koostatud majandusprognoosidel. Üldprognoosid on koostanud asjaomaste osakondade juhatajad ja vanemtöötajad ning allkirjastanud panga tegevjuhtkond.

55

(56)  Alates 16. maist 2012 on Islandi keskpanga tagatislaenude nädalamäär olnud 5,5 %.

56

(57)  Restruktureerimiskava esitamise ajal ei olnud 2011. aasta finantsaruanne veel valmis, lõplikus restruktureerimiskavas on seega kasutatud andmeid seisuga 30.9.2011. Pärast Íslandsbanki 2011. aasta finantsaruande avaldamist ajakohastas järelevalveamet arvnäitajaid.

57

(58)  2011. aasta omakapitali investeeringute tulususe languse põhjusena toodi välja FX laenusid käsitlev ülemkohtu 15. veebruari 2012 otsus ning turuosa vähenemine pärast ühinemist Byriga.

58

(59)  Diskonteerimine oli Islandi ametiasutuste väitel kahekordne, seisnedes väärtuse langetamises ja diskonteerimises. Väärtuse langus kajastab erinevust sissenõude väärtuse ja laenuga koormatud vara prognoositava sissenõudmise vahel. Lisaks ei hinnatud laenuportfelli turuväärtuse järgi ja diskonto kajastab erinevust lepinguliste intressimäärade ja turupõhiste intressimäärade vahel.

59

(60)  ISFI 2011. aasta aruandes (2010. aasta pangatehingute kohta) jõutakse sarnasele järeldusele ning Íslandsbanki põhitegevusest saadavat tulu peetakse selles isegi suuremaks. Vt http://www.bankasysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf.

60

(61)  Vt Islandi keskpanga likviidsusmäära eeskirjad nr 317, 25. aprill 2006, mis on kättesaadavad aadressil http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713.

61

(62)  Islandi suurimad pangad leppisid kokku hüpoteeklaenude kohandamise 110 % võrra kõigi liiga suure finantsvõimendusega klientide suhtes, st et hüpoteeklaenu põhisummaks kehtestati 110 % kinnisvara registreeritud väärtusest.

62

(63)  Íslandsbanki on rõhutanud, et hoiuste prioriseerimine Islandil pärsib võimet anda tagamata laene [...]

63

(64)  Tarbijahinnaindeks.

64

(65)  Riskistrateegia on kättesaadav panga veebilehel www.Íslandsbanki.is/riskbook.

65

(66)  Kapitalivajaduse hindamise esimene etapp põhineb 1. samba arvutustel.

66

(67)  Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande kohaselt on täiendav kapitalivajadus 2. samba (sambad 2a ja 2b) raames hinnanguliselt järgmine:

67

| a. | Muud riskiliigid ja 1. samba raames täielikult katmata risk: lisaks 1. samba raames nõutavale miinimumkapitalile võib vaja minna täiendavat kapitali 2a samba raames riskitegurite tõttu, mis ei ole hõlmatud või mida on alahinnatud 1. sambas. 1. ja 2a samba kapitalivajadus moodustavad panga kapitali lähtevajaduse. |
| --- | --- |

a.

Muud riskiliigid ja 1. samba raames täielikult katmata risk: lisaks 1. samba raames nõutavale miinimumkapitalile võib vaja minna täiendavat kapitali 2a samba raames riskitegurite tõttu, mis ei ole hõlmatud või mida on alahinnatud 1. sambas. 1. ja 2a samba kapitalivajadus moodustavad panga kapitali lähtevajaduse.

| b. | Olemasoleva kapitali vähendamine stressitestide ja strateegiliste eesmärkide jaoks: kapitali lähtevajadust prognoositakse tavapäraste äritingimuste alusel. Samas peaks pank tagama piisava kapitali oma äritegevuse katmiseks pingelistes turutingimustes ning panga äristrateegia toetamiseks eelolevatel aastatel. Seepärast võib pangal minna vaja kapitalipuhvrit, et olla suuteline tulema toime pingelises turuolukorras ja toetada kavandatavat kasvu. Selleks et prognoosida vajaliku kapitalipuhvri suurust, kohaldatakse panga äriplaani suhtes stressitesti, mis põhineb mitmesugustel eeldustel seoses panga riskiprofiili ka äristrateegiaga. |
| --- | --- |

b.

Olemasoleva kapitali vähendamine stressitestide ja strateegiliste eesmärkide jaoks: kapitali lähtevajadust prognoositakse tavapäraste äritingimuste alusel. Samas peaks pank tagama piisava kapitali oma äritegevuse katmiseks pingelistes turutingimustes ning panga äristrateegia toetamiseks eelolevatel aastatel. Seepärast võib pangal minna vaja kapitalipuhvrit, et olla suuteline tulema toime pingelises turuolukorras ja toetada kavandatavat kasvu. Selleks et prognoosida vajaliku kapitalipuhvri suurust, kohaldatakse panga äriplaani suhtes stressitesti, mis põhineb mitmesugustel eeldustel seoses panga riskiprofiili ka äristrateegiaga.

(68)  Panga siselikviidsusmäär kajastab pigem pingelist olukorda kui tavalisi äritingimusi.

68

(69)  ISFI on aktiga nr 88/2009 asutatud ja 2009. aasta augustis tööd alustanud sõltumatu juhatusega riigiasutus, kes annab aru vahetult rahandusministrile. ISFI peab täitma oma kohustused hiljemalt viie aasta jooksul pärast selle asutamist. ISFI haldab osalusi kooskõlas õigusaktide, hea juhtimistava, äritavadega ja riigi omandiõiguse poliitikaga. Selle eesmärk on taastada ja ehitada üles dünaamiline finantssiseturg, edendades samal ajal tõhusat turukonkurentsi ning tagades kõikide otsuste läbipaistvuse, mis on seotud riigi osalusega finantstegevuses.

69

(70)  Eeltingimused on seotud eelkõige hiljutise FX-laenusid käsitleva ülemkohtu otsuse tõttu tekkinud ebakindlusega ja endiste pankade maksejõuetute üksuste vara rahuldava likvideerimisega. Vt Islandi finantssüsteemi tulevast struktuuri käsitlevat aruannet (peatükk 9.7), mis on kättesaadav aadressil http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

70

(71)  Kirjeldatud üksikasjalikult käesoleva otsuse 3. peatükis.

71

(72)  Vt selle kohta üldkohtu otsus liidetud kohtuasjades T-425/04, T-444/04, T-450/04 ja T-456/04: Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 2010, II-02099, punkt 283 (apellatsioonkaebus).

72

vs.

(73)  Vt näiteks otsus kohtuasjas T-228/99: WestLB, EKL 2003, lk II-435.

73

(74)  Vt näiteks komisjoni 10. oktoobri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumit NN 51/2008, Tagatisskeem Taani pankadele, punkt 32, ning komisjoni 21,10. oktoobri 2008. aasta otsust, milles käsitletakse juhtumit C 10/2008, IKB, punkt 74.

74

(75)  Vt ameti 8. mai 2009. aasta otsus, milles käsitletakse põhimõtteliselt elujõuliste pankade rekapitaliseerimise kava, millega suurendada finantsstabiilsust ja reaalmajandusele laenamist Norras (205/05/COL), mis on kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1.

75

(76)  Vt sellega seoses Euroopa Komisjoni sarnased põhjendused ühe raskustes oleva ettevõtte tarnijate poolt tehtud investeeringute kohta komisjoni otsuses C 4/10 (ex NN 64/09) — Äriühingule Trèves antud abi (Prantsusmaa).

76

(77)  Majandusministri aruanne parlamendile (Althingi) (märts 2012), „Islandi finantssüsteemi tulevane struktuur”, peatükk 9.6, kättesaadav aadressil http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

77

(78)  Amet märgib sellega seoses ära Islandi Keskpanga juhataja selgitused, kes kinnitab panga 2010. aasta teise poole finantsstabiilsuse aruande eessõnas, et „finantseerimisasutuste kapitaliseerimine on praegu kaitstud kapitalikontrolli ja valitsuse poolse avaldusega hoiuste tagamise kohta”. Vt http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, lk 5. Vt ka komisjoni otsust juhtumi NN 48/2008 kohta, milles käsitletakse Iirimaa pankade hoiuste tagamise skeemi, punktid 46 ja 47: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; ja otsust juhtumi NN51/2008 kohta, milles käsitletakse Taani pankade hoiuste tagamise skeemi: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf

78

(79)  Vt sellega seoses otsust kohtuasjas 730/79:Phillip Morris vs. komisjon EKL 1980, lk 2671.

79

Phillip Morris vs. komisjon

(80)  Vt järelevalveameti riigiabi suuniste VIII osa. Ajutised eeskirjad seoses finantskriisiga. Riigiabieeskirjade kohaldamine ülemaailmse finantskriisi tulemusel finantsasutuste võetud meetmete suhtes, kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

80

(81)  Finantssektori elujõulisuse taastamine ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamine, võetud järelevalveameti poolt vastu 25. novembril VII peatükina: „Temporary Rules regarding the Financial Crisis” (ajutised eeskirjad seoses finantskriisiga), 2012. aasta finantskriisi suunistega pikendatud kujul. Kättesaadav järelevalveameti veebilehel http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

81

(82)  Võimendusega väljaostud.

82

(83)  Islandi keskpanga poolt 1. jaanuaril 2011 vastu võetud uued eeskirjad välisvaluuta tasakaalu kohta. Eeskirjadega soovitakse piirata välisvaluutariski, ennetades välisvaluuta tasakaalu kõikumist üle kindlate piirmäärade. Üks olulisimaid muutusi võrreldes eeskirjade varasemate versioonidega on see, et lubatud avatud välisvaluuta positsiooni on vähendatud (valuuta kohta) 20 %lt 15 %le omavahenditest ning lubatud välisvaluuta kogusaldot on vähendatud 30 %lt 15 %le. Välisvaluuta bilanssi käsitlev aruandlus on varasemast üksikasjalikum, kuna välisvaluutas vääringustatud vara ja kohustused on liigi alusel jagatud järgmistesse kategooriatesse: laenud, võlakirjad, kapitaliväärtpaberid, usaldusfondide aktsiad, hoiused, intresse tootvad lepingud, võlad keskpangale jne. Kui välisvaluuta saldo ületab eeskirjades sätestatud piirid, peab asjaomane finantsettevõtja võtma meetmeid erinevuse kõrvaldamiseks maksimaalselt kolme tööpäeva jooksul. Kui finantsettevõtja ei suuda oma meetmetega seda saavutada, on Islandi keskpangal õigus arvutada talle välja korrapärased trahvid. Islandi keskpank on astunud ka muid samme välisvaluuta tasakaalustamatuse piiramiseks, näiteks sõlminud valuuta vahetustehingute lepingu ühe kommertspangaga ning ostnud välisvaluutat. Islandi keskpanga väite kohaselt edendatakse nende meetmetega suurema finantsstabiilsuse saavutamist ja toetatakse keskpanga oma välisvaluutareserve.

83

(84)  Siiski rõhutab Íslandsbanki sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandes, et iga-aastaseid dividendimakseid käsitlevad otsused põhinevad ajakohasel kapitali adekvaatsuse analüüsimisel ning arvesse võetakse ka panga likviidsuspositsiooni.

84

(85)  Vt näiteks Islandi keskpanga finantsstabiilsuse aruanne 2011:2, mille kohaselt on intressimarginaal Islandil teistest Põhjamaadest kaks kuni kolm korda kõrgem.

85

(86)  Praeguste prognooside kohaselt võib kahjum moodustada kuni 70–75 % nende poolt Glitnirile antud laenudest; vt nt http://glitnirbank.com/press-room/tilkynningar-a-islensku/448-athugasemdfraslidastjorn.html.

86

(87)  Íslandsbanki kapitaliseerimise puhul riigi poolt võeti vahetult aluseks ülekantud vara ja kohustuste algväärtuse ning finantsjärelevalveameti kapitalinõude vahe.

87

(88)  Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu („rekapitaliseerimissuunised”), ELT L 17, 20.1.2011 ja EMP kaasanne nr 3. Suunised on kättesaadavad järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

88

(89)  2014. aasta lõpuks peavad lõppema kõikide Islandi pankade restruktureerimisperioodid, mille suhtes on algatatud ametlik uurimismenetlus.

89

(90)  Tempelmaksu suurus sõltub õigusliku dokumendi liigist, kuid on tavaliselt 15 Islandi krooni 1 000 Islandi krooni kohta (st umbes 1,5 %) intressi tootvate võlakirjade summadelt, mis on tagatud hüpoteegi või muu tagatisega.

90

(91)  Vt näiteks komisjoni otsus juhtumis SA.28264, ümberkorraldamisabi pangale Hypo Real Estate, milles komisjon nõustus eraldama suure osa Hypo Real Estate'i ülemeretehingutest, meetmena konkurentsimoonutuste piiramiseks panga järglase PBB puhul.

91

(92)  Samadel põhjustel nõustub järelevalveamet seadma loovutamiste tingimuseks [...].

92

---

LISA

KOHUSTUSED JA VAJALIKUD MUUDATUSED SEOSES PANGANDUST KÄSITLEVA ÕIGUSRAAMISTIKUGA

1.   ISLANDI AMETIASUTUSTE VÕETUD KOHUSTUSED

Islandi ametiasutused on võtnud kaks allpool loetletud kohustust.

Tempelmaksu muutmine riigiabi välistamiseks ja pangavahetuskulude vähendamiseks

Rahandusministeerium nimetab ametisse töörühma, kelle ülesanne on vaadata läbi seadus nr 36/1978 tempelmaksu kohta. Töörühm esitab 2012. aasta oktoobriks rahandusministrile aruande ja seaduseelnõu projekti. Töörühma ülesanne on uurida eriti seda, kuidas oleks võimalik kaotada tempelmaks võlausaldajate vahel üle kantavatelt eraisikute võlakirjadelt (nt kui eraisikud kannavad oma laenud ühest laenuasutusest teise). Lisaks uurib töörühm, kuidas muuta tempelmaksu käsitlevat sätet nii, et see võimaldaks lihtsustada menetlusi ja edendada konkurentsi.

Meetmed pangavahetuse lihtsustamiseks ja vahetuskulude vähendamiseks

Kooskõlas Islandi parlamendis 21. märtsil 2012 heaks kiidetud resolutsiooniga nimetab valitsus ametisse komisjoni, mille ülesanne on vaadata läbi tarbijakaitse finantsurul ning esitada ettepanekuid selle kohta, mil viisil oleks võimalik tugevdada eraisikute ja kodumajapidamiste positsiooni laenuasutuste suhtes. Komisjonile antakse muu hulgas erilised volitused teenuseosutaja vahetamise võimaluse läbivaatamiseks ja vahetamiskulude vähendamiseks ning komisjoni tihedaks sellealaseks koostööks Islandi konkurentsiametiga. Komisjon esitab oma aruande hiljemalt 15. jaanuariks 2013.

Lisaks on Islandi ametiasutused toetanud ja jõustavad järgmiseid Íslandsbanki võetud kohustusi.

Omandamise piiramine

Íslandsbanki on võtnud kohustuse mitte omandada finantsasutusi enne 15. oktoobrit 2014.

Vaatamata nimetatud kohustusele võib Íslandsbanki järelevalveameti eelneval loal ettevõtjaid omandada eeskätt juhul, kui see on vajalik finantsstabiilsuse säilitamiseks.

[...] loovutamine

Íslandsbanki võtab kohustuse loovutada oma osalus [...] [kuupäevaks] ning pakkuda aktsiad avalikult müügiks [...].

[...] [...]

[...].

Restruktureerimisel olevate ettevõtjate aktsiate võõrandamine

Íslandsbanki kohustub müüma võimalikult kiiresti oma osaluse haldusettevõtetes, mis võeti üle kooskõlas finantsettevõtjaid käsitleva seaduse nr 161/2002 artikli 22 kohase restruktureerimisega. Lisaks kohustub pank järgima nimetatud õigussättes osutatud menetlust ja ajapiiranguid. Lõpuks riputab pank oma (või vastava tütarettevõtja, nt Midengi ehf.) veebilehele ajakohast teavet müügiks hoitavate aktsiate kohta.

Meetmed uute ja väikekonkurentide kasuks

Íslandsbanki kohustub rakendama järgmised meetmed uute ja väikekonkurentide kasuks:

| a. | Íslandsbanki ei jõusta enne 15. oktoobrit 2014 lepingute klausleid ega võta vastu uusi lepinguklausleid, millega muudetakse intressimäärade eritingimused sõltuvaks minimaalse tegevuse säilitamisest pangas. |
| --- | --- |

a.

Íslandsbanki ei jõusta enne 15. oktoobrit 2014 lepingute klausleid ega võta vastu uusi lepinguklausleid, millega muudetakse intressimäärade eritingimused sõltuvaks minimaalse tegevuse säilitamisest pangas.

| b. | Íslandsbanki tagab panga veebilehel kergesti juurdepääsetava teabe selle kohta, kuidas vahetada pangateenuste osutajat. Lisaks on veebilehel antud kerge juurdepääs dokumentidele, mida on vaja finantsasutuse vahetamiseks. Sama teave ja teenuseosutaja vahetamise taotlusvormid tehakse lõpuks kättesaadavaks ka panga tütarettevõtjates. |
| --- | --- |

b.

Íslandsbanki tagab panga veebilehel kergesti juurdepääsetava teabe selle kohta, kuidas vahetada pangateenuste osutajat. Lisaks on veebilehel antud kerge juurdepääs dokumentidele, mida on vaja finantsasutuse vahetamiseks. Sama teave ja teenuseosutaja vahetamise taotlusvormid tehakse lõpuks kättesaadavaks ka panga tütarettevõtjates.

| c. | Íslandsbanki täidab pangateenuse vahetamise taotlused kiiresti; |
| --- | --- |

c.

Íslandsbanki täidab pangateenuse vahetamise taotlused kiiresti;

| d. | Íslandsbanki ei kasuta riigi kaasatust konkurentsieelise saavutamiseks turunduses; |
| --- | --- |

d.

Íslandsbanki ei kasuta riigi kaasatust konkurentsieelise saavutamiseks turunduses;

| e. | konkureeriva pakkumise puudumisel püüab Íslandsbanki pakkuda järgmiseid teenuseid hinnaga, mis põhineb teenuse maksumusel pluss mõistlikul marginaalil: |
| --- | --- |

e.

konkureeriva pakkumise puudumisel püüab Íslandsbanki pakkuda järgmiseid teenuseid hinnaga, mis põhineb teenuse maksumusel pluss mõistlikul marginaalil:

| f. | maksete töötlemise teenused (Islandi kroon)






  i) | maksete töötlemise teenused (välisvaluuta) |
| --- | --- | --- |

f.

maksete töötlemise teenused (Islandi kroon)

i)

maksete töötlemise teenused (välisvaluuta)

| ii) | pangatähtede ja müntide väljastamine






  I. | Pangatähtede ja müntide müük ja tarnimine teenuse vastuvõtja ruumidesse. |
| --- | --- | --- |

ii)

pangatähtede ja müntide väljastamine

I.

Pangatähtede ja müntide müük ja tarnimine teenuse vastuvõtja ruumidesse.

| II. | Rahaautomaatidesse paigutatavate pangatähtede spetsiaalsete kassettide varu säilitamine. Kassetid paigutab rahaautomaatidesse turvafirma, kellel on leping uue/väikese poolega. |
| --- | --- |

II.

Rahaautomaatidesse paigutatavate pangatähtede spetsiaalsete kassettide varu säilitamine. Kassetid paigutab rahaautomaatidesse turvafirma, kellel on leping uue/väikese poolega.

2.   KOHANDAMISED JA MUUDATUSED, MIDA ON TEHTUD PÄRAST KRIISI ISLANDI FINANTSTURUGA SEOTUD REGULEERIVASSE JA JÄRELEVALVERAAMISTIKKU

Islandi ametiasutused on esitanud järgmise ülevaate 2008. aasta sügisel kehtinud õigusaktidesse tehtud muudatuste kohta.

| — | Suurendati Islandi finantsjärelevalveameti sekkumisvolitusi (aktsionäride üldkoosolekute ja vara võõrandamise volituste ülevõtmine, nt erakorralise olukorra õigusaktid); suurendati finantsjärelevalveameti järelevalvevolitusi; võeti vastu täiendavad sätted, millega anti finantsjärelevalveametile luba hinnata järelevalvega hõlmatud üksikettevõtja tehinguid ja käitumist. See hõlmab nii otsustusõigust näiteks ettevõtjate tegevuse lõpetamise suhtes või teatud tegevuse lõpetamise suhtes ilma tegevusluba peatamata, kui ka selliste kontseptsioonide üksikasjalikumat määratlemist, mille tõlgenduse on finantsjärelevalveamet, järelevalvega hõlmatud ettevõtja või apellatsioonikogu vaidlustanud. |
| --- | --- |

—

Suurendati Islandi finantsjärelevalveameti sekkumisvolitusi (aktsionäride üldkoosolekute ja vara võõrandamise volituste ülevõtmine, nt erakorralise olukorra õigusaktid); suurendati finantsjärelevalveameti järelevalvevolitusi; võeti vastu täiendavad sätted, millega anti finantsjärelevalveametile luba hinnata järelevalvega hõlmatud üksikettevõtja tehinguid ja käitumist. See hõlmab nii otsustusõigust näiteks ettevõtjate tegevuse lõpetamise suhtes või teatud tegevuse lõpetamise suhtes ilma tegevusluba peatamata, kui ka selliste kontseptsioonide üksikasjalikumat määratlemist, mille tõlgenduse on finantsjärelevalveamet, järelevalvega hõlmatud ettevõtja või apellatsioonikogu vaidlustanud.

| — | On muudetud täpsemaks ja spetsiifilisemaks eeskirjad üksikettevõtja suure riskikontsentratsiooni kohta; on suurendatud riskijuhtimise osakaalu ja vastutustunnet ettevõtetes ning antud finantsjärelevalveametile volitus tugevdada riskijuhtimise rolli finantsettevõtjate organisatsioonilises struktuuris; on muudetud rangemaks stressitestide kohaldamise sätted. |
| --- | --- |

—

On muudetud täpsemaks ja spetsiifilisemaks eeskirjad üksikettevõtja suure riskikontsentratsiooni kohta; on suurendatud riskijuhtimise osakaalu ja vastutustunnet ettevõtetes ning antud finantsjärelevalveametile volitus tugevdada riskijuhtimise rolli finantsettevõtjate organisatsioonilises struktuuris; on muudetud rangemaks stressitestide kohaldamise sätted.

| — | Jõustati sätted suuremate laenuvõtjate spetsiaalse registri loomise kohta, et tagada parem ülevaade üksikettevõtja suurest riskikontsentratsioonist kahe või enama finantsettevõtja suhtes. Register on tähtis riskipositsioonide omavahelise asetuse nägemiseks ja nende süsteemse mõju hindamiseks, kui laenuvõtjate tegevuses peaks tekkima raskusi. Finantsjärelevalveameti järelevalvetegevusega hõlmamata ettevõtjad, kes on kirjas äriregistris, peavad esitama nimetatud ametile teabe kõigi oma kohustuste kohta. Kui seda keeldutakse tegemast, on finantsjärelevalveametil õigus keelata teenuste osutamine sellistele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

—

Jõustati sätted suuremate laenuvõtjate spetsiaalse registri loomise kohta, et tagada parem ülevaade üksikettevõtja suurest riskikontsentratsioonist kahe või enama finantsettevõtja suhtes. Register on tähtis riskipositsioonide omavahelise asetuse nägemiseks ja nende süsteemse mõju hindamiseks, kui laenuvõtjate tegevuses peaks tekkima raskusi. Finantsjärelevalveameti järelevalvetegevusega hõlmamata ettevõtjad, kes on kirjas äriregistris, peavad esitama nimetatud ametile teabe kõigi oma kohustuste kohta. Kui seda keeldutakse tegemast, on finantsjärelevalveametil õigus keelata teenuste osutamine sellistele ettevõtjatele.

| — | Tugevdatud on usaldusväärse äritegevuse tavasid ning seaduslikult jõustatud finantsettevõtjatega toimuvate tehingute kaebuskomisjoni tegevus; avaldada tuleb üksikasjalik teave finantsettevõtjate kõigi suuromanike kohta. |
| --- | --- |

—

Tugevdatud on usaldusväärse äritegevuse tavasid ning seaduslikult jõustatud finantsettevõtjatega toimuvate tehingute kaebuskomisjoni tegevus; avaldada tuleb üksikasjalik teave finantsettevõtjate kõigi suuromanike kohta.

| — | Lühendatud on finantsettevõtjate ajalisi piiranguid assigneeritud vara võõrandamiseks. |
| --- | --- |

—

Lühendatud on finantsettevõtjate ajalisi piiranguid assigneeritud vara võõrandamiseks.

| — | Rangemaks on muudetud ja üksikasjalikumalt määratletud sätted finantsettevõtjate omakapitalis osalemise kohta. Tütarettevõtjate osalust ja bilansiväliseid lepinguid omakapitali kohta käsitletakse nüüd omakapitalina. |
| --- | --- |

—

Rangemaks on muudetud ja üksikasjalikumalt määratletud sätted finantsettevõtjate omakapitalis osalemise kohta. Tütarettevõtjate osalust ja bilansiväliseid lepinguid omakapitali kohta käsitletakse nüüd omakapitalina.

| — | Finantsettevõtjate suhtes võeti vastu keeld pikendada laenu omakapitali pantimise vastu või tagada kapitalitõendeid. |
| --- | --- |

—

Finantsettevõtjate suhtes võeti vastu keeld pikendada laenu omakapitali pantimise vastu või tagada kapitalitõendeid.

| — | Finantsjärelevalveamet on koostamas eeskirju selle kohta, kuidas arvutada teise finantsettevõtja hüpoteegiga tagatud laenude osakaalu riskis ja regulatiivses kapitalis. |
| --- | --- |

—

Finantsjärelevalveamet on koostamas eeskirju selle kohta, kuidas arvutada teise finantsettevõtja hüpoteegiga tagatud laenude osakaalu riskis ja regulatiivses kapitalis.

| — | Suurendatud on siseauditi osakonna vastutust ja rolli. On olemas üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad tasakaalu asjaomase finantsettevõtja suuruse ja tegevuse mitmekesisuse vahel ning siseauditi osakonna reguleerimisala. |
| --- | --- |

—

Suurendatud on siseauditi osakonna vastutust ja rolli. On olemas üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad tasakaalu asjaomase finantsettevõtja suuruse ja tegevuse mitmekesisuse vahel ning siseauditi osakonna reguleerimisala.

| — | Auditeerimisfirmad võivad edaspidi töötada ühe ja sama finantsettevõtja jaoks maksimaalselt viis aastat — sellega vähendatakse finantsettevõtjate võimalusi vabaneda „keerulisest” audiitorist. |
| --- | --- |

—

Auditeerimisfirmad võivad edaspidi töötada ühe ja sama finantsettevõtja jaoks maksimaalselt viis aastat — sellega vähendatakse finantsettevõtjate võimalusi vabaneda „keerulisest” audiitorist.

| — | Läbi on vaadatud kõik omakapitali arvestamist käsitlevad sätted ja muud tehnilised aspektid. |
| --- | --- |

—

Läbi on vaadatud kõik omakapitali arvestamist käsitlevad sätted ja muud tehnilised aspektid.

| — | Läbi on vaadatud eeskirjad olulise osaluse (s.o hääleõigusest 10 % või rohkem) kasutamise kohta. Selleks et hinnata omandamisest huvitatud või olulisse osalusse lisandunud osalejaid, on finantsjärelevalveametile antud volitus pöörata ümber tõendamiskoormist, näiteks juhul, kui ei ole selge, kes on valdusettevõtjas olulist osalust omav(ad) kasu saav(ad) omanik(ud). |
| --- | --- |

—

Läbi on vaadatud eeskirjad olulise osaluse (s.o hääleõigusest 10 % või rohkem) kasutamise kohta. Selleks et hinnata omandamisest huvitatud või olulisse osalusse lisandunud osalejaid, on finantsjärelevalveametile antud volitus pöörata ümber tõendamiskoormist, näiteks juhul, kui ei ole selge, kes on valdusettevõtjas olulist osalust omav(ad) kasu saav(ad) omanik(ud).

| — | Direktorite suhtes on kehtestatud täiendavaid valikukriteeriume, suurendatud on nende vastutust järelevalve teostamises tehingute üle ja keelatud tegevdirektorite määramine juhatuse esimeesteks; finantsjärelevalveametile on antud suurem roll juhatuste üle järelevalve teostamiseks; avalikustada tuleb isiku tuvastamist võimaldavat teavet kõrgema juhtkonna tasude kohta. |
| --- | --- |

—

Direktorite suhtes on kehtestatud täiendavaid valikukriteeriume, suurendatud on nende vastutust järelevalve teostamises tehingute üle ja keelatud tegevdirektorite määramine juhatuse esimeesteks; finantsjärelevalveametile on antud suurem roll juhatuste üle järelevalve teostamiseks; avalikustada tuleb isiku tuvastamist võimaldavat teavet kõrgema juhtkonna tasude kohta.

| — | Kehtestatud on eeskirjad, mis käsitlevad finantsettevõtjate laenutehinguid oma ettevõtte direktorite, tegevdirektorite, võtmetöötajate ja olulist osalust omavate isikutega. Samad eeskirjad kehtivad eelpool nimetatud isikutega lähedalt seotud isikute kohta. Finantsjärelevalveamet võttis vastu eeskirjad selle kohta, mida pidada rahuldavaks tagatiseks selliste tehingute puhul. |
| --- | --- |

—

Kehtestatud on eeskirjad, mis käsitlevad finantsettevõtjate laenutehinguid oma ettevõtte direktorite, tegevdirektorite, võtmetöötajate ja olulist osalust omavate isikutega. Samad eeskirjad kehtivad eelpool nimetatud isikutega lähedalt seotud isikute kohta. Finantsjärelevalveamet võttis vastu eeskirjad selle kohta, mida pidada rahuldavaks tagatiseks selliste tehingute puhul.

| — | Vastu on võetud eeskirjad juhatuse ja töötajate motivatsiooni- ja boonusesüsteemide korraldamise ning lepingute lõpetamise kohta. |
| --- | --- |

—

Vastu on võetud eeskirjad juhatuse ja töötajate motivatsiooni- ja boonusesüsteemide korraldamise ning lepingute lõpetamise kohta.

| — | Rangemaks on muudetud sätted finantsettevõtjate ümberkorraldamise ja likvideerimise kohta. |
| --- | --- |

—

Rangemaks on muudetud sätted finantsettevõtjate ümberkorraldamise ja likvideerimise kohta.

| — | Läbi on vaadatud kõik hoiupanku käsitlevad erieeskirjad. Täpsustatud on hoiupankade tagatiskapitali omanike staatust ja õigusi, kehtestatud dividendipiirangud, võetud vastu selged eeskirjad tagatiskapitaliga seotud tehingute kohta, tagatiskapitali vähendamise kohta ning hoiupankade volituste kohta ametliku koostöö tegemiseks. Hoiupankadel keelati muuta oma juriidilise isiku staatust. |
| --- | --- |

—

Läbi on vaadatud kõik hoiupanku käsitlevad erieeskirjad. Täpsustatud on hoiupankade tagatiskapitali omanike staatust ja õigusi, kehtestatud dividendipiirangud, võetud vastu selged eeskirjad tagatiskapitaliga seotud tehingute kohta, tagatiskapitali vähendamise kohta ning hoiupankade volituste kohta ametliku koostöö tegemiseks. Hoiupankadel keelati muuta oma juriidilise isiku staatust.

Islandi ametiasutuste sõnul on Islandi eeskirjad mõneti rangemad kui üleeuroopalise raamistiku omad. Põhilised kõrvalekalded ELis vastu võetud eeskirjadest (mida käsitletakse EMP lepingus) on järgmised.

| — | Vajaduse korral on finantsjärelevalveametil õigus keelata üksikutel finantsettevõtjatel teatavate tehingute tegemine. Lisaks on tal õigus kehtestada üksikutele finantsettevõtjatele tegevuse jätkamiseks erinõudeid. Samuti on finantsjärelevalveametil õigus piirata vajaduse korral ajutiselt finantsettevõtja tegevust, mida viimane võib seejärel kas täielikult või osaliselt (litsentsi omamise tingimusel või mitte) jätkata. See on mõistagi ajendatud ka tütarettevõtjate tegevusest ja nende poolt Euroopa riikides kuni 2008. aastani asutatud hoiukontodest (Icesave, Edge ja Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral on finantsjärelevalveametil õigus keelata üksikutel finantsettevõtjatel teatavate tehingute tegemine. Lisaks on tal õigus kehtestada üksikutele finantsettevõtjatele tegevuse jätkamiseks erinõudeid. Samuti on finantsjärelevalveametil õigus piirata vajaduse korral ajutiselt finantsettevõtja tegevust, mida viimane võib seejärel kas täielikult või osaliselt (litsentsi omamise tingimusel või mitte) jätkata. See on mõistagi ajendatud ka tütarettevõtjate tegevusest ja nende poolt Euroopa riikides kuni 2008. aastani asutatud hoiukontodest (Icesave, Edge ja Save-and-Save).

| — | Islandi seadustes on kehtestatud ELi direktiividest palju üksikasjalikumalt sätted siseauditi osakonna rolli kohta. |
| --- | --- |

—

Islandi seadustes on kehtestatud ELi direktiividest palju üksikasjalikumalt sätted siseauditi osakonna rolli kohta.

| — | Islandi seadustes on kehtestatud ELi direktiividest palju üksikasjalikumalt sätted stressitestide läbiviimise kohta. |
| --- | --- |

—

Islandi seadustes on kehtestatud ELi direktiividest palju üksikasjalikumalt sätted stressitestide läbiviimise kohta.

| — | Finantsettevõtjad on kohustatud pidama eriotstarbelist registrit (laenuregistrit) kõigi laenuvõtjate kohta ning esitama iga kuu lõpus finantsjärelevalveametile ajakohastatud nimekirja. Sarnane nimekiri saadetakse ka finantsettevõtjatega lähedalt seotud isikute kohta (juhatus, juhid ja seotud kliendirühmad), kui eespool nimetatud nimekiri neid ei sisalda. Selline nimekiri annab parema võimaluse jälgida finantsettevõtjate, nende direktorite ja juhtkonna omavahelist seotust. |
| --- | --- |

—

Finantsettevõtjad on kohustatud pidama eriotstarbelist registrit (laenuregistrit) kõigi laenuvõtjate kohta ning esitama iga kuu lõpus finantsjärelevalveametile ajakohastatud nimekirja. Sarnane nimekiri saadetakse ka finantsettevõtjatega lähedalt seotud isikute kohta (juhatus, juhid ja seotud kliendirühmad), kui eespool nimetatud nimekiri neid ei sisalda. Selline nimekiri annab parema võimaluse jälgida finantsettevõtjate, nende direktorite ja juhtkonna omavahelist seotust.

| — | Kui finantsjärelevalveamet leiab, et laenuregistris figureeriva osalise (kelle finantstegevust ametlikult ei jälgita) laenamine avaldab süsteemset mõju, võib amet paluda asjaomasel osalisel esitada teavet oma kohustuste kohta. |
| --- | --- |

—

Kui finantsjärelevalveamet leiab, et laenuregistris figureeriva osalise (kelle finantstegevust ametlikult ei jälgita) laenamine avaldab süsteemset mõju, võib amet paluda asjaomasel osalisel esitada teavet oma kohustuste kohta.

| — | Kui laenuregistris figureeriv osaline (kelle finantstegevust ametlikult ei jälgita) keeldub avaldamast finantsjärelevalveametile teavet, on viimasel õigus anda järelevalvega hõlmatud ettevõtjatele korralduse lõpetada teenuse osutamine sellisele osalisele. Sama kehtib juhul, kui selline osaline avaldab ebapiisavat teavet. ELi/EMP eeskirjad ei sisalda sätteid laenuregistri kohta ega järelvalveasutustele laialdaste volituste andmist ametliku järelevalvega hõlmamata osaliste suhtes. |
| --- | --- |

—

Kui laenuregistris figureeriv osaline (kelle finantstegevust ametlikult ei jälgita) keeldub avaldamast finantsjärelevalveametile teavet, on viimasel õigus anda järelevalvega hõlmatud ettevõtjatele korralduse lõpetada teenuse osutamine sellisele osalisele. Sama kehtib juhul, kui selline osaline avaldab ebapiisavat teavet. ELi/EMP eeskirjad ei sisalda sätteid laenuregistri kohta ega järelvalveasutustele laialdaste volituste andmist ametliku järelevalvega hõlmamata osaliste suhtes.

| — | Samuti on Islandi sätted seotud isikute laenamise ja tagatiste kohta märkimisväärselt üksikasjalikumad ja piiravamad kui ELi/EMP omad. |
| --- | --- |

—

Samuti on Islandi sätted seotud isikute laenamise ja tagatiste kohta märkimisväärselt üksikasjalikumad ja piiravamad kui ELi/EMP omad.

| — | Finantsjärelevalveametil on õigus keelata olulise osaluse omanikul seda osalust kasutada, kui tekib kahtlus selles suhtes, kes on sel hetkel või hiljem kasu saav omanik. |
| --- | --- |

—

Finantsjärelevalveametil on õigus keelata olulise osaluse omanikul seda osalust kasutada, kui tekib kahtlus selles suhtes, kes on sel hetkel või hiljem kasu saav omanik.

| — | Auditeerimisfirmade maksimaalne lubatud teenuse osutamise aeg ühele ja samale finantsettevõtjale on lühem kui ELi/EMP eeskirjades. |
| --- | --- |

—

Auditeerimisfirmade maksimaalne lubatud teenuse osutamise aeg ühele ja samale finantsettevõtjale on lühem kui ELi/EMP eeskirjades.

| — | Sätted finantsettevõtjate direktorite valikukriteeriumide kohta on ELi direktiividega võrreldes oluliselt üksikasjalikumad. |
| --- | --- |

—

Sätted finantsettevõtjate direktorite valikukriteeriumide kohta on ELi direktiividega võrreldes oluliselt üksikasjalikumad.

| — | On vastu võetud sätted motivatsiooni- ja boonusesüsteemide korraldamise ning lepingute lõpetamise kohta. |
| --- | --- |

—

On vastu võetud sätted motivatsiooni- ja boonusesüsteemide korraldamise ning lepingute lõpetamise kohta.

| — | Hiljuti on ELi direktiividega võetud vastu ametlikud eeskirjad tasustamispoliitika kohta, kuid lepingute lõpetamise kohta veel mitte. |
| --- | --- |

—

Hiljuti on ELi direktiividega võetud vastu ametlikud eeskirjad tasustamispoliitika kohta, kuid lepingute lõpetamise kohta veel mitte.

23. märtsil 2012 esitas majandusminister aruande Islandi finantssüsteemi tulevase struktuuri, reguleerimise ning finantsjärelevalve kohta. Lisaks nimetas minister ametisse eksperdirühma, mille ülesanne on läbi vaadata õiguslik ja regulatiivne raamistik, mis hõlmab kogu Islandil toimuvat finantstegevust.

---

| 15.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/121

---

Avalik versioon (1):

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 290/12/COL,

11. juuli 2012,

ettevõtjale Landsbankinn antud restruktureerimisabi kohta (Island)

EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eelkõige selle artikli 61 lõike 3 punkti b ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eelkõige selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle I osa artikli 1 lõiget 3, II osa artikli 7 lõiget 3 ja artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   MENETLUS

| (1) | Pärast 2008. aasta oktoobris toimunud mitteametlikku kirjavahetust ja seaduse nr 125/2008 (rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise lubamise kohta) (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”) heakskiitmist 6. oktoobril 2008 Islandi parlamendis (Althingi), millega anti Islandi riigile laiaulatuslikud õigused pangandussektorisse sekkumiseks, saatis järelevalveameti direktor Islandi ametiasutustele kirja (10. oktoober 2008), milles palus teavitada järelevalveametit erakorraliste olukordade seaduse alusel võetud meetmetest. |
| --- | --- |

(1)

Pärast 2008. aasta oktoobris toimunud mitteametlikku kirjavahetust ja seaduse nr 125/2008 (rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise lubamise kohta) (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”) heakskiitmist 6. oktoobril 2008 Islandi parlamendis (Althingi), millega anti Islandi riigile laiaulatuslikud õigused pangandussektorisse sekkumiseks, saatis järelevalveameti direktor Islandi ametiasutustele kirja (10. oktoober 2008), milles palus teavitada järelevalveametit erakorraliste olukordade seaduse alusel võetud meetmetest.

| (2) | Sellele järgnes korrapärane suhtlemine ja kirjavahetus, sealhulgas järelevalveameti 18. juuni 2009. aasta kiri, milles juhiti Islandi ametiasutuste tähelepanu vajadusele teatada mis tahes riigiabimeetmetest, ning ka protokolli nr 3 artiklis 3 sätestatud piirangute peatamise klauslile. Islandi ametiasutused teatasid 15. septembril 2010. aastal lõpuks tagasiulatuvalt ettevõtja Landsbanki tegevuse teatavas ulatuses taastamisega ja uue ettevõtja Landsbanki Bank (NBI, uue nimega Landsbankinn) asutamise ja kapitaliseerimisega seotud riigiabist (2). |
| --- | --- |

(2)

Sellele järgnes korrapärane suhtlemine ja kirjavahetus, sealhulgas järelevalveameti 18. juuni 2009. aasta kiri, milles juhiti Islandi ametiasutuste tähelepanu vajadusele teatada mis tahes riigiabimeetmetest, ning ka protokolli nr 3 artiklis 3 sätestatud piirangute peatamise klauslile. Islandi ametiasutused teatasid 15. septembril 2010. aastal lõpuks tagasiulatuvalt ettevõtja Landsbanki tegevuse teatavas ulatuses taastamisega ja uue ettevõtja Landsbanki Bank (NBI, uue nimega Landsbankinn) asutamise ja kapitaliseerimisega seotud riigiabist (2).

| (3) | 15. detsembri 2010. aasta kirjaga (3) teatas järelevalveamet Islandi ametiasutustele oma otsusest algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses Islandi riigi võetud teatavate meetmetega (endise) ettevõtja Landsbanki Islands hf tegevuse teatavas ulatuses taastamiseks ning ettevõtja New Landsbanki Islands (edaspidi „NBI hf”) asutamiseks ja kapitaliseerimiseks (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Järelevalveamet nõudis samuti ettevõtjat Landsbankinn käsitleva üksikasjaliku restruktureerimiskava esitamist 31. märtsiks 2011. |
| --- | --- |

(3)

15. detsembri 2010. aasta kirjaga (3) teatas järelevalveamet Islandi ametiasutustele oma otsusest algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses Islandi riigi võetud teatavate meetmetega (endise) ettevõtja Landsbanki Islands hf tegevuse teatavas ulatuses taastamiseks ning ettevõtja New Landsbanki Islands (edaspidi „NBI hf”) asutamiseks ja kapitaliseerimiseks (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Järelevalveamet nõudis samuti ettevõtjat Landsbankinn käsitleva üksikasjaliku restruktureerimiskava esitamist 31. märtsiks 2011.

| (4) | 24. märtsi 2011. aasta e-kirjaga saatsid huvitatud isikud järelevalveametile ühe märkuse, mis edastati Islandi ametiasutustele 25. mail 2011. Islandi ametiasutused sellele märkusele ei vastanud. |
| --- | --- |

(4)

24. märtsi 2011. aasta e-kirjaga saatsid huvitatud isikud järelevalveametile ühe märkuse, mis edastati Islandi ametiasutustele 25. mail 2011. Islandi ametiasutused sellele märkusele ei vastanud.

| (5) | Islandi ametiasutused esitasid 31. märtsi 2011. aasta kirjaga ettevõtjat Landsbankinn käsitleva restruktureerimiskava. 23. mai 2012. aasta kirjaga esitati muudetud restruktureerimiskava, milles kajastati muu hulgas 22. aprillil 2010. aastal toimunud ja seni teatamata hoiuste ja varade ülekandmist ettevõtjast Spkef Savings Bank (edaspidi „SpKef”) ning milles võeti arvesse ettevõtja Sparisjodur Svarfdaela (edaspidi „SpSv”) omandamist. |
| --- | --- |

(5)

Islandi ametiasutused esitasid 31. märtsi 2011. aasta kirjaga ettevõtjat Landsbankinn käsitleva restruktureerimiskava. 23. mai 2012. aasta kirjaga esitati muudetud restruktureerimiskava, milles kajastati muu hulgas 22. aprillil 2010. aastal toimunud ja seni teatamata hoiuste ja varade ülekandmist ettevõtjast Spkef Savings Bank (edaspidi „SpKef”) ning milles võeti arvesse ettevõtja Sparisjodur Svarfdaela (edaspidi „SpSv”) omandamist.

| (6) | Järelevalveamet taotles restruktureerimiskava kohta teavet 11. juulil 2011 ja 13. veebruaril 2012. Islandi ametiasutused vastasid teabetaotlustele 17. oktoobril 2011 ja 13. märtsil 2012. Võetud kohustuste lõplikud versioonid esitati 6. juunil 2012 ja 13. juunil 2012. |
| --- | --- |

(6)

Järelevalveamet taotles restruktureerimiskava kohta teavet 11. juulil 2011 ja 13. veebruaril 2012. Islandi ametiasutused vastasid teabetaotlustele 17. oktoobril 2011 ja 13. märtsil 2012. Võetud kohustuste lõplikud versioonid esitati 6. juunil 2012 ja 13. juunil 2012.

| (7) | Järelevalveamet kiitis 20. juunil 2012. aastal otsusega nr 212/12/COL (edaspidi „SpSv otsus”) heaks ettevõtjale Landsbankinn antud riigiabi potentsiaalse kasutamise ettevõtja SpSv omandamiseks. Järelevalveamet oli oma 21. juuni 2011. aasta otsusega nr 253/10/COL kiitnud ajutiselt heaks päästmisabikava, mis hõlmas nende nõuete lahendamist, mis Islandi keskpangal oli hoiupankade, sealhulgas ettevõtja SpSv vastu. Oma 13. aprilli 2011. aasta otsusega nr 127/11/COL oli järelevalveamet kiitnud heaks päästmisabikava muudatused (edaspidi „hoiupanku käsitlev otsus”). |
| --- | --- |

(7)

Järelevalveamet kiitis 20. juunil 2012. aastal otsusega nr 212/12/COL (edaspidi „SpSv otsus”) heaks ettevõtjale Landsbankinn antud riigiabi potentsiaalse kasutamise ettevõtja SpSv omandamiseks. Järelevalveamet oli oma 21. juuni 2011. aasta otsusega nr 253/10/COL kiitnud ajutiselt heaks päästmisabikava, mis hõlmas nende nõuete lahendamist, mis Islandi keskpangal oli hoiupankade, sealhulgas ettevõtja SpSv vastu. Oma 13. aprilli 2011. aasta otsusega nr 127/11/COL oli järelevalveamet kiitnud heaks päästmisabikava muudatused (edaspidi „hoiupanku käsitlev otsus”).

| (8) | Peale selle kohtusid järelevalveameti esindajad Islandi ametiasutuste esindajatega 7. juunil 2011 ja 27.–28. veebruaril 2012. |
| --- | --- |

(8)

Peale selle kohtusid järelevalveameti esindajad Islandi ametiasutuste esindajatega 7. juunil 2011 ja 27.–28. veebruaril 2012.

2.   TAUST

| (9) | Käesolevas jaotises kirjeldab järelevalveamet neid sündmusi, asjaolusid ning majanduslikke, poliitilisi ja regulatiivseid arenguid, mis on seotud Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemise ja ümberkorraldamisega alates 2008. aastast kuni praeguseni, et peegeldada olukorda, mis on vaadeldavate abimeetmete hindamisel aluseks võetud. Enne seda tuletab järelevalveamet meelde ettevõtja Landsbanki lagunemist kronoloogilises järjekorras. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas jaotises kirjeldab järelevalveamet neid sündmusi, asjaolusid ning majanduslikke, poliitilisi ja regulatiivseid arenguid, mis on seotud Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemise ja ümberkorraldamisega alates 2008. aastast kuni praeguseni, et peegeldada olukorda, mis on vaadeldavate abimeetmete hindamisel aluseks võetud. Enne seda tuletab järelevalveamet meelde ettevõtja Landsbanki lagunemist kronoloogilises järjekorras.

2.1.   Ettevõtja Landsbanki kokkuvarisemine

| (10) | 2008. aasta sügisel toimus massiline hoiuste väljavõtmine Islandi pankadest mitte üksnes välismaal, vaid ka Islandil. Riigisisene raha väljavõtmine pankadest muutus niivõrd ulatuslikuks, et mingil hetkel ähvardas Islandi panku ja Islandi keskpanka sularahapuuduse tekkimine. |
| --- | --- |

(10)

2008. aasta sügisel toimus massiline hoiuste väljavõtmine Islandi pankadest mitte üksnes välismaal, vaid ka Islandil. Riigisisene raha väljavõtmine pankadest muutus niivõrd ulatuslikuks, et mingil hetkel ähvardas Islandi panku ja Islandi keskpanka sularahapuuduse tekkimine.

| (11) | Juurdepääs välismaistele võlakirjaturgudele oli olnud peamine Islandi pankade kasvu allikas, eelkõige aastatel 2003–2006. See rahastamisallikas hakkas aga tähtsust kaotama ning ka välisriikide reitinguagentuurid väljendasid muret selle üle, et pangalaenude suhe hoiustesse oli väike võrreldes teiste (välisriikide) pankadega. |
| --- | --- |

(11)

Juurdepääs välismaistele võlakirjaturgudele oli olnud peamine Islandi pankade kasvu allikas, eelkõige aastatel 2003–2006. See rahastamisallikas hakkas aga tähtsust kaotama ning ka välisriikide reitinguagentuurid väljendasid muret selle üle, et pangalaenude suhe hoiustesse oli väike võrreldes teiste (välisriikide) pankadega.

| (12) | Islandi kommertspangad (eelkõige ettevõtja Landsbanki) vastasid sellele hoiuste akumuleerimisega välismaal. 2006. aasta kolmanda kvartali lõpust kuni 2007. aasta keskpaigani kolmekordistusid ettevõtjasse Landsbanki paigutatud hoiused, kasvades ligikaudu 10 miljardit eurot. Suurima osa sellest moodustasid kontod, mis avati ettevõtja Landsbanki Ühendkuningriigi filiaalis, kus jaehoiused kasvasid nullist kuni 6,6 miljardi euroni. Samal ajal suurenesid äriklientide hoiused (Ühendkuningriigi ja Madalmaade filiaalides) 2,5 miljardi euroni. |
| --- | --- |

(12)

Islandi kommertspangad (eelkõige ettevõtja Landsbanki) vastasid sellele hoiuste akumuleerimisega välismaal. 2006. aasta kolmanda kvartali lõpust kuni 2007. aasta keskpaigani kolmekordistusid ettevõtjasse Landsbanki paigutatud hoiused, kasvades ligikaudu 10 miljardit eurot. Suurima osa sellest moodustasid kontod, mis avati ettevõtja Landsbanki Ühendkuningriigi filiaalis, kus jaehoiused kasvasid nullist kuni 6,6 miljardi euroni. Samal ajal suurenesid äriklientide hoiused (Ühendkuningriigi ja Madalmaade filiaalides) 2,5 miljardi euroni.

| (13) | Euroopa Keskpank esitas 3. oktoobril 2008. aastal ettevõtjale Landsbanki lisatagatise nõude summas 400 miljonit eurot ja kuigi see nõue hiljem tühistati, algas panga Ühendkuningriigi filiaalis hoiuste väljavool, mis tähendas, et kättesaadavaks tuli teha suures koguses naelsterlinguid. Ettevõtja Landsbanki taotlus Islandi keskpangast abi saamiseks lükati 6. oktoobril tagasi. Kui pank ei suutnud teha kättesaadavaks Ühendkuningriigi finantsteenuste ameti nõutavaid vahendeid, sulgesid Ühendkuningriigi ametiasutused panga filiaali. Järgmisel päeval taotles Madalmaade keskpank pankrotihalduri määramist ettevõtja Landsbanki Amsterdami filiaalile. Samal päeval peatas Islandi finantsjärelevalveamet ettevõtja Landsbanki direktorite nõukogu tegevuse, võttis üle aktsionäride koosolekute volitused ning nimetas ametisse kriisilahendamiskomitee, tuginedes erakorraliste olukordade seadusele (4). |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Keskpank esitas 3. oktoobril 2008. aastal ettevõtjale Landsbanki lisatagatise nõude summas 400 miljonit eurot ja kuigi see nõue hiljem tühistati, algas panga Ühendkuningriigi filiaalis hoiuste väljavool, mis tähendas, et kättesaadavaks tuli teha suures koguses naelsterlinguid. Ettevõtja Landsbanki taotlus Islandi keskpangast abi saamiseks lükati 6. oktoobril tagasi. Kui pank ei suutnud teha kättesaadavaks Ühendkuningriigi finantsteenuste ameti nõutavaid vahendeid, sulgesid Ühendkuningriigi ametiasutused panga filiaali. Järgmisel päeval taotles Madalmaade keskpank pankrotihalduri määramist ettevõtja Landsbanki Amsterdami filiaalile. Samal päeval peatas Islandi finantsjärelevalveamet ettevõtja Landsbanki direktorite nõukogu tegevuse, võttis üle aktsionäride koosolekute volitused ning nimetas ametisse kriisilahendamiskomitee, tuginedes erakorraliste olukordade seadusele (4).

2.2.   Finantskriis ja Islandi pankade maksejõuetuse peamised põhjused

| (14) | Islandi ametiasutused selgitasid järelevalveametile saadetud materjalides, et Islandi pangandussektori kokkuvarisemise ja nende sekkumise põhjuseid oli väga üksikasjalikult esitatud aruandes, mille koostas Islandi parlamendi loodud eriuurimiskomisjon, (5) kelle pädevuses oli uurida ja analüüsida kolme peamise panga kokkuvarisemiseni viinud protsesse. Järelevalveamet teeb allpool kokkuvõtte eriuurimiskomisjoni järeldustest maksejõuetuse põhjuste kohta, mis on kõige asjakohasemad seoses ettevõtja Landsbanki allakäiguga. Teave pärineb eriuurimiskomisjoni aruande 2. (kommenteeritud kokkuvõte) ja 21. peatükist (Islandi pankade kokkuvarisemise põhjused – vastutus, vead ja hooletus). |
| --- | --- |

(14)

Islandi ametiasutused selgitasid järelevalveametile saadetud materjalides, et Islandi pangandussektori kokkuvarisemise ja nende sekkumise põhjuseid oli väga üksikasjalikult esitatud aruandes, mille koostas Islandi parlamendi loodud eriuurimiskomisjon, (5) kelle pädevuses oli uurida ja analüüsida kolme peamise panga kokkuvarisemiseni viinud protsesse. Järelevalveamet teeb allpool kokkuvõtte eriuurimiskomisjoni järeldustest maksejõuetuse põhjuste kohta, mis on kõige asjakohasemad seoses ettevõtja Landsbanki allakäiguga. Teave pärineb eriuurimiskomisjoni aruande 2. (kommenteeritud kokkuvõte) ja 21. peatükist (Islandi pankade kokkuvarisemise põhjused – vastutus, vead ja hooletus).

| (15) | 2007. aastal alanud finantsturgude üldine likviidsuse langus viis lõpuks kolme Islandi suurpanga kokkuvarisemiseni, kuna nende majandustegevus hakkas järjest enam sõltuma vahendite hankimisest rahvusvahelistelt turgudelt. Islandi pankade pankrotistumise põhjused olid keerukad ja neid oli palju. Eriuurimiskomisjon uuris suurpankade kokkuvarisemise põhjuseid, kusjuures märkimisväärne on asjaolu, et enamik järeldusi kehtivad kõigi kolme panga suhtes ja paljud neist on üksteisega seotud. Allpool antakse lühiülevaade pankade tegevusest, mis viis kokkuvarisemiseni. |
| --- | --- |

(15)

2007. aastal alanud finantsturgude üldine likviidsuse langus viis lõpuks kolme Islandi suurpanga kokkuvarisemiseni, kuna nende majandustegevus hakkas järjest enam sõltuma vahendite hankimisest rahvusvahelistelt turgudelt. Islandi pankade pankrotistumise põhjused olid keerukad ja neid oli palju. Eriuurimiskomisjon uuris suurpankade kokkuvarisemise põhjuseid, kusjuures märkimisväärne on asjaolu, et enamik järeldusi kehtivad kõigi kolme panga suhtes ja paljud neist on üksteisega seotud. Allpool antakse lühiülevaade pankade tegevusest, mis viis kokkuvarisemiseni.

Ülemäärane ja jätkusuutmatu kasv

| (16) | Eriuurimiskomisjoni järelduste kohaselt suurendasid pangad kokkuvarisemisele eelnenud aastatel bilansimahte ja laenuportfelle suuremas ulatuses, kui nende tegevus- ja haldussuutlikkus seda võimaldasid. Kolme panga varad kokku olid kasvanud hüppeliselt 1,4 triljonilt Islandi kroonilt (6) 2003. aastal 14,4 triljonile Islandi kroonile 2008. aasta teise kvartali lõpus. Märkimisväärselt suur osa kolme panga kasvust tulenes laenamisest välisriikides asuvatele isikutele. Selline laenamine suurenes olulisel määral 2007. aastal, (7) nimelt pärast rahvusvahelise likviidsuskriisi algust. Selle põhjal järeldas eriuurimiskomisjon, et laenukasv oli tingitud laenu andmisest ettevõtjatele, kellele keelduti mujal laenu andmast. Samuti märgiti aruandes, et oma olemuselt riskantsem investeerimispangandus saavutas pankade tegevuses järjest suurema osakaalu ning kasv süvendas probleeme veelgi. |
| --- | --- |

(16)

Eriuurimiskomisjoni järelduste kohaselt suurendasid pangad kokkuvarisemisele eelnenud aastatel bilansimahte ja laenuportfelle suuremas ulatuses, kui nende tegevus- ja haldussuutlikkus seda võimaldasid. Kolme panga varad kokku olid kasvanud hüppeliselt 1,4 triljonilt Islandi kroonilt (6) 2003. aastal 14,4 triljonile Islandi kroonile 2008. aasta teise kvartali lõpus. Märkimisväärselt suur osa kolme panga kasvust tulenes laenamisest välisriikides asuvatele isikutele. Selline laenamine suurenes olulisel määral 2007. aastal, (7) nimelt pärast rahvusvahelise likviidsuskriisi algust. Selle põhjal järeldas eriuurimiskomisjon, et laenukasv oli tingitud laenu andmisest ettevõtjatele, kellele keelduti mujal laenu andmast. Samuti märgiti aruandes, et oma olemuselt riskantsem investeerimispangandus saavutas pankade tegevuses järjest suurema osakaalu ning kasv süvendas probleeme veelgi.

Rahvusvahelistel turgudel kättesaadavate vahendite vähenemine

| (17) | Pankade kasvu lihtsustas olulisel määral juurdepääs rahvusvahelistele finantsturgudele, heade krediidireitingute ärakasutamine ja juurdepääs Euroopa turgudele EMP lepingu alusel. 2005. aastal laenasid Islandi pangad välismaistelt võlakirjaturgudelt suhteliselt soodsatel tingimustel 14 miljardit eurot. Kui juurdepääs Euroopa võlakirjaturgudele ahenes, rahastasid pangad oma tegevust USA turgudel, kusjuures Islandi võlaväärtpaberid moodustasid tagatisega võlakohustuste paketi. Kokkuvarisemise eelsel ajal muutusid pangad üha sõltuvamaks lühiajalistest laenudest, mis tõid kaasa väga suured ja (eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt) prognoositavad refinantseerimisriskid. |
| --- | --- |

(17)

Pankade kasvu lihtsustas olulisel määral juurdepääs rahvusvahelistele finantsturgudele, heade krediidireitingute ärakasutamine ja juurdepääs Euroopa turgudele EMP lepingu alusel. 2005. aastal laenasid Islandi pangad välismaistelt võlakirjaturgudelt suhteliselt soodsatel tingimustel 14 miljardit eurot. Kui juurdepääs Euroopa võlakirjaturgudele ahenes, rahastasid pangad oma tegevust USA turgudel, kusjuures Islandi võlaväärtpaberid moodustasid tagatisega võlakohustuste paketi. Kokkuvarisemise eelsel ajal muutusid pangad üha sõltuvamaks lühiajalistest laenudest, mis tõid kaasa väga suured ja (eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt) prognoositavad refinantseerimisriskid.

Pangaomanike tekitatud finantsvõimendus

| (18) | Kõigi Islandi suuremate pankade puhul kuulusid suurimate võlglaste hulka põhiomanikud (8). Ettevõtja Samson Holding Company (edaspidi „Samson”) oli ettevõtja Landsbanki suurim aktsionär selle erastamisest alates. Kui ettevõtja Landsbanki kokku varises, oli ettevõtja Samson kaasomanik Björgólfur Thor Björgólfsson ja temaga seotud äriühingud panga suurimad võlgnikud ning tema isa ja ettevõtja Samson kaasomanik Björgólfur Guðmundsson oli panga suuruselt kolmas võlgnik. Kokku moodustasid nende kohustused panga ees üle 200 miljardi Islandi krooni, mis ületas panga omakapitali. Eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt oli osal aktsionäridel panga omanikena ebaharilikult lihtne juurdepääs laenamisele. Seda võis täheldada ettevõtja Landsbanki puhul tulenevalt asjaolust, et veel 30. septembril 2008. aastal, kui oli selge, et ettevõtjal Landsbanki ei ole piisavalt välisvaluutat, et täita oma kohustusi välisriikides, andis pank Björgólfur Thor Björgólfssonile kuuluvale äriühingule laenu 153 miljonit eurot. Eriuurimiskomisjon järeldas samuti, et oli tugevaid märke sellest, et iga panga puhul olid piirid suurimate aktsionäride huvide ja panga huvi vahel hägused. Keskendumise tõttu põhiaktsionäridele jäid aga tähelepanuta teised aktsionärid ja võlausaldajad. |
| --- | --- |

(18)

Kõigi Islandi suuremate pankade puhul kuulusid suurimate võlglaste hulka põhiomanikud (8). Ettevõtja Samson Holding Company (edaspidi „Samson”) oli ettevõtja Landsbanki suurim aktsionär selle erastamisest alates. Kui ettevõtja Landsbanki kokku varises, oli ettevõtja Samson kaasomanik Björgólfur Thor Björgólfsson ja temaga seotud äriühingud panga suurimad võlgnikud ning tema isa ja ettevõtja Samson kaasomanik Björgólfur Guðmundsson oli panga suuruselt kolmas võlgnik. Kokku moodustasid nende kohustused panga ees üle 200 miljardi Islandi krooni, mis ületas panga omakapitali. Eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt oli osal aktsionäridel panga omanikena ebaharilikult lihtne juurdepääs laenamisele. Seda võis täheldada ettevõtja Landsbanki puhul tulenevalt asjaolust, et veel 30. septembril 2008. aastal, kui oli selge, et ettevõtjal Landsbanki ei ole piisavalt välisvaluutat, et täita oma kohustusi välisriikides, andis pank Björgólfur Thor Björgólfssonile kuuluvale äriühingule laenu 153 miljonit eurot. Eriuurimiskomisjon järeldas samuti, et oli tugevaid märke sellest, et iga panga puhul olid piirid suurimate aktsionäride huvide ja panga huvi vahel hägused. Keskendumise tõttu põhiaktsionäridele jäid aga tähelepanuta teised aktsionärid ja võlausaldajad.

Riskikontsentratsioon

| (19) | Seoses põhiaktsionäridega võetud ebaharilikult suur risk oli eriuurimiskomisjoni arvates tingitud asjaolust, et pankade varaportfellid ei olnud piisavalt hajutatud. Eriuurimiskomisjoni kohaselt tõlgendati liiga suurt riski käsitlevaid ELi eeskirju eeskätt seoses aktsionäridega kitsalt ning pangad püüdsid eeskirju eirata. |
| --- | --- |

(19)

Seoses põhiaktsionäridega võetud ebaharilikult suur risk oli eriuurimiskomisjoni arvates tingitud asjaolust, et pankade varaportfellid ei olnud piisavalt hajutatud. Eriuurimiskomisjoni kohaselt tõlgendati liiga suurt riski käsitlevaid ELi eeskirju eeskätt seoses aktsionäridega kitsalt ning pangad püüdsid eeskirju eirata.

Omakapitali nõrkus

| (20) | Kuigi ettevõtja Landsbanki ja kahe teise suurpanga teatatud kapitali adekvaatsuse määr oli alati veidi suurem õigusnormides sätestatud miinimumist, jõudis eriuurimiskomisjon järeldusele, et kapitali adekvaatsuse määrad ei kajastanud õigesti pankade finantsvõimekust. Selle põhjuseks oli panga oma aktsiate riskipositsioon esmaste tagatiste ja aktsiate suhtes sõlmitud forvardlepingute kaudu. Äriühingu enda rahastatud aktsiakapital, millele eriuurimiskomisjon osutas kui nõrgale omakapitalile, moodustas üle 25 % panga kapitalibaasist (või üle 50 %, kui seda hinnati kapitali põhikomponendi ehk omakapitali alusel, millest oli maha arvatud immateriaalne vara). Sellele lisandusid probleemid, mida põhjustasid riskid, millele pangad olid avatud üksteise aktsiate omamise kaudu. 2008. aasta keskpaigaks moodustas pankade omaaktsiate otserahastamine, samuti kahe teise panga aktsiate ristrahastamine, ligikaudu 400 miljardit Islandi krooni, mis on umbes 70 % kapitali põhikomponendist. Eriuurimiskomisjon leidis, et omakapitali finantseerimine laenamisega süsteemist endast seadis ohtu süsteemi stabiilsuse. Pangad hoidsid suurt osa oma aktsiatest antud laenude tagatisena ning kui aktsiahinnad langesid, halvenes seetõttu nende laenuportfelli kvaliteet. See mõjutas pankade tegevuse tulemuslikkust ja alandas veelgi nende aktsiahindu; vastuseks sellele (nagu eeldas eriuurimiskomisjon tema valduses oleva teabe põhjal) püüdsid pangad kunstlikult tekitada ebaloomulikult suurt nõudlust nende oma aktsiate järele. |
| --- | --- |

(20)

Kuigi ettevõtja Landsbanki ja kahe teise suurpanga teatatud kapitali adekvaatsuse määr oli alati veidi suurem õigusnormides sätestatud miinimumist, jõudis eriuurimiskomisjon järeldusele, et kapitali adekvaatsuse määrad ei kajastanud õigesti pankade finantsvõimekust. Selle põhjuseks oli panga oma aktsiate riskipositsioon esmaste tagatiste ja aktsiate suhtes sõlmitud forvardlepingute kaudu. Äriühingu enda rahastatud aktsiakapital, millele eriuurimiskomisjon osutas kui nõrgale omakapitalile, moodustas üle 25 % panga kapitalibaasist (või üle 50 %, kui seda hinnati kapitali põhikomponendi ehk omakapitali alusel, millest oli maha arvatud immateriaalne vara). Sellele lisandusid probleemid, mida põhjustasid riskid, millele pangad olid avatud üksteise aktsiate omamise kaudu. 2008. aasta keskpaigaks moodustas pankade omaaktsiate otserahastamine, samuti kahe teise panga aktsiate ristrahastamine, ligikaudu 400 miljardit Islandi krooni, mis on umbes 70 % kapitali põhikomponendist. Eriuurimiskomisjon leidis, et omakapitali finantseerimine laenamisega süsteemist endast seadis ohtu süsteemi stabiilsuse. Pangad hoidsid suurt osa oma aktsiatest antud laenude tagatisena ning kui aktsiahinnad langesid, halvenes seetõttu nende laenuportfelli kvaliteet. See mõjutas pankade tegevuse tulemuslikkust ja alandas veelgi nende aktsiahindu; vastuseks sellele (nagu eeldas eriuurimiskomisjon tema valduses oleva teabe põhjal) püüdsid pangad kunstlikult tekitada ebaloomulikult suurt nõudlust nende oma aktsiate järele.

Pankade suurus

| (21) | 2001. aastal moodustas kolme peamise panga bilansimaht kokku veidi üle Islandi ühe aasta sisemajanduse koguprodukti (edaspidi „SKP”). 2007. aasta lõpuks olid pangad muutunud rahvusvahelisteks ja nende vara võrdus üheksakordse Islandi SKPga. Eriuurimiskomisjoni aruandes märgitakse, et 2006. aastaks olid vaatlejad hakanud tegema märkuseid, et pangandussüsteem oli suurem Islandi keskpanga finantsvõimekusest, ning avaldasid kahtlust, kas viimane suudab täita oma ülesannet viimase instantsi laenajana. 2007. aasta lõpuks olid Islandi lühiajalised võlad (peamiselt pankade rahastamiseks) 15 korda suuremad kui välisvaluutareservid, kolmes pangas olevad välishoiused aga välisvaluutareservidest kaheksa korda suuremad. Hoiustajate ja investorite tagatisfondis oli võrreldes tagatavate pangahoiustega minimaalselt vahendeid. Eriuurimiskomisjoni arvamusel põhjustasid nimetatud asjaolud massilise raha väljavõtmise Islandi pankadest. |
| --- | --- |

(21)

2001. aastal moodustas kolme peamise panga bilansimaht kokku veidi üle Islandi ühe aasta sisemajanduse koguprodukti (edaspidi „SKP”). 2007. aasta lõpuks olid pangad muutunud rahvusvahelisteks ja nende vara võrdus üheksakordse Islandi SKPga. Eriuurimiskomisjoni aruandes märgitakse, et 2006. aastaks olid vaatlejad hakanud tegema märkuseid, et pangandussüsteem oli suurem Islandi keskpanga finantsvõimekusest, ning avaldasid kahtlust, kas viimane suudab täita oma ülesannet viimase instantsi laenajana. 2007. aasta lõpuks olid Islandi lühiajalised võlad (peamiselt pankade rahastamiseks) 15 korda suuremad kui välisvaluutareservid, kolmes pangas olevad välishoiused aga välisvaluutareservidest kaheksa korda suuremad. Hoiustajate ja investorite tagatisfondis oli võrreldes tagatavate pangahoiustega minimaalselt vahendeid. Eriuurimiskomisjoni arvamusel põhjustasid nimetatud asjaolud massilise raha väljavõtmise Islandi pankadest.

Pankade hüppeline kasv võrreldes reguleeriva ja finantsinfrastruktuuriga

| (22) | Eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt jäi Islandi pädevatel järelevalveasutustel puudu usaldusväärsusest, mida oleks olnud vaja viimase instantsi laenaja vahendite ebapiisavuse korral. Aruandes jõutakse järeldusele, et Islandi finantsjärelevalveametil (edaspidi „finantsjärelevalveamet”) ja keskpangal puudusid ekspertteadmised ja kogemused pankade reguleerimiseks majanduslikult rasketel aegadel, kuid nad oleksid saanud võtta meetmeid pankade kerkiva riskitaseme alandamiseks. Finantsjärelevalveamet näiteks ei kasvanud proportsionaalselt pankadega ja reguleerija jäi oma töös pangatehingute kiirest arengutempost maha. Aruanne on oma järeldustes kriitiline ka valitsuse suhtes, kes oleks pidanud võtma meetmeid pankade võimaliku mõju suhtes majandusele, vähendades nende suurust või nõudes ühelt või mitmelt pangalt peakorteri välismaale viimist (9). |
| --- | --- |

(22)

Eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt jäi Islandi pädevatel järelevalveasutustel puudu usaldusväärsusest, mida oleks olnud vaja viimase instantsi laenaja vahendite ebapiisavuse korral. Aruandes jõutakse järeldusele, et Islandi finantsjärelevalveametil (edaspidi „finantsjärelevalveamet”) ja keskpangal puudusid ekspertteadmised ja kogemused pankade reguleerimiseks majanduslikult rasketel aegadel, kuid nad oleksid saanud võtta meetmeid pankade kerkiva riskitaseme alandamiseks. Finantsjärelevalveamet näiteks ei kasvanud proportsionaalselt pankadega ja reguleerija jäi oma töös pangatehingute kiirest arengutempost maha. Aruanne on oma järeldustes kriitiline ka valitsuse suhtes, kes oleks pidanud võtma meetmeid pankade võimaliku mõju suhtes majandusele, vähendades nende suurust või nõudes ühelt või mitmelt pangalt peakorteri välismaale viimist (9).

Islandi majanduse üldine tasakaalustamatus ja ülemäärane kasv

| (23) | Eriuurimiskomisjoni aruandes viidatakse üldisematele sündmustele Islandi majanduses, mis samuti mõjutasid pankade kiiret kasvutempot ning soodustasid tasakaalu kadumist ühelt poolt finantsteenuste sektori ulatuslikkuse ja mõju ning teiselt poolt ülejäänud majanduse vahel. Selles märgiti, et valitsuspoliitika (eelkõige fiskaalpoliitika) aitas väga tõenäoliselt ülelaienemisele ja tasakaalu kadumisele kaasa ning et Islandi keskpanga rahapoliitika ei olnud piisavalt piirav. Aruandes osutatakse ka Islandi eluasemerahastamisfondi laenamiseeskirjade leevendamisele kui ühele kõige suuremale veale, mis tehti raha- ja fiskaalpoliitika juhtimises pankade kokkuvarisemisele eelnenud ajal (10). Samuti kritiseeritakse aruandes seda, kui lihtne oli pankadel Islandi keskpangalt laenu saada, ning asjaolu, et keskpanga lühiajaliste tagatislaenude maht suurenes 30 miljardilt Islandi kroonilt 2005. aasta sügisel 500 miljardi Islandi kroonini 2008. aasta oktoobri alguses. |
| --- | --- |

(23)

Eriuurimiskomisjoni aruandes viidatakse üldisematele sündmustele Islandi majanduses, mis samuti mõjutasid pankade kiiret kasvutempot ning soodustasid tasakaalu kadumist ühelt poolt finantsteenuste sektori ulatuslikkuse ja mõju ning teiselt poolt ülejäänud majanduse vahel. Selles märgiti, et valitsuspoliitika (eelkõige fiskaalpoliitika) aitas väga tõenäoliselt ülelaienemisele ja tasakaalu kadumisele kaasa ning et Islandi keskpanga rahapoliitika ei olnud piisavalt piirav. Aruandes osutatakse ka Islandi eluasemerahastamisfondi laenamiseeskirjade leevendamisele kui ühele kõige suuremale veale, mis tehti raha- ja fiskaalpoliitika juhtimises pankade kokkuvarisemisele eelnenud ajal (10). Samuti kritiseeritakse aruandes seda, kui lihtne oli pankadel Islandi keskpangalt laenu saada, ning asjaolu, et keskpanga lühiajaliste tagatislaenude maht suurenes 30 miljardilt Islandi kroonilt 2005. aasta sügisel 500 miljardi Islandi kroonini 2008. aasta oktoobri alguses.

Islandi kroon, väline tasakaalustamatus ja krediidiriski vahetustehingute riskimarginaalid

| (24) | Aruandes märgitakse, et 2006. aastal oli Islandi krooni väärtus jätkusuutmatult suur, Islandi jooksevkonto puudujääk moodustas rohkem kui 16 % SKPst ja välisvaluutas võetud kohustused, millest on maha arvatud varad, olid ligikaudu võrdsed kogu aastase SKPga. Eeldused finantskriisi tekkimiseks olid olemas. 2007. aasta lõpuks oli krooni väärtus vähenemas ning Islandi ja pankade krediidiriski vahetustehingu riskimarginaalid suurenesid hüppeliselt. |
| --- | --- |

(24)

Aruandes märgitakse, et 2006. aastal oli Islandi krooni väärtus jätkusuutmatult suur, Islandi jooksevkonto puudujääk moodustas rohkem kui 16 % SKPst ja välisvaluutas võetud kohustused, millest on maha arvatud varad, olid ligikaudu võrdsed kogu aastase SKPga. Eeldused finantskriisi tekkimiseks olid olemas. 2007. aasta lõpuks oli krooni väärtus vähenemas ning Islandi ja pankade krediidiriski vahetustehingu riskimarginaalid suurenesid hüppeliselt.

2.3.   Pangandussektori taastamiseks võetud meetmed

| (25) | Pärast kolme suurima kommertspanga (sealhulgas ettevõtja Landsbanki) kokkuvarisemist 2008. aasta oktoobris olid Islandi ametiasutused ennekuulmatu probleemi ees – tagada pangandustoimingute jätkumine Islandil (11). Islandi valitsuse poliitika on eeskätt sätestatud erakorraliste olukordade seadusega, (12) mille Islandi parlament võttis vastu 6. oktoobril 2008. aastal. Seadusega antakse finantsjärelevalveametile erakorralised volitused võtta kontroll finantsettevõtjate üle ning käsutada nende varasid ja kohustusi vastavalt vajadusele. Rahandusministrile anti riigikassa nimel volitus teha väljamakseid eesmärgiga asutada uusi finantsettevõtjaid. Peale selle, finantsettevõtjaid käsitlevates pankrotimenetlustes loetakse hoiused prioriteetseteks muude nõuete suhtes. Valitsus kinnitas, et riiklikesse kommerts- ja hoiupankadesse ja nende Islandi filiaalidesse paigutatud hoiused on täielikult kaitstud. |
| --- | --- |

(25)

Pärast kolme suurima kommertspanga (sealhulgas ettevõtja Landsbanki) kokkuvarisemist 2008. aasta oktoobris olid Islandi ametiasutused ennekuulmatu probleemi ees – tagada pangandustoimingute jätkumine Islandil (11). Islandi valitsuse poliitika on eeskätt sätestatud erakorraliste olukordade seadusega, (12) mille Islandi parlament võttis vastu 6. oktoobril 2008. aastal. Seadusega antakse finantsjärelevalveametile erakorralised volitused võtta kontroll finantsettevõtjate üle ning käsutada nende varasid ja kohustusi vastavalt vajadusele. Rahandusministrile anti riigikassa nimel volitus teha väljamakseid eesmärgiga asutada uusi finantsettevõtjaid. Peale selle, finantsettevõtjaid käsitlevates pankrotimenetlustes loetakse hoiused prioriteetseteks muude nõuete suhtes. Valitsus kinnitas, et riiklikesse kommerts- ja hoiupankadesse ja nende Islandi filiaalidesse paigutatud hoiused on täielikult kaitstud.

| (26) | Poliitilised prioriteedid olid algselt keskendatud riiklike pangandus-, makse- ja arveldussüsteemide elementaarse toimimise tagamisele. Esimestel krahhijärgsetel nädalatel koostas Islandi valitsus koostöös Rahvusvahelise Valuutafondiga (edaspidi „IMF”) majanduskava, mis päädis Islandi poolt IMFilt taotletud kaheaastase tugilaenu heakskiitmisega 20. novembril 2008. IMFilt saadud laenusumma oli 2,1 miljardit USA dollarit ning see oli mõeldud Islandi valuutareservide suurendamiseks. Teistelt Põhjamaadelt ja teatavatelt kaubanduspartneritelt võeti täiendavaid laene kokku summas 3 miljardit USA dollarit. IMFi laenust muudeti kohe kättesaadavaks 827 miljonit USA dollarit, kusjuures ülejäänud laenusumma maksti välja kaheksas võrdses osas vastavalt majanduskava kvartalipõhisele ülevaatamisele. |
| --- | --- |

(26)

Poliitilised prioriteedid olid algselt keskendatud riiklike pangandus-, makse- ja arveldussüsteemide elementaarse toimimise tagamisele. Esimestel krahhijärgsetel nädalatel koostas Islandi valitsus koostöös Rahvusvahelise Valuutafondiga (edaspidi „IMF”) majanduskava, mis päädis Islandi poolt IMFilt taotletud kaheaastase tugilaenu heakskiitmisega 20. novembril 2008. IMFilt saadud laenusumma oli 2,1 miljardit USA dollarit ning see oli mõeldud Islandi valuutareservide suurendamiseks. Teistelt Põhjamaadelt ja teatavatelt kaubanduspartneritelt võeti täiendavaid laene kokku summas 3 miljardit USA dollarit. IMFi laenust muudeti kohe kättesaadavaks 827 miljonit USA dollarit, kusjuures ülejäänud laenusumma maksti välja kaheksas võrdses osas vastavalt majanduskava kvartalipõhisele ülevaatamisele.

| (27) | IMFiga koostatud majanduskava näol oli tegemist laiapõhjalise stabiliseerimiskavaga, milles keskenduti kolmele järgmisele põhieesmärgile. Esiteks Islandi krooni stabiilsuse ja usaldusväärsuse taastamine, et pidurdada kriisi halba mõju majandusele. Meetmed hõlmasid kapitali kontrollimist, eesmärgiga takistada kapitali väljavoolu. Teiseks sisaldas kava laiapõhjalist strateegiat pankade restruktureerimiseks, mille põhieesmärk oli elujõulise finantssüsteemi taastamine Islandil ning riigi rahvusvaheliste finantssuhete säilitamine. Kõrvaleesmärgid olid tagada pankade vara õiglane hindamine, maksimeerida vara sissenõudmist ja tugevdada järelevalvetegevust. Kolmandaks oli kava eesmärk tagada jätkusuutlik riigi rahandus, piirates pankrotistunud pankade kahjumite ühiskonna õlule lükkamist ning rakendades eelarve konsolideerimise kava keskmises perspektiivis. |
| --- | --- |

(27)

IMFiga koostatud majanduskava näol oli tegemist laiapõhjalise stabiliseerimiskavaga, milles keskenduti kolmele järgmisele põhieesmärgile. Esiteks Islandi krooni stabiilsuse ja usaldusväärsuse taastamine, et pidurdada kriisi halba mõju majandusele. Meetmed hõlmasid kapitali kontrollimist, eesmärgiga takistada kapitali väljavoolu. Teiseks sisaldas kava laiapõhjalist strateegiat pankade restruktureerimiseks, mille põhieesmärk oli elujõulise finantssüsteemi taastamine Islandil ning riigi rahvusvaheliste finantssuhete säilitamine. Kõrvaleesmärgid olid tagada pankade vara õiglane hindamine, maksimeerida vara sissenõudmist ja tugevdada järelevalvetegevust. Kolmandaks oli kava eesmärk tagada jätkusuutlik riigi rahandus, piirates pankrotistunud pankade kahjumite ühiskonna õlule lükkamist ning rakendades eelarve konsolideerimise kava keskmises perspektiivis.

| (28) | Islandi ametiasutused on rõhutanud, et erakordse olukorra tõttu, mille põhjustas pangandussüsteemi suurus riigikassa finantssuutlikkuse küündimatuse valguses, olid võimalikud poliitilised valikud piiratud. Seetõttu olid lahendused paljuski erinevad teiste riikide valitsuste meetmetest, kelle finantsstabiilsus oli ohus. |
| --- | --- |

(28)

Islandi ametiasutused on rõhutanud, et erakordse olukorra tõttu, mille põhjustas pangandussüsteemi suurus riigikassa finantssuutlikkuse küündimatuse valguses, olid võimalikud poliitilised valikud piiratud. Seetõttu olid lahendused paljuski erinevad teiste riikide valitsuste meetmetest, kelle finantsstabiilsus oli ohus.

| (29) | Erakorraliste olukordade seaduse alusel jagati kolm suurt kommertspanka – Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank – n-ö endisteks ja uuteks pankadeks. Rahandusminister asutas kolm piiratud vastutusega äriühingut, mis võtsid üle endiste pankade riigisisesed tehingud ning nimetasid ametisse nende juhatused. Finantsjärelevalveamet võttis kontrolli endiste pankade üle, paigutas nende omamaised varad ja kohustused (hoiused) uutesse pankadesse, mis jätkasid pangandustoiminguid Islandil. Endised pangad anti nende vastavate kriisilahendamiskomiteede järelevalve alla (13). Välismaised varad ja kohustused paigutati suures osas endistesse pankadesse, mille suhtes alustati hiljem likvideerimismenetlust ja mis lõppkokkuvõttes lõpetasid kogu oma tegevuse välismaal (14). |
| --- | --- |

(29)

Erakorraliste olukordade seaduse alusel jagati kolm suurt kommertspanka – Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank – n-ö endisteks ja uuteks pankadeks. Rahandusminister asutas kolm piiratud vastutusega äriühingut, mis võtsid üle endiste pankade riigisisesed tehingud ning nimetasid ametisse nende juhatused. Finantsjärelevalveamet võttis kontrolli endiste pankade üle, paigutas nende omamaised varad ja kohustused (hoiused) uutesse pankadesse, mis jätkasid pangandustoiminguid Islandil. Endised pangad anti nende vastavate kriisilahendamiskomiteede järelevalve alla (13). Välismaised varad ja kohustused paigutati suures osas endistesse pankadesse, mille suhtes alustati hiljem likvideerimismenetlust ja mis lõppkokkuvõttes lõpetasid kogu oma tegevuse välismaal (14).

| (30) | 14. novembril 2008 kolme uue panga kohta koostatud algbilansi kohaselt moodustas pankade koguvara kokku 2 886 miljardit Islandi krooni, sealhulgas riigi eraldatav omakapital 385 miljardit Islandi krooni. Uute pankade poolt endiste pankade kasuks emiteeritavate võlakirjade hulka prognoositi 1 153 miljardile Islandi kroonile. See oli mõeldud ülemääraste kohustuste eest üle kantud vara hüvitamiseks. Finantsjärelevalveamet määras ülekantud varade ja kohustuste hindamist teostama ettevõtja Deloitte LLP. Protsessi käigus ilmnes, et sõltumatu hindamise tulemus ei kajasta netovarade konkreetset väärtust, vaid esitatakse teatav väärtuse vahemik. Ühtlasi väljendasid pankade võlausaldajad hindamisprotsessi suhtes rahulolematust – leiti, et see ei ole erapooletu ning et võlausaldajatel on võimatu oma huve kaitsta. Nende komplikatsioonide tõttu muudeti endiste ja uute pankade vahelise tasaarveldamise poliitikat. Selle asemel, et tugineda sõltumatute ekspertide läbi viidud väärtuse hindamisele, püüdsid pooled jõuda üle kantud netovarade väärtuse küsimuses kokkuleppele läbirääkimiste kaudu. |
| --- | --- |

(30)

14. novembril 2008 kolme uue panga kohta koostatud algbilansi kohaselt moodustas pankade koguvara kokku 2 886 miljardit Islandi krooni, sealhulgas riigi eraldatav omakapital 385 miljardit Islandi krooni. Uute pankade poolt endiste pankade kasuks emiteeritavate võlakirjade hulka prognoositi 1 153 miljardile Islandi kroonile. See oli mõeldud ülemääraste kohustuste eest üle kantud vara hüvitamiseks. Finantsjärelevalveamet määras ülekantud varade ja kohustuste hindamist teostama ettevõtja Deloitte LLP. Protsessi käigus ilmnes, et sõltumatu hindamise tulemus ei kajasta netovarade konkreetset väärtust, vaid esitatakse teatav väärtuse vahemik. Ühtlasi väljendasid pankade võlausaldajad hindamisprotsessi suhtes rahulolematust – leiti, et see ei ole erapooletu ning et võlausaldajatel on võimatu oma huve kaitsta. Nende komplikatsioonide tõttu muudeti endiste ja uute pankade vahelise tasaarveldamise poliitikat. Selle asemel, et tugineda sõltumatute ekspertide läbi viidud väärtuse hindamisele, püüdsid pooled jõuda üle kantud netovarade väärtuse küsimuses kokkuleppele läbirääkimiste kaudu.

| (31) | Oli selge, et pooltel saab olema raske väärtuse hindamises kokkuleppele jõuda, sest hindamine sõltus ilmselgelt arvukatest oletustest, milles pooled tõenäoliselt üksmeelt ei saavuta. Riigi eesmärk oli jõuda kokkuleppele baasväärtuses, mis oleks kindlaks aluseks uute pankade esialgsele kapitaliseerimisele. Varade baasväärtust ületava hinnavahe võib võlausaldajatele välja maksta tingimuslike võlakirjadena või pankade aktsiakapitali väärtuse suurendamisena, sest läbirääkimiste käigus oli selgunud, et ettevõtjate Glitnir ja Kaupthing kriisilahendamiskomiteed ning enamik nende võlausaldajatest võiksid olla huvitatud osaluse omandamisest uutes pankades. See võimaldaks neil saada kasu üle kantud varade väärtuse potentsiaalsest kasvust. |
| --- | --- |

(31)

Oli selge, et pooltel saab olema raske väärtuse hindamises kokkuleppele jõuda, sest hindamine sõltus ilmselgelt arvukatest oletustest, milles pooled tõenäoliselt üksmeelt ei saavuta. Riigi eesmärk oli jõuda kokkuleppele baasväärtuses, mis oleks kindlaks aluseks uute pankade esialgsele kapitaliseerimisele. Varade baasväärtust ületava hinnavahe võib võlausaldajatele välja maksta tingimuslike võlakirjadena või pankade aktsiakapitali väärtuse suurendamisena, sest läbirääkimiste käigus oli selgunud, et ettevõtjate Glitnir ja Kaupthing kriisilahendamiskomiteed ning enamik nende võlausaldajatest võiksid olla huvitatud osaluse omandamisest uutes pankades. See võimaldaks neil saada kasu üle kantud varade väärtuse potentsiaalsest kasvust.

| (32) | Kolme uue panga täielik kapitaliseerimine ja endiste pankade võlausaldajatega sõlmitud eelkokkulepped selle kohta, kuidas makstakse hüvitist uutesse pankadesse üle kantud netovarade eest, tehti teatavaks 20. juulil 2009. aastal. Kahe uue panga – ettevõtja New Glitnir (uue nimega Íslandsbanki) ja ettevõtja New Kaupthing (uue nimega Arion Bank) – puhul hõlmas see tingimuslikke kokkuleppeid, mille kohaselt endised pangad märgivad suurema osa aktsiakapitalist uutes pankades. |
| --- | --- |

(32)

Kolme uue panga täielik kapitaliseerimine ja endiste pankade võlausaldajatega sõlmitud eelkokkulepped selle kohta, kuidas makstakse hüvitist uutesse pankadesse üle kantud netovarade eest, tehti teatavaks 20. juulil 2009. aastal. Kahe uue panga – ettevõtja New Glitnir (uue nimega Íslandsbanki) ja ettevõtja New Kaupthing (uue nimega Arion Bank) – puhul hõlmas see tingimuslikke kokkuleppeid, mille kohaselt endised pangad märgivad suurema osa aktsiakapitalist uutes pankades.

| (33) | Nimetatud esialgsete kokkulepete põhjal otsustasid endiste pankade kriisilahendamiskomiteed 2009. aasta oktoobris (Glitnir) ja 2009. aasta detsembris (Kaupthing Bank ja Landsbanki Islands) märkida aktsiaid uutes pankades. Valitsus teatas 18. detsembril 2009. aastal, et panga taastamine oli lõpule viidud ning et Islandi ametiasutused olid jõudnud kokkuleppele ühelt poolt uute pankadega ja teiselt poolt ettevõtjate Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank kriisilahendamiskomiteedega nende pankade võlausaldajate nimel. Kokkulepetega oli leitud lahendus küsimusele seoses endistest pankadest uutesse pankadesse üle kantud varadega ning uued pangad loeti täielikult finantseerituteks. |
| --- | --- |

(33)

Nimetatud esialgsete kokkulepete põhjal otsustasid endiste pankade kriisilahendamiskomiteed 2009. aasta oktoobris (Glitnir) ja 2009. aasta detsembris (Kaupthing Bank ja Landsbanki Islands) märkida aktsiaid uutes pankades. Valitsus teatas 18. detsembril 2009. aastal, et panga taastamine oli lõpule viidud ning et Islandi ametiasutused olid jõudnud kokkuleppele ühelt poolt uute pankadega ja teiselt poolt ettevõtjate Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank kriisilahendamiskomiteedega nende pankade võlausaldajate nimel. Kokkulepetega oli leitud lahendus küsimusele seoses endistest pankadest uutesse pankadesse üle kantud varadega ning uued pangad loeti täielikult finantseerituteks.

| (34) | Riigikassa panust uute pankade omakapitali vähendati olulisel määral algselt kavandatud 385 miljardilt Islandi kroonilt 135 miljardile Islandi kroonile aktsiakapitali vähendamisega ning kolmest pangast kahe puhul (st ettevõtjate Íslandsbanki ja Arion Bank puhul) vähendati II taseme omavahendeid allutatud laenude andmisega ligikaudu 55 miljardit Islandi krooni või kogusummas 190 miljardit Islandi krooni. Peale selle tagas riigikassa ettevõtjatele Íslandsbanki ja Arion Bank teatavad likviidsusvahendid. Aktsiakapital, mille endised pangad andsid uutele pankadele, moodustas kokku ligikaudu 156 miljardit Islandi krooni. Uued pangad olid seega kapitaliseeritud kokku umbes 346 miljardi Islandi krooniga. Seega vähendati kokkulepete alusel riigi täielikku osalust kolmes pangas umbes 5 %-le ettevõtjas Íslandsbanki, 13 %-le ettevõtjas Arion Bank ja 81 %-le ettevõtjas Landsbankinn. |
| --- | --- |

(34)

Riigikassa panust uute pankade omakapitali vähendati olulisel määral algselt kavandatud 385 miljardilt Islandi kroonilt 135 miljardile Islandi kroonile aktsiakapitali vähendamisega ning kolmest pangast kahe puhul (st ettevõtjate Íslandsbanki ja Arion Bank puhul) vähendati II taseme omavahendeid allutatud laenude andmisega ligikaudu 55 miljardit Islandi krooni või kogusummas 190 miljardit Islandi krooni. Peale selle tagas riigikassa ettevõtjatele Íslandsbanki ja Arion Bank teatavad likviidsusvahendid. Aktsiakapital, mille endised pangad andsid uutele pankadele, moodustas kokku ligikaudu 156 miljardit Islandi krooni. Uued pangad olid seega kapitaliseeritud kokku umbes 346 miljardi Islandi krooniga. Seega vähendati kokkulepete alusel riigi täielikku osalust kolmes pangas umbes 5 %-le ettevõtjas Íslandsbanki, 13 %-le ettevõtjas Arion Bank ja 81 %-le ettevõtjas Landsbankinn.

| (35) | Kuigi kolmest pangast kahe selline ülevõtmine endiste pankade võlausaldajate poolt lahendas suured probleemid finantssektori taastamisel ja kindlustas uutele pankadele tugevama kapitali, vajasid mitmed kitsaskohad endiselt käsitlemist. Alates 2009. aasta augustist on pangad keskendanud oma jõupingutused peamiselt sisemistele küsimustele, määrates kindlaks üldise tegevusstrateegia ning eelkõige tehes ümberkorraldusi oma laenuportfellides, mis on nende tegevuse ja pikaajalise elujõulisuse seisukohast suurim riskitegur. Restruktureerimisprotsess on olnud keerukas erinevate raskendavate tegurite tõttu, sealhulgas ülemkohtu lahendid, millega kuulutati ebaseaduslikuks Islandi kroonides antud, kuid välisvaluutas indekseeritud laenud. Seoses ettevõtjaga Landsbankinn arutatakse neid küsimusi täiendavalt allpool, niivõrd kui see on asjakohane panga restruktureerimise seisukohast. |
| --- | --- |

(35)

Kuigi kolmest pangast kahe selline ülevõtmine endiste pankade võlausaldajate poolt lahendas suured probleemid finantssektori taastamisel ja kindlustas uutele pankadele tugevama kapitali, vajasid mitmed kitsaskohad endiselt käsitlemist. Alates 2009. aasta augustist on pangad keskendanud oma jõupingutused peamiselt sisemistele küsimustele, määrates kindlaks üldise tegevusstrateegia ning eelkõige tehes ümberkorraldusi oma laenuportfellides, mis on nende tegevuse ja pikaajalise elujõulisuse seisukohast suurim riskitegur. Restruktureerimisprotsess on olnud keerukas erinevate raskendavate tegurite tõttu, sealhulgas ülemkohtu lahendid, millega kuulutati ebaseaduslikuks Islandi kroonides antud, kuid välisvaluutas indekseeritud laenud. Seoses ettevõtjaga Landsbankinn arutatakse neid küsimusi täiendavalt allpool, niivõrd kui see on asjakohane panga restruktureerimise seisukohast.

2.4.   Makromajanduslik keskkond

| (36) | Pärast pangandussüsteemi kokkuvarisemist 2008. aasta oktoobris valitses majanduses väga pingeline olukord. Islandi finantssüsteemi raskustega kaasnes usalduse kadumine riigi omavääringu suhtes. Islandi krooni väärtus langes 2008. aasta esimeses kvartalis järsult, seejärel taas sama aasta sügisel, seega enne ja pärast kolme kommertspanga kokkuvarisemist. Olenemata asjaolust, et 2008. aasta sügisel seati sisse kapitalikontrollid, oli valuutakurss 2009. aasta jooksul enamasti volatiilne (15). Sellise heitliku olukorra tulemusena sattus Islandi majandus tugevasse langusesse ning sisemajanduse koguprodukt (SKP) vähenes 2009. aastal 6,8 % ja 2010. aastal 4 %. |
| --- | --- |

(36)

Pärast pangandussüsteemi kokkuvarisemist 2008. aasta oktoobris valitses majanduses väga pingeline olukord. Islandi finantssüsteemi raskustega kaasnes usalduse kadumine riigi omavääringu suhtes. Islandi krooni väärtus langes 2008. aasta esimeses kvartalis järsult, seejärel taas sama aasta sügisel, seega enne ja pärast kolme kommertspanga kokkuvarisemist. Olenemata asjaolust, et 2008. aasta sügisel seati sisse kapitalikontrollid, oli valuutakurss 2009. aasta jooksul enamasti volatiilne (15). Sellise heitliku olukorra tulemusena sattus Islandi majandus tugevasse langusesse ning sisemajanduse koguprodukt (SKP) vähenes 2009. aastal 6,8 % ja 2010. aastal 4 %.

| (37) | Majanduskriisi mõjul suurenes järsult ka töötuse määr, kasvades 1,6 %-lt 2008. aastal 8 %-le 2009. aastal. Lisaks täheldati inflatsiooni kasvu ja reaalsissetulekute vähenemist. Peale selle suurenes järsult ettevõtete ja kodumajapidamiste võlakoormus ning viivislaenude osakaal pankade laenuportfellides, samuti sagenesid rahalistes raskustes ettevõtete suuremahulised ülevõtmised pankade poolt. Samal ajal suurendasid pangandussüsteemi restruktureerimise suured eelarvekulud järsult eelarvepuudujääki ja avaliku sektori võlga. |
| --- | --- |

(37)

Majanduskriisi mõjul suurenes järsult ka töötuse määr, kasvades 1,6 %-lt 2008. aastal 8 %-le 2009. aastal. Lisaks täheldati inflatsiooni kasvu ja reaalsissetulekute vähenemist. Peale selle suurenes järsult ettevõtete ja kodumajapidamiste võlakoormus ning viivislaenude osakaal pankade laenuportfellides, samuti sagenesid rahalistes raskustes ettevõtete suuremahulised ülevõtmised pankade poolt. Samal ajal suurendasid pangandussüsteemi restruktureerimise suured eelarvekulud järsult eelarvepuudujääki ja avaliku sektori võlga.

| (38) | Islandi statistikaameti esialgsetest andmetest nähtub, et pärast suurt langust toimus 2011. aasta teises pooles pööre paremuse suunas ja võrreldes varasema aastaga kasvas aastane SKP 3,1 %. |
| --- | --- |

(38)

Islandi statistikaameti esialgsetest andmetest nähtub, et pärast suurt langust toimus 2011. aasta teises pooles pööre paremuse suunas ja võrreldes varasema aastaga kasvas aastane SKP 3,1 %.

| (39) | Eelnenud aasta majanduskasv oli peamiselt tingitud omamaise nõudluse kasvust, kusjuures kodumajapidamiste tarbimine kasvas 4 %. Seda toetas palga- ja sotsiaaltoetuste kasv, samuti teatavad poliitilised algatused, mis tehti kodumajapidamiste võlgnevustega seotud maksekoormuse leevendamiseks, sealhulgas ajutise intressitoetuse kehtestamine, laenumaksete külmutamine ja kogumispensioni varajane väljamaksmine. 2011. aasta esialgsed andmed näitavad ka investeeringute aeglast kasvu, kuigi see toimus väga madalalt tasemelt (16). Seevastu on valitsemissektori tarbimine olnud viimase kolme aasta jooksul tagasihoidlik. |
| --- | --- |

(39)

Eelnenud aasta majanduskasv oli peamiselt tingitud omamaise nõudluse kasvust, kusjuures kodumajapidamiste tarbimine kasvas 4 %. Seda toetas palga- ja sotsiaaltoetuste kasv, samuti teatavad poliitilised algatused, mis tehti kodumajapidamiste võlgnevustega seotud maksekoormuse leevendamiseks, sealhulgas ajutise intressitoetuse kehtestamine, laenumaksete külmutamine ja kogumispensioni varajane väljamaksmine. 2011. aasta esialgsed andmed näitavad ka investeeringute aeglast kasvu, kuigi see toimus väga madalalt tasemelt (16). Seevastu on valitsemissektori tarbimine olnud viimase kolme aasta jooksul tagasihoidlik.

| (40) | Üldine makromajandusstatistika varjab aga olulisemat ebavõrdsust sektorite vahel. Lisaks finantssektori kokkuvarisemisele kuivas kokku ehitussektor ning paljud muud kodumaised tootmissektorid ja teenuste pakkumine. Teisalt on teatavates ekspordisektorites toimunud kasv. Tänu Islandi krooni madalale vahetuskursile ning kala- ja alumiiniumtoodete suhteliselt stabiilsele hinnale välisvaluutas tõusis pärast majanduskriisi puhkemist eksporditulu, seda ka turismi ja teenuste ekspordi osas. Samal ajal vähenes järsult import ja see viis kaubandusbilansi (17) ajutiselt ülejääki, mis moodustas ligikaudu 10 % SKPst 2010. aastal. Sisenõudluse kasvu tulemusel 2011. aastal aga import taas kasvas ning üldine kaubandusbilansi ülejääk oli siis 8,2 % SKPst. |
| --- | --- |

(40)

Üldine makromajandusstatistika varjab aga olulisemat ebavõrdsust sektorite vahel. Lisaks finantssektori kokkuvarisemisele kuivas kokku ehitussektor ning paljud muud kodumaised tootmissektorid ja teenuste pakkumine. Teisalt on teatavates ekspordisektorites toimunud kasv. Tänu Islandi krooni madalale vahetuskursile ning kala- ja alumiiniumtoodete suhteliselt stabiilsele hinnale välisvaluutas tõusis pärast majanduskriisi puhkemist eksporditulu, seda ka turismi ja teenuste ekspordi osas. Samal ajal vähenes järsult import ja see viis kaubandusbilansi (17) ajutiselt ülejääki, mis moodustas ligikaudu 10 % SKPst 2010. aastal. Sisenõudluse kasvu tulemusel 2011. aastal aga import taas kasvas ning üldine kaubandusbilansi ülejääk oli siis 8,2 % SKPst.

| (41) | Islandi statistikaamet prognoosis ajavahemikuks 2012–2017 majanduse järkjärgulist elavnemist, kusjuures 2012. aastaks ennustati 2,6 % kasvu. Sama kasvumäära oodati kogu prognoositavaks ajavahemikuks. Prognoos tekitab aga mitmeid küsimusi. Kavandatud laiaulatuslikud tööstusinvesteeringud võivad veelgi edasi lükkuda. Islandi kaubandustingimustele võib mõjuda halvasti kestev majandussurutis suurimates kaubanduspartnerriikides, mis toob kaasa madalama kasvumäära Islandil. Arvatust aeglasem areng kodumajapidamiste ja äriühingute laenukoorma vähendamisel võib veelgi piirata sisenõudlust ja majanduskasvu perspektiivi. Kasvu võib ohustada kestev hindade ebastabiilsus, mis tuleneb kapitalikontrollide kaotamise järgsest krooni volatiilsusest. |
| --- | --- |

(41)

Islandi statistikaamet prognoosis ajavahemikuks 2012–2017 majanduse järkjärgulist elavnemist, kusjuures 2012. aastaks ennustati 2,6 % kasvu. Sama kasvumäära oodati kogu prognoositavaks ajavahemikuks. Prognoos tekitab aga mitmeid küsimusi. Kavandatud laiaulatuslikud tööstusinvesteeringud võivad veelgi edasi lükkuda. Islandi kaubandustingimustele võib mõjuda halvasti kestev majandussurutis suurimates kaubanduspartnerriikides, mis toob kaasa madalama kasvumäära Islandil. Arvatust aeglasem areng kodumajapidamiste ja äriühingute laenukoorma vähendamisel võib veelgi piirata sisenõudlust ja majanduskasvu perspektiivi. Kasvu võib ohustada kestev hindade ebastabiilsus, mis tuleneb kapitalikontrollide kaotamise järgsest krooni volatiilsusest.

2.5.   Finantsjärelevalve ja reguleeriva raamistiku tõhustamine

| (42) | Olles asutanud uued pangad ja analüüsinud endistest pankadest üle kantud puhasvara väärtust, teostas finantsjärelevalveamet 2009. aasta kevadel uute pankade tegevuse ja äriplaanide, finantsvõimekuse ja kapitalivajaduse kohta auditi nn tõendamisprojekti kujul. See viidi läbi rahvusvahelise juhtimiskonsultandi Oliver Wymani kaasabil. |
| --- | --- |

(42)

Olles asutanud uued pangad ja analüüsinud endistest pankadest üle kantud puhasvara väärtust, teostas finantsjärelevalveamet 2009. aasta kevadel uute pankade tegevuse ja äriplaanide, finantsvõimekuse ja kapitalivajaduse kohta auditi nn tõendamisprojekti kujul. See viidi läbi rahvusvahelise juhtimiskonsultandi Oliver Wymani kaasabil.

| (43) | Pärast kirjeldatud protsessi lõpuleviimist väljastas finantsjärelevalveamet pankadele tegevusloa teatavatel tingimustel. Seoses varaportfellide kvaliteediga ja arvatava eelseisva majandusliku ebakindlusega peeti vajalikuks esitada kolme panga kapitalile seadusjärgsest miinimumist suuremad nõudmised. Seepärast kehtestas finantsjärelevalveamet kolmele pangale minimaalseks kapitali adekvaatsuse määraks 16 %, seejuures oli esimese taseme omavahendite suhtarvu miinimum 12 %. Nõuded kehtestati vähemalt kolmeks aastaks, v.a finantsjärelevalveameti teostatava läbivaatamise korral. Samuti määrati kindlaks likviidsustingimused, mille kohaselt peavad olemasolevad likviidsed vahendid mis tahes ajal moodustama vähemalt 20 % hoiuste mahust. Sularaha või selle ekvivalendid peaksid moodustama vähemalt 5 % hoiuste mahust. Lisaks esitati nõudmisi muudele valdkondadele, nagu laenuportfellide ümberkorraldamine, riskihindamine, ettevõtete juhtimine ja omandiline kuuluvus. Finantsjärelevalveamet kehtestas sarnaseid kapitalinõudeid ka muude finantsettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(43)

Pärast kirjeldatud protsessi lõpuleviimist väljastas finantsjärelevalveamet pankadele tegevusloa teatavatel tingimustel. Seoses varaportfellide kvaliteediga ja arvatava eelseisva majandusliku ebakindlusega peeti vajalikuks esitada kolme panga kapitalile seadusjärgsest miinimumist suuremad nõudmised. Seepärast kehtestas finantsjärelevalveamet kolmele pangale minimaalseks kapitali adekvaatsuse määraks 16 %, seejuures oli esimese taseme omavahendite suhtarvu miinimum 12 %. Nõuded kehtestati vähemalt kolmeks aastaks, v.a finantsjärelevalveameti teostatava läbivaatamise korral. Samuti määrati kindlaks likviidsustingimused, mille kohaselt peavad olemasolevad likviidsed vahendid mis tahes ajal moodustama vähemalt 20 % hoiuste mahust. Sularaha või selle ekvivalendid peaksid moodustama vähemalt 5 % hoiuste mahust. Lisaks esitati nõudmisi muudele valdkondadele, nagu laenuportfellide ümberkorraldamine, riskihindamine, ettevõtete juhtimine ja omandiline kuuluvus. Finantsjärelevalveamet kehtestas sarnaseid kapitalinõudeid ka muude finantsettevõtjate suhtes.

| (44) | Koostöös IMFiga koostatud majanduse stabiliseerimise kavas sätestati kogu finantsteenuste reguleeriva raamistiku läbivaatamine ja järelevalve, et olla paremini kaitstud tulevaste finantskriiside eest. Valitsus tegi Soome finantsjärelevalveameti endisele peadirektorile Kaarlo Jännärile ettepaneku viia läbi kehtiva reguleeriva raamistiku ja järelevalvetegevuse hindamine. Kaarlo Jännäri soovitas muu hulgas asutada finantsjärelevalveameti juurde riiklik krediidiregister, et vähendada süsteemi krediidiriski. Ta tegi oma aruandes ka ettepaneku kehtestada karmimad eeskirjad ja tavad seoses suure riskikontsentratsiooni ja sellega seotud laenamisega ning teostada rohkem kohapealseid kontrollimisi, et saada kinnitust välisele järelevalvele ja kontrollida aruandeid eeskätt krediidi-, likviidsus- ja valuutariski kohta. Samuti soovitas ta vaadata läbi hoiusetagatiste süsteem ja see tõhusamaks muuta, et järgida täpselt ELi arengusuundumusi. |
| --- | --- |

(44)

Koostöös IMFiga koostatud majanduse stabiliseerimise kavas sätestati kogu finantsteenuste reguleeriva raamistiku läbivaatamine ja järelevalve, et olla paremini kaitstud tulevaste finantskriiside eest. Valitsus tegi Soome finantsjärelevalveameti endisele peadirektorile Kaarlo Jännärile ettepaneku viia läbi kehtiva reguleeriva raamistiku ja järelevalvetegevuse hindamine. Kaarlo Jännäri soovitas muu hulgas asutada finantsjärelevalveameti juurde riiklik krediidiregister, et vähendada süsteemi krediidiriski. Ta tegi oma aruandes ka ettepaneku kehtestada karmimad eeskirjad ja tavad seoses suure riskikontsentratsiooni ja sellega seotud laenamisega ning teostada rohkem kohapealseid kontrollimisi, et saada kinnitust välisele järelevalvele ja kontrollida aruandeid eeskätt krediidi-, likviidsus- ja valuutariski kohta. Samuti soovitas ta vaadata läbi hoiusetagatiste süsteem ja see tõhusamaks muuta, et järgida täpselt ELi arengusuundumusi.

| (45) | Valitsus esitas seejärel parlamendile seaduseelnõu, mis võeti vastu ja mis jõustus 1. juulil 2010 kui seadus nr 75/2010. Uue seadusega muudeti ulatuslikult finantsettevõtjate seadust. Hiljem tehti finantsasutusi käsitlevas seaduses veel mitmeid muid muudatusi ka seoses finantsteenuste reguleerimise ja järelevalvega. Asjaomaseid õigusakti muudatusi käsitletakse täpsemalt lisas. |
| --- | --- |

(45)

Valitsus esitas seejärel parlamendile seaduseelnõu, mis võeti vastu ja mis jõustus 1. juulil 2010 kui seadus nr 75/2010. Uue seadusega muudeti ulatuslikult finantsettevõtjate seadust. Hiljem tehti finantsasutusi käsitlevas seaduses veel mitmeid muid muudatusi ka seoses finantsteenuste reguleerimise ja järelevalvega. Asjaomaseid õigusakti muudatusi käsitletakse täpsemalt lisas.

2.6.   Peamised eesseisvad väljakutsed (18)

| (46) | Hoolimata finantssektori taastamisel saavutatud olulistest edusammudest vaevles Island edasi 2008. aasta sügisel lahvatanud finants- ja valuutakriisi järelmõjude käes. Finantskriisi tagajärjel ilmnesid mitmesugused finantssüsteemi puudused ja vajakajäämised, millega tuleb avalikkuse usalduse taastamiseks tegeleda. On ilmne, et Island, nagu ka paljud muud finantskriisist väga tõsiselt kannatada saanud riigid, peab tegelema tõsiste ülesannetega seoses finantsteenuste õigus- ja tegevuskeskkonna kohandamisega selliseks, mis toetab elujõulist ja tõhusat finantssüsteemi tulevikus ja vähendab maksimaalselt süsteemsete vapustuste kordumise ohtu. |
| --- | --- |

(46)

Hoolimata finantssektori taastamisel saavutatud olulistest edusammudest vaevles Island edasi 2008. aasta sügisel lahvatanud finants- ja valuutakriisi järelmõjude käes. Finantskriisi tagajärjel ilmnesid mitmesugused finantssüsteemi puudused ja vajakajäämised, millega tuleb avalikkuse usalduse taastamiseks tegeleda. On ilmne, et Island, nagu ka paljud muud finantskriisist väga tõsiselt kannatada saanud riigid, peab tegelema tõsiste ülesannetega seoses finantsteenuste õigus- ja tegevuskeskkonna kohandamisega selliseks, mis toetab elujõulist ja tõhusat finantssüsteemi tulevikus ja vähendab maksimaalselt süsteemsete vapustuste kordumise ohtu.

| (47) | Kõige pakilisemad probleemid, millega Islandi finantsasutused praegu silmitsi seisavad, tulenevad pankade tegutsemisest kaitstud keskkonnas, kus kasutatakse kapitalikontrolle ja üldist hoiuste tagamist. Pangad peavad nüüd valmistama ennast ette tegutsemiseks riskidele avatumas keskkonnas, kus kapitalikontrollid on kaotatud ja hoiuste tagamise skeemi puhul pöördutakse tagasi varasema korralduse juurde, mis on sätestatud vastavates ELi/EMP direktiivides (19). Islandi ametiasutused on rõhutanud, et uute eeskirjade kehtestamisel tuleb olla äärmiselt ettevaatlik. |
| --- | --- |

(47)

Kõige pakilisemad probleemid, millega Islandi finantsasutused praegu silmitsi seisavad, tulenevad pankade tegutsemisest kaitstud keskkonnas, kus kasutatakse kapitalikontrolle ja üldist hoiuste tagamist. Pangad peavad nüüd valmistama ennast ette tegutsemiseks riskidele avatumas keskkonnas, kus kapitalikontrollid on kaotatud ja hoiuste tagamise skeemi puhul pöördutakse tagasi varasema korralduse juurde, mis on sätestatud vastavates ELi/EMP direktiivides (19). Islandi ametiasutused on rõhutanud, et uute eeskirjade kehtestamisel tuleb olla äärmiselt ettevaatlik.

| (48) | Teine suur probleem on vajadus kohandada täiendavalt õigus- ja reguleerivat raamistikku, et luua tugev ja tõhus finantssüsteem, mis on ka kooskõlas EMP ja rahvusvahelises õiguses toimuvate arengutega (20). |
| --- | --- |

(48)

Teine suur probleem on vajadus kohandada täiendavalt õigus- ja reguleerivat raamistikku, et luua tugev ja tõhus finantssüsteem, mis on ka kooskõlas EMP ja rahvusvahelises õiguses toimuvate arengutega (20).

2.7.   Islandi finantssektoris valitsev konkurentsiolukord

| (49) | Islandi ametiasutustelt hiljuti saadud teabe (21) kohaselt on finantsturul valitsev konkurents pärast pangandussektori kokkuvarisemist radikaalselt muutunud. Finantsettevõtjate arv on vähenenud, sest mitu hoiu- ja kommertspanka ning laenamisele spetsialiseerunud ettevõtjat on kas likvideeritud või ühinenud teiste ettevõtjatega (22). Finantsettevõtjate arv väheneb veelgi – hiljuti, st 2011. aasta märtsis toimus ettevõtjate Landsbankinn ja SpKef ühinemine, 2011. aasta detsembris ühinesid ettevõtjad Íslandsbanki ja Byr ning ees seisab ettevõtjate Landsbankinn ja Svarfdaelir Savings Bank ühinemine, mille järelevalveamet kiitis heaks 20. juuni 2012. aasta otsuses ettevõtja SpSv kohta. Finantsettevõtjate arvu vähenemise tõttu ja tulenevalt asjaolust, et suuremad pangad on võtnud üle suletud pankade hoiused, toimub Islandi siseturul üha suurem koondumine. Teisalt on uute pankade üldine kohalolu EMP finantsturgudel palju kahvatum kui nende eelkäijatel, sest rahvusvaheline pangandustegevus on lõpetatud. |
| --- | --- |

(49)

Islandi ametiasutustelt hiljuti saadud teabe (21) kohaselt on finantsturul valitsev konkurents pärast pangandussektori kokkuvarisemist radikaalselt muutunud. Finantsettevõtjate arv on vähenenud, sest mitu hoiu- ja kommertspanka ning laenamisele spetsialiseerunud ettevõtjat on kas likvideeritud või ühinenud teiste ettevõtjatega (22). Finantsettevõtjate arv väheneb veelgi – hiljuti, st 2011. aasta märtsis toimus ettevõtjate Landsbankinn ja SpKef ühinemine, 2011. aasta detsembris ühinesid ettevõtjad Íslandsbanki ja Byr ning ees seisab ettevõtjate Landsbankinn ja Svarfdaelir Savings Bank ühinemine, mille järelevalveamet kiitis heaks 20. juuni 2012. aasta otsuses ettevõtja SpSv kohta. Finantsettevõtjate arvu vähenemise tõttu ja tulenevalt asjaolust, et suuremad pangad on võtnud üle suletud pankade hoiused, toimub Islandi siseturul üha suurem koondumine. Teisalt on uute pankade üldine kohalolu EMP finantsturgudel palju kahvatum kui nende eelkäijatel, sest rahvusvaheline pangandustegevus on lõpetatud.

| (50) | Lisaks on Islandi siseturg teatavate allturgude kadumise või tegevusetuse tulemusel kokku kuivanud. Aktsiaturu praktiline väljasuremine ja kapitalikontrollide kehtestamine on vähendanud tehinguid aktsia- ja valuutaturgudel ning piiranud investeerimisvõimalusi. Et majanduse rahastamine on ajalooliselt madalal tasemel ning kodumajapidamised ja ettevõtlussektor oluliselt mõjutatud, on laenunõudlus madal. Panganduskrahhi järgselt on pangad keskendunud siseküsimustele, oma laenuportfellide ümberkorraldamisele ja osa suurte äriklientide restruktureerimisele |
| --- | --- |

(50)

Lisaks on Islandi siseturg teatavate allturgude kadumise või tegevusetuse tulemusel kokku kuivanud. Aktsiaturu praktiline väljasuremine ja kapitalikontrollide kehtestamine on vähendanud tehinguid aktsia- ja valuutaturgudel ning piiranud investeerimisvõimalusi. Et majanduse rahastamine on ajalooliselt madalal tasemel ning kodumajapidamised ja ettevõtlussektor oluliselt mõjutatud, on laenunõudlus madal. Panganduskrahhi järgselt on pangad keskendunud siseküsimustele, oma laenuportfellide ümberkorraldamisele ja osa suurte äriklientide restruktureerimisele

| (51) | Enne finantskriisi moodustas hoiupankade turuosa hoiuste näol kokku ligikaudu 20–25 %. See näitaja on nüüdseks langenud 2–4 %-le. Hoiupankade ja turult lahkunud kommertspankade kaotatud turuosa on võtnud üle kolm suurimat kommertspanka Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn. Kokku on kolme suure panga turuosa praegu umbes 90–95 % (varem 60–75 %), kusjuures Landsbankinni turuosa on teistest veidi suurem. Kui välja arvata kümme piirkondlikku hoiupanka, mille turuosa moodustab praegu umbes 2–4 %, siis on ainus arvestatav turuosaline restruktureeritud ettevõtja MP Bank, (23) mille turuosa on ligikaudu 1–5 %. |
| --- | --- |

(51)

Enne finantskriisi moodustas hoiupankade turuosa hoiuste näol kokku ligikaudu 20–25 %. See näitaja on nüüdseks langenud 2–4 %-le. Hoiupankade ja turult lahkunud kommertspankade kaotatud turuosa on võtnud üle kolm suurimat kommertspanka Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn. Kokku on kolme suure panga turuosa praegu umbes 90–95 % (varem 60–75 %), kusjuures Landsbankinni turuosa on teistest veidi suurem. Kui välja arvata kümme piirkondlikku hoiupanka, mille turuosa moodustab praegu umbes 2–4 %, siis on ainus arvestatav turuosaline restruktureeritud ettevõtja MP Bank, (23) mille turuosa on ligikaudu 1–5 %.

| (52) | Seega on Islandi finantsturg selgelt oligopoolne ja kolm suurimat ettevõtjat võivad koos saavutada turgu valitseva seisundi. Islandi konkurentsiameti arvamuse kohaselt esineb Islandi pangandusturul märkimisväärseid turuletuleku takistusi. See avaldab halba mõju konkurentsile. Samuti on teataval määral raskendatud tarbijatel panga vahetamine. Islandi ametiasutused tunnistasid lisaks, et Islandi krooni, väikese ja mittekaubeldava valuutaga seotud vahetuskursi ohud on piiranud konkurentsi veelgi ja takistanud välispankadel ja -ettevõtjatel Islandi turule tulla. |
| --- | --- |

(52)

Seega on Islandi finantsturg selgelt oligopoolne ja kolm suurimat ettevõtjat võivad koos saavutada turgu valitseva seisundi. Islandi konkurentsiameti arvamuse kohaselt esineb Islandi pangandusturul märkimisväärseid turuletuleku takistusi. See avaldab halba mõju konkurentsile. Samuti on teataval määral raskendatud tarbijatel panga vahetamine. Islandi ametiasutused tunnistasid lisaks, et Islandi krooni, väikese ja mittekaubeldava valuutaga seotud vahetuskursi ohud on piiranud konkurentsi veelgi ja takistanud välispankadel ja -ettevõtjatel Islandi turule tulla.

| (53) | Islandi konkurentsiamet on viimasel ajal keskendunud konkreetsele küsimusele, mis puudutab pankade tegutsemiseks vajalikku IT-taristut ja pankade koostööd selles vallas. See on seotud finantseerimisasutuste ühises omandis oleva IT-teenuse osutajaga Reiknistofa bankanna (pangaserverikeskus, edaspidi „serverikeskus”). Asjaomane küsimus on käesoleva juhtumi hindamisel oluline ja kuulus ka teemade hulka, mida arutati järelevalveameti kohtumisel Islandi ametiasutuste ja pankadega. |
| --- | --- |

(53)

Islandi konkurentsiamet on viimasel ajal keskendunud konkreetsele küsimusele, mis puudutab pankade tegutsemiseks vajalikku IT-taristut ja pankade koostööd selles vallas. See on seotud finantseerimisasutuste ühises omandis oleva IT-teenuse osutajaga Reiknistofa bankanna (pangaserverikeskus, edaspidi „serverikeskus”). Asjaomane küsimus on käesoleva juhtumi hindamisel oluline ja kuulus ka teemade hulka, mida arutati järelevalveameti kohtumisel Islandi ametiasutuste ja pankadega.

| (54) | Serverikeskus kuulub ühiselt kolmele peamisele Islandi pangale, kahele hoiupangale, Islandi hoiupankade liidule ja kolmele suurimale Islandi maksekaardi töötlejale. Ettevõtjale Landsbankinn kuulub 36,84 %, Íslandsbankile 29,48 % ja Arion Bankile 18,7 % pangaserverikeskuse aktsiakapitalist. Kokku kuulub kolmele kommertspangale seega 85,02 % serverikeskuse aktsiatest. Serverikeskuse kliendid on tema omanikud, Islandi keskpank ja muud finantsasutused, samuti valitsus ja avaliku sektori asutused. Pankade koostöö selles vallas on ulatuslik, sest serverikeskus rajas Islandile kliiringu- ja arveldussüsteemi. Samuti pakub ta mitmeid keskseid panganduslahendusi, mis on ühiskasutuslikud ja mida kasutab enamik Islandi pankadest. |
| --- | --- |

(54)

Serverikeskus kuulub ühiselt kolmele peamisele Islandi pangale, kahele hoiupangale, Islandi hoiupankade liidule ja kolmele suurimale Islandi maksekaardi töötlejale. Ettevõtjale Landsbankinn kuulub 36,84 %, Íslandsbankile 29,48 % ja Arion Bankile 18,7 % pangaserverikeskuse aktsiakapitalist. Kokku kuulub kolmele kommertspangale seega 85,02 % serverikeskuse aktsiatest. Serverikeskuse kliendid on tema omanikud, Islandi keskpank ja muud finantsasutused, samuti valitsus ja avaliku sektori asutused. Pankade koostöö selles vallas on ulatuslik, sest serverikeskus rajas Islandile kliiringu- ja arveldussüsteemi. Samuti pakub ta mitmeid keskseid panganduslahendusi, mis on ühiskasutuslikud ja mida kasutab enamik Islandi pankadest.

| (55) | Islandi konkurentsiameti arvamuse kohaselt muutis 2008. aasta krahh väiksemad ja hoiupangad eriliselt haavatavaks. Väiksemate finantsettevõtjate jaoks olid nõutavad IT-teenused üliolulised, kuna neid saab pidada üheks takistuseks uute turuletulijate jaoks. IT-teenuste platvormi tagas suuremate finantsettevõtjate jaoks märkimisväärses ulatuses serverikeskus, hoiupankade ja väiksemate turuosaliste jaoks aga ettevõtja Teris. Pärast paljude väiksemate finantsettevõtjate sulgemist viimastel aastatel kaotas Teris suure osa oma sissetulekutest, mille tulemusel müüs ta 2012. aasta jaanuaris osa oma IT-lahendustest serverikeskusele. Serverikeskus ja Teris väidavad, et selle tehingu eesmärk oli muu hulgas tagada IT-teenuste jätkuv osutamine väiksematele finantsettevõtjatele. |
| --- | --- |

(55)

Islandi konkurentsiameti arvamuse kohaselt muutis 2008. aasta krahh väiksemad ja hoiupangad eriliselt haavatavaks. Väiksemate finantsettevõtjate jaoks olid nõutavad IT-teenused üliolulised, kuna neid saab pidada üheks takistuseks uute turuletulijate jaoks. IT-teenuste platvormi tagas suuremate finantsettevõtjate jaoks märkimisväärses ulatuses serverikeskus, hoiupankade ja väiksemate turuosaliste jaoks aga ettevõtja Teris. Pärast paljude väiksemate finantsettevõtjate sulgemist viimastel aastatel kaotas Teris suure osa oma sissetulekutest, mille tulemusel müüs ta 2012. aasta jaanuaris osa oma IT-lahendustest serverikeskusele. Serverikeskus ja Teris väidavad, et selle tehingu eesmärk oli muu hulgas tagada IT-teenuste jätkuv osutamine väiksematele finantsettevõtjatele.

| (56) | Islandi konkurentsiamet on uurinud seoses serverikeskusega kahte juhtumit. Esiteks, kas asjaolu, et serverikeskus oli pankade ja serverikeskuse foorumisse kuuluvate muude finantsettevõtjate ühisomandis ja koostöö objekt, tuleks vaadelda Islandi konkurentsiseaduse artiklis 10 osutatud piiravate tavade keelust üleastumisena. Teiseks uuritakse, kas Terise põhivara ost serverikeskuse poolt on kokkusobiv sama seaduse sätetega, mis käsitlevad äriühingute ühinemist. 2012. aasta mais lõpetati siiski nende kahe juhtumi uurimine ja saavutati kokkulepe ühelt poolt serverikeskuse ja selle omanike ning teiselt poolt Islandi konkurentsiameti vahel (24). |
| --- | --- |

(56)

Islandi konkurentsiamet on uurinud seoses serverikeskusega kahte juhtumit. Esiteks, kas asjaolu, et serverikeskus oli pankade ja serverikeskuse foorumisse kuuluvate muude finantsettevõtjate ühisomandis ja koostöö objekt, tuleks vaadelda Islandi konkurentsiseaduse artiklis 10 osutatud piiravate tavade keelust üleastumisena. Teiseks uuritakse, kas Terise põhivara ost serverikeskuse poolt on kokkusobiv sama seaduse sätetega, mis käsitlevad äriühingute ühinemist. 2012. aasta mais lõpetati siiski nende kahe juhtumi uurimine ja saavutati kokkulepe ühelt poolt serverikeskuse ja selle omanike ning teiselt poolt Islandi konkurentsiameti vahel (24).

| (57) | Lisaks eespool nimetatud vahetult Islandi finantsturuga seotud mureküsimustele on Islandi konkurentsiamet juhtinud konkreetselt tähelepanu vajadusele viia lõpule tegutsevate äriühingute (25) müük ja restruktureerimine ilma põhjendamatute viivitusteta. Pangad on paljud tegutsevad äriühingud (nende äriühingute võlausaldajatena) üle võtnud pärast 2008. aasta majanduskrahhi tekkinud võlgnevuste tõttu. Islandi konkurentsiameti sõnul võib see põhjustada huvide konflikti, kui pangad osutavad finantsteenuseid äriühingutele, olles samal ajal nende omanik. Islandi konkurentsiamet on seisukohal, et pankade otsene ja kaudne omandiline kuuluvus (26) on kõige levinum ja ohtlikum finantskriisi järgne konkurentsiprobleem, sest see avaldab mõju peaaegu igale äriühingule ja kogu tööstusele Islandil. Islandi konkurentsiameti arvates parandaks äriühingute kiirem restruktureerimine konkurentsi finantsturul. Juhtumite puhul, kus panga osalusest oma äriklientide restruktureerimisel tuleb ettevõtjate ühinemisi käsitlevate riiklike sätete kohaselt teatada, on Islandi konkurentsiamet kehtestanud sageli panga osaluse suhtes tingimusi. Siiski tundub kõikehõlmava lahenduse leidmine keeruline, kuna sel valdkonnal on väga suur võimendav mõju Islandi ärisektorile. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks eespool nimetatud vahetult Islandi finantsturuga seotud mureküsimustele on Islandi konkurentsiamet juhtinud konkreetselt tähelepanu vajadusele viia lõpule tegutsevate äriühingute (25) müük ja restruktureerimine ilma põhjendamatute viivitusteta. Pangad on paljud tegutsevad äriühingud (nende äriühingute võlausaldajatena) üle võtnud pärast 2008. aasta majanduskrahhi tekkinud võlgnevuste tõttu. Islandi konkurentsiameti sõnul võib see põhjustada huvide konflikti, kui pangad osutavad finantsteenuseid äriühingutele, olles samal ajal nende omanik. Islandi konkurentsiamet on seisukohal, et pankade otsene ja kaudne omandiline kuuluvus (26) on kõige levinum ja ohtlikum finantskriisi järgne konkurentsiprobleem, sest see avaldab mõju peaaegu igale äriühingule ja kogu tööstusele Islandil. Islandi konkurentsiameti arvates parandaks äriühingute kiirem restruktureerimine konkurentsi finantsturul. Juhtumite puhul, kus panga osalusest oma äriklientide restruktureerimisel tuleb ettevõtjate ühinemisi käsitlevate riiklike sätete kohaselt teatada, on Islandi konkurentsiamet kehtestanud sageli panga osaluse suhtes tingimusi. Siiski tundub kõikehõlmava lahenduse leidmine keeruline, kuna sel valdkonnal on väga suur võimendav mõju Islandi ärisektorile.

| (58) | Järelevalveametiga peetud kirjavahetuses olid kõik kolm kommertspanka (Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn) seisukohal, et alates 2008. aasta sügisest ei ole Islandi finantsuru konkurentsitingimused muutunud sellisel olulisel määral, mis annaksid põhjust muretsemiseks. Turul valitses tõhus konkurents ning ei olnud tõendeid kolme suurima turuosalise kuritahtlikult kooskõlastatud käitumise kohta. Turu konkurentsitingimuste hindamisel on Islandi konkurentsiametil jäänud kahe silma vahele teatavad määrava tähtsusega tegurid, nagu näiteks asjaolu, et välispangad on pikka aega aktiivselt konkureerinud ja konkureerivad praegugi Islandi pankadega finantsteenuste pakkumises suurimatele klientidele, näiteks eksportivatele ettevõtjatele (kalandussektor, energiamahukad tööstusharud jne), samuti riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele. |
| --- | --- |

(58)

Järelevalveametiga peetud kirjavahetuses olid kõik kolm kommertspanka (Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn) seisukohal, et alates 2008. aasta sügisest ei ole Islandi finantsuru konkurentsitingimused muutunud sellisel olulisel määral, mis annaksid põhjust muretsemiseks. Turul valitses tõhus konkurents ning ei olnud tõendeid kolme suurima turuosalise kuritahtlikult kooskõlastatud käitumise kohta. Turu konkurentsitingimuste hindamisel on Islandi konkurentsiametil jäänud kahe silma vahele teatavad määrava tähtsusega tegurid, nagu näiteks asjaolu, et välispangad on pikka aega aktiivselt konkureerinud ja konkureerivad praegugi Islandi pankadega finantsteenuste pakkumises suurimatele klientidele, näiteks eksportivatele ettevõtjatele (kalandussektor, energiamahukad tööstusharud jne), samuti riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele.

| (59) | See seisukoht on aga vastupidine Islandi ametiasutuste väljendatud seisukohale järelevalveametiga peetud kirjavahetuses, nagu nähtub eespool nimetatud majandusministri aruandest Islandi parlamendile, aga ka Islandi konkurentsiameti seisukohtadele. Nagu allpool esile tuuakse, otsustas Landsbankinn hoolimata mõningatest konkurentsitingimuste analüüsiga seotud kahtlustest võtta teatavad kohustused, eesmärgiga piirata asjaomaste abimeetmetega seotud konkurentsimoonutusi. Kohustused on esitatud lisas. |
| --- | --- |

(59)

See seisukoht on aga vastupidine Islandi ametiasutuste väljendatud seisukohale järelevalveametiga peetud kirjavahetuses, nagu nähtub eespool nimetatud majandusministri aruandest Islandi parlamendile, aga ka Islandi konkurentsiameti seisukohtadele. Nagu allpool esile tuuakse, otsustas Landsbankinn hoolimata mõningatest konkurentsitingimuste analüüsiga seotud kahtlustest võtta teatavad kohustused, eesmärgiga piirata asjaomaste abimeetmetega seotud konkurentsimoonutusi. Kohustused on esitatud lisas.

3.   MEETMETE KIRJELDUS

3.1.   Abisaaja

| (60) | Nagu eespool kirjeldatud, varises 2008. aastal kokku ettevõtja Landsbanki ja veel kaks suurt Islandi kommertspanka, ettevõtjad Glitnir ja Kaupthing. Islandi ametiasutused võtsid teatavaid meetmeid, et tagada riikliku pangandussektori järjepidev toimimine, ning (endise) ettevõtja Landsbanki teatavate tegevuste taastamiseks asutasid nad ettevõtja New Landsbanki (praeguse nimega Landsbankinn), mida kirjeldatakse allpool üksikasjalikumalt, ja kapitaliseerisid selle. |
| --- | --- |

(60)

Nagu eespool kirjeldatud, varises 2008. aastal kokku ettevõtja Landsbanki ja veel kaks suurt Islandi kommertspanka, ettevõtjad Glitnir ja Kaupthing. Islandi ametiasutused võtsid teatavaid meetmeid, et tagada riikliku pangandussektori järjepidev toimimine, ning (endise) ettevõtja Landsbanki teatavate tegevuste taastamiseks asutasid nad ettevõtja New Landsbanki (praeguse nimega Landsbankinn), mida kirjeldatakse allpool üksikasjalikumalt, ja kapitaliseerisid selle.

3.1.1.   Ettevõtja Landsbanki

| (61) | Enne 2008. aasta finantskriisi oli ettevõtja Landsbanki Islandi suuruselt teine pank. 2008. aasta teise kvartali lõpus moodustas selle bilanss 3 970 miljardit Islandi krooni ning sama aasta esimeses pooles oli panga maksustamiseelne kasum 31 miljardit Islandi krooni. Panga avaldatud äristrateegia (27) oli muuta pank erandlikult Islandil tegutsevast kohalikust kommertspangast suure kasumlikkusega korporatiiv- ja investeerimispangaks, mille tegevus ulatub Islandist idasse ja üle kogu Euroopa läände üle Atlandi ookeani. 2000. aastal alustas ettevõtja Landsbanki oma tegevust välisriikides, omandades 70 % osaluse ettevõtjas Heritable Bank Londonis ja järgnevatel aastatel kasvas pank suurel määral nii omandamiste kui ka välisfiliaalide asutamise kaudu. Enne kokkuvarisemist oli pangal seitse peamist tütarettevõtjat Ühendkuningriigis, Iirimaal, Luksemburgis, Prantsusmaal/Saksamaal ja Islandis endas. Samuti oli pangal filiaal Ühendkuningriigis (sellel omakorda harukontorid Madalmaades, Saksamaal ja Ameerika Ühendriikides), Kanadas, Norras ja Soomes, samuti müügiesindus Hongkongis. |
| --- | --- |

(61)

Enne 2008. aasta finantskriisi oli ettevõtja Landsbanki Islandi suuruselt teine pank. 2008. aasta teise kvartali lõpus moodustas selle bilanss 3 970 miljardit Islandi krooni ning sama aasta esimeses pooles oli panga maksustamiseelne kasum 31 miljardit Islandi krooni. Panga avaldatud äristrateegia (27) oli muuta pank erandlikult Islandil tegutsevast kohalikust kommertspangast suure kasumlikkusega korporatiiv- ja investeerimispangaks, mille tegevus ulatub Islandist idasse ja üle kogu Euroopa läände üle Atlandi ookeani. 2000. aastal alustas ettevõtja Landsbanki oma tegevust välisriikides, omandades 70 % osaluse ettevõtjas Heritable Bank Londonis ja järgnevatel aastatel kasvas pank suurel määral nii omandamiste kui ka välisfiliaalide asutamise kaudu. Enne kokkuvarisemist oli pangal seitse peamist tütarettevõtjat Ühendkuningriigis, Iirimaal, Luksemburgis, Prantsusmaal/Saksamaal ja Islandis endas. Samuti oli pangal filiaal Ühendkuningriigis (sellel omakorda harukontorid Madalmaades, Saksamaal ja Ameerika Ühendriikides), Kanadas, Norras ja Soomes, samuti müügiesindus Hongkongis.

3.1.2.   Ettevõtja Landsbankinn

| (62) | Ettevõtja Landsbanki järglane ettevõtja Landsbankinn on universaalne pank, mis pakub eraisikutele, kodumajapidamistele, ettevõtetele ja professionaalsetele investoritele Islandil igakülgseid finantsteenuseid. Ettevõtja Landsbankinn on Islandi suurim pank. Selle varad kokku moodustasid 2011. aasta lõpus 1 135 miljardit Islandi krooni ning pangal on 1 142 töötajat. Restruktureerimiskava kohaselt on ettevõtja Landsbankinn peamiselt tegev järgmistes valdkondades. |
| --- | --- |

(62)

Ettevõtja Landsbanki järglane ettevõtja Landsbankinn on universaalne pank, mis pakub eraisikutele, kodumajapidamistele, ettevõtetele ja professionaalsetele investoritele Islandil igakülgseid finantsteenuseid. Ettevõtja Landsbankinn on Islandi suurim pank. Selle varad kokku moodustasid 2011. aasta lõpus 1 135 miljardit Islandi krooni ning pangal on 1 142 töötajat. Restruktureerimiskava kohaselt on ettevõtja Landsbankinn peamiselt tegev järgmistes valdkondades.

3.1.2.1.   Jaepangandus

| (63) | Jaepanganduse divisjon tegeleb kõigi eraisikutele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele osutatavate üldteenustega. 520 töötajaga, kellest 410 töötavad eri filiaalides, on see panga suurim divisjon. Islandi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt moodustab ettevõtja Landsbankinn turuosa jaepangandussektoris [> 25] %. |
| --- | --- |

(63)

Jaepanganduse divisjon tegeleb kõigi eraisikutele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele osutatavate üldteenustega. 520 töötajaga, kellest 410 töötavad eri filiaalides, on see panga suurim divisjon. Islandi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt moodustab ettevõtja Landsbankinn turuosa jaepangandussektoris [> 25] %.

3.1.2.2.   Korporatiivpangandus

| (64) | Korporatiivpanganduse divisjon tegeleb suurte äriühingute ja kohaliku omavalitsuse organitega ning suuremate finantseerimisprojektidega. Korporatiivpanganduse divisjoni kolm osakonda tegelevad laenudega. Nendeks on tööstuse, kaubanduse ja teenuste osakond, kalanduse ja meresaaduste osakond ning ehituse ja üldise krediidihalduse osakond. Divisjonil on 40 töötajat. Islandi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt moodustab ettevõtja Landsbankinn turuosa selles turusegmendis [> 30] %. |
| --- | --- |

(64)

Korporatiivpanganduse divisjon tegeleb suurte äriühingute ja kohaliku omavalitsuse organitega ning suuremate finantseerimisprojektidega. Korporatiivpanganduse divisjoni kolm osakonda tegelevad laenudega. Nendeks on tööstuse, kaubanduse ja teenuste osakond, kalanduse ja meresaaduste osakond ning ehituse ja üldise krediidihalduse osakond. Divisjonil on 40 töötajat. Islandi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt moodustab ettevõtja Landsbankinn turuosa selles turusegmendis [> 30] %.

3.1.2.3.   Turud, kassaoperatsioonid ja varahaldus

| (65) | Kassaoperatsioonide osakond vastutab panga likviidsuse ja rahastamise eest, juhib tururiski, turutegemist välisvaluutaturul, haldab rahaturgu ja noteeritavaid väärtpabereid. Turgude divisjon tegeleb välisvaluuta müügiga ning võlakirjade, aktsiate ja tuletisväärtpaberite vahendamisega professionaalsetele klientidele. |
| --- | --- |

(65)

Kassaoperatsioonide osakond vastutab panga likviidsuse ja rahastamise eest, juhib tururiski, turutegemist välisvaluutaturul, haldab rahaturgu ja noteeritavaid väärtpabereid. Turgude divisjon tegeleb välisvaluuta müügiga ning võlakirjade, aktsiate ja tuletisväärtpaberite vahendamisega professionaalsetele klientidele.

| (66) | Varahalduse divisjon koosneb kolmest osakonnast, nimelt kolmandate isikute nimel vahendite haldamise valdkonnast, erapangandusest ja finantsnõustamise teenuste osakonnast. |
| --- | --- |

(66)

Varahalduse divisjon koosneb kolmest osakonnast, nimelt kolmandate isikute nimel vahendite haldamise valdkonnast, erapangandusest ja finantsnõustamise teenuste osakonnast.

3.2.   Endise ja uue panga võrdlus

| (67) | Islandi ametiasutused on esitanud ülevaate põhjapanevatest muutustest, mis on juba aset leidnud ja mida järelevalveamet peab asjakohaseks oma käesoleva hindamise seisukohast. |
| --- | --- |

(67)

Islandi ametiasutused on esitanud ülevaate põhjapanevatest muutustest, mis on juba aset leidnud ja mida järelevalveamet peab asjakohaseks oma käesoleva hindamise seisukohast.

| (68) | Nagu eespool osutati, hõlmas ettevõtja Landsbanki äristrateegia tegevuse rahvusvahelist laiendamist ja alates 2004. aastast oli panga peamine eesmärk kasvada rahvusvaheliste investeeringute ja korporatiivpanganduse turgudel, keskendudes teenuste osutamisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. 2005. aastal avati Londonis filiaal, mis keskendus algselt võimendusega rahastamisele ja varaga tagatud laenuandmisele. Hiljem Kanadas, Soomes ja Norras avatud filiaalid ning Hongkongis avatud müügiesindus keskendusid alguses varaga tagatud laenuandmisele ja kaubavahetuse rahastamisele. Kõnealuse strateegia eesmärk (28) oli mitmekesistada laenuportfelli riikide ja sektorite lõikes. Tänu sellele strateegiale moodustas muudele kui Islandi äriühingutele laenude andmine järjest suurema osa panga tegevusest. 2008. aasta septembris paiknes peaaegu pool ettevõtja Landsbanki ja tema tütarettevõtjate 2 644 töötajast Islandist väljaspool.

  Diagramm 1


  Varade jaotus piirkondade lõikes – 2008. aasta I ja II kvartal |
| --- | --- |

(68)

Nagu eespool osutati, hõlmas ettevõtja Landsbanki äristrateegia tegevuse rahvusvahelist laiendamist ja alates 2004. aastast oli panga peamine eesmärk kasvada rahvusvaheliste investeeringute ja korporatiivpanganduse turgudel, keskendudes teenuste osutamisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. 2005. aastal avati Londonis filiaal, mis keskendus algselt võimendusega rahastamisele ja varaga tagatud laenuandmisele. Hiljem Kanadas, Soomes ja Norras avatud filiaalid ning Hongkongis avatud müügiesindus keskendusid alguses varaga tagatud laenuandmisele ja kaubavahetuse rahastamisele. Kõnealuse strateegia eesmärk (28) oli mitmekesistada laenuportfelli riikide ja sektorite lõikes. Tänu sellele strateegiale moodustas muudele kui Islandi äriühingutele laenude andmine järjest suurema osa panga tegevusest. 2008. aasta septembris paiknes peaaegu pool ettevõtja Landsbanki ja tema tütarettevõtjate 2 644 töötajast Islandist väljaspool.

Diagramm 1

Varade jaotus piirkondade lõikes – 2008. aasta I ja II kvartal

| (69) | Geograafiline analüüs näitab, et 54 % koguvaradest (3 970 miljardist Islandi kroonist 2008. aasta I ja II kvartalis) asus väljaspool Islandit, nagu on esitatud eespool toodud diagrammil. Peale selle, 2008. aasta esimese poolaasta tuludest 41 % oli pärit Islandilt, 34 % Ühendkuningriigist ja Iirimaalt, 6 % Luksemburgist ja 15 % muudest piirkondadest. |
| --- | --- |

(69)

Geograafiline analüüs näitab, et 54 % koguvaradest (3 970 miljardist Islandi kroonist 2008. aasta I ja II kvartalis) asus väljaspool Islandit, nagu on esitatud eespool toodud diagrammil. Peale selle, 2008. aasta esimese poolaasta tuludest 41 % oli pärit Islandilt, 34 % Ühendkuningriigist ja Iirimaalt, 6 % Luksemburgist ja 15 % muudest piirkondadest.

| (70) | Allpool esitatud diagrammist nähtub, et 2008. aasta esimesel poolaastal (viimased panga kohta kättesaadavad andmed) oli suurim osa ettevõtja Landsbanki 31 miljardi Islandi krooni suurusest maksustamiseelsest kasumist pärit investeerimispangandusest ja korporatiivpangandusest. Panga privatiseerimisele (2002. aastal) järgnevatel aastatel oli jaepangandusest saadud maksustamiseelne kasum järjepidevalt vähenenud.

  Diagramm 2


  Kasumi jaotus ärisegmentide lõikes – 2008. aasta I ja II kvartal |
| --- | --- |

(70)

Allpool esitatud diagrammist nähtub, et 2008. aasta esimesel poolaastal (viimased panga kohta kättesaadavad andmed) oli suurim osa ettevõtja Landsbanki 31 miljardi Islandi krooni suurusest maksustamiseelsest kasumist pärit investeerimispangandusest ja korporatiivpangandusest. Panga privatiseerimisele (2002. aastal) järgnevatel aastatel oli jaepangandusest saadud maksustamiseelne kasum järjepidevalt vähenenud.

Diagramm 2

Kasumi jaotus ärisegmentide lõikes – 2008. aasta I ja II kvartal

| (71) | Uue pangana keskendub ettevõtja Landsbankinn üksnes tegevusele Islandil. Erinevalt oma eelkäijast ei ole tegemist rahvusvahelisele turule orienteeritud pangaga ning vastupidiselt ettevõtjale Landsbanki, kelle kasv põhines erinevatel rahastamisallikatel, mis sõltusid suurel määral ülemaailmselt müüdavatel tagamata võlakirjadel, on uue panga peamiseks rahastamisbaasiks hoiused. See piirab ettevõtja Landsbankinn kasvupotentsiaali. |
| --- | --- |

(71)

Uue pangana keskendub ettevõtja Landsbankinn üksnes tegevusele Islandil. Erinevalt oma eelkäijast ei ole tegemist rahvusvahelisele turule orienteeritud pangaga ning vastupidiselt ettevõtjale Landsbanki, kelle kasv põhines erinevatel rahastamisallikatel, mis sõltusid suurel määral ülemaailmselt müüdavatel tagamata võlakirjadel, on uue panga peamiseks rahastamisbaasiks hoiused. See piirab ettevõtja Landsbankinn kasvupotentsiaali.

| (72) | Peale selle, välismaiste ja omamaiste varade eristamine tähendas ettevõtja Landsbankinn bilansimahu olulist vähendamist võrreldes ettevõtjaga Landsbanki.

  Tabel 1


  Ettevõtjate Landsbanki (LBI) ja Landsbankinn bilanss








  Ettevõtjate LBI ja Landsbankinn bilansi võrdlus (miljonites Islandi kroonides) | 30.6.2008 | 9.10.2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Laenud ja ettemaksed klientidele | 2 571 470 | 655 725 |
| Laenud ja ettemaksed finantseerim isasutustele | 337 003 | 5 291 |

(72)

Peale selle, välismaiste ja omamaiste varade eristamine tähendas ettevõtja Landsbankinn bilansimahu olulist vähendamist võrreldes ettevõtjaga Landsbanki.

Tabel 1

Ettevõtjate Landsbanki (LBI) ja Landsbankinn bilanss

Ettevõtjate LBI ja Landsbankinn bilansi võrdlus (miljonites Islandi kroonides)

30.6.2008

9.10.2008

Laenud ja ettemaksed klientidele

2 571 470

655 725

Laenud ja ettemaksed finantseerim isasutustele

337 003

5 291

| (73) | Eespool esitatud tabelis viidatakse kahele kõige tähtsamale reale aktiva poole peal ja sellest nähtub, et ettevõtja Landsbankinn algbilanss moodustas ainult 25 % ettevõtja Landsbanki bilansist seisuga 30. juuni 2008. 2011. aasta lõpus moodustasid ettevõtja Landsbankinn koguvarad 1 135 miljardit Islandi krooni. |
| --- | --- |

(73)

Eespool esitatud tabelis viidatakse kahele kõige tähtsamale reale aktiva poole peal ja sellest nähtub, et ettevõtja Landsbankinn algbilanss moodustas ainult 25 % ettevõtja Landsbanki bilansist seisuga 30. juuni 2008. 2011. aasta lõpus moodustasid ettevõtja Landsbankinn koguvarad 1 135 miljardit Islandi krooni.

| (74) | Töötajate arvu on vähendatud rohkem kui 55 % (2 644 töötajalt 1 142 töötajale). |
| --- | --- |

(74)

Töötajate arvu on vähendatud rohkem kui 55 % (2 644 töötajalt 1 142 töötajale).

3.3.   Abimeetme riiklik õiguslik alus

| — | Rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise ja volitamise seadus nr 125/2008 (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”) |
| --- | --- |

—

Rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise ja volitamise seadus nr 125/2008 (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”)

| (75) | Erakorraliste olukordade seadusega anti finantsjärelevalveametile õigus sekkuda nn äärmuslikes oludes, võtta üle finantseerimisasutuste aktsionäride ja juhatuse koosolekute volitused ning käsutada finantseerimisasutuste varasid ja kohustusi. Finantsjärelevalveametile anti samuti õigus määrata üle võetud finantsettevõtjate juurde kriisilahendamiskomiteed, kellel olid aktsionäride koosoleku volitused. Seaduse kohaselt käsitatakse finantseerimisasutuste likvideerimisel prioriteetsetena hoiustajate nõudeid ja hoiuste tagamise skeemide alusel esitatud nõudeid. Samuti anti seadusega Islandi rahandusministeeriumile õigus luua uusi panku. Erakorraliste olukordade seadusega muudetakse finantsettevõtjate seadust nr 161/2002, finantstegevuse ametliku järelevalve seadust nr 87/1998, hoiuste tagamise ja investoritele hüvitise maksmise skeemi käsitlevat seadust nr 98/1999 ning eluasemeseadust nr 44/1998. |
| --- | --- |

(75)

Erakorraliste olukordade seadusega anti finantsjärelevalveametile õigus sekkuda nn äärmuslikes oludes, võtta üle finantseerimisasutuste aktsionäride ja juhatuse koosolekute volitused ning käsutada finantseerimisasutuste varasid ja kohustusi. Finantsjärelevalveametile anti samuti õigus määrata üle võetud finantsettevõtjate juurde kriisilahendamiskomiteed, kellel olid aktsionäride koosoleku volitused. Seaduse kohaselt käsitatakse finantseerimisasutuste likvideerimisel prioriteetsetena hoiustajate nõudeid ja hoiuste tagamise skeemide alusel esitatud nõudeid. Samuti anti seadusega Islandi rahandusministeeriumile õigus luua uusi panku. Erakorraliste olukordade seadusega muudetakse finantsettevõtjate seadust nr 161/2002, finantstegevuse ametliku järelevalve seadust nr 87/1998, hoiuste tagamise ja investoritele hüvitise maksmise skeemi käsitlevat seadust nr 98/1999 ning eluasemeseadust nr 44/1998.

3.4.   Abimeetmed

| (76) | Islandi ametiasutuste sekkumist pärast ettevõtja Landsbanki maksejõuetuks muutumist on kirjeldatud eespool ning üksikasjalikumalt esitati seda käsitlev teave menetluse algatamise otsuses. Sekkumiste põhiolemuse võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(76)

Islandi ametiasutuste sekkumist pärast ettevõtja Landsbanki maksejõuetuks muutumist on kirjeldatud eespool ning üksikasjalikumalt esitati seda käsitlev teave menetluse algatamise otsuses. Sekkumiste põhiolemuse võib kokku võtta järgmiselt.

| (77) | Finantsjärelevalveamet võttis kontrolli ettevõtja Landsbanki üle 7. oktoobril 2008. aastal ning omamaised kohustused ja varad (enamik neist) kanti ettevõtjale New Landsbanki üle 9. oktoobril 2008. aastal. Endisele pangale ja tema võlausaldajatele oli ette nähtud maksta selle ülekandmisega seoses hüvitist varade ja kohustuste vahega võrdses summas. Kuid selle vahe kindlaksmääramine osutus raskeks ja ajakulukaks, mistõttu riik andis teatava algkapitali ja võttis kohustuse anda vajaduse korral täiendavat kapitali. 15. detsembril 2009. aastal saavutati riigi ja endise panga võlausaldajate vahel kokkulepe, mille kohaselt sai riik 81,33 % suuruse osaluse pangas (süstides sellesse 121,225 miljardit Islandi krooni), samas kui ettevõtja Landsbanki võlausaldajad märkisid uusi aktsiaid 18,67 % ulatuses. Riigi ja võlausaldajate vahelise kokkuleppe kohaselt sõltub üle kantud varade eest võlausaldajatele makstav hüvitis peamiselt tingimuslikust võlakirjast, mida kirjeldatakse allpool. Järelevalveameti arvates tähistab kokkuleppele jõudmise kuupäev – 15. detsember 2009 – viieaastase restruktureerimisperioodi algust. See periood peaks seega kestma 15. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

(77)

Finantsjärelevalveamet võttis kontrolli ettevõtja Landsbanki üle 7. oktoobril 2008. aastal ning omamaised kohustused ja varad (enamik neist) kanti ettevõtjale New Landsbanki üle 9. oktoobril 2008. aastal. Endisele pangale ja tema võlausaldajatele oli ette nähtud maksta selle ülekandmisega seoses hüvitist varade ja kohustuste vahega võrdses summas. Kuid selle vahe kindlaksmääramine osutus raskeks ja ajakulukaks, mistõttu riik andis teatava algkapitali ja võttis kohustuse anda vajaduse korral täiendavat kapitali. 15. detsembril 2009. aastal saavutati riigi ja endise panga võlausaldajate vahel kokkulepe, mille kohaselt sai riik 81,33 % suuruse osaluse pangas (süstides sellesse 121,225 miljardit Islandi krooni), samas kui ettevõtja Landsbanki võlausaldajad märkisid uusi aktsiaid 18,67 % ulatuses. Riigi ja võlausaldajate vahelise kokkuleppe kohaselt sõltub üle kantud varade eest võlausaldajatele makstav hüvitis peamiselt tingimuslikust võlakirjast, mida kirjeldatakse allpool. Järelevalveameti arvates tähistab kokkuleppele jõudmise kuupäev – 15. detsember 2009 – viieaastase restruktureerimisperioodi algust. See periood peaks seega kestma 15. detsembrini 2014.

| (78) | Järgmises jaotises kirjeldatakse üksnes neid riigi sekkumise aspekte, mis kujutavad endast hindamiseks asjakohaseid meetmeid EMP lepingu artikli 61 alusel. |
| --- | --- |

(78)

Järgmises jaotises kirjeldatakse üksnes neid riigi sekkumise aspekte, mis kujutavad endast hindamiseks asjakohaseid meetmeid EMP lepingu artikli 61 alusel.

3.4.1.   Esimese taseme omavahendid

| (79) | Riik andis esimese taseme omavahendeid kahel korral – esimene kord 2008. aastal, kui toimus ettevõtja New Landsbanki asutamine, ja teine kord 2009. aastal, kui pank oli täielikult kapitaliseeritud ja pärast seda, kui endise panga võlausaldajatega oli saavutatud kokkulepe. |
| --- | --- |

(79)

Riik andis esimese taseme omavahendeid kahel korral – esimene kord 2008. aastal, kui toimus ettevõtja New Landsbanki asutamine, ja teine kord 2009. aastal, kui pank oli täielikult kapitaliseeritud ja pärast seda, kui endise panga võlausaldajatega oli saavutatud kokkulepe.

3.4.1.1.   Algkapital

| (80) | Riik andis uuele pangale algkapitali 775 miljonit Islandi krooni (29) (5 miljonit eurot) sularahas. Lisaks võttis riik kohustuse panustada uude panka kuni 200 miljardit Islandi krooni, kui saab vastutasuks panga kogu omakapitali. See näitaja arvutati kui 10 % esialgsest hinnangust panga riskiga kaalutud varade tõenäolise saldo kohta ning see lisati ametlikult 2009. aasta riigieelarvesse kui valitsuse vahendite eraldis finantsturgudel valitsevate erakorraliste asjaoludega tegelemiseks. Selle kapitalieraldise eesmärk oli tagada asjakohaselt panga toimimine, kuni on võimalik lahendada panga lõpliku rekapitaliseerimisega seotud küsimused, sealhulgas panga algbilansi suurus, mis määratakse kindlaks üle kantud varade eest endisele pangale makstava hüvitise suuruse alusel. |
| --- | --- |

(80)

Riik andis uuele pangale algkapitali 775 miljonit Islandi krooni (29) (5 miljonit eurot) sularahas. Lisaks võttis riik kohustuse panustada uude panka kuni 200 miljardit Islandi krooni, kui saab vastutasuks panga kogu omakapitali. See näitaja arvutati kui 10 % esialgsest hinnangust panga riskiga kaalutud varade tõenäolise saldo kohta ning see lisati ametlikult 2009. aasta riigieelarvesse kui valitsuse vahendite eraldis finantsturgudel valitsevate erakorraliste asjaoludega tegelemiseks. Selle kapitalieraldise eesmärk oli tagada asjakohaselt panga toimimine, kuni on võimalik lahendada panga lõpliku rekapitaliseerimisega seotud küsimused, sealhulgas panga algbilansi suurus, mis määratakse kindlaks üle kantud varade eest endisele pangale makstava hüvitise suuruse alusel.

3.4.1.2.   Ettevõtja Landsbankinn lõplik kapitaliseerimine

| (81) | Islandi valitsus teatas 20. juulil 2009. aastal, et oli kindlaks määranud ettevõtja Landsbankinn kapitaliseerimise aluse ja saavutanud kokkuleppe selles, milline on endistele pankadele neilt üle kantud netovarade eest hüvitise maksmise protsess. Samuti teatas valitsus, et riik kapitaliseerib uue panga. Kapitaliseerimise küsimuses saavutati lõplik kokkulepe 15. detsembril 2009. aastal (lõplikus summas 150 miljardit Islandi krooni, millest riik eraldas 121,225 miljardit Islandi krooni), kui lepiti kokku võlausaldajatele hüvitise maksmises ettevõtjale Landsbankinn üle kantud varade ja kohustuste netoväärtuse eest. Nagu eespool kirjeldatud, nähti finantsjärelevalveameti kehtestatud kapitalinõuetega ette, et ettevõtjal Landsbankinn peaks olema vähemalt 12 % esimese taseme põhiomavahendeid (30) ja täiendavalt 4 % teise taseme omavahendeid riskiga kaalutud varade suhtes. Kui ettevõtja Landsbankinn 20. jaanuaril 2010. aastal lõplikult kapitaliseeriti, oli panga esimese taseme põhiomavahendite suhe umbes 15 %. Finantsjärelevalveamet andis ajutise vabastuse (üldisest) 16 % nõudest tingimusel, et esitatakse vastuvõetav kava, milles näidatakse, kuidas on võimalik saavutada täielik määr. 2010. aasta juunis teatas pank, et selle esimese taseme põhiomavahendid ületasid 16 %, ning selle põhjal vabastas finantsjärelevalveamet ettevõtja Landsbankinn alaliselt nõudest tagada teise taseme omavahendid seni, kuni tema esimese taseme põhiomavahendid püsivad suuremad kui 16 %. |
| --- | --- |

(81)

Islandi valitsus teatas 20. juulil 2009. aastal, et oli kindlaks määranud ettevõtja Landsbankinn kapitaliseerimise aluse ja saavutanud kokkuleppe selles, milline on endistele pankadele neilt üle kantud netovarade eest hüvitise maksmise protsess. Samuti teatas valitsus, et riik kapitaliseerib uue panga. Kapitaliseerimise küsimuses saavutati lõplik kokkulepe 15. detsembril 2009. aastal (lõplikus summas 150 miljardit Islandi krooni, millest riik eraldas 121,225 miljardit Islandi krooni), kui lepiti kokku võlausaldajatele hüvitise maksmises ettevõtjale Landsbankinn üle kantud varade ja kohustuste netoväärtuse eest. Nagu eespool kirjeldatud, nähti finantsjärelevalveameti kehtestatud kapitalinõuetega ette, et ettevõtjal Landsbankinn peaks olema vähemalt 12 % esimese taseme põhiomavahendeid (30) ja täiendavalt 4 % teise taseme omavahendeid riskiga kaalutud varade suhtes. Kui ettevõtja Landsbankinn 20. jaanuaril 2010. aastal lõplikult kapitaliseeriti, oli panga esimese taseme põhiomavahendite suhe umbes 15 %. Finantsjärelevalveamet andis ajutise vabastuse (üldisest) 16 % nõudest tingimusel, et esitatakse vastuvõetav kava, milles näidatakse, kuidas on võimalik saavutada täielik määr. 2010. aasta juunis teatas pank, et selle esimese taseme põhiomavahendid ületasid 16 %, ning selle põhjal vabastas finantsjärelevalveamet ettevõtja Landsbankinn alaliselt nõudest tagada teise taseme omavahendid seni, kuni tema esimese taseme põhiomavahendid püsivad suuremad kui 16 %.

| (82) | Sellele kokkuleppele eelnes pikk ja keerukas läbirääkimisprotsess, mille tulemusena sõlmisid pooled 10. oktoobril 2009. aastal üldise eelkokkuleppe ja 20. novembril 2009. aastal lepiti kokku üksikasjalikumad tingimused seoses võlainstrumentidega. Poolte vahel toimus ka rida järjestikuseid kohtumisi ja arutelusid, mille käigus muudeti ja dokumenteeriti kavandatavaid tingimusi. Saavutatud kokkulepe hõlmab kolme võlakirja emiteerimist, mis on vastavalt nomineeritud eurodes, naelsterlingites ja USA dollarites ning mille nimiväärtus kokku on 260 miljardit Islandi krooni. Kokkuleppega nähakse ette, et ettevõtja Landsbanki (või tegelikult endise panga võlausaldajad) saab ettevõtjas Landsbankinn algse (ja võimalik, et ajutise) 18,67 % suuruse osaluse (31). |
| --- | --- |

(82)

Sellele kokkuleppele eelnes pikk ja keerukas läbirääkimisprotsess, mille tulemusena sõlmisid pooled 10. oktoobril 2009. aastal üldise eelkokkuleppe ja 20. novembril 2009. aastal lepiti kokku üksikasjalikumad tingimused seoses võlainstrumentidega. Poolte vahel toimus ka rida järjestikuseid kohtumisi ja arutelusid, mille käigus muudeti ja dokumenteeriti kavandatavaid tingimusi. Saavutatud kokkulepe hõlmab kolme võlakirja emiteerimist, mis on vastavalt nomineeritud eurodes, naelsterlingites ja USA dollarites ning mille nimiväärtus kokku on 260 miljardit Islandi krooni. Kokkuleppega nähakse ette, et ettevõtja Landsbanki (või tegelikult endise panga võlausaldajad) saab ettevõtjas Landsbankinn algse (ja võimalik, et ajutise) 18,67 % suuruse osaluse (31).

| (83) | Peale selle, võttes arvesse suurt ebakindlust seoses üle kantud varade väärtusega, nõustus ettevõtja Landsbankinn väljastama ettevõtjale Landsbanki tingimusliku võlakirja (mis on seotud tema osalusega omakapitalis), mille nimiväärtus määratakse kindlaks alles 31. märtsil 2013 või pärast seda kuupäeva. Pärast tingimusliku võlakirja nimiväärtuse kindlaksmääramist võib osa ettevõtjale Landsbanki kuuluvast osalusest või kogu tema osaluse loovutada Islandi valitsusele (32). |
| --- | --- |

(83)

Peale selle, võttes arvesse suurt ebakindlust seoses üle kantud varade väärtusega, nõustus ettevõtja Landsbankinn väljastama ettevõtjale Landsbanki tingimusliku võlakirja (mis on seotud tema osalusega omakapitalis), mille nimiväärtus määratakse kindlaks alles 31. märtsil 2013 või pärast seda kuupäeva. Pärast tingimusliku võlakirja nimiväärtuse kindlaksmääramist võib osa ettevõtjale Landsbanki kuuluvast osalusest või kogu tema osaluse loovutada Islandi valitsusele (32).

3.4.2.   Hoiuste tagamine

| (84) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/9/EÜ (investeeringute tagamise skeemi kohta) (33) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/19/EÜ (hoiuste tagamise skeemide kohta) (34) järgimiseks võttis Island vastu seaduse nr 98/1999, mis käsitleb hoiuste ja investeeringute tagamise skeemi ja millega loodi nn hoiustajate ja investorite tagatisfond. Fondi on rahastatud pankade iga-aastaste sissemaksetega, mille suurus arvutatakse asjaomase panga hoiuste kogumahu alusel. |
| --- | --- |

(84)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/9/EÜ (investeeringute tagamise skeemi kohta) (33) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/19/EÜ (hoiuste tagamise skeemide kohta) (34) järgimiseks võttis Island vastu seaduse nr 98/1999, mis käsitleb hoiuste ja investeeringute tagamise skeemi ja millega loodi nn hoiustajate ja investorite tagatisfond. Fondi on rahastatud pankade iga-aastaste sissemaksetega, mille suurus arvutatakse asjaomase panga hoiuste kogumahu alusel.

| (85) | Islandi ametiasutuste sõnul kavatsesid nad lisaks Islandi valitsuse 2008. aasta sügisel võetud pankade päästemeetmetele pakkuda üldsusele täiendavat kindlust ja inimesi täiendavalt rahustada seoses nende hoiuste kaitstusega võimalikus kriisiolukorras. Seega andsid nad riiklikes kommerts- ja hoiupankades hoitavatele hoiustele täiendava riigi tagatise, mis oli väljaspool hoiuste tagamise direktiivi 94/19/EÜ ja investeeringute tagamise direktiivi 97/9/EÜ rakendamist käsitleva seaduse nr 98/1999/EÜ reguleerimisala. |
| --- | --- |

(85)

Islandi ametiasutuste sõnul kavatsesid nad lisaks Islandi valitsuse 2008. aasta sügisel võetud pankade päästemeetmetele pakkuda üldsusele täiendavat kindlust ja inimesi täiendavalt rahustada seoses nende hoiuste kaitstusega võimalikus kriisiolukorras. Seega andsid nad riiklikes kommerts- ja hoiupankades hoitavatele hoiustele täiendava riigi tagatise, mis oli väljaspool hoiuste tagamise direktiivi 94/19/EÜ ja investeeringute tagamise direktiivi 97/9/EÜ rakendamist käsitleva seaduse nr 98/1999/EÜ reguleerimisala.

| (86) | Peaministri büroo 6. oktoobri 2008. aasta teates märgiti, et „Islandi valitsus rõhutab, et riiklikes äri- ja hoiupankades ning nende Islandil asuvates filiaalides olevad hoiused tagatakse täielikult” (35). Seda sõnumit kordas hiljem praeguse peaministri büroo 2009. aasta veebruaris ja detsembris (36). Lisaks viidati sellele sõnumile Islandi valitsuse poolt Rahvusvahelisele Valuutafondile 7. aprillil 2010. aastal saadetud (ning majandusministeeriumi ja IMFi veebisaidil avaldatud) eelkokkuleppes (ja seda korrati hilisemas 13. septembri 2010. aasta eelkokkuleppes). Eelkokkuleppes (millele kirjutasid alla Islandi peaminister, rahandusminister, majandusminister ja Islandi keskpanga juht) märgitakse, et „Praegu võtame jätkuvalt kohustuse kaitsta hoiustajaid täielikult, kuid kui finantsstabiilsus on tagatud, kavatseme seda tagatist järk-järgult vähendada” (37). Peale selle, 2011. aasta riigieelarve seaduse eelnõu artiklis riigi tagatiste kohta viidatakse joonealuses märkuses Islandi valitsuse avaldusele selle kohta, et Islandi pankades hoitavad hoiused on hõlmatud riigi tagatisega (38). |
| --- | --- |

(86)

Peaministri büroo 6. oktoobri 2008. aasta teates märgiti, et „Islandi valitsus rõhutab, et riiklikes äri- ja hoiupankades ning nende Islandil asuvates filiaalides olevad hoiused tagatakse täielikult” (35). Seda sõnumit kordas hiljem praeguse peaministri büroo 2009. aasta veebruaris ja detsembris (36). Lisaks viidati sellele sõnumile Islandi valitsuse poolt Rahvusvahelisele Valuutafondile 7. aprillil 2010. aastal saadetud (ning majandusministeeriumi ja IMFi veebisaidil avaldatud) eelkokkuleppes (ja seda korrati hilisemas 13. septembri 2010. aasta eelkokkuleppes). Eelkokkuleppes (millele kirjutasid alla Islandi peaminister, rahandusminister, majandusminister ja Islandi keskpanga juht) märgitakse, et „Praegu võtame jätkuvalt kohustuse kaitsta hoiustajaid täielikult, kuid kui finantsstabiilsus on tagatud, kavatseme seda tagatist järk-järgult vähendada” (37). Peale selle, 2011. aasta riigieelarve seaduse eelnõu artiklis riigi tagatiste kohta viidatakse joonealuses märkuses Islandi valitsuse avaldusele selle kohta, et Islandi pankades hoitavad hoiused on hõlmatud riigi tagatisega (38).

| (87) | Eespool toodut näitlikustab veelgi praeguse majandusministri ja endise rahandusministri (2009–2011) Steingrímur Sigfússoni hiljutine sõnavõtt Islandi parlamendis toimunud arutelul valitsuse kulude üle seoses SpKef ülevõtmisega Landsbankinni poolt. Ministri väitel tuleb sellega seoses meeles pidada riigi avaldust 2012. aasta sügisel, et kõik äri- ja hoiupankades olevad hoiused on turvaliselt kaitstud. „Töö kõigis asutustes on põhinenud sellel (st avaldusel) ning kahjuks on tõde, et see (st SpKefist tulenevad maksed) on üks suurimaid arveid, mida tasub otse riik, et tagada kõigi Suðurnes'i elanike ... ning kõigi SpKefi läänefjordide ning lääne ja loode piirkonna klientide hoiused. Ma ei oota, et keegi arvaks, et nende piirkondade hoiustajaid koheldakse teisiti kui teisi elanikke, seega ei olnud riigil muud valikut” (39). |
| --- | --- |

(87)

Eespool toodut näitlikustab veelgi praeguse majandusministri ja endise rahandusministri (2009–2011) Steingrímur Sigfússoni hiljutine sõnavõtt Islandi parlamendis toimunud arutelul valitsuse kulude üle seoses SpKef ülevõtmisega Landsbankinni poolt. Ministri väitel tuleb sellega seoses meeles pidada riigi avaldust 2012. aasta sügisel, et kõik äri- ja hoiupankades olevad hoiused on turvaliselt kaitstud. „Töö kõigis asutustes on põhinenud sellel (st avaldusel) ning kahjuks on tõde, et see (st SpKefist tulenevad maksed) on üks suurimaid arveid, mida tasub otse riik, et tagada kõigi Suðurnes'i elanike ... ning kõigi SpKefi läänefjordide ning lääne ja loode piirkonna klientide hoiused. Ma ei oota, et keegi arvaks, et nende piirkondade hoiustajaid koheldakse teisiti kui teisi elanikke, seega ei olnud riigil muud valikut” (39).

| (88) | Islandi valitsuse väite kohaselt kaotatakse täiendav hoiuste tagatis enne kapitalikontrollide täielikku kaotamist, mis toimub Islandi ametiasutuste teatel kavakohaselt 2013. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(88)

Islandi valitsuse väite kohaselt kaotatakse täiendav hoiuste tagatis enne kapitalikontrollide täielikku kaotamist, mis toimub Islandi ametiasutuste teatel kavakohaselt 2013. aasta lõpus.

3.4.3.   Ettevõtja Spkef päästmine ja tegevuse üleviimine ettevõtja Landsbankinn alla

| (89) | Ettevõtja Keflavik Savings Bank omakapital jäi 2009. aasta märtsis veidi allapoole õigusnormides sätestatud miinimumi. Islandi ametiasutuste arvates oli see osaliselt põhjustatud eespool kirjeldatud heitliku finantsolukorra kaasmõjudest ning samuti majanduskriisi eriti suurest mõjust nendele piirkondadele, kus pank tegutses. |
| --- | --- |

(89)

Ettevõtja Keflavik Savings Bank omakapital jäi 2009. aasta märtsis veidi allapoole õigusnormides sätestatud miinimumi. Islandi ametiasutuste arvates oli see osaliselt põhjustatud eespool kirjeldatud heitliku finantsolukorra kaasmõjudest ning samuti majanduskriisi eriti suurest mõjust nendele piirkondadele, kus pank tegutses.

| (90) | Kõnealune pank oli pakkunud hoiukontosid ja laene jaeklientidele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Pank oli pakkunud ka varahalduse ja väärtpaberivahenduse teenuseid lisaks tavapärastele finantsteenustele, milleks on näiteks makseteenused, laekumistega seotud teenused, elamuühistutele suunatud pangandusteenused ning privaatpanganduse, internetipanganduse ja sularahaautomaatide teenused. Panga peakontor asus Keflavikis ja pangal oli 16 filiaali Suðurnesi piirkonnas, läänefjordides, Hvammstangis ja Ólafsvikis. Panga turuosa Islandi finantseerimisasutustesse paigutatud hoiuste kogumahust moodustas umbes 3 %. |
| --- | --- |

(90)

Kõnealune pank oli pakkunud hoiukontosid ja laene jaeklientidele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Pank oli pakkunud ka varahalduse ja väärtpaberivahenduse teenuseid lisaks tavapärastele finantsteenustele, milleks on näiteks makseteenused, laekumistega seotud teenused, elamuühistutele suunatud pangandusteenused ning privaatpanganduse, internetipanganduse ja sularahaautomaatide teenused. Panga peakontor asus Keflavikis ja pangal oli 16 filiaali Suðurnesi piirkonnas, läänefjordides, Hvammstangis ja Ólafsvikis. Panga turuosa Islandi finantseerimisasutustesse paigutatud hoiuste kogumahust moodustas umbes 3 %.

| (91) | Pärast seda, kui kapitali adekvaatsuse määr oli langenud allapoole nõutavat miinimumi, pikendas finantsjärelevalveamet korduvalt tähtaega, mis oli pangale antud rahaasjade korraldamiseks koostöös võlausaldajatega ja kapitalibaasi tõstmiseks vähemalt 16 % tasemele. Ettevõtja Keflavik Savings Bank kapitalibaasi suurendamise lõpptähtpäev oli 21. aprill 2010. Oma 22. aprilli 2010. aasta kirjas teatas ettevõtja Keflavik Savings Bank finantsjärelevalveametile, et osa hoiupanga võlausaldajaid oli finantsreorganiseerimise ettepaneku tagasi lükanud, ning panga tollast olukorda arvesse võttes taotleti, et finantsjärelevalveamet võtaks panga tegevuse üle. |
| --- | --- |

(91)

Pärast seda, kui kapitali adekvaatsuse määr oli langenud allapoole nõutavat miinimumi, pikendas finantsjärelevalveamet korduvalt tähtaega, mis oli pangale antud rahaasjade korraldamiseks koostöös võlausaldajatega ja kapitalibaasi tõstmiseks vähemalt 16 % tasemele. Ettevõtja Keflavik Savings Bank kapitalibaasi suurendamise lõpptähtpäev oli 21. aprill 2010. Oma 22. aprilli 2010. aasta kirjas teatas ettevõtja Keflavik Savings Bank finantsjärelevalveametile, et osa hoiupanga võlausaldajaid oli finantsreorganiseerimise ettepaneku tagasi lükanud, ning panga tollast olukorda arvesse võttes taotleti, et finantsjärelevalveamet võtaks panga tegevuse üle.

| (92) | Järgmisel päeval lõi rahandusminister uue finantsettevõtja Spkef, mis võttis üle ettevõtja Keflavik Savings Bank tegevuse kooskõlas finantsjärelevalveameti otsusega. Hoiused, osa muudest kohustustest ja enamik hoiupanga varasid kanti üle uuele ettevõtjale, mis alustas tegevust viivitamatult. |
| --- | --- |

(92)

Järgmisel päeval lõi rahandusminister uue finantsettevõtja Spkef, mis võttis üle ettevõtja Keflavik Savings Bank tegevuse kooskõlas finantsjärelevalveameti otsusega. Hoiused, osa muudest kohustustest ja enamik hoiupanga varasid kanti üle uuele ettevõtjale, mis alustas tegevust viivitamatult.

| (93) | Islandi ametiasutuste sõnul oli algselt kavas taastada ettevõtja Spkef elujõulisus kapitalisüstidega ja tagada panga iseseisev toimivus. Kuid 2011. aasta veebruaris, pärast majanduse olukorra edasist halvenemist valdkondades, kus ettevõtja Spkef tegutses, hindasid ettevõtja Spkef juhtkond ja juhatus hoiuste ja varade väärtuse rahaliseks erinevuseks 11,2 miljardit Islandi krooni, mis tähendas, et finantsjärelevalveameti kehtestatud kapitali adekvaatsuse määra nõuete täitmiseks oli vaja 19,4 miljardit Islandi krooni. Islandi ametiasutuste sõnul oli see prognoos palju halvem sellest, mida olid näidanud eelnevad hinnangud, ning sellepärast kaaluti olukorra parandamiseks muid, vähem kulukaid viise. |
| --- | --- |

(93)

Islandi ametiasutuste sõnul oli algselt kavas taastada ettevõtja Spkef elujõulisus kapitalisüstidega ja tagada panga iseseisev toimivus. Kuid 2011. aasta veebruaris, pärast majanduse olukorra edasist halvenemist valdkondades, kus ettevõtja Spkef tegutses, hindasid ettevõtja Spkef juhtkond ja juhatus hoiuste ja varade väärtuse rahaliseks erinevuseks 11,2 miljardit Islandi krooni, mis tähendas, et finantsjärelevalveameti kehtestatud kapitali adekvaatsuse määra nõuete täitmiseks oli vaja 19,4 miljardit Islandi krooni. Islandi ametiasutuste sõnul oli see prognoos palju halvem sellest, mida olid näidanud eelnevad hinnangud, ning sellepärast kaaluti olukorra parandamiseks muid, vähem kulukaid viise.

| (94) | Ettevõtja Landsbankinn ja Islandi ametiasutuste vahel saavutati 5. märtsil 2011. aastal kokkulepe, mille kohaselt liidetakse ettevõtja Spkef tegevus, varad ja kohustused ettevõtjaga Landsbankinn. Islandi ametiasutuste arvates oli see parim lahendus, et kaitsta finantsstabiilsust ning klientide, võlausaldajate ja Islandi riigi huve, sest ettevõtja Landsbankinn kapitali adekvaatsuse määr oli piisav selleks, et võtta ettevõtja Spkef üle ilma vajaduseta riigipoolse lisapanuse järele. Islandi ametiasutused märgivad, et ettevõtja Spkef negatiivse vara positsiooni (hoiustega seoses võetud kohustuste suhtes) likvideerimine oli igal juhul vajalik tulenevalt hoiuste tagamise skeemist. Seega hõlmas ettevõtja Landsbankinn ja Islandi ametiasutuste vaheline ülevõtmist käsitlev kokkulepe riigi võetud kohustust likvideerida ettevõtja Spkef negatiivse vara positsioon. Lisati erimehhanism selle vahe kindlaksmääramiseks, millega kirjeldatakse riigi kohustuste ulatust ja mille kohaselt lahendatakse erimeelsused vahekohtukomitees, kui väärtuse hindamisel ei õnnestu saavutada ühist kokkulepet. |
| --- | --- |

(94)

Ettevõtja Landsbankinn ja Islandi ametiasutuste vahel saavutati 5. märtsil 2011. aastal kokkulepe, mille kohaselt liidetakse ettevõtja Spkef tegevus, varad ja kohustused ettevõtjaga Landsbankinn. Islandi ametiasutuste arvates oli see parim lahendus, et kaitsta finantsstabiilsust ning klientide, võlausaldajate ja Islandi riigi huve, sest ettevõtja Landsbankinn kapitali adekvaatsuse määr oli piisav selleks, et võtta ettevõtja Spkef üle ilma vajaduseta riigipoolse lisapanuse järele. Islandi ametiasutused märgivad, et ettevõtja Spkef negatiivse vara positsiooni (hoiustega seoses võetud kohustuste suhtes) likvideerimine oli igal juhul vajalik tulenevalt hoiuste tagamise skeemist. Seega hõlmas ettevõtja Landsbankinn ja Islandi ametiasutuste vaheline ülevõtmist käsitlev kokkulepe riigi võetud kohustust likvideerida ettevõtja Spkef negatiivse vara positsioon. Lisati erimehhanism selle vahe kindlaksmääramiseks, millega kirjeldatakse riigi kohustuste ulatust ja mille kohaselt lahendatakse erimeelsused vahekohtukomitees, kui väärtuse hindamisel ei õnnestu saavutada ühist kokkulepet.

| (95) | Kuna kokkuleppeosalised ei suutnud jõuda üksmeelele selles, milline on üle kantud varade ja kohustuste väärtuse vahe, anti see ülesanne eespool nimetatud vahekohtukomiteele. Komitee lõpetas oma töö 8. juunil 2012. aastal ja otsustas, et ettevõtjale Landsbankinn tuleb pärast ettevõtja Spkef hoiuste ja varade ülevõtmist maksta hüvitist summas 19,2 miljardit Islandi krooni (40)
  . Islandi ametiasutuste sõnul toimub arveldamine riigi võlakirjade vormis. |
| --- | --- |

(95)

Kuna kokkuleppeosalised ei suutnud jõuda üksmeelele selles, milline on üle kantud varade ja kohustuste väärtuse vahe, anti see ülesanne eespool nimetatud vahekohtukomiteele. Komitee lõpetas oma töö 8. juunil 2012. aastal ja otsustas, et ettevõtjale Landsbankinn tuleb pärast ettevõtja Spkef hoiuste ja varade ülevõtmist maksta hüvitist summas 19,2 miljardit Islandi krooni (40)
  . Islandi ametiasutuste sõnul toimub arveldamine riigi võlakirjade vormis.

3.4.4.   Ettevõtja Sparisjodur Svarfdaela päästmine ja omandamine

| (96) | Sündmused seoses ettevõtjaga Sparisjodur Svarfdaela, mis viisid 2011. aasta aprillis tekkinud olukorrani ning mis kirjeldavad ettevõtja rahalisi raskusi ja Islandi riigi sekkumist, esitati eespool osutatud otsustes hoiupankade kohta. Järelevalveamet kirjeldas panga järgnenud ülevõtmist ettevõtja Landsbankinn poolt ja kiitis selle heaks ettevõtjat SpSv käsitlevas otsuses, millele on osutatud eespool. |
| --- | --- |

(96)

Sündmused seoses ettevõtjaga Sparisjodur Svarfdaela, mis viisid 2011. aasta aprillis tekkinud olukorrani ning mis kirjeldavad ettevõtja rahalisi raskusi ja Islandi riigi sekkumist, esitati eespool osutatud otsustes hoiupankade kohta. Järelevalveamet kirjeldas panga järgnenud ülevõtmist ettevõtja Landsbankinn poolt ja kiitis selle heaks ettevõtjat SpSv käsitlevas otsuses, millele on osutatud eespool.

| (97) | Islandi valitsus andis ettevõtjale SpSv riigiabi, väljastades talle 2011. aasta aprillis allutatud laenu ning rahuldades Islandi keskpanga nõuded ettevõtja SpSv vastu. Need nõuded konverteeriti tagatiskapitaliks, mis kanti Islandi riiklikusse valdusettevõtjasse Icelandic State Financial Investments (ISFI). Hoiupanku käsitlevate otsuste kohaselt peeti neid päästemeetmeid ajutiselt EMP lepinguga kokkusobivaks tingimusel, et ettevõtja SpSv kohta esitatakse restruktureerimiskava. Kuna ettevõtja Landsbankinn on võtnud üle kõik ettevõtja SpSv varad ja kogu tema tegevuse, mis moodustab ligikaudu 0,311 % ettevõtja Landsbankinn varadest sama kuupäeva seisuga, siis käsitab järelevalveamet ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskava ühinemisel tekkinud üksuse restruktureerimiskavana. |
| --- | --- |

(97)

Islandi valitsus andis ettevõtjale SpSv riigiabi, väljastades talle 2011. aasta aprillis allutatud laenu ning rahuldades Islandi keskpanga nõuded ettevõtja SpSv vastu. Need nõuded konverteeriti tagatiskapitaliks, mis kanti Islandi riiklikusse valdusettevõtjasse Icelandic State Financial Investments (ISFI). Hoiupanku käsitlevate otsuste kohaselt peeti neid päästemeetmeid ajutiselt EMP lepinguga kokkusobivaks tingimusel, et ettevõtja SpSv kohta esitatakse restruktureerimiskava. Kuna ettevõtja Landsbankinn on võtnud üle kõik ettevõtja SpSv varad ja kogu tema tegevuse, mis moodustab ligikaudu 0,311 % ettevõtja Landsbankinn varadest sama kuupäeva seisuga, siis käsitab järelevalveamet ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskava ühinemisel tekkinud üksuse restruktureerimiskavana.

3.5.   Restruktureerimiskava

| (98) | Islandi ametiasutused esitasid 31. märtsil 2011. aastal ettevõtjat Landsbankinn käsitleva restruktureerimiskava. Islandi ametiasutused muutsid ja ajakohastasid kava ning esitasid selle 23. mail 2012. aastal uuesti (edaspidi „restruktureerimiskava”). |
| --- | --- |

(98)

Islandi ametiasutused esitasid 31. märtsil 2011. aastal ettevõtjat Landsbankinn käsitleva restruktureerimiskava. Islandi ametiasutused muutsid ja ajakohastasid kava ning esitasid selle 23. mail 2012. aastal uuesti (edaspidi „restruktureerimiskava”).

| (99) | Restruktureerimiskavas käsitletakse olulisi elujõulisuse, koormuse jagamise ja konkurentsimoonutuste piiramisega seotud küsimusi. Restruktureerimiskava kohaselt keskendub ettevõtja Landsbankinn oma põhitegevusele ning kodumajapidamiste ja ettevõtete laenude portfellide restruktureerimisele. |
| --- | --- |

(99)

Restruktureerimiskavas käsitletakse olulisi elujõulisuse, koormuse jagamise ja konkurentsimoonutuste piiramisega seotud küsimusi. Restruktureerimiskava kohaselt keskendub ettevõtja Landsbankinn oma põhitegevusele ning kodumajapidamiste ja ettevõtete laenude portfellide restruktureerimisele.

| (100) | Nagu eespool märgitud, kestab restruktureerimisperiood järelevalveameti arvates kuni 15. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

(100)

Nagu eespool märgitud, kestab restruktureerimisperiood järelevalveameti arvates kuni 15. detsembrini 2014.

3.5.1.   Restruktureerimiskava kirjeldus

| (101) | Islandi ametiasutused ja pank leiavad, et ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskava aitab panga taastada tugeva ja hästi rahastatud pangana, mille omavahendite suhtarv on usaldusväärne ja mis võimaldab pangal säilitada oma rolli reaalmajandusele krediidi pakkujana. Restruktureerimiskavas ja järelevalveasutuse küsimustele antud kirjalikes vastustes esitatud teabe kohaselt saavutatakse see eeskätt järgmiste tegevuste kaudu:






  i) | bilansi finantsvõimenduse vähendamine endise panga likvideerimisega ja uue panga asutamisega; |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandi ametiasutused ja pank leiavad, et ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskava aitab panga taastada tugeva ja hästi rahastatud pangana, mille omavahendite suhtarv on usaldusväärne ja mis võimaldab pangal säilitada oma rolli reaalmajandusele krediidi pakkujana. Restruktureerimiskavas ja järelevalveasutuse küsimustele antud kirjalikes vastustes esitatud teabe kohaselt saavutatakse see eeskätt järgmiste tegevuste kaudu:

i)

bilansi finantsvõimenduse vähendamine endise panga likvideerimisega ja uue panga asutamisega;

| ii) | tugeva omavahendite suhtarvu ja elujõulise bilansi kehtestamine ja säilitamine; |
| --- | --- |

ii)

tugeva omavahendite suhtarvu ja elujõulise bilansi kehtestamine ja säilitamine;

| iii) | rahuldava kasumlikkuse saavutamine; |
| --- | --- |

iii)

rahuldava kasumlikkuse saavutamine;

| iv) | tugeva likviidsuspositsiooni loomine ja säilitamine; |
| --- | --- |

iv)

tugeva likviidsuspositsiooni loomine ja säilitamine;

| v) | nii kodumajapidamiste kui ka ettevõtjate laenuportfellide ümberkorraldamise lõpuleviimine; |
| --- | --- |

v)

nii kodumajapidamiste kui ka ettevõtjate laenuportfellide ümberkorraldamise lõpuleviimine;

| vi) | rahastamisstrateegia parandamine; |
| --- | --- |

vi)

rahastamisstrateegia parandamine;

| vii) | kulutõhususe parandamine; |
| --- | --- |

vii)

kulutõhususe parandamine;

| viii) | riskijuhtimise parandamine. |
| --- | --- |

viii)

riskijuhtimise parandamine.

| (102) | Enne iga eespool nimetatud punkti üksikasjalikumat kirjeldamist esitatakse allpool lühidalt panga seisukoht küsimuses, kuidas käsitletakse restruktureerimiskavas ettevõtja Landsbanki allakäigule kaasa aidanud nõrkuseid. Pank väidab, et kuigi ettevõtja Landsbankinn rajaneb ettevõtja Landsbanki siseriiklikul tegevusel, on tegemist eri pangaga. |
| --- | --- |

(102)

Enne iga eespool nimetatud punkti üksikasjalikumat kirjeldamist esitatakse allpool lühidalt panga seisukoht küsimuses, kuidas käsitletakse restruktureerimiskavas ettevõtja Landsbanki allakäigule kaasa aidanud nõrkuseid. Pank väidab, et kuigi ettevõtja Landsbankinn rajaneb ettevõtja Landsbanki siseriiklikul tegevusel, on tegemist eri pangaga.

| (103) | Islandi ametiasutused märgivad, et ettevõtjat Landsbanki enne pangandussüsteemi kokkuvarisemist iseloomustanud kitsaskohti käsitletakse üksikasjalikult eespool kirjeldatud eriuurimiskomisjoni aruandes. Peale selle rõhutab pank, et eelkõige viisid kokkuvarisemiseni järgmised tegurid: halb riskijuhtimine, ülemäärane riskide võtmine, ebatavaliselt lähedane suhe omanike ja suurimate laenajate vahel, liiga kiire kasv liiga lühikese aja jooksul, kogemuste puudumine ülemaailmsetel turgudel, leebed laenamistingimused, sisemiste kontrollide puudumine ning puudulik ärikultuur ja -strateegia. Samuti väidab pank, et pärast seda, kui ettevõtja Landsbankinn alustas tegevust 2008. aasta sügisel, on panga ärimudelis tehtud suuri muudatusi ning et eespool nimetatud tegureid kasutati suunistena panga uue strateegia ja juhtimise elluviimisel. |
| --- | --- |

(103)

Islandi ametiasutused märgivad, et ettevõtjat Landsbanki enne pangandussüsteemi kokkuvarisemist iseloomustanud kitsaskohti käsitletakse üksikasjalikult eespool kirjeldatud eriuurimiskomisjoni aruandes. Peale selle rõhutab pank, et eelkõige viisid kokkuvarisemiseni järgmised tegurid: halb riskijuhtimine, ülemäärane riskide võtmine, ebatavaliselt lähedane suhe omanike ja suurimate laenajate vahel, liiga kiire kasv liiga lühikese aja jooksul, kogemuste puudumine ülemaailmsetel turgudel, leebed laenamistingimused, sisemiste kontrollide puudumine ning puudulik ärikultuur ja -strateegia. Samuti väidab pank, et pärast seda, kui ettevõtja Landsbankinn alustas tegevust 2008. aasta sügisel, on panga ärimudelis tehtud suuri muudatusi ning et eespool nimetatud tegureid kasutati suunistena panga uue strateegia ja juhtimise elluviimisel.

| (104) | Peale arvukate meetmete, mis võeti sisemiste tööprotsesside ümberkorraldamiseks ja võtmepersonali asendamiseks, on kõige tähtsamad muudatused tõenäoliselt järgmised: suurema tähelepanu pööramine siseriiklikule tegevusele, eelkõige jaepangandusele ja filiaalide võrgustiku loomisele, investeerimispanganduse osakaalu suur vähendamine, rõhuasetus laenuportfelli restruktureerimisele, riskijuhtimise läbivaatamine ja suurema tähtsuse omistamine ettevõtja vastutusele ja kõrgete eetiliste standardite järgimisele. |
| --- | --- |

(104)

Peale arvukate meetmete, mis võeti sisemiste tööprotsesside ümberkorraldamiseks ja võtmepersonali asendamiseks, on kõige tähtsamad muudatused tõenäoliselt järgmised: suurema tähelepanu pööramine siseriiklikule tegevusele, eelkõige jaepangandusele ja filiaalide võrgustiku loomisele, investeerimispanganduse osakaalu suur vähendamine, rõhuasetus laenuportfelli restruktureerimisele, riskijuhtimise läbivaatamine ja suurema tähtsuse omistamine ettevõtja vastutusele ja kõrgete eetiliste standardite järgimisele.

| (105) | Seega, kuigi sarnaselt oma eelkäijale osutab ettevõtja Landsbankinn Islandi turul erinevaid finantsteenuseid, on ettevõtja Landsbankinn puhul erinevus kriisieelse ja -järgse panganduse vahel nähtavam pigem selles, kuidas pank tegutseb (protsessid, menetlused, dokumendid, eeskirjad ja normid), mitte selles, milliseid teenuseid ta Islandil osutab või milline on panga tootevalik. |
| --- | --- |

(105)

Seega, kuigi sarnaselt oma eelkäijale osutab ettevõtja Landsbankinn Islandi turul erinevaid finantsteenuseid, on ettevõtja Landsbankinn puhul erinevus kriisieelse ja -järgse panganduse vahel nähtavam pigem selles, kuidas pank tegutseb (protsessid, menetlused, dokumendid, eeskirjad ja normid), mitte selles, milliseid teenuseid ta Islandil osutab või milline on panga tootevalik.

i)   Bilansi finantsvõimenduse vähendamine endise panga likvideerimisega ja uue panga asutamisega

| (106) | Nagu eespool märgitud, kanti 2008. aasta oktoobri jooksul suurem osa ettevõtja Landsbanki kodumaistest varadest ja kohustustest üle ettevõtjale Landsbankinn. Selle protsessi tulemusena jäi enamik hulgimüügituruga seotud laenudest ettevõtja Landsbanki varade hulka, mistõttu pole ettevõtja Landsbankinn saanud kunagi sellisel määral finantsvõimendust kui ettevõtja Landsbanki. Restruktureerimiskava kohaselt tähendab see, et panga bilansi finantsvõimenduse vähendamise küsimus lahendati põhimõtteliselt juba 2008. aasta oktoobris. |
| --- | --- |

(106)

Nagu eespool märgitud, kanti 2008. aasta oktoobri jooksul suurem osa ettevõtja Landsbanki kodumaistest varadest ja kohustustest üle ettevõtjale Landsbankinn. Selle protsessi tulemusena jäi enamik hulgimüügituruga seotud laenudest ettevõtja Landsbanki varade hulka, mistõttu pole ettevõtja Landsbankinn saanud kunagi sellisel määral finantsvõimendust kui ettevõtja Landsbanki. Restruktureerimiskava kohaselt tähendab see, et panga bilansi finantsvõimenduse vähendamise küsimus lahendati põhimõtteliselt juba 2008. aasta oktoobris.

ii)   Tugeva omavahendite suhtarvu ja elujõulise bilansi kehtestamine ja säilitamine

| (107) | Eespool kirjeldatud kapitaliseerimismeetmete ja pärast panga loomist toimunud arengute, eelkõige varade väärtuse ümberhindamise (täpsemalt käsitletakse seda allpool) tulemusena saavutas ettevõtja Landsbankinn kapitali adekvaatsuse määra, mis on märgatavalt suurem finantsjärelevalveameti kehtestatud kapitalinõuetest. Kapitali adekvaatsuse määr kasvas 13,0 %-lt 2008. aasta lõpus 15 %-le 2009. aasta lõpus, 19,5 %-le 2010. aasta lõpus ja 21,4 %-le 2011. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(107)

Eespool kirjeldatud kapitaliseerimismeetmete ja pärast panga loomist toimunud arengute, eelkõige varade väärtuse ümberhindamise (täpsemalt käsitletakse seda allpool) tulemusena saavutas ettevõtja Landsbankinn kapitali adekvaatsuse määra, mis on märgatavalt suurem finantsjärelevalveameti kehtestatud kapitalinõuetest. Kapitali adekvaatsuse määr kasvas 13,0 %-lt 2008. aasta lõpus 15 %-le 2009. aasta lõpus, 19,5 %-le 2010. aasta lõpus ja 21,4 %-le 2011. aasta lõpus.

| (108) | Restruktureerimiskava kohaselt peaks see määr restruktureerimisperioodil veelgi kasvama ja jõudma 2014. aasta lõpuks [> 20] % tasemele. Seega loodab ettevõtja Landsbankinn säilitada restruktureerimisperioodil ja pärast seda finantsjärelevalveameti kehtestatud kapitalinõuetest palju kõrgema taseme. [...]. |
| --- | --- |

(108)

Restruktureerimiskava kohaselt peaks see määr restruktureerimisperioodil veelgi kasvama ja jõudma 2014. aasta lõpuks [> 20] % tasemele. Seega loodab ettevõtja Landsbankinn säilitada restruktureerimisperioodil ja pärast seda finantsjärelevalveameti kehtestatud kapitalinõuetest palju kõrgema taseme. [...].

| (109) | Sellel perioodil bilansimaht tõenäoliselt veidi väheneb, umbes 1 135 miljardilt Islandi kroonilt [...] miljardile Islandi kroonile. Bilansi aktiva poolel väheneb omakapitali ja omakapitaliinstrumentide osatähtsus suurel määral, seda tegutsevate äriühingute kavandatava müügi tõttu. Sarnaselt väheneb eeldatavasti finantseerimisasutustele antud laenude maht ligikaudu [...] % kuni 2014. aastani. Teisest küljest suurenevad klientidele antavad laenud restruktureerimiskava kohaselt ligikaudu [...] % [...] miljardi Islandi kroonini. |
| --- | --- |

(109)

Sellel perioodil bilansimaht tõenäoliselt veidi väheneb, umbes 1 135 miljardilt Islandi kroonilt [...] miljardile Islandi kroonile. Bilansi aktiva poolel väheneb omakapitali ja omakapitaliinstrumentide osatähtsus suurel määral, seda tegutsevate äriühingute kavandatava müügi tõttu. Sarnaselt väheneb eeldatavasti finantseerimisasutustele antud laenude maht ligikaudu [...] % kuni 2014. aastani. Teisest küljest suurenevad klientidele antavad laenud restruktureerimiskava kohaselt ligikaudu [...] % [...] miljardi Islandi kroonini.

| (110) | Kohustuste poole peal suureneb hoiuste osatähtsus (praeguselt ligikaudu 444 miljardilt Islandi kroonilt [...] miljardi Islandi kroonini), samas kui tagatud võlakirjade ning finantseerimisasutuste ja keskpanga ees võetud kohustuste osakaal väheneb. |
| --- | --- |

(110)

Kohustuste poole peal suureneb hoiuste osatähtsus (praeguselt ligikaudu 444 miljardilt Islandi kroonilt [...] miljardi Islandi kroonini), samas kui tagatud võlakirjade ning finantseerimisasutuste ja keskpanga ees võetud kohustuste osakaal väheneb.

iii)   Rahuldava kasumlikkuse saavutamine

| (111) | Restruktureerimiskava kohaselt, ja nagu nähtub allpool esitatud tabelist 2, on ettevõtja Landsbankinn omakapitali investeeringute tulusus olnud positiivne alates 2009. aastast.

  Tabel 2


  Varasemate perioodide omakapitali investeeringute tulusus









  (protsentides) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| Omakapitali investeeringute tulusus (ROE (41)) | 9,5 | 15,9 | 8,8 |

(111)

Restruktureerimiskava kohaselt, ja nagu nähtub allpool esitatud tabelist 2, on ettevõtja Landsbankinn omakapitali investeeringute tulusus olnud positiivne alates 2009. aastast.

Tabel 2

Varasemate perioodide omakapitali investeeringute tulusus

(protsentides)

2009

2010

2011

Omakapitali investeeringute tulusus (ROE (41))

9,5

15,9

8,8

Peale selle, restruktureerimiskavas prognoositakse omakapitali investeeringute tulusust ülejäänud restruktureerimisperioodiks (tabel 3).

Tabel 3

Omakapitali investeeringute tulususe prognoos

| (protsentides) |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 |
| Omakapitali investeeringute tulusus (ROE) | [5–15] | [5–15] | [5–15] |

(protsentides)

2012

2013

2014

Omakapitali investeeringute tulusus (ROE)

[5–15]

[5–15]

[5–15]

| (112) | See prognoos on koostatud restruktureerimiskavas sisalduva üksikasjalikuma finantsplaneerimise tulemusena:






  — | tegevustulu suureneb umbes 30 miljardilt Islandi kroonilt [...] miljardi Islandi kroonini, samas kui kasum püsib suhteliselt stabiilsena, püsides aastas [...] miljardi Islandi krooni ligidal; |
| --- | --- | --- |

(112)

See prognoos on koostatud restruktureerimiskavas sisalduva üksikasjalikuma finantsplaneerimise tulemusena:

—

tegevustulu suureneb umbes 30 miljardilt Islandi kroonilt [...] miljardi Islandi kroonini, samas kui kasum püsib suhteliselt stabiilsena, püsides aastas [...] miljardi Islandi krooni ligidal;

| — | netotulu kõigub [...] ja [...] miljardi Islandi krooni vahel; |
| --- | --- |

—

netotulu kõigub [...] ja [...] miljardi Islandi krooni vahel;

| — | tulud teenus- ja vahendustasudest suurenevad eeldatavasti umbes [...] % ligikaudu 4 miljardilt Islandi kroonilt [...] miljardi Islandi kroonini; |
| --- | --- |

—

tulud teenus- ja vahendustasudest suurenevad eeldatavasti umbes [...] % ligikaudu 4 miljardilt Islandi kroonilt [...] miljardi Islandi kroonini;

| — | netointressimarginaal väheneb eeldatavasti [...] % 2012. aastal [...] %-ni 2014. aastal; |
| --- | --- |

—

netointressimarginaal väheneb eeldatavasti [...] % 2012. aastal [...] %-ni 2014. aastal;

| — | töötajate arv väheneb prognooside kohaselt ligikaudu [...] võrra 1158-lt [...]-ni 2016. aastal; |
| --- | --- |

—

töötajate arv väheneb prognooside kohaselt ligikaudu [...] võrra 1158-lt [...]-ni 2016. aastal;

| — | kulude ja tulude suhe väheneb eeldatavasti 57,2 %-lt 2011. aastal [...] %-ni 2014. aastal. |
| --- | --- |

—

kulude ja tulude suhe väheneb eeldatavasti 57,2 %-lt 2011. aastal [...] %-ni 2014. aastal.

| (113) | Islandi ametiasutuste sõnul on ettevõtja Landsbankinn saavutanud pärast asutamist tugevaid tulemusi teataval määral tänu asjaolule, et ettevõtjalt Landsbanki omandatud laenuportfelli kuuluvate varade väärtust on pärast ülevõtmist olulisel määral suurendatud. Kuigi seda väärtuse suurenemist kompenseerib teataval määral tingimuslik võlakiri, on ja jääb diskonto panga tulude tähtsaks osaks sellel ajal, kui laenuportfelli restruktureeritakse. |
| --- | --- |

(113)

Islandi ametiasutuste sõnul on ettevõtja Landsbankinn saavutanud pärast asutamist tugevaid tulemusi teataval määral tänu asjaolule, et ettevõtjalt Landsbanki omandatud laenuportfelli kuuluvate varade väärtust on pärast ülevõtmist olulisel määral suurendatud. Kuigi seda väärtuse suurenemist kompenseerib teataval määral tingimuslik võlakiri, on ja jääb diskonto panga tulude tähtsaks osaks sellel ajal, kui laenuportfelli restruktureeritakse.

| (114) | Selle seisukoha toetuseks on Islandi ametiasutused esitanud kalkulatsiooni (tabel 4), mis näitab, millised oleksid olnud aastased tulemused, kui ei oleks rakendatud kõnealust diskontot ja muid erakorralisi meetmeid.

  Tabel 4


  Kasum, v.a erakorralised kirjed | 7.10.2008–31.12.2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012. aasta
  eelarve | 2013. aasta
  eelarve | 2014. aasta
  eelarve | 2015. aasta
  eelarve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aastane kasum | – 6 936 | 14 332 | 27 231 | 16 957 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tulususe korrigeerimine: | | | | | | | | |
| Üle kantud varade väärtuse ümberhindamine | | – 23 772 | – 49 702 | – 58 489 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tingimusliku võlakirja õiglase väärtuse muutumine | | 10 241 | 16 269 | 34 316 | | | | |
| Välisvaluutas tehtud tehinguid käsitlevad kohtuotsused | | 0 | 18 158 | 40 726 | | | | |
| Aktsiad ja võlakirjad | | – 7 983 | – 7 318 | – 18 017 | | | | |
| Välisvaluuta kasum/kahjum | | 3 000 | – 14 623 | 759 | | | | |
| Lõpetatud tegevusvaldkonnad | | – 693 | – 2 769 | – 6 255 | | | | |
| Aktsiapositsioonide rahastamiskulu | | 2 804 | 1 019 | 1 223 | | | | |
| Korrigeeritud tulusus | | – 2 072 | – 11 735 | 11 221 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Omakapitali investeeringute korrigeeritud tulusus | | – 1,4 % | – 6,9 % | 5,8 % | [5–10]% | [5–10]% | [5–10]% | [5-10]% |

(114)

Selle seisukoha toetuseks on Islandi ametiasutused esitanud kalkulatsiooni (tabel 4), mis näitab, millised oleksid olnud aastased tulemused, kui ei oleks rakendatud kõnealust diskontot ja muid erakorralisi meetmeid.

Tabel 4

Kasum, v.a erakorralised kirjed

7.10.2008–31.12.2008

2009

2010

2011

2012. aasta

eelarve

2013. aasta

eelarve

2014. aasta

eelarve

2015. aasta

eelarve

Aastane kasum

– 6 936

14 332

27 231

16 957

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulususe korrigeerimine:

Üle kantud varade väärtuse ümberhindamine

– 23 772

– 49 702

– 58 489

[...]

[...]

[...]

[...]

Tingimusliku võlakirja õiglase väärtuse muutumine

10 241

16 269

34 316

Välisvaluutas tehtud tehinguid käsitlevad kohtuotsused

0

18 158

40 726

Aktsiad ja võlakirjad

– 7 983

– 7 318

– 18 017

Välisvaluuta kasum/kahjum

3 000

– 14 623

759

Lõpetatud tegevusvaldkonnad

– 693

– 2 769

– 6 255

Aktsiapositsioonide rahastamiskulu

2 804

1 019

1 223

Korrigeeritud tulusus

– 2 072

– 11 735

11 221

[...]

[...]

[...]

[...]

Omakapitali investeeringute korrigeeritud tulusus

– 1,4 %

– 6,9 %

5,8 %

[5–10]%

[5–10]%

[5–10]%

[5-10]%

| (115) | Nende andmete kohaselt oleks pank alates 2010. aastast alates siiski kasumit teeninud ja teeniks samuti kasumit ülejäänud restruktureerimisperioodil ka ilma diskontota (42). |
| --- | --- |

(115)

Nende andmete kohaselt oleks pank alates 2010. aastast alates siiski kasumit teeninud ja teeniks samuti kasumit ülejäänud restruktureerimisperioodil ka ilma diskontota (42).

iv)   Tugeva likviidsuspositsiooni loomine ja säilitamine

| (116) | Likviidsusega seoses nõuab finantsjärelevalveamet, et sularaha või rahalaadsed varad peaksid moodustama 5 % nõudmiseni hoiustest ning pangad peaksid olema suutelised välja kannatama hoiuste hetkelise väljavoolu 20 % ulatuses. Lisaks kehtestab Islandi keskpank eeskirjad krediidiasutuste likviidsuse kohta, (43) mille kohaselt on krediidiasutuste likviidsed varad ja kohustused klassifitseeritud liigi ja tähtaja alusel ning neile on määratud riskile vastav kaal. Krediidiasutuste likviidsete varade maht peab olema suurem järgmise kolme kuu kohustustest. Eeskirjad näevad samuti ette teatava stressitesti, mille raames kohaldatakse diskontot erinevatele omavahenditele, kuid mille puhul eeldatakse ühelt poolt, et kõik kohustused tuleb tasuda tähtaja saabumisel, ja teiselt poolt, et osa muudest kohustustest, näiteks hoiustest, tuleb tasuda lühiajalise etteteatamisega või ilma etteteatamiseta. Islandi ametiasutuste sõnul järgib ettevõtja Landsbankinn eespool nimetatud eeskirju. Restruktureerimiskava kohaselt on ettevõtjal praegu tegelikult 42,5 % likviidseid varasid hoiuste kogumahu suhtes. |
| --- | --- |

(116)

Likviidsusega seoses nõuab finantsjärelevalveamet, et sularaha või rahalaadsed varad peaksid moodustama 5 % nõudmiseni hoiustest ning pangad peaksid olema suutelised välja kannatama hoiuste hetkelise väljavoolu 20 % ulatuses. Lisaks kehtestab Islandi keskpank eeskirjad krediidiasutuste likviidsuse kohta, (43) mille kohaselt on krediidiasutuste likviidsed varad ja kohustused klassifitseeritud liigi ja tähtaja alusel ning neile on määratud riskile vastav kaal. Krediidiasutuste likviidsete varade maht peab olema suurem järgmise kolme kuu kohustustest. Eeskirjad näevad samuti ette teatava stressitesti, mille raames kohaldatakse diskontot erinevatele omavahenditele, kuid mille puhul eeldatakse ühelt poolt, et kõik kohustused tuleb tasuda tähtaja saabumisel, ja teiselt poolt, et osa muudest kohustustest, näiteks hoiustest, tuleb tasuda lühiajalise etteteatamisega või ilma etteteatamiseta. Islandi ametiasutuste sõnul järgib ettevõtja Landsbankinn eespool nimetatud eeskirju. Restruktureerimiskava kohaselt on ettevõtjal praegu tegelikult 42,5 % likviidseid varasid hoiuste kogumahu suhtes.

| (117) | Peale selle, Islandi ametiasutuste sõnul on ettevõtja Landsbankinn hiljuti muutnud oma likviidsuspoliitikat, et järgida Basel III nõudeid ja tagada nende täitmine. Praegu on ettevõtja likviidsuskattekordaja [...] %. |
| --- | --- |

(117)

Peale selle, Islandi ametiasutuste sõnul on ettevõtja Landsbankinn hiljuti muutnud oma likviidsuspoliitikat, et järgida Basel III nõudeid ja tagada nende täitmine. Praegu on ettevõtja likviidsuskattekordaja [...] %.

| (118) | Panga likviidsuspositsiooni mõju stressi, näiteks kapitalikontrollide viivitamatu kaotamise korral kirjeldatakse täiendavalt allpool. |
| --- | --- |

(118)

Panga likviidsuspositsiooni mõju stressi, näiteks kapitalikontrollide viivitamatu kaotamise korral kirjeldatakse täiendavalt allpool.

v)   Nii kodumajapidamiste kui ka ettevõtjate laenuportfellide ümberkorraldamise lõpuleviimine

| (119) | Enne 2008. aastal aset leidnud finantskriisi suurenes nii panga era- kui ka äriklientide võlakoormus. Kui kriisi alguses toimus majanduslangus ja eelkõige kukkusid kinnisvarahinnad, ei suutnud ootamatult ülevõimendatud kliendid sageli oma võlga enam teenindada ja nende omakapital muutus negatiivseks. Lisaks Islandi majandusliku heaolu üldisele ohtuseadmisele hakkas panga laenuportfelli kvaliteedi järsk halvenemine ohustama suuresti panga edasist elujõulisust. Sel põhjusel sai kodumajapidamistele ja ettevõtjatele antud laenude portfellide restruktureerimine (finantsvõimenduse vähendamine) vastavalt restruktureerimiskavale ettevõtja Landsbankinn jaoks prioriteediks. |
| --- | --- |

(119)

Enne 2008. aastal aset leidnud finantskriisi suurenes nii panga era- kui ka äriklientide võlakoormus. Kui kriisi alguses toimus majanduslangus ja eelkõige kukkusid kinnisvarahinnad, ei suutnud ootamatult ülevõimendatud kliendid sageli oma võlga enam teenindada ja nende omakapital muutus negatiivseks. Lisaks Islandi majandusliku heaolu üldisele ohtuseadmisele hakkas panga laenuportfelli kvaliteedi järsk halvenemine ohustama suuresti panga edasist elujõulisust. Sel põhjusel sai kodumajapidamistele ja ettevõtjatele antud laenude portfellide restruktureerimine (finantsvõimenduse vähendamine) vastavalt restruktureerimiskavale ettevõtja Landsbankinn jaoks prioriteediks.

| (120) | Islandi ametiasutuste sõnul on ettevõtja Landsbankinn töötanud välja spetsiaalsed võlaleevenduskavad ja teinud koostööd riiklike ja teiste pankadega võlavähendusmeetmete küsimuses (nt hüpoteegi korrigeerimine 110 %-le) (44). |
| --- | --- |

(120)

Islandi ametiasutuste sõnul on ettevõtja Landsbankinn töötanud välja spetsiaalsed võlaleevenduskavad ja teinud koostööd riiklike ja teiste pankadega võlavähendusmeetmete küsimuses (nt hüpoteegi korrigeerimine 110 %-le) (44).

| (121) | 30. märtsiks 2012 oli restruktureeritud üle 75 % võlgades ettevõtja, kelle kohustused panga ees ületasid 100 miljardit Islandi krooni, ning restruktureeritud oli üle 75 % koguvõlast. Restruktureerimiskavas eeldatakse, et 2012. aasta lõpuks on see näitaja suurenenud 92 %-ni. Peale selle, juba restruktureeritud laene makstakse tagasi suures osas õigeaegselt. Näiteks on üle 30 päeva pikkuse võlgnevusega laene ainult 2,6 % juba restruktureeritud äriühingute laenude kogumahust. |
| --- | --- |

(121)

30. märtsiks 2012 oli restruktureeritud üle 75 % võlgades ettevõtja, kelle kohustused panga ees ületasid 100 miljardit Islandi krooni, ning restruktureeritud oli üle 75 % koguvõlast. Restruktureerimiskavas eeldatakse, et 2012. aasta lõpuks on see näitaja suurenenud 92 %-ni. Peale selle, juba restruktureeritud laene makstakse tagasi suures osas õigeaegselt. Näiteks on üle 30 päeva pikkuse võlgnevusega laene ainult 2,6 % juba restruktureeritud äriühingute laenude kogumahust.

vi)   Rahastamisstrateegia parandamine

| (122) | Islandi ametiasutuste sõnul on ettevõtja Landsbankinn rahastamisprofiil piisavalt mitmekesine ning lühiajaliselt või keskpikas perspektiivis ei oodata suure refinantseerimisvajaduse tekkimist. Rahastamisallikate koosseis on praegu ligikaudu järgmine: 10 % moodustavad finantseerimisasutuste hoiused, 40 % klientide hoiused (millest 80 % on nõudmiseni hoiused ja 20 % on kuni viieaastased tähtajalised hoiused), 30 % tagatud laenud, mille tähtaeg saabub ajavahemikul 2014–2018, ja 20 % moodustavad omavahendid. |
| --- | --- |

(122)

Islandi ametiasutuste sõnul on ettevõtja Landsbankinn rahastamisprofiil piisavalt mitmekesine ning lühiajaliselt või keskpikas perspektiivis ei oodata suure refinantseerimisvajaduse tekkimist. Rahastamisallikate koosseis on praegu ligikaudu järgmine: 10 % moodustavad finantseerimisasutuste hoiused, 40 % klientide hoiused (millest 80 % on nõudmiseni hoiused ja 20 % on kuni viieaastased tähtajalised hoiused), 30 % tagatud laenud, mille tähtaeg saabub ajavahemikul 2014–2018, ja 20 % moodustavad omavahendid.

| (123) | Nagu eespool märgitud, on hoiused ettevõtja Landsbankinn kõige olulisem rahastamisallikas. Restruktureerimiskava kohaselt suureneb hoiuste tähtsus restruktureerimisperioodil veelgi. Samal ajal kavatseb ettevõtja Landsbankinn suurendada tähtajaliste hoiuste osakaalu, et neid rohkem siduda. |
| --- | --- |

(123)

Nagu eespool märgitud, on hoiused ettevõtja Landsbankinn kõige olulisem rahastamisallikas. Restruktureerimiskava kohaselt suureneb hoiuste tähtsus restruktureerimisperioodil veelgi. Samal ajal kavatseb ettevõtja Landsbankinn suurendada tähtajaliste hoiuste osakaalu, et neid rohkem siduda.

| (124) | Tagatud laenud jäävad oluliseks rahastamisallikaks. Need on ka kõige tõenäolisemaks refinantseerimisvõimaluseks siis, kui saabub praeguste tagatud laenude tähtaeg, samas kui tagamata võlakirjade emiteerimine ei ole ettevõtja Landsbankinn jaoks lühikese või keskmise pikkusega tähtaja jooksul tõenäoline rahastamisvõimalus. Pank kavatseb pikaajalisi varasid, nagu hüpoteegid, rahastada edaspidi tagatud võlakirjadega ning see võib moodustada kuni 5 % panga kogurahastamisest tulevikus. Eeldatavasti ei tohiks see järelevalveametile esitatud restruktureerimiskavaga hõlmatud ajavahemiku jooksul siiski veel teoks saada. |
| --- | --- |

(124)

Tagatud laenud jäävad oluliseks rahastamisallikaks. Need on ka kõige tõenäolisemaks refinantseerimisvõimaluseks siis, kui saabub praeguste tagatud laenude tähtaeg, samas kui tagamata võlakirjade emiteerimine ei ole ettevõtja Landsbankinn jaoks lühikese või keskmise pikkusega tähtaja jooksul tõenäoline rahastamisvõimalus. Pank kavatseb pikaajalisi varasid, nagu hüpoteegid, rahastada edaspidi tagatud võlakirjadega ning see võib moodustada kuni 5 % panga kogurahastamisest tulevikus. Eeldatavasti ei tohiks see järelevalveametile esitatud restruktureerimiskavaga hõlmatud ajavahemiku jooksul siiski veel teoks saada.

vii)   Kulutõhususe parandamine

| (125) | Restruktureerimiskava kohaselt jätkab ettevõtja Landsbankinn keskendumist tõhusale ja lihtsustatud tegevusele, et tegeleda infrastruktuurikulude suurenemisega, mis tuleneb regulatiivsete kontrollide karmistamisest, suuremast maksustamisest ja restruktureerimisega seotud kulutustest. |
| --- | --- |

(125)

Restruktureerimiskava kohaselt jätkab ettevõtja Landsbankinn keskendumist tõhusale ja lihtsustatud tegevusele, et tegeleda infrastruktuurikulude suurenemisega, mis tuleneb regulatiivsete kontrollide karmistamisest, suuremast maksustamisest ja restruktureerimisega seotud kulutustest.

| (126) | Restruktureerimiskavas eeldatakse, et üldised tegevuskulud vähenevad [...] % (arvestades inflatsiooni), tulenevalt peamiselt suutlikkusest liita pangaga ettevõtja Spkef ja teised tütarettevõtjad. Ettevõtja Landsbankinn arvates annab see võimaluse kulusid vähendada, eelkõige vähendades töötajate arvu ([...] % täiskohaga töötajatest järgmise kolme aasta jooksul). Peale selle märgib pank, et alustatud on suurt projekti, mille eesmärk on lihtsustada ettevõtja Landsbankinn teenuste ahelat. Lisaks on pank võtnud kohustuse sulgeda restruktureerimisperioodil [...] filiaali. Need meetmed, samuti töötajate arvu vähendamine, peaksid eeldatavasti vähendama kulude ja tulude suhet 57,2 %-lt 2011. aastal [...] %-ni 2014. aastal. |
| --- | --- |

(126)

Restruktureerimiskavas eeldatakse, et üldised tegevuskulud vähenevad [...] % (arvestades inflatsiooni), tulenevalt peamiselt suutlikkusest liita pangaga ettevõtja Spkef ja teised tütarettevõtjad. Ettevõtja Landsbankinn arvates annab see võimaluse kulusid vähendada, eelkõige vähendades töötajate arvu ([...] % täiskohaga töötajatest järgmise kolme aasta jooksul). Peale selle märgib pank, et alustatud on suurt projekti, mille eesmärk on lihtsustada ettevõtja Landsbankinn teenuste ahelat. Lisaks on pank võtnud kohustuse sulgeda restruktureerimisperioodil [...] filiaali. Need meetmed, samuti töötajate arvu vähendamine, peaksid eeldatavasti vähendama kulude ja tulude suhet 57,2 %-lt 2011. aastal [...] %-ni 2014. aastal.

viii)   Riskijuhtimise parandamine

| (127) | Ettevõtja Landsbankinn on teatanud järelevalveametile, et üks tema prioriteete on parandada riskijuhtimistavasid. Sellega seoses on ettevõtja Landsbankinn loonud riskijuhtimisdivisjoni. Divisjon vastutab kogu tavapärase riskijuhtimise eest ning tururiski, likviidsusriski, tegevusriski ja krediidiriski mõõtmise ja hindamise eest. Ettevõtja Landsbankinn sõnul on riskijuhtimine palju paranenud tänu panga uuele organisatsioonilisele struktuurile. Divisjonil on 44 töötajat. |
| --- | --- |

(127)

Ettevõtja Landsbankinn on teatanud järelevalveametile, et üks tema prioriteete on parandada riskijuhtimistavasid. Sellega seoses on ettevõtja Landsbankinn loonud riskijuhtimisdivisjoni. Divisjon vastutab kogu tavapärase riskijuhtimise eest ning tururiski, likviidsusriski, tegevusriski ja krediidiriski mõõtmise ja hindamise eest. Ettevõtja Landsbankinn sõnul on riskijuhtimine palju paranenud tänu panga uuele organisatsioonilisele struktuurile. Divisjonil on 44 töötajat.

3.5.2.   Suutlikkus saavutada elujõulisus baas- ja stressistsenaariumi kohaselt

| (128) | Restruktureerimiskavas esitasid Islandi ametisasutused ettevõtja Landsbankinn kohta ühe baasstsenaariumi ja kolm stressistsenaariumi eesmärgiga näidata ettevõtja Landsbankinn suutlikkust saavutada pikaajaline elujõulisus ja ettevõtja vastupanuvõimet negatiivsetele makromajanduslikele arengutele. |
| --- | --- |

(128)

Restruktureerimiskavas esitasid Islandi ametisasutused ettevõtja Landsbankinn kohta ühe baasstsenaariumi ja kolm stressistsenaariumi eesmärgiga näidata ettevõtja Landsbankinn suutlikkust saavutada pikaajaline elujõulisus ja ettevõtja vastupanuvõimet negatiivsetele makromajanduslikele arengutele.

3.5.2.1.   Baasstsenaarium

| (129) | Eespool kirjeldatud restruktureerimiskava kujutab endast baasstsenaariumi. Islandi ametiasutuste sõnul sarnanevad selle aluseks olevad makromajanduslikud näitajad Islandi keskpanga poolt järgmisteks aastateks koostatud baasprognoosi aluseks olevatele näitajatele ning need on kajastatud tabelis 5.

  Tabel 5


  Makromajanduslik prognoos, baasstsenaarium |
| --- | --- |

(129)

Eespool kirjeldatud restruktureerimiskava kujutab endast baasstsenaariumi. Islandi ametiasutuste sõnul sarnanevad selle aluseks olevad makromajanduslikud näitajad Islandi keskpanga poolt järgmisteks aastateks koostatud baasprognoosi aluseks olevatele näitajatele ning need on kajastatud tabelis 5.

Tabel 5

Makromajanduslik prognoos, baasstsenaarium

3.5.2.2.   Stressistsenaariumid

| (130) | Restruktureerimiskava sisaldab kolme stressistsenaariumi – väike majanduslangus, rahvusvaheline majandussurutis ja Islandi krooni odavnemine –, sealhulgas kirjeldatakse nende stsenaariumide koostamise metoodikat ja nende mõju panga omakapitalile. Stsenaariumide koostamisel on lähtutud väheusutavatest, kuid siiski võimalikest suurtest muutustest, mis toimuvad majanduskeskkonnas, kus pank tegutseb. Rahvusvahelise majandussurutise stsenaarium põhineb näiteks euroala potentsiaalsel lagunemisel ja sellel, millist mõju avaldab see Euroopa majandusele. Selle stsenaariumi puhul kasutataks järgmisi makromajanduslikke muutujaid.

  Tabel 6


  Rahvusvahelise majandussurutise stsenaariumiga seotud makromajanduslikud näitajad |
| --- | --- |

(130)

Restruktureerimiskava sisaldab kolme stressistsenaariumi – väike majanduslangus, rahvusvaheline majandussurutis ja Islandi krooni odavnemine –, sealhulgas kirjeldatakse nende stsenaariumide koostamise metoodikat ja nende mõju panga omakapitalile. Stsenaariumide koostamisel on lähtutud väheusutavatest, kuid siiski võimalikest suurtest muutustest, mis toimuvad majanduskeskkonnas, kus pank tegutseb. Rahvusvahelise majandussurutise stsenaarium põhineb näiteks euroala potentsiaalsel lagunemisel ja sellel, millist mõju avaldab see Euroopa majandusele. Selle stsenaariumi puhul kasutataks järgmisi makromajanduslikke muutujaid.

Tabel 6

Rahvusvahelise majandussurutise stsenaariumiga seotud makromajanduslikud näitajad

| (131) | Ettevõtja Landsbankinn esitatud stressitestis kasutatakse erinevaid meetodeid, mille abil hinnata nende kolme stsenaariumi põhjal mõju panga raamatupidamisaruannetele, laenukahjule ja majanduskapitalile. Näiteks allpool esitatud diagrammil 3 näidatakse, kuidas makseviivitusest tingitud kahjumäär on seotud SKP tulemusega.

  Diagramm 3


  SKP ja makseviivitusest tingitud kahjumäära seos


  [Joonis. Makseviivitusest tingitud kahjumäära ja SKP seos

  Väärtuseid ei avalikustata tulenevalt ametisaladuse hoidmise kohustusest] |
| --- | --- |

(131)

Ettevõtja Landsbankinn esitatud stressitestis kasutatakse erinevaid meetodeid, mille abil hinnata nende kolme stsenaariumi põhjal mõju panga raamatupidamisaruannetele, laenukahjule ja majanduskapitalile. Näiteks allpool esitatud diagrammil 3 näidatakse, kuidas makseviivitusest tingitud kahjumäär on seotud SKP tulemusega.

Diagramm 3

SKP ja makseviivitusest tingitud kahjumäära seos

[Joonis. Makseviivitusest tingitud kahjumäära ja SKP seos

Väärtuseid ei avalikustata tulenevalt ametisaladuse hoidmise kohustusest]

| (132) | Stressitesti peamise tulemusena leiti, et ettevõtja Landsbankinn kapitaliseeritus on selline, et kõigi stsenaariumide puhul täidab pank nii sisemisi kui ka väliseid kapitali adekvaatsuse miinimumnõudeid, ning restruktureerimiskava kohaselt on pangal tegelikult [...] % ülemäärast kapitali. |
| --- | --- |

(132)

Stressitesti peamise tulemusena leiti, et ettevõtja Landsbankinn kapitaliseeritus on selline, et kõigi stsenaariumide puhul täidab pank nii sisemisi kui ka väliseid kapitali adekvaatsuse miinimumnõudeid, ning restruktureerimiskava kohaselt on pangal tegelikult [...] % ülemäärast kapitali.

| (133) | Peale selle sisaldab ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskava panga likviidsuse määra kvaasi-stressitesti. Sellisel juhul eeldab pank, et kõik finantseerimisasutustesse paigutatud hoiused võetakse kohe välja, näiteks pärast kapitalikontrollide kaotamist. Islandi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt püsiks ettevõtja Landsbankinn likviidsuspositsioon isegi siis piisavalt tugev, eelkõige seetõttu, et ta saaks suhteliselt kiiresti ja ilma bilanssi ülemäära kahjulikult mõjutamata muuta likviidseks täiendavad varad, näiteks oma Islandi kroonides noteeritud hüpoteeklaenud (Islandi keskpangaga sõlmitavate laenutehingute kaudu). Diagramm 4 illustreerib seda stsenaariumi:

  Diagramm 4


  Põhiline likviidsuspositsioon pärast kõigi institutsionaalsete hoiuste väljavõtmist ja klientide muutlikku hoiuste väljavõtmist


  [Joonis. Ettevõtja Landsbankinn likviidsuspositsioon

  Väärtuseid ei avalikustata tulenevalt ametisaladuse hoidmise kohustusest] |
| --- | --- |

(133)

Peale selle sisaldab ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskava panga likviidsuse määra kvaasi-stressitesti. Sellisel juhul eeldab pank, et kõik finantseerimisasutustesse paigutatud hoiused võetakse kohe välja, näiteks pärast kapitalikontrollide kaotamist. Islandi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt püsiks ettevõtja Landsbankinn likviidsuspositsioon isegi siis piisavalt tugev, eelkõige seetõttu, et ta saaks suhteliselt kiiresti ja ilma bilanssi ülemäära kahjulikult mõjutamata muuta likviidseks täiendavad varad, näiteks oma Islandi kroonides noteeritud hüpoteeklaenud (Islandi keskpangaga sõlmitavate laenutehingute kaudu). Diagramm 4 illustreerib seda stsenaariumi:

Diagramm 4

Põhiline likviidsuspositsioon pärast kõigi institutsionaalsete hoiuste väljavõtmist ja klientide muutlikku hoiuste väljavõtmist

[Joonis. Ettevõtja Landsbankinn likviidsuspositsioon

Väärtuseid ei avalikustata tulenevalt ametisaladuse hoidmise kohustusest]

| (134) | Selle kalkulatsiooni kohaselt suudaks pank taluda täiendavat väljavõtmist mahus [...] % klientide hoiustest, ilma et tal tuleks hakata varasid likviidseks muutma. See tulemus näitab, et panga positsioon on hea, et tulla toime ootamatute likviidsushäiretega. |
| --- | --- |

(134)

Selle kalkulatsiooni kohaselt suudaks pank taluda täiendavat väljavõtmist mahus [...] % klientide hoiustest, ilma et tal tuleks hakata varasid likviidseks muutma. See tulemus näitab, et panga positsioon on hea, et tulla toime ootamatute likviidsushäiretega.

4.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE ALUSED, ETTEVÕTJAT SPKEF KÄSITLEV TEHING JA HOIUPANKU KÄSITLEVATE OTSUSTEGA AJUTISELT HEAKS KIIDETUD MEETMED

| (135) | Menetluse algatamise otsuses jõudis järelevalveamet esialgsele järeldusele, et Islandi riigi võetud meetmed ettevõtja Landsbankinn kapitaliseerimiseks hõlmavad riigiabi vastavalt EMP lepingu artiklile 61. Lisaks ei saanud järelevalveamet välistada, et riigiabiga oli tegemist ka hoiuste piiramatu tagamise puhul. Menetluse algatamise otsus ei hõlmanud abimeetmeid, mis on seotud ettevõtja SpSv omandamisega. Need meetmed kiitis järelevalveamet ajutiselt heaks hoiupanku käsitlevate otsustega. Käesolevas otsuses võtab järelevalveamet nende meetmete suhtes lõpliku seisukoha, sest need meetmed on jätkuvalt asjakohased käesoleva hindamise seisukohast. Menetluse algatamise otsus ei hõlmanud lisaks ka meetmeid, mis on seotud ettevõtja Spkef tegevuse üleviimisega ettevõtja Landsbankinn alla, ning seega käsitleb järelevalveamet allpool ka neid. |
| --- | --- |

(135)

Menetluse algatamise otsuses jõudis järelevalveamet esialgsele järeldusele, et Islandi riigi võetud meetmed ettevõtja Landsbankinn kapitaliseerimiseks hõlmavad riigiabi vastavalt EMP lepingu artiklile 61. Lisaks ei saanud järelevalveamet välistada, et riigiabiga oli tegemist ka hoiuste piiramatu tagamise puhul. Menetluse algatamise otsus ei hõlmanud abimeetmeid, mis on seotud ettevõtja SpSv omandamisega. Need meetmed kiitis järelevalveamet ajutiselt heaks hoiupanku käsitlevate otsustega. Käesolevas otsuses võtab järelevalveamet nende meetmete suhtes lõpliku seisukoha, sest need meetmed on jätkuvalt asjakohased käesoleva hindamise seisukohast. Menetluse algatamise otsus ei hõlmanud lisaks ka meetmeid, mis on seotud ettevõtja Spkef tegevuse üleviimisega ettevõtja Landsbankinn alla, ning seega käsitleb järelevalveamet allpool ka neid.

| (136) | Menetluse algatamise otsuses hinnatud meetmete nõuetele vastavusega seoses leidis järelevalveamet, et lõpliku seisukoha saab kujundada üksnes restruktureerimiskava alusel, mida ei oldud veel esitatud siis, kui järelevalveamet algatas ametliku uurimismenetluse 15. detsembril 2010. Eeskätt seetõttu, et rohkem kui kaks aastat pärast ettevõtja Landsbankinn asutamist ja üks aasta pärast ettevõtja Landsbanki võlausaldajatega kokkuleppe sõlmimist puudus restruktureerimiskava, väljendas järelevalveamet kahtlust, kas abi on EMP lepinguga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(136)

Menetluse algatamise otsuses hinnatud meetmete nõuetele vastavusega seoses leidis järelevalveamet, et lõpliku seisukoha saab kujundada üksnes restruktureerimiskava alusel, mida ei oldud veel esitatud siis, kui järelevalveamet algatas ametliku uurimismenetluse 15. detsembril 2010. Eeskätt seetõttu, et rohkem kui kaks aastat pärast ettevõtja Landsbankinn asutamist ja üks aasta pärast ettevõtja Landsbanki võlausaldajatega kokkuleppe sõlmimist puudus restruktureerimiskava, väljendas järelevalveamet kahtlust, kas abi on EMP lepinguga kokkusobiv.

4.1.   Huvitatud isikute märkused

| (137) | Järelevalveamet sai endise panga võlausaldajate nimel koostatud avalduse, milles võlausaldajad rõhutasid, et neid tuleb pidada huvitatud isikuteks, ning märkisid, et nad esitavad hilisemas etapis tõenäoliselt lisamärkuseid. |
| --- | --- |

(137)

Järelevalveamet sai endise panga võlausaldajate nimel koostatud avalduse, milles võlausaldajad rõhutasid, et neid tuleb pidada huvitatud isikuteks, ning märkisid, et nad esitavad hilisemas etapis tõenäoliselt lisamärkuseid.

4.2.   Islandi ametiasutuste märkused

| (138) | Islandi ametiasutused nõustuvad, et ettevõtja NBI, uue nimega ettevõtja Landsbankinn, asutamisel võetud meetmed kujutavad endast riigiabi. Islandi ametiasutused leiavad, et meetmed on siiski kokkusobivad EMP lepinguga lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel, sest need on vajalikud, proportsionaalsed ja asjakohased, et kõrvaldada tõsine häire Islandi majanduses. Islandi ametiasutuste arvates on võetud meetmed kõigis aspektides kooskõlas järelevalveameti koostatud, riigiabi käsitlevates suunistes esitatud põhimõtetega ning nad väidavad, et riigiabi on vajalik ja seda antakse vähimal vajalikul määral. |
| --- | --- |

(138)

Islandi ametiasutused nõustuvad, et ettevõtja NBI, uue nimega ettevõtja Landsbankinn, asutamisel võetud meetmed kujutavad endast riigiabi. Islandi ametiasutused leiavad, et meetmed on siiski kokkusobivad EMP lepinguga lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel, sest need on vajalikud, proportsionaalsed ja asjakohased, et kõrvaldada tõsine häire Islandi majanduses. Islandi ametiasutuste arvates on võetud meetmed kõigis aspektides kooskõlas järelevalveameti koostatud, riigiabi käsitlevates suunistes esitatud põhimõtetega ning nad väidavad, et riigiabi on vajalik ja seda antakse vähimal vajalikul määral.

| (139) | Peale selle rõhutavad Islandi ametiasutused, et ettevõtja Landsbanki endised aktsionärid on kaotanud kõik oma aktsiad ja ei ole saanud riigilt mingit hüvitist ning et abi andmisel soovitakse minimeerida negatiivse mõju edasikandumist konkurentidele. |
| --- | --- |

(139)

Peale selle rõhutavad Islandi ametiasutused, et ettevõtja Landsbanki endised aktsionärid on kaotanud kõik oma aktsiad ja ei ole saanud riigilt mingit hüvitist ning et abi andmisel soovitakse minimeerida negatiivse mõju edasikandumist konkurentidele.

| (140) | Seoses ettevõtja Spkef tegevuse üleviimisega ettevõtja Landsbankinn alla tunnistavad Islandi ametiasutused, et riigi kohustus hüvitada üle kantud varade ja üle kantud kohustuste väärtuse vahe kujutab endast riigiabi vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 1, kuigi ollakse seisukohal, et kokkuleppe laad ei võimalda ettevõtjal Landsbankinn saada otsest rahalist eelist. Nad nõustuvad siiski, et meetmega võidakse tugevdada ettevõtja Landsbankinn positsiooni, sest sellega suurendatakse ettevõtja kliendibaasi ja võidakse luua võimalusi tegevuse lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

(140)

Seoses ettevõtja Spkef tegevuse üleviimisega ettevõtja Landsbankinn alla tunnistavad Islandi ametiasutused, et riigi kohustus hüvitada üle kantud varade ja üle kantud kohustuste väärtuse vahe kujutab endast riigiabi vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõikele 1, kuigi ollakse seisukohal, et kokkuleppe laad ei võimalda ettevõtjal Landsbankinn saada otsest rahalist eelist. Nad nõustuvad siiski, et meetmega võidakse tugevdada ettevõtja Landsbankinn positsiooni, sest sellega suurendatakse ettevõtja kliendibaasi ja võidakse luua võimalusi tegevuse lihtsustamiseks.

| (141) | Igal juhul kinnitavad Islandi ametiasutused, et abi on kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b. Kuna riigi panus piirdub täpselt varade ja kohustuste vahe katmisega ning kõnealuse vahe määrab kindlaks sõltumatu komitee, väidavad Islandi ametiasutused, et piirdutakse minimaalselt vajaliku abiga. Nad väidavad, et abi on ka proportsionaalne, sest ettevõtja Landsbankinn oli ainus pank, kes sai sel ajal üle võtta ettevõtja Spkef tegevuse, ning et alternatiivide – nagu finantsjärelevalveameti poolt pealesurutud ühinemine – kasutamine oleks põhjustanud suuremat kahjulikku mõju ja olnud riigile kulukam. |
| --- | --- |

(141)

Igal juhul kinnitavad Islandi ametiasutused, et abi on kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b. Kuna riigi panus piirdub täpselt varade ja kohustuste vahe katmisega ning kõnealuse vahe määrab kindlaks sõltumatu komitee, väidavad Islandi ametiasutused, et piirdutakse minimaalselt vajaliku abiga. Nad väidavad, et abi on ka proportsionaalne, sest ettevõtja Landsbankinn oli ainus pank, kes sai sel ajal üle võtta ettevõtja Spkef tegevuse, ning et alternatiivide – nagu finantsjärelevalveameti poolt pealesurutud ühinemine – kasutamine oleks põhjustanud suuremat kahjulikku mõju ja olnud riigile kulukam.

| (142) | Islandi ametiasutuste arvates ei hõlma hoiuste tagamine riigiabi andmist. |
| --- | --- |

(142)

Islandi ametiasutuste arvates ei hõlma hoiuste tagamine riigiabi andmist.

4.3.   Islandi ametiasutuste võetud kohustused

| (143) | Islandi ametiasutused on võtnud rea kohustusi, kusjuures enamik neist on seotud hinnatava abi põhjustatud konkurentsimoonutustega. Need kohustused on esitatud lisas. |
| --- | --- |

(143)

Islandi ametiasutused on võtnud rea kohustusi, kusjuures enamik neist on seotud hinnatava abi põhjustatud konkurentsimoonutustega. Need kohustused on esitatud lisas.

II.   HINDAMINE

1.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (144) | EMP lepingu artikli 61 lõike 1 sõnastus on järgmine:
  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(144)

EMP lepingu artikli 61 lõike 1 sõnastus on järgmine:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

| (145) | Järelevalveamet hindab allpool järgmisi meetmeid (45):






  — | Islandi riigi poolt uuele pangale antud esialgne käibekapital; |
| --- | --- | --- |

(145)

Järelevalveamet hindab allpool järgmisi meetmeid (45):

—

Islandi riigi poolt uuele pangale antud esialgne käibekapital;

| — | uue panga (algne) täielik riigipoolne kapitaliseerimine ja enamusosaluse jätmine riigile. |
| --- | --- |

—

uue panga (algne) täielik riigipoolne kapitaliseerimine ja enamusosaluse jätmine riigile.

Edaspidi nimetatakse eespool kirjeldatud meetmeid ühiselt „kapitaliseerimismeetmeteks”. Lisaks hindab järelevalveamet järgmist:

| — | Islandi valitsuse garantii tagada kõigis Islandi pankades hoitavad kodumaised hoiused ning |
| --- | --- |

—

Islandi valitsuse garantii tagada kõigis Islandi pankades hoitavad kodumaised hoiused ning

| — | ettevõtja Spkef tegevuse üleviimine ettevõtja Landsbankinn alla (edaspidi „ettevõtjat Spkef käsitlev tehing”). |
| --- | --- |

—

ettevõtja Spkef tegevuse üleviimine ettevõtja Landsbankinn alla (edaspidi „ettevõtjat Spkef käsitlev tehing”).

| (146) | Järelevalveamet tuleb samuti meelde, et ajutiselt heaks kiidetud päästemeetmed, mis võeti ettevõtja SpSv suhtes, kes nüüd liidetakse ettevõtjaga Landsbankinn, kujutavad endast riigiabi, mille lõplik kokkusobivus EMP lepinguga sõltub ühinemisel tekkinud üksuse jaoks koostatud restruktureerimiskavast. |
| --- | --- |

(146)

Järelevalveamet tuleb samuti meelde, et ajutiselt heaks kiidetud päästemeetmed, mis võeti ettevõtja SpSv suhtes, kes nüüd liidetakse ettevõtjaga Landsbankinn, kujutavad endast riigiabi, mille lõplik kokkusobivus EMP lepinguga sõltub ühinemisel tekkinud üksuse jaoks koostatud restruktureerimiskavast.

1.1.   Riigi ressursside olemasolu

| (147) | Nagu järelevalveamet menetluse algatamise otsuses juba esialgselt järeldas, on selge, et kapitaliseerimismeetmeid rahastatakse Islandi riigikassa eraldatud riigi ressurssidest. Ettevõtjat Spkef käsitleva tehingu puhul võttis riik riski, et ettevõtja Spkef varad ei ole piisavad selleks, et katta ettevõtjalt Spkef üle kantud kohustusi (hoiuseid). Põhimõtteliselt lubas riik katta puudujäägi, mis tähendas riigi ressursside (võimalikku) ülekandmist. Nagu eespool märgitud, tegi vahekohtukomitee hiljuti otsuse, mille kohaselt pidi riik maksma ettevõtjale Landsbankinn 19,2 miljardit Islandi krooni. Sellepärast on ilmne, et kõnealune meede hõlmab riigi ressursside ülekandmist. |
| --- | --- |

(147)

Nagu järelevalveamet menetluse algatamise otsuses juba esialgselt järeldas, on selge, et kapitaliseerimismeetmeid rahastatakse Islandi riigikassa eraldatud riigi ressurssidest. Ettevõtjat Spkef käsitleva tehingu puhul võttis riik riski, et ettevõtja Spkef varad ei ole piisavad selleks, et katta ettevõtjalt Spkef üle kantud kohustusi (hoiuseid). Põhimõtteliselt lubas riik katta puudujäägi, mis tähendas riigi ressursside (võimalikku) ülekandmist. Nagu eespool märgitud, tegi vahekohtukomitee hiljuti otsuse, mille kohaselt pidi riik maksma ettevõtjale Landsbankinn 19,2 miljardit Islandi krooni. Sellepärast on ilmne, et kõnealune meede hõlmab riigi ressursside ülekandmist.

| (148) | Hoiuste tagamisega seoses rõhutab järelevalveamet kohe alguses, et hinnatakse ainult täiendavat hoiuste tagamise skeemi, mida on kirjeldatud eespool ja mis koosneb põhimõtteliselt Islandi valitsuse tehtud avaldustest, et riiklikesse kommerts- ja hoiupankadesse ja nende Islandi filiaalidesse paigutatud hoiused on täielikult tagatud. |
| --- | --- |

(148)

Hoiuste tagamisega seoses rõhutab järelevalveamet kohe alguses, et hinnatakse ainult täiendavat hoiuste tagamise skeemi, mida on kirjeldatud eespool ja mis koosneb põhimõtteliselt Islandi valitsuse tehtud avaldustest, et riiklikesse kommerts- ja hoiupankadesse ja nende Islandi filiaalidesse paigutatud hoiused on täielikult tagatud.

| (149) | See hindamine ei mõjuta järelevalveameti seisukohta seoses seaduse nr 98/1999 ja Islandi valitsuse ning hoiustajate ja investorite tagatisfondi finantskriisi aegse tegevuse kokkusobivusega EMP õigusega, eelkõige direktiiviga 94/19/EÜ. Direktiivide 97/9/EÜ ja 94/19/EÜ rakendamisega seoses on järelevalveamet seisukohal, et sel määral, mil sellised meetmed kujutavad endast riigiabi, ei põhjusta riigi ressursside kasutamine EMP õigusnormides sätestatud kohustuste täitmiseks üldiselt probleeme EMP lepingu artikli 61 alusel. Käesolevas otsuses ei käsitleta seega neid meetmeid. |
| --- | --- |

(149)

See hindamine ei mõjuta järelevalveameti seisukohta seoses seaduse nr 98/1999 ja Islandi valitsuse ning hoiustajate ja investorite tagatisfondi finantskriisi aegse tegevuse kokkusobivusega EMP õigusega, eelkõige direktiiviga 94/19/EÜ. Direktiivide 97/9/EÜ ja 94/19/EÜ rakendamisega seoses on järelevalveamet seisukohal, et sel määral, mil sellised meetmed kujutavad endast riigiabi, ei põhjusta riigi ressursside kasutamine EMP õigusnormides sätestatud kohustuste täitmiseks üldiselt probleeme EMP lepingu artikli 61 alusel. Käesolevas otsuses ei käsitleta seega neid meetmeid.

| (150) | Järelevalveamet märkis menetluse algatamise otsuses, et ta uurib täiendavalt, kas Islandi valitsuse eespool kirjeldatud avaldused on piisavalt täpsed, kindlad, tingimusteta ja õiguslikult siduvad, et need hõlmaksid riigi ressursside kaasamist (46). Hinnates nende kriteeriumide täitmist, märgib järelevalveamet, et avaldused hõlmasid siduvat riigi ressursside kaasamise kohustust, mida tõendab asjaolu, et Islandi riik on teinud kõik selleks, et kaitsta hoiustajate huve. Island ei ole mitte ainult muutnud pankrotivaras hoiuseid omavate isikute prioriteetsust (mis ei hõlmaks riigi ressursside kasutamist), vaid ta on ka teinud selgeks, et ta ei luba hoiustajatel mingit kahju kanda. Valitsuse üldine tagatis, mis laieneb kõigile riiklikesse kommerts- ja hoiupankadesse paigutatud hoiustele, erineb EMP õigusaktidel põhinevast mis tahes hoiuste tagamise skeemist lisaks ka seetõttu, et kaitse puhul ei kohaldata piirmäära ja meetmest kasu saavad pangad ei anna omalt poolt mingit rahalist panust. |
| --- | --- |

(150)

Järelevalveamet märkis menetluse algatamise otsuses, et ta uurib täiendavalt, kas Islandi valitsuse eespool kirjeldatud avaldused on piisavalt täpsed, kindlad, tingimusteta ja õiguslikult siduvad, et need hõlmaksid riigi ressursside kaasamist (46). Hinnates nende kriteeriumide täitmist, märgib järelevalveamet, et avaldused hõlmasid siduvat riigi ressursside kaasamise kohustust, mida tõendab asjaolu, et Islandi riik on teinud kõik selleks, et kaitsta hoiustajate huve. Island ei ole mitte ainult muutnud pankrotivaras hoiuseid omavate isikute prioriteetsust (mis ei hõlmaks riigi ressursside kasutamist), vaid ta on ka teinud selgeks, et ta ei luba hoiustajatel mingit kahju kanda. Valitsuse üldine tagatis, mis laieneb kõigile riiklikesse kommerts- ja hoiupankadesse paigutatud hoiustele, erineb EMP õigusaktidel põhinevast mis tahes hoiuste tagamise skeemist lisaks ka seetõttu, et kaitse puhul ei kohaldata piirmäära ja meetmest kasu saavad pangad ei anna omalt poolt mingit rahalist panust.

| (151) | Islandi valitsuse arusaama oma avaldusest näitavad riigi sekkumised finantssektorisse, mis on leidnud aset alates 2008. aasta oktoobrist ja mis on olnud motiveeritud kavatsusest kõnealust avaldust järgida. Need sekkumised on hõlmanud meetmeid finantseerimisasutuste hoiuste katmiseks, näiteks kolme kommertspanga asutamine, ettevõtja SPRON hoiuste ülekandmine ettevõtjasse Arion Bank, ettevõtja Straumur hoiuste ülekandmine ettevõtjasse Íslandsbanki, ettevõtjasse Sparisjódabanki Íslands paigutatud viie hoiupanga hoiuste ülevõtmine Islandi keskpanga poolt, ettevõtjasse Byr Savings Bank paigutatud hoiuste ülekandmine ettevõtjasse Byr hf, hoiuste ülekandmine ettevõtjast Keflavík Savings Bank ettevõtjasse SpKef ning riigi tagatise andmine ettevõtjasse SpKef paigutatud hoiustele pärast viimase liitmist ettevõtjaga Landsbankinn. |
| --- | --- |

(151)

Islandi valitsuse arusaama oma avaldusest näitavad riigi sekkumised finantssektorisse, mis on leidnud aset alates 2008. aasta oktoobrist ja mis on olnud motiveeritud kavatsusest kõnealust avaldust järgida. Need sekkumised on hõlmanud meetmeid finantseerimisasutuste hoiuste katmiseks, näiteks kolme kommertspanga asutamine, ettevõtja SPRON hoiuste ülekandmine ettevõtjasse Arion Bank, ettevõtja Straumur hoiuste ülekandmine ettevõtjasse Íslandsbanki, ettevõtjasse Sparisjódabanki Íslands paigutatud viie hoiupanga hoiuste ülevõtmine Islandi keskpanga poolt, ettevõtjasse Byr Savings Bank paigutatud hoiuste ülekandmine ettevõtjasse Byr hf, hoiuste ülekandmine ettevõtjast Keflavík Savings Bank ettevõtjasse SpKef ning riigi tagatise andmine ettevõtjasse SpKef paigutatud hoiustele pärast viimase liitmist ettevõtjaga Landsbankinn.

| (152) | Tegelikult on Islandi ametiasutused väitnud mitme riigiabijuhtumi puhul, mida järelevalveamet praegu uurib ja millest mõnda on eespool nimetatud, et vastav valitud meede oli Islandi riigi jaoks rahaliselt vähem koormav valik, et täita oma võetud kohustust kaitsta hoiuseid täiel määral. |
| --- | --- |

(152)

Tegelikult on Islandi ametiasutused väitnud mitme riigiabijuhtumi puhul, mida järelevalveamet praegu uurib ja millest mõnda on eespool nimetatud, et vastav valitud meede oli Islandi riigi jaoks rahaliselt vähem koormav valik, et täita oma võetud kohustust kaitsta hoiuseid täiel määral.

| (153) | Eespool toodut silmas pidades leiab järelevalveamet, et võetud on õiguslikult siduv, täpne, tingimusteta ja kindel meede. Selle põhjal järeldab järelevalveamet seega, et Islandi valitsuse avaldused, mille kohaselt on hoiused täielikult tagatud, hõlmavad riigi ressursside kaasamist EMP lepingu artikli 61 tähenduses. |
| --- | --- |

(153)

Eespool toodut silmas pidades leiab järelevalveamet, et võetud on õiguslikult siduv, täpne, tingimusteta ja kindel meede. Selle põhjal järeldab järelevalveamet seega, et Islandi valitsuse avaldused, mille kohaselt on hoiused täielikult tagatud, hõlmavad riigi ressursside kaasamist EMP lepingu artikli 61 tähenduses.

1.2.   Teatavate ettevõtjate või teatavate kaupade tootmise soosimine

1.2.1.   Eelised

| (154) | Esiteks peavad abimeetmetega olema antud uuele pangale eelised, mis vabastavad panga maksudest, mida ta tavaliselt maksab oma eelarvest. Kooskõlas esialgse järeldusega, millele järelevalveamet jõudis menetluse algatamise otsuses, on järelevalveamet endiselt seisukohal, et iga kapitaliseerimismeetmega antakse ettevõtjale Landsbankinn eelis, sest antud kapital ei oleks pangale ilma riigi sekkumiseta kättesaadav olnud. |
| --- | --- |

(154)

Esiteks peavad abimeetmetega olema antud uuele pangale eelised, mis vabastavad panga maksudest, mida ta tavaliselt maksab oma eelarvest. Kooskõlas esialgse järeldusega, millele järelevalveamet jõudis menetluse algatamise otsuses, on järelevalveamet endiselt seisukohal, et iga kapitaliseerimismeetmega antakse ettevõtjale Landsbankinn eelis, sest antud kapital ei oleks pangale ilma riigi sekkumiseta kättesaadav olnud.

| (155) | Selle kindlakstegemisel, kas investeerimine ettevõtjasse, näiteks kapitalisüstide kaudu, hõlmab eelise pakkumist, kohaldab järelevalveamet turumajandusliku investori põhimõtet ning hindab, kas erainvestor, kelle suurus on võrreldav avaliku sektori investori suurusega ja kes tegutseb tavapärastes turutingimustes, oleks sellise investeeringu teinud (47). Finantskriisi algusest alates on nii Euroopa Komisjoni (mitmel juhul pärast finantskriisi algust) (48) kui ka järelevalveameti (49) lähenemisviis olnud, et pankade rekapitaliseerimine riigi poolt kujutab endast riigiabi, võttes arvesse keerulist olukorda ja ebakindlust, mis on finantsturge iseloomustanud 2008. aasta sügisest alates. See üldine põhimõte kehtib eriti Islandi finantsturgude suhtes 2008. ja 2009. aastal, kui kogu süsteem kokku varises. Seega leiab järelevalveamet, et kapitaliseerimismeetmetega antakse ettevõtjale Landsbankinn eelis, olenemata hilisemast vähemusosaluse ülekandmisest (peamiselt erasektori) võlausaldajatele. Erasektori osalemine ettevõtja Landsbankinn kapitaliseerimises piirdub täielikult endiste pankade võlausaldajatega, kes otsivad võimalusi oma kahju minimeerimiseks (50). Peale selle, võttes arvesse eespool kirjeldatud tingimusliku võlakirja mehhanismi, ei saa nende investeeringuid pidada riigiga samadel tingimustel tehtud investeeringuteks. |
| --- | --- |

(155)

Selle kindlakstegemisel, kas investeerimine ettevõtjasse, näiteks kapitalisüstide kaudu, hõlmab eelise pakkumist, kohaldab järelevalveamet turumajandusliku investori põhimõtet ning hindab, kas erainvestor, kelle suurus on võrreldav avaliku sektori investori suurusega ja kes tegutseb tavapärastes turutingimustes, oleks sellise investeeringu teinud (47). Finantskriisi algusest alates on nii Euroopa Komisjoni (mitmel juhul pärast finantskriisi algust) (48) kui ka järelevalveameti (49) lähenemisviis olnud, et pankade rekapitaliseerimine riigi poolt kujutab endast riigiabi, võttes arvesse keerulist olukorda ja ebakindlust, mis on finantsturge iseloomustanud 2008. aasta sügisest alates. See üldine põhimõte kehtib eriti Islandi finantsturgude suhtes 2008. ja 2009. aastal, kui kogu süsteem kokku varises. Seega leiab järelevalveamet, et kapitaliseerimismeetmetega antakse ettevõtjale Landsbankinn eelis, olenemata hilisemast vähemusosaluse ülekandmisest (peamiselt erasektori) võlausaldajatele. Erasektori osalemine ettevõtja Landsbankinn kapitaliseerimises piirdub täielikult endiste pankade võlausaldajatega, kes otsivad võimalusi oma kahju minimeerimiseks (50). Peale selle, võttes arvesse eespool kirjeldatud tingimusliku võlakirja mehhanismi, ei saa nende investeeringuid pidada riigiga samadel tingimustel tehtud investeeringuteks.

| (156) | Ettevõtjat Spkef käsitleva tehinguga seoses märgib järelevalveasutus, et tehingu eesmärk oli pakkuda ettevõtjale Landsbankinn hüvitist, mille suurus on võrdne üle kantud varade ja kohustuste väärtuse vahega. Selle vahe kindlaksmääramise mehhanismiga, kus lõpliku vahekohtunikuna toimib sõltumatu vahekohtukomitee, tagati kõnealuse protsessi suur objektiivsus. Kuid kogu risk seoses sellega, et ettevõtja Spkef varade väärtus on väiksem üle kantud hoiuste väärtusest, ja kohustus hüvitada mis tahes võimalik puudujääk, jäi riigile. Sellest tuleb, et ettevõtja Landsbankinn sai omandada firmaväärtuse ja täiendavad turuosad ilma mingit riski võtmata. Järelevalveamet järeldab, et see kujutab endast eelist. |
| --- | --- |

(156)

Ettevõtjat Spkef käsitleva tehinguga seoses märgib järelevalveasutus, et tehingu eesmärk oli pakkuda ettevõtjale Landsbankinn hüvitist, mille suurus on võrdne üle kantud varade ja kohustuste väärtuse vahega. Selle vahe kindlaksmääramise mehhanismiga, kus lõpliku vahekohtunikuna toimib sõltumatu vahekohtukomitee, tagati kõnealuse protsessi suur objektiivsus. Kuid kogu risk seoses sellega, et ettevõtja Spkef varade väärtus on väiksem üle kantud hoiuste väärtusest, ja kohustus hüvitada mis tahes võimalik puudujääk, jäi riigile. Sellest tuleb, et ettevõtja Landsbankinn sai omandada firmaväärtuse ja täiendavad turuosad ilma mingit riski võtmata. Järelevalveamet järeldab, et see kujutab endast eelist.

| (157) | Lisaks peab järelevalveamet samuti hindama, kas hoiuste täiendava tagamisega antakse eelis ettevõtjale Landsbankinn ja Islandi pankadele üldiselt. Sellega seoses märgib järelevalveamet, et kui Islandi ametiasutused tegid avalduse hoiuste tagamise kohta, ei olnud alguses täiesti selge, kuidas see tagamine praktikas toimiks, eelkõige seoses sellega, millist mõju avaldaks selline sekkumine raskustes olevale pangale. Nüüd näib, et sellisel pangal võimaldataks pankrotti minna, kuid Islandi riik tagaks – näiteks kandes hoiused üle teise panka ja hüvitades varade väärtuse vahe –, et hoiused makstakse välja täies ulatuses, ning hoiustajad ei kaotaks kunagi õigust oma hoiuseid täies mahus käsutada. |
| --- | --- |

(157)

Lisaks peab järelevalveamet samuti hindama, kas hoiuste täiendava tagamisega antakse eelis ettevõtjale Landsbankinn ja Islandi pankadele üldiselt. Sellega seoses märgib järelevalveamet, et kui Islandi ametiasutused tegid avalduse hoiuste tagamise kohta, ei olnud alguses täiesti selge, kuidas see tagamine praktikas toimiks, eelkõige seoses sellega, millist mõju avaldaks selline sekkumine raskustes olevale pangale. Nüüd näib, et sellisel pangal võimaldataks pankrotti minna, kuid Islandi riik tagaks – näiteks kandes hoiused üle teise panka ja hüvitades varade väärtuse vahe –, et hoiused makstakse välja täies ulatuses, ning hoiustajad ei kaotaks kunagi õigust oma hoiuseid täies mahus käsutada.

| (158) | Järelevalveamet leiab, et on teisejärguline, mil viisil täidab riik kodumaiste hoiuste piiramatu tagamise kohustust. Oluline on, et riik võttis piiramatu kohustuse sekkuda, kui pank ei suuda hoiuseid välja maksta. |
| --- | --- |

(158)

Järelevalveamet leiab, et on teisejärguline, mil viisil täidab riik kodumaiste hoiuste piiramatu tagamise kohustust. Oluline on, et riik võttis piiramatu kohustuse sekkuda, kui pank ei suuda hoiuseid välja maksta.

| (159) | Sellise piiramatu tagatisega on järelevalveameti arvates soositud ettevõtjat Landsbankinn. Esiteks antakse sellega väärtuslik konkurentsieelis – piiramatu riiklik tagatis ja sellest tulenevalt suur turvaabinõu – alternatiivsete investeerimisvõimaluste ja investorite ees. Seda iseloomustab näiteks majandusministri hiljutine aruanne, milles märgitakse järgmist: „Islandi finantsettevõtjad tegutsevad praegu kaitstud keskkonnas, kus kasutatakse kapitalikontrolle ja üldist hoiuste tagamist. Sellistel tingimustel on pangahoiused sisuliselt ainus turvaline valik Islandi hoiustajate jaoks” (51). |
| --- | --- |

(159)

Sellise piiramatu tagatisega on järelevalveameti arvates soositud ettevõtjat Landsbankinn. Esiteks antakse sellega väärtuslik konkurentsieelis – piiramatu riiklik tagatis ja sellest tulenevalt suur turvaabinõu – alternatiivsete investeerimisvõimaluste ja investorite ees. Seda iseloomustab näiteks majandusministri hiljutine aruanne, milles märgitakse järgmist: „Islandi finantsettevõtjad tegutsevad praegu kaitstud keskkonnas, kus kasutatakse kapitalikontrolle ja üldist hoiuste tagamist. Sellistel tingimustel on pangahoiused sisuliselt ainus turvaline valik Islandi hoiustajate jaoks” (51).

| (160) | Teiseks on selge, et tagatise puudumise korral oleks ettevõtja Landsbankinn sarnaselt oma eelkäijale tõenäolisemalt kannatanud kahju hoiuste väljavoolu tõttu (52). Seega oleks pank pidanud tõenäoliselt tõstma intressimäära (et kompenseerida riski) eesmärgiga meelitada hoiuseid ligi või lihtsalt säilitada samasugune hoiuste maht. Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et hoiuste tagamine kujutab endast panga jaoks eelist. |
| --- | --- |

(160)

Teiseks on selge, et tagatise puudumise korral oleks ettevõtja Landsbankinn sarnaselt oma eelkäijale tõenäolisemalt kannatanud kahju hoiuste väljavoolu tõttu (52). Seega oleks pank pidanud tõenäoliselt tõstma intressimäära (et kompenseerida riski) eesmärgiga meelitada hoiuseid ligi või lihtsalt säilitada samasugune hoiuste maht. Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et hoiuste tagamine kujutab endast panga jaoks eelist.

1.2.2.   Selektiivsus

| (161) | Teiseks, abimeede peab olema valikuline, kuivõrd sellega soositakse „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”. Kapitaliseerimismeetmed ja ettevõtjat Spkef käsitlev tehing on valikulised, sest nendest saab kasu ainult ettevõtja Landsbankinn. |
| --- | --- |

(161)

Teiseks, abimeede peab olema valikuline, kuivõrd sellega soositakse „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”. Kapitaliseerimismeetmed ja ettevõtjat Spkef käsitlev tehing on valikulised, sest nendest saab kasu ainult ettevõtja Landsbankinn.

| (162) | Peale selle, kuna riigi toetus saab olla valikuline isegi olukorras, kus sellest saab kasu üks või mitu majandusharu ja teised mitte, leiab järelevalveamet samuti, et selline riigipoolne hoiuste tagamine, millest saab kasu terve Islandi pangandussektor, on valikuline meede. Selle järelduse tegemisel tugineti ka eespool esitatud kaalutlustele, mille kohaselt soositakse panku võrreldes teiste ettevõtjatega, kes pakuvad võimalusi raha säästmiseks ja investeerimiseks. |
| --- | --- |

(162)

Peale selle, kuna riigi toetus saab olla valikuline isegi olukorras, kus sellest saab kasu üks või mitu majandusharu ja teised mitte, leiab järelevalveamet samuti, et selline riigipoolne hoiuste tagamine, millest saab kasu terve Islandi pangandussektor, on valikuline meede. Selle järelduse tegemisel tugineti ka eespool esitatud kaalutlustele, mille kohaselt soositakse panku võrreldes teiste ettevõtjatega, kes pakuvad võimalusi raha säästmiseks ja investeerimiseks.

1.3.   Konkurentsi moonutamine ja mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele

| (163) | Meetmetega tugevdatakse ettevõtja Landsbankinn positsiooni konkurentide (või potentsiaalsete konkurentide) ees Islandil ja muudes EMP riikides. Nagu eespool kirjeldatud, tegutseb ettevõtja Landsbankinn aktiivselt finantsturgudel, mis on EMPs avatud rahvusvahelisele konkurentsile. Kuigi Islandi finantsturud on praegu, eelkõige kapitalikontrollide tõttu, üsna isoleeritud, eksisteerib siiski piiriülene kaubandus (või selle potentsiaal), mis hakkab kasvama niipea, kui kaotatakse kapitalikontrollid. Kõiki hinnatavaid meetmeid tuleb seega käsitada konkurentsi moonutavate ja EMP lepingu osaliste vahelist kaubandust mõjutavate meetmetena (53). |
| --- | --- |

(163)

Meetmetega tugevdatakse ettevõtja Landsbankinn positsiooni konkurentide (või potentsiaalsete konkurentide) ees Islandil ja muudes EMP riikides. Nagu eespool kirjeldatud, tegutseb ettevõtja Landsbankinn aktiivselt finantsturgudel, mis on EMPs avatud rahvusvahelisele konkurentsile. Kuigi Islandi finantsturud on praegu, eelkõige kapitalikontrollide tõttu, üsna isoleeritud, eksisteerib siiski piiriülene kaubandus (või selle potentsiaal), mis hakkab kasvama niipea, kui kaotatakse kapitalikontrollid. Kõiki hinnatavaid meetmeid tuleb seega käsitada konkurentsi moonutavate ja EMP lepingu osaliste vahelist kaubandust mõjutavate meetmetena (53).

1.4.   Järeldus

| (164) | Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et meetmed, mis Islandi riik võttis uue panga kapitaliseerimiseks, hoiuste tagamise skeem ja ettevõtjat Spkef käsitlev tehing hõlmavad riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Järelevalveamet tuletab meelde, et ta jõudis samale järeldusele hoiupanku käsitlevates otsustes seoses ettevõtjale SpSv võimaldatud kapitaliseerimismeetmetega. |
| --- | --- |

(164)

Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et meetmed, mis Islandi riik võttis uue panga kapitaliseerimiseks, hoiuste tagamise skeem ja ettevõtjat Spkef käsitlev tehing hõlmavad riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Järelevalveamet tuletab meelde, et ta jõudis samale järeldusele hoiupanku käsitlevates otsustes seoses ettevõtjale SpSv võimaldatud kapitaliseerimismeetmetega.

2.   MENETLUSNÕUDED

| (165) | Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse [...]. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”. |
| --- | --- |

(165)

Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse [...]. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”.

| (166) | Islandi ametiasutused ei teatanud järelevalveametile menetluse algatamise otsusega hõlmatud meetmetest enne nende rakendamist. Seda ei tehtud ka ettevõtjat Spkef käsitleva tehingu puhul. Sellepärast teeb järelevalveamet järelduse, et Islandi ametiasutused ei ole täitnud protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 sätestatud kohustust. Seega oli nende abimeetmete võimaldamine ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(166)

Islandi ametiasutused ei teatanud järelevalveametile menetluse algatamise otsusega hõlmatud meetmetest enne nende rakendamist. Seda ei tehtud ka ettevõtjat Spkef käsitleva tehingu puhul. Sellepärast teeb järelevalveamet järelduse, et Islandi ametiasutused ei ole täitnud protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 sätestatud kohustust. Seega oli nende abimeetmete võimaldamine ebaseaduslik.

3.   ABI KOKKUSOBIVUS

| (167) | Esialgse märkusena märgib järelevalveamet, et kuigi ettevõtja Landsbankinn on 2008. aastal loodud uus juriidiline isik, on – seoses ettevõtja siseriikliku tegevusega – ilmselgelt tegemist ettevõtja Landsbanki majandusliku järglasega, sest nende kahe üksuse vahel eksisteerib majanduslik järjepidevus. Tegelikult on Islandi ametiasutused selgitanud, et endise ja uue panga nimede sarnasus on taotluslik, et ettevõtja Landsbankinn saaks kasu firmaväärtusest, mida seostatakse Islandil endiselt nimega „Landsbanki”. Kuna abi puudumise korral ei oleks ettevõtja Landsbankinn saanud jätkata oma majandustegevust pärast 2008. aasta sügist, käsitab järelevalveamet panka raskustes oleva ettevõtjana. |
| --- | --- |

(167)

Esialgse märkusena märgib järelevalveamet, et kuigi ettevõtja Landsbankinn on 2008. aastal loodud uus juriidiline isik, on – seoses ettevõtja siseriikliku tegevusega – ilmselgelt tegemist ettevõtja Landsbanki majandusliku järglasega, sest nende kahe üksuse vahel eksisteerib majanduslik järjepidevus. Tegelikult on Islandi ametiasutused selgitanud, et endise ja uue panga nimede sarnasus on taotluslik, et ettevõtja Landsbankinn saaks kasu firmaväärtusest, mida seostatakse Islandil endiselt nimega „Landsbanki”. Kuna abi puudumise korral ei oleks ettevõtja Landsbankinn saanud jätkata oma majandustegevust pärast 2008. aasta sügist, käsitab järelevalveamet panka raskustes oleva ettevõtjana.

| (168) | Peale selle, hinnatavad meetmed on üheaegselt nii pääste- kui ka restruktureerimismeetmed. Nagu on märgitud menetluse algatamise otsuses, oleks järelevalveamet meetmed tõenäoliselt ajutiselt heaks kiitnud kui EMP lepinguga kokkusobiva päästeabi, kui meetmetest oleks enne nende rakendamist teavitatud, ja seejärel kujundanud restruktureerimiskava alusel lõpliku seisukoha. Kuid kuna meetmetest ei teavitatud õigeaegselt, algatas järelevalveamet ametliku uurimismenetluse ja taotles restruktureerimiskava esitamist. Nagu eespool märgitud, sõltub nende meetmete lõplik kokkusobivus EMP lepinguga sellest, kas restruktureerimiskava vastab kriteeriumidele, mis on ette nähtud kohaldatavate järelevalveameti riigiabi suunistega raskustes ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(168)

Peale selle, hinnatavad meetmed on üheaegselt nii pääste- kui ka restruktureerimismeetmed. Nagu on märgitud menetluse algatamise otsuses, oleks järelevalveamet meetmed tõenäoliselt ajutiselt heaks kiitnud kui EMP lepinguga kokkusobiva päästeabi, kui meetmetest oleks enne nende rakendamist teavitatud, ja seejärel kujundanud restruktureerimiskava alusel lõpliku seisukoha. Kuid kuna meetmetest ei teavitatud õigeaegselt, algatas järelevalveamet ametliku uurimismenetluse ja taotles restruktureerimiskava esitamist. Nagu eespool märgitud, sõltub nende meetmete lõplik kokkusobivus EMP lepinguga sellest, kas restruktureerimiskava vastab kriteeriumidele, mis on ette nähtud kohaldatavate järelevalveameti riigiabi suunistega raskustes ettevõtjatele.

3.1.   Õiguslik alus kokkusobivuse hindamiseks: EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt b ja järelevalveameti suunised restruktureerimise kohta

| (169) | Kuigi raskustes ettevõtjatele, nagu Landsbankinn, antavat riigiabi hinnatakse tavaliselt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel, võimaldab lepingu artikli 61 lõike 3 punkt b anda riigiabi „tõsise häire kõrvaldamiseks mõne EÜ liikmesriigi või EFTA riigi majanduses”. Pangandussuuniste (54) punkti 8 kohaselt kinnitab järelevalveamet, et kooskõlas kohtupraktika ja Euroopa Komisjoni otsuste tegemise tavaga tuleb EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktist b tulenevalt tõlgendada mõistet „tõsine häire EFTA riigi majanduses” kitsendatult. |
| --- | --- |

(169)

Kuigi raskustes ettevõtjatele, nagu Landsbankinn, antavat riigiabi hinnatakse tavaliselt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel, võimaldab lepingu artikli 61 lõike 3 punkt b anda riigiabi „tõsise häire kõrvaldamiseks mõne EÜ liikmesriigi või EFTA riigi majanduses”. Pangandussuuniste (54) punkti 8 kohaselt kinnitab järelevalveamet, et kooskõlas kohtupraktika ja Euroopa Komisjoni otsuste tegemise tavaga tuleb EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktist b tulenevalt tõlgendada mõistet „tõsine häire EFTA riigi majanduses” kitsendatult.

| (170) | Islandi ametiasutused on selgitanud, nagu on eespool üksikasjalikult kirjeldatud, et 2008. aasta oktoobris sattus Islandi finantssüsteem süsteemsesse kriisi, mis põhjustas Islandi suuremate pankade, samuti suuremate hoiupankade kokkuvarisemise mõne päeva jooksul. Kokkuvarisenud finantseerimisasutuste ühendatud turuosa oli enamikus Islandi finantsturu segmentides suurem kui 90 %. Raskustele lisandus usalduse kaotus riigi valuuta vastu. Islandi reaalmajandus sai finantskriisi tulemusel raske hoobi. Kuigi kriisi algusest on möödunud rohkem kui kolm aastat, on Islandi finantssüsteem endiselt haavatav. Isegi kui olukord on pärast 2008. aastat suurel määral paranenud, on selge, et meetmete võtmise ajal olid meetmed ette nähtud selleks, et kõrvaldada tõsine häire Islandi majanduses. |
| --- | --- |

(170)

Islandi ametiasutused on selgitanud, nagu on eespool üksikasjalikult kirjeldatud, et 2008. aasta oktoobris sattus Islandi finantssüsteem süsteemsesse kriisi, mis põhjustas Islandi suuremate pankade, samuti suuremate hoiupankade kokkuvarisemise mõne päeva jooksul. Kokkuvarisenud finantseerimisasutuste ühendatud turuosa oli enamikus Islandi finantsturu segmentides suurem kui 90 %. Raskustele lisandus usalduse kaotus riigi valuuta vastu. Islandi reaalmajandus sai finantskriisi tulemusel raske hoobi. Kuigi kriisi algusest on möödunud rohkem kui kolm aastat, on Islandi finantssüsteem endiselt haavatav. Isegi kui olukord on pärast 2008. aastat suurel määral paranenud, on selge, et meetmete võtmise ajal olid meetmed ette nähtud selleks, et kõrvaldada tõsine häire Islandi majanduses.

| (171) | Sellest tulenevalt ollakse seisukohal, et antud juhtumi puhul on kohaldatav EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt b. |
| --- | --- |

(171)

Sellest tulenevalt ollakse seisukohal, et antud juhtumi puhul on kohaldatav EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt b.

Restruktureerimist käsitleva teatise kohaldamine

| (172) | Järelevalveameti riigiabi suunistes finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (55) (edaspidi „restruktureerimissuunised”) on esitatud riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste restruktureerimise suhtes praeguse kriisi olukorras. Vastavalt restruktureerimissuunistele peab praeguse finantskriisi olukorras toimuv finantseerimisasutuse restruktureerimine, selleks et see oleks kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b, hõlmama järgmist:






  i) | tooma kaasa panga elujõulisuse taastumise; |
| --- | --- | --- |

(172)

Järelevalveameti riigiabi suunistes finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (55) (edaspidi „restruktureerimissuunised”) on esitatud riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste restruktureerimise suhtes praeguse kriisi olukorras. Vastavalt restruktureerimissuunistele peab praeguse finantskriisi olukorras toimuv finantseerimisasutuse restruktureerimine, selleks et see oleks kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b, hõlmama järgmist:

i)

tooma kaasa panga elujõulisuse taastumise;

| ii) | hõlmama piisavat abisaaja omapanust (kulude jagamine); |
| --- | --- |

ii)

hõlmama piisavat abisaaja omapanust (kulude jagamine);

| iii) | hõlmama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

iii)

hõlmama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.

| (173) | Seega hindab järelevalveamet allpool, tuginedes ettevõtja Landsbankinn kohta esitatud restruktureerimiskavale, kas need kriteeriumid on täidetud ja kas eespool kirjeldatud abimeetmed kujutavad endast EMP lepinguga kokkusobivat restruktureerimisabi. |
| --- | --- |

(173)

Seega hindab järelevalveamet allpool, tuginedes ettevõtja Landsbankinn kohta esitatud restruktureerimiskavale, kas need kriteeriumid on täidetud ja kas eespool kirjeldatud abimeetmed kujutavad endast EMP lepinguga kokkusobivat restruktureerimisabi.

3.2.   Elujõulisuse taastamine

| (174) | Restruktureerimisabi saaja pikaajalise elujõulisuse taastamine on sellise abi peamine eesmärk ja selle hindamine, kas restruktureerimisabi võimaldab seda eesmärki saavutada, on abi EMP lepinguga kokkusobivuse kindlaksmääramisel tähtis element. |
| --- | --- |

(174)

Restruktureerimisabi saaja pikaajalise elujõulisuse taastamine on sellise abi peamine eesmärk ja selle hindamine, kas restruktureerimisabi võimaldab seda eesmärki saavutada, on abi EMP lepinguga kokkusobivuse kindlaksmääramisel tähtis element.

| (175) | Nagu eespool näidatud, raskendasid Islandi majanduses 2008. aasta sügise alguses valitsenud keeruline olukord, selliste erakorraliste meetmete nagu kapitalikontrollid kehtestamine, muutuv regulatiivne keskkond ja teataval määral jätkuvalt ebakindel makromajanduslik väljavaade pangal kasumlikult tegutseda ja tagada oma pikaajalist elujõulisust. Järelevalveamet rõhutab algusest peale, et seda kaalutlust tuleb allpool esitatud hindamise puhul silmas pidada. |
| --- | --- |

(175)

Nagu eespool näidatud, raskendasid Islandi majanduses 2008. aasta sügise alguses valitsenud keeruline olukord, selliste erakorraliste meetmete nagu kapitalikontrollid kehtestamine, muutuv regulatiivne keskkond ja teataval määral jätkuvalt ebakindel makromajanduslik väljavaade pangal kasumlikult tegutseda ja tagada oma pikaajalist elujõulisust. Järelevalveamet rõhutab algusest peale, et seda kaalutlust tuleb allpool esitatud hindamise puhul silmas pidada.

| (176) | Restruktureerimissuuniste 2. jaotises märgitakse, et EMP riik peaks esitama igakülgse ja üksikasjaliku restruktureerimiskava, milles antakse kogu teave ärimudeli kohta ja millega tagatakse panga pikaajaline elujõulisus. Restruktureerimissuuniste punktis 10 on esitatud nõue, et restruktureerimiskavas tuleb kindlaks määrata panga raskuste põhjused ja panga nõrkused ning näidata, kuidas kavandatavad restruktureerimismeetmed aitavad kõrvaldada panga olukorra tinginud probleemid. |
| --- | --- |

(176)

Restruktureerimissuuniste 2. jaotises märgitakse, et EMP riik peaks esitama igakülgse ja üksikasjaliku restruktureerimiskava, milles antakse kogu teave ärimudeli kohta ja millega tagatakse panga pikaajaline elujõulisus. Restruktureerimissuuniste punktis 10 on esitatud nõue, et restruktureerimiskavas tuleb kindlaks määrata panga raskuste põhjused ja panga nõrkused ning näidata, kuidas kavandatavad restruktureerimismeetmed aitavad kõrvaldada panga olukorra tinginud probleemid.

| (177) | Ettevõtja Landsbanki raskuste põhjused on, nagu eespool kirjeldatud, esitatud nii restruktureerimiskavas kui ka eriuurimiskomisjoni aruandes. Viimati nimetatud aruandes olid panga tasandil kindlaks tehtud peamiste kokkuvarisemiseni viinud põhjuste hulgas halb riskijuhtimine, ülemäärane riskide võtmine, ebatavaliselt lähedane suhe omanike ja suurimate laenajate vahel, liiga kiire kasv liiga lühikese aja jooksul, kogemuste puudumine ülemaailmsetel turgudel, leebed laenamistingimused, sisemiste kontrollide puudumine ning puudulik ärikultuur ja -strateegia. Pank toetus väga suures mahus ka lühiajalisele hulgirahastamisele ja pidi kaasama suuri hoiuseid välismaalt, et tal oleks võimalik oma tegevust rahastada. See süvendas juba valitsenud valuuta tasakaalustamatust. |
| --- | --- |

(177)

Ettevõtja Landsbanki raskuste põhjused on, nagu eespool kirjeldatud, esitatud nii restruktureerimiskavas kui ka eriuurimiskomisjoni aruandes. Viimati nimetatud aruandes olid panga tasandil kindlaks tehtud peamiste kokkuvarisemiseni viinud põhjuste hulgas halb riskijuhtimine, ülemäärane riskide võtmine, ebatavaliselt lähedane suhe omanike ja suurimate laenajate vahel, liiga kiire kasv liiga lühikese aja jooksul, kogemuste puudumine ülemaailmsetel turgudel, leebed laenamistingimused, sisemiste kontrollide puudumine ning puudulik ärikultuur ja -strateegia. Pank toetus väga suures mahus ka lühiajalisele hulgirahastamisele ja pidi kaasama suuri hoiuseid välismaalt, et tal oleks võimalik oma tegevust rahastada. See süvendas juba valitsenud valuuta tasakaalustamatust.

Regulatiivsed elujõulisuse taastamise meetmed

| (178) | Järelevalveamet leiab, et ettevõtja Landsbanki maksejõuetuks muutumise ja Islandi finantssektori kokkuvarisemise põhjustasid ka mitmed Islandile iseloomulikud tegurid, mis on seotud riigi väiksusega ning regulatiivsete ja järelevalvealaste puudustega, millele eriuurimiskomisjon tähelepanu juhtis. Ettevõtja Landsbankinn, nagu ka mis tahes muu Islandi panga pikaajaline elujõulisus sõltub seega ka sellest, kas nimetatud regulatiivsed ja järelevalvealased puudused on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(178)

Järelevalveamet leiab, et ettevõtja Landsbanki maksejõuetuks muutumise ja Islandi finantssektori kokkuvarisemise põhjustasid ka mitmed Islandile iseloomulikud tegurid, mis on seotud riigi väiksusega ning regulatiivsete ja järelevalvealaste puudustega, millele eriuurimiskomisjon tähelepanu juhtis. Ettevõtja Landsbankinn, nagu ka mis tahes muu Islandi panga pikaajaline elujõulisus sõltub seega ka sellest, kas nimetatud regulatiivsed ja järelevalvealased puudused on kõrvaldatud.

| (179) | Sellega seoses märgib järelevalveamet heakskiitvalt muudatusi, mis Islandi ametiasutused on teinud reguleerimis- ja järelevalveraamistikus ja mida selgitatakse lisas. |
| --- | --- |

(179)

Sellega seoses märgib järelevalveamet heakskiitvalt muudatusi, mis Islandi ametiasutused on teinud reguleerimis- ja järelevalveraamistikus ja mida selgitatakse lisas.

| (180) | Esiteks on suurendatud finantsjärelevalveameti volitusi ja pädevusi, muu hulgas on neid täiendatud uute kohustustega seoses suurte ühekordsete riskipositsioonidega ja nendega seotud riskidega, mis järelevalveameti arvates kõrvaldab ühe põhjuse, mis viis finantskrahhini. |
| --- | --- |

(180)

Esiteks on suurendatud finantsjärelevalveameti volitusi ja pädevusi, muu hulgas on neid täiendatud uute kohustustega seoses suurte ühekordsete riskipositsioonidega ja nendega seotud riskidega, mis järelevalveameti arvates kõrvaldab ühe põhjuse, mis viis finantskrahhini.

| (181) | Teiseks, omavahendite suhtarvule seatud ajutiste kõrgete nõuete ja mitmete tagatusega seotud sätete, eelkõige krediidi oma aktsiate tagatisel laiendamise keelu eesmärk on tagada, et Islandi pangad ei saaks taas tegutseda nõrgal kapitalipositsioonil. Järelevalveamet leiab, et nimetatud meetmed aitavad suurendada Islandi pankade paindlikkust |
| --- | --- |

(181)

Teiseks, omavahendite suhtarvule seatud ajutiste kõrgete nõuete ja mitmete tagatusega seotud sätete, eelkõige krediidi oma aktsiate tagatisel laiendamise keelu eesmärk on tagada, et Islandi pangad ei saaks taas tegutseda nõrgal kapitalipositsioonil. Järelevalveamet leiab, et nimetatud meetmed aitavad suurendada Islandi pankade paindlikkust

| (182) | Kolmandaks on rakendatud rida meetmeid, mis on seotud direktorite ja juhatuse liikmete sobivus- ja tasustamiskriteeriumidega. Peale selle, seotud isikutele (näiteks omanikele) laenamise suhtes on kehtestatud rangemad eeskirjad ning finantsjärelevalveametil on nüüd õigus keelata pangal teatavate toimingute tegemise. Samuti on muudetud väliseid ja sisemisi raamatupidamiseeskirju. Näiteks on lühendatud aega, mille jooksul võib välisraamatupidaja töötada sama panga heaks. Järelevalveamet märgib heakskiitvalt, et nende meetmete eesmärk on vältida omanike ja tippjuhtidega seoses aset leidnud olukordade kordumist. Meetmetega parandatakse ka välisriskide jälgimist. Mõlemad meetmed vähendavad ohte pankade elujõulisusele. |
| --- | --- |

(182)

Kolmandaks on rakendatud rida meetmeid, mis on seotud direktorite ja juhatuse liikmete sobivus- ja tasustamiskriteeriumidega. Peale selle, seotud isikutele (näiteks omanikele) laenamise suhtes on kehtestatud rangemad eeskirjad ning finantsjärelevalveametil on nüüd õigus keelata pangal teatavate toimingute tegemise. Samuti on muudetud väliseid ja sisemisi raamatupidamiseeskirju. Näiteks on lühendatud aega, mille jooksul võib välisraamatupidaja töötada sama panga heaks. Järelevalveamet märgib heakskiitvalt, et nende meetmete eesmärk on vältida omanike ja tippjuhtidega seoses aset leidnud olukordade kordumist. Meetmetega parandatakse ka välisriskide jälgimist. Mõlemad meetmed vähendavad ohte pankade elujõulisusele.

| (183) | Neljandaks, Islandi ametiasutuste sõnul oli nimetatud võimalus, mille kohaselt saab finantsjärelevalveamet piirata panga tegevust, ajendatud ka suuremahulisest hoiuste kaasamisest Islandi kommertspankadesse enne kriisi. Peale selle, uued likviidsust ja välisvaluuta tasakaalu (56) käsitlevad eeskirjad näivad järelevalveameti hinnangul hõlmavat ka teatavaid piiranguid seoses pankade võimalusega meelitada ligi ebaproportsionaalselt suuri välishoiuseid, kui see muudaks panga haavatavamaks ja vastuvõtlikumaks välisvaluuta- ja likviidsusriskidele. Järelevalveamet väljendab heameelt, et Islandi ametiasutused on reageerinud sellele reguleerimisega seotud puudusele. |
| --- | --- |

(183)

Neljandaks, Islandi ametiasutuste sõnul oli nimetatud võimalus, mille kohaselt saab finantsjärelevalveamet piirata panga tegevust, ajendatud ka suuremahulisest hoiuste kaasamisest Islandi kommertspankadesse enne kriisi. Peale selle, uued likviidsust ja välisvaluuta tasakaalu (56) käsitlevad eeskirjad näivad järelevalveameti hinnangul hõlmavat ka teatavaid piiranguid seoses pankade võimalusega meelitada ligi ebaproportsionaalselt suuri välishoiuseid, kui see muudaks panga haavatavamaks ja vastuvõtlikumaks välisvaluuta- ja likviidsusriskidele. Järelevalveamet väljendab heameelt, et Islandi ametiasutused on reageerinud sellele reguleerimisega seotud puudusele.

Ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskava

| (184) | Restruktureerimiskava ja panga tasandil võetud meetmetega on ettevõtja Landsbankinn pöördunud põhimõtteliselt tagasi traditsioonilisema pangandusmudeli juurde, keskendudes oma põhitugevusele siseriiklikus jae- ja korporatiivpanganduses, mida rahastatakse peamiselt omamaiste klientide hoiuste kaudu. |
| --- | --- |

(184)

Restruktureerimiskava ja panga tasandil võetud meetmetega on ettevõtja Landsbankinn pöördunud põhimõtteliselt tagasi traditsioonilisema pangandusmudeli juurde, keskendudes oma põhitugevusele siseriiklikus jae- ja korporatiivpanganduses, mida rahastatakse peamiselt omamaiste klientide hoiuste kaudu.

| (185) | Nagu eespool märgitud, oli ettevõtja Landsbankinn loomisest peale oma eelkäijaga võrreldes olulisel määral vähem võimendatud. Kuna enamik hulgimüügituruga seotud laenudest jäi ettevõtja Landsbanki varade hulka, ei pea ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskava kohaselt sõltuma refinantseerimisest ja emiteerima tagamata võlakirju rahvusvahelistel turgudel, mis oleks praegust kliimat arvestades tõenäoliselt probleemne väljavaade. |
| --- | --- |

(185)

Nagu eespool märgitud, oli ettevõtja Landsbankinn loomisest peale oma eelkäijaga võrreldes olulisel määral vähem võimendatud. Kuna enamik hulgimüügituruga seotud laenudest jäi ettevõtja Landsbanki varade hulka, ei pea ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskava kohaselt sõltuma refinantseerimisest ja emiteerima tagamata võlakirju rahvusvahelistel turgudel, mis oleks praegust kliimat arvestades tõenäoliselt probleemne väljavaade.

| (186) | Tegelikult osutus hulgimüügiturgudele ja hiljem välismaistele hoiustele toetumine üheks peamiseks ettevõtja Landsbanki allakäigu põhjuseks. Teisest küljest on ettevõtja Landsbankinn rahastamine põhinenud seni suures osas hoiustel ja omakapitalil (üle 70 %) ning restruktureerimiskavaga nähakse ette hoiuste osakaalu mõningane suurenemine kogukohustustes. Restruktureerimiskavast ilmneb, et restruktureerimisperioodil [...] ei teki ühtegi suuremat refinantseerimisvajadust ning järelevalveamet märgib heakskiitvalt, et ei edukas tagasipöördumine rahvusvahelistele tagamata võlakirjade turgudele ega vähem probleemne tagatud võlakirjade emiteerimine ei ole osa rahastamisprognoosi koostamise eeldustest. |
| --- | --- |

(186)

Tegelikult osutus hulgimüügiturgudele ja hiljem välismaistele hoiustele toetumine üheks peamiseks ettevõtja Landsbanki allakäigu põhjuseks. Teisest küljest on ettevõtja Landsbankinn rahastamine põhinenud seni suures osas hoiustel ja omakapitalil (üle 70 %) ning restruktureerimiskavaga nähakse ette hoiuste osakaalu mõningane suurenemine kogukohustustes. Restruktureerimiskavast ilmneb, et restruktureerimisperioodil [...] ei teki ühtegi suuremat refinantseerimisvajadust ning järelevalveamet märgib heakskiitvalt, et ei edukas tagasipöördumine rahvusvahelistele tagamata võlakirjade turgudele ega vähem probleemne tagatud võlakirjade emiteerimine ei ole osa rahastamisprognoosi koostamise eeldustest.

| (187) | Mis puutub eespool nimetatud võimalusse emiteerida edukalt tagamata võlakirju, siis väidab pank, et investorite praegune väike huvi selliste võlakirjade vastu võib taas kasvada, kui lõpetatakse hoiuste tagamine piiramatus ulatuses – eelkõige kaotatakse hoiuste prioriteetsuse põhimõte –, mis praegu vähendab muude võlakirjade atraktiivsust. |
| --- | --- |

(187)

Mis puutub eespool nimetatud võimalusse emiteerida edukalt tagamata võlakirju, siis väidab pank, et investorite praegune väike huvi selliste võlakirjade vastu võib taas kasvada, kui lõpetatakse hoiuste tagamine piiramatus ulatuses – eelkõige kaotatakse hoiuste prioriteetsuse põhimõte –, mis praegu vähendab muude võlakirjade atraktiivsust.

| (188) | Islandi ametiasutuste esitatud asjaolude põhjal leiab järelevalveamet, et panga rahastamise olukord näib kindel kuni restruktureerimisperioodi lõpuni. Võttes arvesse hoiuste tagamise ja kapitalikontrollidega seoses valitsevat ebakindlust, samuti (riigi)võlakirjaturgude ebamäärast edasist arengut, ei saa teha järeldust selle kohta, kas ettevõtja Landsbankinn pikaajaline rahastamisstrateegia realiseerub pikas perspektiivis nii, nagu see on ette nähtud. Kuid võttes arvesse rahastamisväljavaadete stabiilsust, eelkõige suurt toetumist hoiustele ja omavahenditele restruktureerimisperioodil, ja seda liiki võla suurt osakaalu bilansis, nõustub järelevalveamet sellega, et rahastamisstrateegia mõningane varieerimine ei ohustaks panga elujõulisust. |
| --- | --- |

(188)

Islandi ametiasutuste esitatud asjaolude põhjal leiab järelevalveamet, et panga rahastamise olukord näib kindel kuni restruktureerimisperioodi lõpuni. Võttes arvesse hoiuste tagamise ja kapitalikontrollidega seoses valitsevat ebakindlust, samuti (riigi)võlakirjaturgude ebamäärast edasist arengut, ei saa teha järeldust selle kohta, kas ettevõtja Landsbankinn pikaajaline rahastamisstrateegia realiseerub pikas perspektiivis nii, nagu see on ette nähtud. Kuid võttes arvesse rahastamisväljavaadete stabiilsust, eelkõige suurt toetumist hoiustele ja omavahenditele restruktureerimisperioodil, ja seda liiki võla suurt osakaalu bilansis, nõustub järelevalveamet sellega, et rahastamisstrateegia mõningane varieerimine ei ohustaks panga elujõulisust.

| (189) | Bilansi varade poolega seoses tuleb märkida, et rahvusvahelised varad, mis on kõige suurema riskisusega, jäid samuti ettevõtja Landsbanki varade hulka. Selle tulemusena vähenes bilansimaht ligikaudu 75 %. Sellega on kõrvaldatud ettevõtja Landsbanki ärimudeli peamine nõrk koht – toetumine suure riskisusega rahvusvahelistele varadele ja eelkõige suur sõltuvus investeerimispangandusest saadud kasust (43 % kriisieelsest kasumist), viimata sealjuures läbi asjakohast riskihindamist ja omades piiratud teadmisi turu kohta. Järelevalveametil on hea meel märkida, et restruktureerimiskava kohaselt ei jätka pank tulevikus sarnase tegevusega, vaid keskendub pigem oma traditsioonilisele põhitegevusele. |
| --- | --- |

(189)

Bilansi varade poolega seoses tuleb märkida, et rahvusvahelised varad, mis on kõige suurema riskisusega, jäid samuti ettevõtja Landsbanki varade hulka. Selle tulemusena vähenes bilansimaht ligikaudu 75 %. Sellega on kõrvaldatud ettevõtja Landsbanki ärimudeli peamine nõrk koht – toetumine suure riskisusega rahvusvahelistele varadele ja eelkõige suur sõltuvus investeerimispangandusest saadud kasust (43 % kriisieelsest kasumist), viimata sealjuures läbi asjakohast riskihindamist ja omades piiratud teadmisi turu kohta. Järelevalveametil on hea meel märkida, et restruktureerimiskava kohaselt ei jätka pank tulevikus sarnase tegevusega, vaid keskendub pigem oma traditsioonilisele põhitegevusele.

| (190) | Pank on ilmselgelt kasvanud pärast asutamist, eelkõige ettevõtjate Spkef ja SpSv omandamise tulemusel, nagu on kirjeldatud eespool. Kuid restruktureerimiskava kohaselt ei avalda see suurt mõju ettevõtja Landsbankinn ärimudelile, sest ettevõtjad SpKef ja SpSv võõrandasid peamiselt samasuguste tunnusjoontega kodumaist vara nagu see, mida sisaldab ettevõtja Landsbankinn portfell. Igal juhul leiab järelevalveamet, et võetud kohustus investeeringust väljuda, mida käsitletakse täiendavalt allpool, võimaldab ettevõtjal Landsbankinn keskenduda oma põhitegevusele. Võetud kohustus sulgeda restruktureerimisperioodil [...] filiaali võimaldab ettevõtjal Landsbankinn saavutada tõhususe kasvu. |
| --- | --- |

(190)

Pank on ilmselgelt kasvanud pärast asutamist, eelkõige ettevõtjate Spkef ja SpSv omandamise tulemusel, nagu on kirjeldatud eespool. Kuid restruktureerimiskava kohaselt ei avalda see suurt mõju ettevõtja Landsbankinn ärimudelile, sest ettevõtjad SpKef ja SpSv võõrandasid peamiselt samasuguste tunnusjoontega kodumaist vara nagu see, mida sisaldab ettevõtja Landsbankinn portfell. Igal juhul leiab järelevalveamet, et võetud kohustus investeeringust väljuda, mida käsitletakse täiendavalt allpool, võimaldab ettevõtjal Landsbankinn keskenduda oma põhitegevusele. Võetud kohustus sulgeda restruktureerimisperioodil [...] filiaali võimaldab ettevõtjal Landsbankinn saavutada tõhususe kasvu.

| (191) | Panga jaoks on märkimisväärseks väljakutseks ettevõtjalt Landsbanki üle kantud laenude restruktureerimine. Sellega seoses märgib järelevalveamet heakskiitvalt, et see restruktureerimisprotsess on panga jaoks prioriteet, nagu näitavad paljud üldised ja personaalsed ettepanekud, mida pank on teinud oma ülevõimendatud klientidele. Ta on loonud ka kvalifitseeritud personaliga varustatud restruktureerimisdivisjoni. Kuigi protsess ei ole edenenud nii kiiresti, kui oli algselt kavandatud, on saavutatud juba palju. Näiteks, 30. märtsiks 2012 oli 75 % restruktureerimist vajavast koguvõlast mingil moel korrigeeritud. Peale selle, vastavalt Islandi ametiasutuste esitatud arvnäitajatele oli suurem osa neist klientidest suuteline teenindama oma laenu pärast restruktureerimist. |
| --- | --- |

(191)

Panga jaoks on märkimisväärseks väljakutseks ettevõtjalt Landsbanki üle kantud laenude restruktureerimine. Sellega seoses märgib järelevalveamet heakskiitvalt, et see restruktureerimisprotsess on panga jaoks prioriteet, nagu näitavad paljud üldised ja personaalsed ettepanekud, mida pank on teinud oma ülevõimendatud klientidele. Ta on loonud ka kvalifitseeritud personaliga varustatud restruktureerimisdivisjoni. Kuigi protsess ei ole edenenud nii kiiresti, kui oli algselt kavandatud, on saavutatud juba palju. Näiteks, 30. märtsiks 2012 oli 75 % restruktureerimist vajavast koguvõlast mingil moel korrigeeritud. Peale selle, vastavalt Islandi ametiasutuste esitatud arvnäitajatele oli suurem osa neist klientidest suuteline teenindama oma laenu pärast restruktureerimist.

| (192) | Järelevalveameti arvates näitab see ettevõtja Landsbankinn restruktureerimismeetodite usaldusväärsust ja tõendab, et panga jaoks on laenuportfelli restruktureerimine tõepoolest esmatähtis. Lisaks näib seni tehtud edusammude põhjal tõenäoline, et pank suudab saavutada oma eesmärgi ja viia 2012. aasta lõpuks lõpule 92 % restruktureerimistest (laenude kogumahust). |
| --- | --- |

(192)

Järelevalveameti arvates näitab see ettevõtja Landsbankinn restruktureerimismeetodite usaldusväärsust ja tõendab, et panga jaoks on laenuportfelli restruktureerimine tõepoolest esmatähtis. Lisaks näib seni tehtud edusammude põhjal tõenäoline, et pank suudab saavutada oma eesmärgi ja viia 2012. aasta lõpuks lõpule 92 % restruktureerimistest (laenude kogumahust).

| (193) | Järelevalveamet märgib samuti positiivses võtmes, et restruktureerimiskavas esitatud prognooside kohaselt suurenevad klientidele antud laenud restruktureerimisperioodil üksnes [...] %. Praegust majanduskeskkonda arvestades tundub see usutav. Samuti leiab järelevalveamet, et omakapitali ja omakapitaliinstrumentide tähtsuse vähenemine ja eelkõige [...] lubatud müük (vt lisa) vähendab veelgi ettevõtja Landsbankinn varade portfelli riskisust. |
| --- | --- |

(193)

Järelevalveamet märgib samuti positiivses võtmes, et restruktureerimiskavas esitatud prognooside kohaselt suurenevad klientidele antud laenud restruktureerimisperioodil üksnes [...] %. Praegust majanduskeskkonda arvestades tundub see usutav. Samuti leiab järelevalveamet, et omakapitali ja omakapitaliinstrumentide tähtsuse vähenemine ja eelkõige [...] lubatud müük (vt lisa) vähendab veelgi ettevõtja Landsbankinn varade portfelli riskisust.

| (194) | Üldiselt, kui jätta kõrvale ootamatud makromajandusliku keskkonna arengud Islandil või välismaal, võiks eeldada, et hiljemalt restruktureerimisperioodi lõpuks on ettevõtjal Landsbankinn suhteliselt elujõuline bilanss ja toimivatest laenudest koosnevad portfellid. |
| --- | --- |

(194)

Üldiselt, kui jätta kõrvale ootamatud makromajandusliku keskkonna arengud Islandil või välismaal, võiks eeldada, et hiljemalt restruktureerimisperioodi lõpuks on ettevõtjal Landsbankinn suhteliselt elujõuline bilanss ja toimivatest laenudest koosnevad portfellid.

| (195) | Nagu eespool märgitud, oli ettevõtja Landsbanki nõrk kapitaliseerimine üks tegur, mis viis panga kokkuvarisemiseni. Ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskavas prognoositakse, et panga kapitali adekvaatsuse määr püsib kindlalt ülevalpool minimaalset 16 % kogu restruktureerimisperioodi jooksul. See määr on ka kindlalt suurem tulevasest Basel III kohasest miinimumnõudest 10,5 %. Isegi piisavalt rangete stressitestide korral, mida ettevõtja Landsbankinn on läbi viinud ja mis on kooskõlas restruktureerimissuunistes esitatud nõudega võtta arvesse stressiolukordade kombinatsiooni, sealhulgas pikaleveninud ülemaailmset majanduslangust (vrd nimetatud suuniste punkt 13), ei lange kapitali adekvaatsuse määr allapoole seda kõrget võrdlusnäitajat. Järelevalveameti arvates on usaldusväärne ja kindlustunnet pakkuv, et isegi sellise stressiolukorra puhul, mis avaldaks ettevõtja Landsbankinn kapitalibaasile kõige suuremat mõju – sisuliselt oleks selleks euroala lagunemine –, säilitaks pank [...] % ulatuses ülemäärast kapitali, mis eespool kirjeldatud tegutsemiskeskkonnas annaks ettevõtjale Landsbankinn märkimisväärse puhvri ootamatute raskustega tegelemiseks. |
| --- | --- |

(195)

Nagu eespool märgitud, oli ettevõtja Landsbanki nõrk kapitaliseerimine üks tegur, mis viis panga kokkuvarisemiseni. Ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskavas prognoositakse, et panga kapitali adekvaatsuse määr püsib kindlalt ülevalpool minimaalset 16 % kogu restruktureerimisperioodi jooksul. See määr on ka kindlalt suurem tulevasest Basel III kohasest miinimumnõudest 10,5 %. Isegi piisavalt rangete stressitestide korral, mida ettevõtja Landsbankinn on läbi viinud ja mis on kooskõlas restruktureerimissuunistes esitatud nõudega võtta arvesse stressiolukordade kombinatsiooni, sealhulgas pikaleveninud ülemaailmset majanduslangust (vrd nimetatud suuniste punkt 13), ei lange kapitali adekvaatsuse määr allapoole seda kõrget võrdlusnäitajat. Järelevalveameti arvates on usaldusväärne ja kindlustunnet pakkuv, et isegi sellise stressiolukorra puhul, mis avaldaks ettevõtja Landsbankinn kapitalibaasile kõige suuremat mõju – sisuliselt oleks selleks euroala lagunemine –, säilitaks pank [...] % ulatuses ülemäärast kapitali, mis eespool kirjeldatud tegutsemiskeskkonnas annaks ettevõtjale Landsbankinn märkimisväärse puhvri ootamatute raskustega tegelemiseks.

| (196) | Lisaks jätkub restruktureerimisperioodil ettevõtja Landsbankinn kapitali adekvaatsuse määra järkjärguline suurenemine. Selle põhjal leiab järelevalveamet, et ettevõtja Landsbankinn kapitaliseerimine muudab panga piisavalt vastupanuvõimeliseks. |
| --- | --- |

(196)

Lisaks jätkub restruktureerimisperioodil ettevõtja Landsbankinn kapitali adekvaatsuse määra järkjärguline suurenemine. Selle põhjal leiab järelevalveamet, et ettevõtja Landsbankinn kapitaliseerimine muudab panga piisavalt vastupanuvõimeliseks.

| (197) | Panga likviidsuspositsiooniga seoses märgib järelevalveamet, et praegu näib see piisavalt tugev ning et puuduvad märgid sellest, et olukord võiks restruktureerimisperioodil märkimisväärselt muutuda. Järelevalveametil on hea meel märkida, et pank on juba alustanud oma likviidsuspoliitika kohandamist, et viia see kooskõlla tulevaste Basel III nõuetega. Järelevalveamet leiab, et panga praegune likviidsuskattekordaja [...] % on rahustav näitaja, eelkõige võrreldes keskmise näitajaga 83 %, mis määrati Rahvusvaheliste Arvelduste Panga läbi viidud ja üle 200 panka hõlmava uuringu tulemusena (57). Peale selle leiab järelevalveamet, et panga likviidsuskordaja stressitestimine näitab, et ettevõtja Landsbankinn likviidsuspositsioon on kindel. |
| --- | --- |

(197)

Panga likviidsuspositsiooniga seoses märgib järelevalveamet, et praegu näib see piisavalt tugev ning et puuduvad märgid sellest, et olukord võiks restruktureerimisperioodil märkimisväärselt muutuda. Järelevalveametil on hea meel märkida, et pank on juba alustanud oma likviidsuspoliitika kohandamist, et viia see kooskõlla tulevaste Basel III nõuetega. Järelevalveamet leiab, et panga praegune likviidsuskattekordaja [...] % on rahustav näitaja, eelkõige võrreldes keskmise näitajaga 83 %, mis määrati Rahvusvaheliste Arvelduste Panga läbi viidud ja üle 200 panka hõlmava uuringu tulemusena (57). Peale selle leiab järelevalveamet, et panga likviidsuskordaja stressitestimine näitab, et ettevõtja Landsbankinn likviidsuspositsioon on kindel.

| (198) | Järelevalveamet kiidab samuti heaks ettevõtja Landsbankinn ärijuhtimises tehtud muudatused ja juhtivate töötajate asendamise. Samamoodi aitab riskijuhtimise tähtsuse suurendamine, nagu on kirjeldatud eespool, järelevalveameti arvates käsitleda ettevõtja Landsbankinn ärimudelis esinevaid puuduseid ja tagada panga tegevusega seotud riskide objektiivsema ja professionaalsema hindamise. |
| --- | --- |

(198)

Järelevalveamet kiidab samuti heaks ettevõtja Landsbankinn ärijuhtimises tehtud muudatused ja juhtivate töötajate asendamise. Samamoodi aitab riskijuhtimise tähtsuse suurendamine, nagu on kirjeldatud eespool, järelevalveameti arvates käsitleda ettevõtja Landsbankinn ärimudelis esinevaid puuduseid ja tagada panga tegevusega seotud riskide objektiivsema ja professionaalsema hindamise.

| (199) | Restruktureerimissuuniste kohaselt tuleks restruktureerimiskavas näidata, kuidas pank taastab oma pikaajalise elujõulisuse ilma riigiabita ja nii kiiresti kui võimalik. Eelkõige peaks pank suutma pakkuda asjakohast omakapitali investeeringute tulusust, kattes seejuures kõik oma tavapärased tegevuskulud ja järgides vastavaid regulatiivseid nõudeid. Eeskätt märgitakse restruktureerimissuuniste punktis 13, et pikaajaline elujõulisus on saavutatud siis, kui pank suudab katta kõik oma kulud, sealhulgas amortisatsiooni- ja finantskulud, ning tagama asjakohase omakapitali investeeringute tulususe, võttes arvesse panga riskiprofiili. |
| --- | --- |

(199)

Restruktureerimissuuniste kohaselt tuleks restruktureerimiskavas näidata, kuidas pank taastab oma pikaajalise elujõulisuse ilma riigiabita ja nii kiiresti kui võimalik. Eelkõige peaks pank suutma pakkuda asjakohast omakapitali investeeringute tulusust, kattes seejuures kõik oma tavapärased tegevuskulud ja järgides vastavaid regulatiivseid nõudeid. Eeskätt märgitakse restruktureerimissuuniste punktis 13, et pikaajaline elujõulisus on saavutatud siis, kui pank suudab katta kõik oma kulud, sealhulgas amortisatsiooni- ja finantskulud, ning tagama asjakohase omakapitali investeeringute tulususe, võttes arvesse panga riskiprofiili.

| (200) | Siinkohal tuletab järelevalveamet meelde, et majanduskeskkond, milles ettevõtja Landsbankinn tegutseb, oleks keeruline mis tahes pangale. Peale selle leiab järelevalveamet, et praegu on mis tahes Islandi panga puhul raske saavutada tasakaalu kasumlikkuse suurendamise eesmärgi ja turvalise (st suure) kapitalibilansi säilitamise vahel. Seda silmas pidades jääb järelevalveamet rahule restruktureerimiskavas prognoositud kasumlikkusega, mis suurest omavahendite suhtarvust olenemata on piisav kogu restruktureerimisperioodi jooksul. Aastatel 2009–2014 kõigub omakapitali investeeringute tulusus vahemikus [> 5] % ja [> 15] %. |
| --- | --- |

(200)

Siinkohal tuletab järelevalveamet meelde, et majanduskeskkond, milles ettevõtja Landsbankinn tegutseb, oleks keeruline mis tahes pangale. Peale selle leiab järelevalveamet, et praegu on mis tahes Islandi panga puhul raske saavutada tasakaalu kasumlikkuse suurendamise eesmärgi ja turvalise (st suure) kapitalibilansi säilitamise vahel. Seda silmas pidades jääb järelevalveamet rahule restruktureerimiskavas prognoositud kasumlikkusega, mis suurest omavahendite suhtarvust olenemata on piisav kogu restruktureerimisperioodi jooksul. Aastatel 2009–2014 kõigub omakapitali investeeringute tulusus vahemikus [> 5] % ja [> 15] %.

| (201) | Kuid nagu eespool kirjeldatud, on selle kõikumise põhjuseks erakorralised olukorrad ja sündmused, näiteks ettevõtjalt Landsbanki üle kantud varade ümberhindluskasum. Mõju võivad avaldada ka ühekordsed sündmused, näiteks ühelt poolt tütarettevõtjate ootamatult edukas müük ja teiselt poolt ülemkohtu hiljutisest välisvääringus laenutehinguid käsitlevast otsusest tulenevad allahindlused. Islandi ametiasutuste esitatud arvutused – kus kasumiaruandes ei ole neid erakorralisi meetmeid arvesse võetud – näitavad, et pank on 2011. aastast alates teeninud ja teenib jätkuvalt suhteliselt stabiilset kasumit. Eespool osutatud Islandi riikliku valdusettevõtja Icelandic State Financial Investments (ISFI) aruanne näib seda järeldust toetavat. Ei ole selge, kas need arvutused on sellised, et neist piisab panga põhikasumlikkuse kajastamiseks. Järelevalveamet märgib siiski, et diskonto tähtsus väheneb restruktureerimisperioodi jooksul kiiresti ja pank prognoosib, et restruktureerimiskava kohaselt jääb põhikasum aastatel 2012–2014 ligikaudu vahemikku [...] ja [...] miljardit Islandi krooni aastas. |
| --- | --- |

(201)

Kuid nagu eespool kirjeldatud, on selle kõikumise põhjuseks erakorralised olukorrad ja sündmused, näiteks ettevõtjalt Landsbanki üle kantud varade ümberhindluskasum. Mõju võivad avaldada ka ühekordsed sündmused, näiteks ühelt poolt tütarettevõtjate ootamatult edukas müük ja teiselt poolt ülemkohtu hiljutisest välisvääringus laenutehinguid käsitlevast otsusest tulenevad allahindlused. Islandi ametiasutuste esitatud arvutused – kus kasumiaruandes ei ole neid erakorralisi meetmeid arvesse võetud – näitavad, et pank on 2011. aastast alates teeninud ja teenib jätkuvalt suhteliselt stabiilset kasumit. Eespool osutatud Islandi riikliku valdusettevõtja Icelandic State Financial Investments (ISFI) aruanne näib seda järeldust toetavat. Ei ole selge, kas need arvutused on sellised, et neist piisab panga põhikasumlikkuse kajastamiseks. Järelevalveamet märgib siiski, et diskonto tähtsus väheneb restruktureerimisperioodi jooksul kiiresti ja pank prognoosib, et restruktureerimiskava kohaselt jääb põhikasum aastatel 2012–2014 ligikaudu vahemikku [...] ja [...] miljardit Islandi krooni aastas.

| (202) | Mõnda kõige asjakohasemat ja detailsemat finantsplaneerimise aspekti on nimetatud eespool. Järelevalveamet on seisukohal, et need eeldused näivad üldiselt piisavalt usaldusväärsed, võttes arvesse keerulist tegutsemiskeskkonda. Seoses intressimäära marginaaliga märgib järelevalveamet, et isegi pärast eeldatavat vähenemist [...] %-le, oleks see rahvusvahelises võrdluses üsna suur (58)
  . Islandi ametiasutuste sõnul on marginaal viimaste kümnendite jooksul olnud ligikaudu samal tasemel või kõrgem. Muude tegurite hulgas on selle põhjuseks olnud Islandil valitsenud kõrged intressimäärad, hüpoteeklaenude väiksem osakaal laenuportfellis ja pankade väiksem suurus. Järelevalveameti arvates on need selgitused mõistlikud, mistõttu ta leiab, et finantsplaneerimise see aspekt on piisavalt usaldusväärne. |
| --- | --- |

(202)

Mõnda kõige asjakohasemat ja detailsemat finantsplaneerimise aspekti on nimetatud eespool. Järelevalveamet on seisukohal, et need eeldused näivad üldiselt piisavalt usaldusväärsed, võttes arvesse keerulist tegutsemiskeskkonda. Seoses intressimäära marginaaliga märgib järelevalveamet, et isegi pärast eeldatavat vähenemist [...] %-le, oleks see rahvusvahelises võrdluses üsna suur (58)
  . Islandi ametiasutuste sõnul on marginaal viimaste kümnendite jooksul olnud ligikaudu samal tasemel või kõrgem. Muude tegurite hulgas on selle põhjuseks olnud Islandil valitsenud kõrged intressimäärad, hüpoteeklaenude väiksem osakaal laenuportfellis ja pankade väiksem suurus. Järelevalveameti arvates on need selgitused mõistlikud, mistõttu ta leiab, et finantsplaneerimise see aspekt on piisavalt usaldusväärne.

| (203) | Tulevikus saavutatava kasumlikkuse teine oluline eeldus on suuremad teenus- ja vahendustasudest saadavad tulud, mis peaksid prognooside kohaselt kasvama ligikaudu [...] %. See suurenemine tooks 2014. aastal kasumit üle [...] miljardi Islandi krooni. Islandi ametiasutused väidavad, et need prognoosid on usaldusväärsed, sest selline tegevus nagu aktsiaturgude seotud tehingud ja välisvaluutaga kauplemine on pärast sektori kokkuvarisemist ja kapitalikontrollide sisseseadmist praktiliselt peatunud. |
| --- | --- |

(203)

Tulevikus saavutatava kasumlikkuse teine oluline eeldus on suuremad teenus- ja vahendustasudest saadavad tulud, mis peaksid prognooside kohaselt kasvama ligikaudu [...] %. See suurenemine tooks 2014. aastal kasumit üle [...] miljardi Islandi krooni. Islandi ametiasutused väidavad, et need prognoosid on usaldusväärsed, sest selline tegevus nagu aktsiaturgude seotud tehingud ja välisvaluutaga kauplemine on pärast sektori kokkuvarisemist ja kapitalikontrollide sisseseadmist praktiliselt peatunud.

| (204) | Pank on teinud mitu algatust, nagu eespool kirjeldatud, eesmärgiga suurendada tõhusust ja vähendada kulusid. Muu hulgas nähti ette eespool nimetatud töötajate arvu kavandatav vähendamine, [...] filiaali kokkulepitud sulgemine ja tegevuse üldine lihtsustamine. Nende meetmete tulemusel peaks kulude ja tulude suhe üldiselt vähenema 57,2 %-lt [...] %-le 2014. aastal. Järelevalveamet kiidab need jõupingutused heaks, sest praegune suhe tundub rahvusvahelises võrdluses üsna suur. Järelevalveamet leiab ka, et selle eesmärgi saavutamine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(204)

Pank on teinud mitu algatust, nagu eespool kirjeldatud, eesmärgiga suurendada tõhusust ja vähendada kulusid. Muu hulgas nähti ette eespool nimetatud töötajate arvu kavandatav vähendamine, [...] filiaali kokkulepitud sulgemine ja tegevuse üldine lihtsustamine. Nende meetmete tulemusel peaks kulude ja tulude suhe üldiselt vähenema 57,2 %-lt [...] %-le 2014. aastal. Järelevalveamet kiidab need jõupingutused heaks, sest praegune suhe tundub rahvusvahelises võrdluses üsna suur. Järelevalveamet leiab ka, et selle eesmärgi saavutamine on tõenäoline.

| (205) | Lisaks eespool esitatule on selge, et restruktureerimiskava põhineb paljudel muudel eeldustel. Järelevalveameti eesmärk on olnud analüüsida neid eeldusi, mis näivad kõige asjakohasemad ja avaldavad ettevõtja Landsbankinn tulevasele elujõulisusele kõige suuremat mõju. Makromajanduslikud eeldused näivad olevat kooskõlas Islandi keskpanga prognoosidega. Üldiselt näib, et restruktureerimiskava aluseks olevad eeldused on piisavalt usaldusväärsed, mis võimaldab teha järelduse, et panga võetud restruktureerimismeetmed on piisavad tagamaks panga pikaajalise elujõulisuse, kui jätta arvesse võtmata võimalikud ettenägematute tagajärgede ja ulatusega ebasoodsad sündmused. |
| --- | --- |

(205)

Lisaks eespool esitatule on selge, et restruktureerimiskava põhineb paljudel muudel eeldustel. Järelevalveameti eesmärk on olnud analüüsida neid eeldusi, mis näivad kõige asjakohasemad ja avaldavad ettevõtja Landsbankinn tulevasele elujõulisusele kõige suuremat mõju. Makromajanduslikud eeldused näivad olevat kooskõlas Islandi keskpanga prognoosidega. Üldiselt näib, et restruktureerimiskava aluseks olevad eeldused on piisavalt usaldusväärsed, mis võimaldab teha järelduse, et panga võetud restruktureerimismeetmed on piisavad tagamaks panga pikaajalise elujõulisuse, kui jätta arvesse võtmata võimalikud ettenägematute tagajärgede ja ulatusega ebasoodsad sündmused.

| (206) | Eespool esitatud elemente arvesse võttes leiab järelevalveamet, et restruktureerimiskavaga on tagatud panga pikaajalise elujõulisuse taastamine. Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet kokkuvõtte, et restruktureerimissuuniste 2. jaotises esitatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(206)

Eespool esitatud elemente arvesse võttes leiab järelevalveamet, et restruktureerimiskavaga on tagatud panga pikaajalise elujõulisuse taastamine. Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet kokkuvõtte, et restruktureerimissuuniste 2. jaotises esitatud tingimused on täidetud.

3.3.   Omapanus/kulude jagamine

| (207) | Restruktureerimissuuniste punkti 22 sõnastus on järgmine: „Konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks peaks abi antama ainult vajalikus minimaalses ulatuses ja abisaaja peaks kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Äriühing ja selle kapitali omanikud peaksid ümberkorralduskulud katma võimalikult suures ulatuses oma ressurssidest. See on vajalik tagamaks, et päästetud pangad vastutaksid piisaval määral oma tegevuse tagajärgede eest ning et motiveerida neid oma tegevuspõhimõtteid tulevikus parandama”. |
| --- | --- |

(207)

Restruktureerimissuuniste punkti 22 sõnastus on järgmine: „Konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks peaks abi antama ainult vajalikus minimaalses ulatuses ja abisaaja peaks kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Äriühing ja selle kapitali omanikud peaksid ümberkorralduskulud katma võimalikult suures ulatuses oma ressurssidest. See on vajalik tagamaks, et päästetud pangad vastutaksid piisaval määral oma tegevuse tagajärgede eest ning et motiveerida neid oma tegevuspõhimõtteid tulevikus parandama”.

| (208) | Järelevalveamet tuletab sellega seoses meelde käesoleva juhtumi tähtsat aspekti. Kui toimus ettevõtja Landsbankinn loomine ettevõtja Landsbanki siseriikliku tegevuse põhjal, siis nulliti täielikult ettevõtja Landsbanki aktsionäride investeeringud ning sellega aitasid nad maksimaalsel määral kaasa ettevõtja Landsbankinn restruktureerimisele. Peale selle pidid ettevõtja Landsbanki võlausaldajad kandma märkimisväärset kahju (59) või pidid nad vähemalt võtma riski seoses oma investeeringutega, sõltuvalt ettevõtjale Landsbankinn üle kantud varade hinnavahest (tingimusliku võlakirja kaudu). Seega on ettevõtja Landsbanki omanike ja võlausaldajate puhul kulude jagamise kriteerium täidetud ja sellega on käsitletud moraalse ohu küsimust. |
| --- | --- |

(208)

Järelevalveamet tuletab sellega seoses meelde käesoleva juhtumi tähtsat aspekti. Kui toimus ettevõtja Landsbankinn loomine ettevõtja Landsbanki siseriikliku tegevuse põhjal, siis nulliti täielikult ettevõtja Landsbanki aktsionäride investeeringud ning sellega aitasid nad maksimaalsel määral kaasa ettevõtja Landsbankinn restruktureerimisele. Peale selle pidid ettevõtja Landsbanki võlausaldajad kandma märkimisväärset kahju (59) või pidid nad vähemalt võtma riski seoses oma investeeringutega, sõltuvalt ettevõtjale Landsbankinn üle kantud varade hinnavahest (tingimusliku võlakirja kaudu). Seega on ettevõtja Landsbanki omanike ja võlausaldajate puhul kulude jagamise kriteerium täidetud ja sellega on käsitletud moraalse ohu küsimust.

| (209) | Lisaks eespool toodule peab järelevalveamet hindama, kas ettevõtjale Landsbankinn riigiabi andmisel piirduti minimaalselt vajaliku abiga. |
| --- | --- |

(209)

Lisaks eespool toodule peab järelevalveamet hindama, kas ettevõtjale Landsbankinn riigiabi andmisel piirduti minimaalselt vajaliku abiga.

| (210) | Kapitaliseerimismeetmete puhul jäi ettevõtja Landsbankinn algne kapitaliseerimine panga loomisel allapoole finantsjärelevalveameti kehtestatud kapitalinõudeid (16 % asemel 13 %). 2009. aastal pärast ettevõtjaga Landsbanki kokkuleppele jõudmist tõusis kapitali adekvaatsuse määr 15 % tasemele, jäädes 1 protsendipunkti võrra väiksemaks finantsjärelevalveameti kehtestatud määrast, mis võimaldas anda ajutise vabastuse nõude täitmisest. Sellega seoses märgib järelevalveamet, et omavahendite suhtarv sõltus (edaspidi) peamiselt sellest, kas ettevõtjalt Landsbanki ettevõtjale Landsbankinn üle kantud varade väärtust oli hinnatud õigesti. Asjaolu, et ettevõtja Landsbankinn kapitali adekvaatsuse määr oli hiljem niivõrd hea, et võimaldas üle võtta ettevõtja Spkef tegevuse ja hiljem ka ettevõtja SpSv tegevuse, on selgitatud üle kantud varade raamatupidamisväärtuse suurendamisega. Asjaolu, et kapitali adekvaatsuse määr paranes hiljem nii palju, ei ole järelevalveameti arvates piisav põhjus järeldamaks, et ettevõtja Landsbankinn oli riigi poolt juba algusest peale ülekapitaliseeritud. |
| --- | --- |

(210)

Kapitaliseerimismeetmete puhul jäi ettevõtja Landsbankinn algne kapitaliseerimine panga loomisel allapoole finantsjärelevalveameti kehtestatud kapitalinõudeid (16 % asemel 13 %). 2009. aastal pärast ettevõtjaga Landsbanki kokkuleppele jõudmist tõusis kapitali adekvaatsuse määr 15 % tasemele, jäädes 1 protsendipunkti võrra väiksemaks finantsjärelevalveameti kehtestatud määrast, mis võimaldas anda ajutise vabastuse nõude täitmisest. Sellega seoses märgib järelevalveamet, et omavahendite suhtarv sõltus (edaspidi) peamiselt sellest, kas ettevõtjalt Landsbanki ettevõtjale Landsbankinn üle kantud varade väärtust oli hinnatud õigesti. Asjaolu, et ettevõtja Landsbankinn kapitali adekvaatsuse määr oli hiljem niivõrd hea, et võimaldas üle võtta ettevõtja Spkef tegevuse ja hiljem ka ettevõtja SpSv tegevuse, on selgitatud üle kantud varade raamatupidamisväärtuse suurendamisega. Asjaolu, et kapitali adekvaatsuse määr paranes hiljem nii palju, ei ole järelevalveameti arvates piisav põhjus järeldamaks, et ettevõtja Landsbankinn oli riigi poolt juba algusest peale ülekapitaliseeritud.

| (211) | Restruktureerimissuuniste punktis 26 on sätestatud, et restruktureerimisabi saavad pangad „peaksid olema suutelised maksma oma tegevusest saadud tulust kapitali eest hüvitist, muu hulgas dividendide ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete kaudu.” |
| --- | --- |

(211)

Restruktureerimissuuniste punktis 26 on sätestatud, et restruktureerimisabi saavad pangad „peaksid olema suutelised maksma oma tegevusest saadud tulust kapitali eest hüvitist, muu hulgas dividendide ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete kaudu.”

| (212) | Järelevalveamet selgitas oma riigiabi suuniseid seoses 2012. aastal aktsiate kaudu tehtud kapitalisüstidega. Finantskriisi käsitlevate 2012. aasta suuniste punktides 7–8 on sätestatud: „Pidades silmas regulatiivseid muudatusi ja muutuvat turukeskkonda, prognoosib järelevalveamet, et tulevikus võib olla enamlevinud see, et riikide kapitalisüstid tehakse muutuva tuluga aktsiate vormis. Soovitatav on selgitada kapitalisüstide hinnastamise eeskirju, võttes arvesse, et sellistelt aktsiatelt saadakse tulu (ebakindlate) dividendide ja kapitalikasumi näol, mis muudab sellistelt instrumentidelt saadava tulu otsese eelhindamise raskeks. Seetõttu hindab järelevalveamet selliste kapitalisüstide eest saadava tulu hinnastamist aktsiate emissioonihinna alusel. Kapitalisüstide raames tuleks aktsiaid märkida aktsiahinna suhtes tehtava piisava diskontoga (mida on korrigeeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks) vahetult enne kapitalisüsti väljakuulutamist, et anda riigi saadava asjakohase tulu suhtes piisav kindlus” (60). |
| --- | --- |

(212)

Järelevalveamet selgitas oma riigiabi suuniseid seoses 2012. aastal aktsiate kaudu tehtud kapitalisüstidega. Finantskriisi käsitlevate 2012. aasta suuniste punktides 7–8 on sätestatud: „Pidades silmas regulatiivseid muudatusi ja muutuvat turukeskkonda, prognoosib järelevalveamet, et tulevikus võib olla enamlevinud see, et riikide kapitalisüstid tehakse muutuva tuluga aktsiate vormis. Soovitatav on selgitada kapitalisüstide hinnastamise eeskirju, võttes arvesse, et sellistelt aktsiatelt saadakse tulu (ebakindlate) dividendide ja kapitalikasumi näol, mis muudab sellistelt instrumentidelt saadava tulu otsese eelhindamise raskeks. Seetõttu hindab järelevalveamet selliste kapitalisüstide eest saadava tulu hinnastamist aktsiate emissioonihinna alusel. Kapitalisüstide raames tuleks aktsiaid märkida aktsiahinna suhtes tehtava piisava diskontoga (mida on korrigeeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks) vahetult enne kapitalisüsti väljakuulutamist, et anda riigi saadava asjakohase tulu suhtes piisav kindlus” (60).

| (213) | Järelevalveameti arvates ei ole need punktid käesoleval juhul vahetult kohaldatavad, sest teoreetiliselt kapitaliseeris riik uut panka. Seega ei suudetud endiste aktsionäride osalust lahjendada selle sõna otseses mõttes. Kuid need punktid on motiveeritud põhimõttest, et piisavalt lahjendatud osalus ja tulevane kasum antakse riigile, kes pidi võtma riski, süstides kapitali raskustes olevasse äriühingusse. |
| --- | --- |

(213)

Järelevalveameti arvates ei ole need punktid käesoleval juhul vahetult kohaldatavad, sest teoreetiliselt kapitaliseeris riik uut panka. Seega ei suudetud endiste aktsionäride osalust lahjendada selle sõna otseses mõttes. Kuid need punktid on motiveeritud põhimõttest, et piisavalt lahjendatud osalus ja tulevane kasum antakse riigile, kes pidi võtma riski, süstides kapitali raskustes olevasse äriühingusse.

| (214) | Käesoleva juhtumi puhul on ilmne, et riik omandas enamusosaluse (81,33 %) ettevõtjas Landsbankinn ja saab sellest tulenevalt sama suure osa tulevasest kasumist, kusjuures endised aktsionärid ei saa midagi. Praegused vähemusaktsionärid, kes on endised võlausaldajad, osalevad teataval määral tulevase kasumi jaotamises. Kuid tõenäoliselt peavad nad siiski kandma märkimisväärset kahju, nagu on märgitud eespool. |
| --- | --- |

(214)

Käesoleva juhtumi puhul on ilmne, et riik omandas enamusosaluse (81,33 %) ettevõtjas Landsbankinn ja saab sellest tulenevalt sama suure osa tulevasest kasumist, kusjuures endised aktsionärid ei saa midagi. Praegused vähemusaktsionärid, kes on endised võlausaldajad, osalevad teataval määral tulevase kasumi jaotamises. Kuid tõenäoliselt peavad nad siiski kandma märkimisväärset kahju, nagu on märgitud eespool.

| (215) | Peale selle, ettevõtja Landsbankinn tegevus on panga loomisest alates olnud piisavalt tulemuslik ning restruktureerimiskavas prognoositakse järgmisteks aastateks stabiilset kasumit. Sellepärast leiab järelevalveamet, et on täidetud restruktureerimissuuniste punktis 26 esitatud nõue koostoimes finantskriisi käsitlevate 2012. aasta suuniste punktiga 8. |
| --- | --- |

(215)

Peale selle, ettevõtja Landsbankinn tegevus on panga loomisest alates olnud piisavalt tulemuslik ning restruktureerimiskavas prognoositakse järgmisteks aastateks stabiilset kasumit. Sellepärast leiab järelevalveamet, et on täidetud restruktureerimissuuniste punktis 26 esitatud nõue koostoimes finantskriisi käsitlevate 2012. aasta suuniste punktiga 8.

| (216) | Kuigi ettevõtjat Spkef käsitlev tehing, mida on kirjeldatud eespool, hõlmab riigiabi elemente, on järelevalveamet arvamusel, et see on üles ehitatud viisil, mille eesmärk on välistada otsese finantseelise andmine ettevõtjale Landsbankinn. Sellega seoses tuletab järelevalveamet meelde, et ettevõtja Spkef hoiuste ülevõtmise eest makstava hüvitise määras kindlaks sõltumatu vahekohtukomitee. Sellepärast kujutab see tehing endast põhimõtteliselt kokkulepitud kompensatsiooni ettevõtja Spkef hoiustena võetud kohustuste ülevõtmise eest. Järelevalveameti arvates ei ole see abi suure tähtsusega kulude jagamise hindamisel. Kuid täiendav firmaväärtus ja turuosa, mis ettevõtja Landsbankinn tehingu tulemusel omandas, on suurema tähtsusega konkurentsimoonutuste hindamisel. |
| --- | --- |

(216)

Kuigi ettevõtjat Spkef käsitlev tehing, mida on kirjeldatud eespool, hõlmab riigiabi elemente, on järelevalveamet arvamusel, et see on üles ehitatud viisil, mille eesmärk on välistada otsese finantseelise andmine ettevõtjale Landsbankinn. Sellega seoses tuletab järelevalveamet meelde, et ettevõtja Spkef hoiuste ülevõtmise eest makstava hüvitise määras kindlaks sõltumatu vahekohtukomitee. Sellepärast kujutab see tehing endast põhimõtteliselt kokkulepitud kompensatsiooni ettevõtja Spkef hoiustena võetud kohustuste ülevõtmise eest. Järelevalveameti arvates ei ole see abi suure tähtsusega kulude jagamise hindamisel. Kuid täiendav firmaväärtus ja turuosa, mis ettevõtja Landsbankinn tehingu tulemusel omandas, on suurema tähtsusega konkurentsimoonutuste hindamisel.

| (217) | Peale selle, hoiuste tagamisega seoses on järelevalveamet menetluse algatamise otsuses juba märkinud, et – võttes arvesse sellel ajal valitsenud erakorralisi olusid – see meede võib olla proportsionaalne Islandi finantsstabiilsuse tagamiseks. On siiski ilmne, et sellist abi ei saa võimaldada tähtajatult. |
| --- | --- |

(217)

Peale selle, hoiuste tagamisega seoses on järelevalveamet menetluse algatamise otsuses juba märkinud, et – võttes arvesse sellel ajal valitsenud erakorralisi olusid – see meede võib olla proportsionaalne Islandi finantsstabiilsuse tagamiseks. On siiski ilmne, et sellist abi ei saa võimaldada tähtajatult.

| (218) | Seega selleks, et kõnealust riigiabi saaks käsitada minimaalselt vajaliku abina, on järelevalveamet seisukohal, et abi andmine tuleb võimalikult peatselt lõpetada. Sellest tulenevalt kiidab järelevalveamet heaks Islandi ametiasutuste kavatsuse lõpetada hoiuste tagamine enne kapitalikontrollide kaotamist, praeguse kava kohaselt seega hiljemalt 2013. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(218)

Seega selleks, et kõnealust riigiabi saaks käsitada minimaalselt vajaliku abina, on järelevalveamet seisukohal, et abi andmine tuleb võimalikult peatselt lõpetada. Sellest tulenevalt kiidab järelevalveamet heaks Islandi ametiasutuste kavatsuse lõpetada hoiuste tagamine enne kapitalikontrollide kaotamist, praeguse kava kohaselt seega hiljemalt 2013. aasta lõpus.

| (219) | Selleks et võtta arvesse kapitalikontrollide kaotamisel tekkida võivaid viivitusi ja kajastada järelevalveameti seisukohta, et elujõuline pank peaks suutma turul konkureerida ilma sellise üldise hoiustele antud tagatiseta, annab ta seega loa hoiuste tagamiseks kuni 2014. aasta lõpuni (61). Pärast seda tuleks hoiuseid kaitsta üksnes kooskõlas kohaldatavate EMP õigusaktidega, mis käsitlevad hoiuste tagamist. |
| --- | --- |

(219)

Selleks et võtta arvesse kapitalikontrollide kaotamisel tekkida võivaid viivitusi ja kajastada järelevalveameti seisukohta, et elujõuline pank peaks suutma turul konkureerida ilma sellise üldise hoiustele antud tagatiseta, annab ta seega loa hoiuste tagamiseks kuni 2014. aasta lõpuni (61). Pärast seda tuleks hoiuseid kaitsta üksnes kooskõlas kohaldatavate EMP õigusaktidega, mis käsitlevad hoiuste tagamist.

| (220) | Järelevalveameti järeldus on, et ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskavaga tagatakse abi andmine minimaalselt vajalikul määral ning samuti tagatakse, et abisaaja, aktsionärid ja eelkäijaks olnud panga võlausaldajad on andnud märkimisväärse panuse kulude jagamisse. Seega on restruktureerimisabi kooskõlas restruktureerimissuuniste 3. jaotises esitatud tingimustega. |
| --- | --- |

(220)

Järelevalveameti järeldus on, et ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskavaga tagatakse abi andmine minimaalselt vajalikul määral ning samuti tagatakse, et abisaaja, aktsionärid ja eelkäijaks olnud panga võlausaldajad on andnud märkimisväärse panuse kulude jagamisse. Seega on restruktureerimisabi kooskõlas restruktureerimissuuniste 3. jaotises esitatud tingimustega.

3.4.   Konkurentsimoonutuste piiramine

| (221) | Restruktureerimissuuniste 4. jaotise punktides 29–32 märgitakse järgmist:
  „Finantssektorile antava abi põhieesmärk süsteemse kriisi ajal on finantsstabiilsuse taastamine, aga süsteemi stabiilsuse lühiajalise säilitamise käigus ei tohi pikaajaliselt kahjustada võrdseid tingimusi ja turgude konkurentsivõimet. Riigiabi andmisel konkurentsimoonutusi piiravate meetmete võtmine on oluline. [...] Konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad tegutsevad pärast seda, kui nende elujõulisus on ümberkorraldamise tulemusena taastunud, ning meetmete rakendamisel tuleks kinni pidada ühisest poliitikast ja ühistest põhimõtetest. Nimetatud meetmete vajalikkuse hindamisel lähtub järelevalveamet panga tegevuse mahust, ulatuslikkusest ja reguleerimisalast juhul, kui rakendatakse usaldusväärset restruktureerimiskava, nagu on nähtud ette käesoleva peatüki 2. jaotises. [...] Selliste meetmete olemus ja vorm sõltuvad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb.
  Esimese kriteeriumi puhul erinevad konkurentsimoonutusi piiravad meetmed märkimisväärselt vastavalt abisumma suurusele ning kulude jagamise ja hinnakujunduse tasemele. Üldiselt on moraalsest ohust tulenevaid negatiivseid tagajärgi kulude jagamise ja omapanuse kõrgema taseme puhul vähem.
  Teise kriteeriumi puhul analüüsib järelevalveamet abi tõenäolist mõju sellistele turgudele, kus abi saanud pank pärast ümberkorraldamist tegutseb. Kõigepealt uuritakse panga osakaalu ja suhtelist tähtsust kõnealusel turul või kõnealustel turgudel pärast panga elujõulisuse taastamist. Tõhusa konkurentsi säilitamiseks kavandatakse meetmeid vastavalt konkreetse turu iseloomule. [...] Konkurentsimoonutusi piiravate meetmetega ei tohiks piirata panga väljavaateid elujõulisuse taastamiseks.” |
| --- | --- |

(221)

Restruktureerimissuuniste 4. jaotise punktides 29–32 märgitakse järgmist:

„Finantssektorile antava abi põhieesmärk süsteemse kriisi ajal on finantsstabiilsuse taastamine, aga süsteemi stabiilsuse lühiajalise säilitamise käigus ei tohi pikaajaliselt kahjustada võrdseid tingimusi ja turgude konkurentsivõimet. Riigiabi andmisel konkurentsimoonutusi piiravate meetmete võtmine on oluline. [...] Konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad tegutsevad pärast seda, kui nende elujõulisus on ümberkorraldamise tulemusena taastunud, ning meetmete rakendamisel tuleks kinni pidada ühisest poliitikast ja ühistest põhimõtetest. Nimetatud meetmete vajalikkuse hindamisel lähtub järelevalveamet panga tegevuse mahust, ulatuslikkusest ja reguleerimisalast juhul, kui rakendatakse usaldusväärset restruktureerimiskava, nagu on nähtud ette käesoleva peatüki 2. jaotises. [...] Selliste meetmete olemus ja vorm sõltuvad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb.

Esimese kriteeriumi puhul erinevad konkurentsimoonutusi piiravad meetmed märkimisväärselt vastavalt abisumma suurusele ning kulude jagamise ja hinnakujunduse tasemele. Üldiselt on moraalsest ohust tulenevaid negatiivseid tagajärgi kulude jagamise ja omapanuse kõrgema taseme puhul vähem.

Teise kriteeriumi puhul analüüsib järelevalveamet abi tõenäolist mõju sellistele turgudele, kus abi saanud pank pärast ümberkorraldamist tegutseb. Kõigepealt uuritakse panga osakaalu ja suhtelist tähtsust kõnealusel turul või kõnealustel turgudel pärast panga elujõulisuse taastamist. Tõhusa konkurentsi säilitamiseks kavandatakse meetmeid vastavalt konkreetse turu iseloomule. [...] Konkurentsimoonutusi piiravate meetmetega ei tohiks piirata panga väljavaateid elujõulisuse taastamiseks.”

| (222) | Eespool esitatud teabest tuleneb, et abi suurusel, eelkõige suhtelisel suurusel, ja turu eripäral on väga suur tähtsus, kui järelevalveamet hindab konkurentsimoonutuste piiramiseks võetud meetmete asjakohasust. Samal ajal on selge, et selliste meetmetega ei tohi seada ohtu restruktureerimisabi saaja elujõulisust ning konkurentsiga seotud mureküsimuste käsitlemisel tuleb käesolevas kriisiolukorra silmas pidada üldist finantsstabiilsuse tagamise eesmärki. |
| --- | --- |

(222)

Eespool esitatud teabest tuleneb, et abi suurusel, eelkõige suhtelisel suurusel, ja turu eripäral on väga suur tähtsus, kui järelevalveamet hindab konkurentsimoonutuste piiramiseks võetud meetmete asjakohasust. Samal ajal on selge, et selliste meetmetega ei tohi seada ohtu restruktureerimisabi saaja elujõulisust ning konkurentsiga seotud mureküsimuste käsitlemisel tuleb käesolevas kriisiolukorra silmas pidada üldist finantsstabiilsuse tagamise eesmärki.

| (223) | Eespool kirjeldatud õigusraamistikku arvesse võttes esitab järelevalveamet allpool kaalutlused, mis on tema arvates olulised konkurentsimoonutuste piiramiseks võetud meetmete hindamiseks. |
| --- | --- |

(223)

Eespool kirjeldatud õigusraamistikku arvesse võttes esitab järelevalveamet allpool kaalutlused, mis on tema arvates olulised konkurentsimoonutuste piiramiseks võetud meetmete hindamiseks.

| (224) | Kõigepealt leiab järelevalveamet, et Islandi finantsturgudel valitsevat konkreetset olukorda arvesse võttes on vaja hoolikalt hinnata turutingimusi ja konkurentsiolukorda. Konkurentsimoonutuste piiramiseks võetud meetmed peaksid kajastama kehtivaid keerulisi olusid, tagades samas, et konkurentsimoonutused on minimaalsed nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(224)

Kõigepealt leiab järelevalveamet, et Islandi finantsturgudel valitsevat konkreetset olukorda arvesse võttes on vaja hoolikalt hinnata turutingimusi ja konkurentsiolukorda. Konkurentsimoonutuste piiramiseks võetud meetmed peaksid kajastama kehtivaid keerulisi olusid, tagades samas, et konkurentsimoonutused on minimaalsed nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis.

| (225) | Teiseks on käsitletud ettevõtja Landsbanki endiste omanike ja mõningal määral ka ettevõtja Landsbanki võlausaldajate suurimat võimalikku panust, nagu on märgitud eespool kulude jagamist käsitlevas jaotises. Sellest tulenevalt ei ole olnud suurt vajadust võtta täiendavaid konkurentsimeetmeid. |
| --- | --- |

(225)

Teiseks on käsitletud ettevõtja Landsbanki endiste omanike ja mõningal määral ka ettevõtja Landsbanki võlausaldajate suurimat võimalikku panust, nagu on märgitud eespool kulude jagamist käsitlevas jaotises. Sellest tulenevalt ei ole olnud suurt vajadust võtta täiendavaid konkurentsimeetmeid.

| (226) | Kolmandaks, asjaomase turu eripäraga seoses võib öelda, et Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemine, millele järgnes Islandi ametiasutuste sekkumine, põhjustas Islandi finantsteenuste turul suurema koondumise ja sisuliselt suurendas kolme peamise panga – Íslandsbanki, Arion Bank ja Landsbankinn – turuosa. Lisaks nendele jäi teisi ja väiksemaid turuosalisi alles vähe ning uute ettevõtjate turule sisenemise vahetud väljavaated on kehvad juba nimetatud sisenemistõkete ning turu väiksuse ja eelkõige kapitalikontrollide tõttu. Ettevõtjal Landsbankinn on sellel koondunud turul väga hea positsioon – tema turuosa moodustab enamikus segmentides üle 30 %. Bilansimahu poolest on tegemist Islandi suurima pangaga. |
| --- | --- |

(226)

Kolmandaks, asjaomase turu eripäraga seoses võib öelda, et Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemine, millele järgnes Islandi ametiasutuste sekkumine, põhjustas Islandi finantsteenuste turul suurema koondumise ja sisuliselt suurendas kolme peamise panga – Íslandsbanki, Arion Bank ja Landsbankinn – turuosa. Lisaks nendele jäi teisi ja väiksemaid turuosalisi alles vähe ning uute ettevõtjate turule sisenemise vahetud väljavaated on kehvad juba nimetatud sisenemistõkete ning turu väiksuse ja eelkõige kapitalikontrollide tõttu. Ettevõtjal Landsbankinn on sellel koondunud turul väga hea positsioon – tema turuosa moodustab enamikus segmentides üle 30 %. Bilansimahu poolest on tegemist Islandi suurima pangaga.

| (227) | Neljandaks, kriis tõi kaasa rea väga spetsiifilisi probleeme, näiteks suurte pankade äärmiselt kõrge otsese ja kaudse osaluse määr reaalmajanduses ja de facto monopoli esilekerkimine pangandusega seotud IT-teenuste sektoris (serverikeskus), kusjuures enamusosalus sellest monopolist kuulus kolmele pangale. |
| --- | --- |

(227)

Neljandaks, kriis tõi kaasa rea väga spetsiifilisi probleeme, näiteks suurte pankade äärmiselt kõrge otsese ja kaudse osaluse määr reaalmajanduses ja de facto monopoli esilekerkimine pangandusega seotud IT-teenuste sektoris (serverikeskus), kusjuures enamusosalus sellest monopolist kuulus kolmele pangale.

| (228) | Viiendaks, ettevõtjale Landsbankinn antud abi suhteline suurus on märkimisväärne. Sellega seoses märgib järelevalveasutus, et alguses andis kogu kapitali pangale riik. Lisaks sai pank kasu muudest abimeetmetest – ettevõtjat Spkef käsitlev tehing ja hoiuste tagamise skeem. Pealegi anti ettevõtjale SpSv abi enne tema ülevõtmist ettevõtja Landsbankinn poolt. Samas jääb ettevõtja Landsbankinn väikeseks pangaks, seda vähemalt rahvusvaheliste standardite kohaselt. |
| --- | --- |

(228)

Viiendaks, ettevõtjale Landsbankinn antud abi suhteline suurus on märkimisväärne. Sellega seoses märgib järelevalveasutus, et alguses andis kogu kapitali pangale riik. Lisaks sai pank kasu muudest abimeetmetest – ettevõtjat Spkef käsitlev tehing ja hoiuste tagamise skeem. Pealegi anti ettevõtjale SpSv abi enne tema ülevõtmist ettevõtja Landsbankinn poolt. Samas jääb ettevõtja Landsbankinn väikeseks pangaks, seda vähemalt rahvusvaheliste standardite kohaselt.

| (229) | Kuuendaks, ettevõtjate Spkef ja SpSv ülevõtmine panga poolt tingib täiendavate konkurentsimeetmete võtmise. Ettevõtjat SpSv käsitlevas otsuses rõhutas järelevalveasutus, et ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskava peab sisaldama selliseid meetmeid. |
| --- | --- |

(229)

Kuuendaks, ettevõtjate Spkef ja SpSv ülevõtmine panga poolt tingib täiendavate konkurentsimeetmete võtmise. Ettevõtjat SpSv käsitlevas otsuses rõhutas järelevalveasutus, et ettevõtja Landsbankinn restruktureerimiskava peab sisaldama selliseid meetmeid.

| (230) | Seda arvesse võttes märgib järelevalveasutus, et on võetud või võetakse rida meetmeid, millega piiratakse ettevõtjale Landsbankinn riigiabi andmisest tingitud konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(230)

Seda arvesse võttes märgib järelevalveasutus, et on võetud või võetakse rida meetmeid, millega piiratakse ettevõtjale Landsbankinn riigiabi andmisest tingitud konkurentsimoonutusi.

i)   Meetmed, mis Islandi ametiasutused on võtnud või lubanud võtta, ja õiguslikud algatused, mida nad on teinud või kohustuvad tegema

| (231) | Islandi valitsus on võtnud kaks konkreetset kohustust (vt lisa), mis järelevalveameti arvates võivad aidata kaasa sellise regulatiivse keskkonna loomisele, mis soodustab konkurentsi finantsturgudel. |
| --- | --- |

(231)

Islandi valitsus on võtnud kaks konkreetset kohustust (vt lisa), mis järelevalveameti arvates võivad aidata kaasa sellise regulatiivse keskkonna loomisele, mis soodustab konkurentsi finantsturgudel.

| (232) | Esiteks loodi töörühm, kelle ülesandeks on vaadata läbi tempelmaksu käsitlev seadus nr 36/1978. Eelkõige uuritakse, kas kaotada tempelmaks võlausaldajate vahel üle kantavatelt eraisikute võlakirjadelt (nt kui eraisikud kannavad oma laenud ühest laenuasutusest teise). Järelevalveamet leiab, et seadus selle praegusel kujul – millega pannakse muu hulgas klientidele kohustus maksta laenuandjate vahetamise korral tempelmaksu vastava võlakirja summa pealt (62) – võib kujutada endast konkurentsipiirangut, sest sellega võidakse siduda kliendid kehtivate pikaajaliste laenulepingutega. Seega kiidab järelevalveamet heaks võetud kohustuse see seadus läbi vaadata. |
| --- | --- |

(232)

Esiteks loodi töörühm, kelle ülesandeks on vaadata läbi tempelmaksu käsitlev seadus nr 36/1978. Eelkõige uuritakse, kas kaotada tempelmaks võlausaldajate vahel üle kantavatelt eraisikute võlakirjadelt (nt kui eraisikud kannavad oma laenud ühest laenuasutusest teise). Järelevalveamet leiab, et seadus selle praegusel kujul – millega pannakse muu hulgas klientidele kohustus maksta laenuandjate vahetamise korral tempelmaksu vastava võlakirja summa pealt (62) – võib kujutada endast konkurentsipiirangut, sest sellega võidakse siduda kliendid kehtivate pikaajaliste laenulepingutega. Seega kiidab järelevalveamet heaks võetud kohustuse see seadus läbi vaadata.

| (233) | Teiseks võtab järelevalveamet teadmiseks, et kooskõlas Islandi parlamendis 21. märtsil 2012 heaks kiidetud resolutsiooniga nimetab valitsus ametisse komisjoni, kelle ülesanne on vaadata läbi tarbijakaitse finantsurul. See sisaldab erivolitusi teenuseosutaja vahetamise võimaluse läbivaatamiseks ja vahetamiskulude vähendamiseks ning komisjoni tihedaks sellealaseks koostööks Islandi konkurentsiametiga. Komisjon esitab oma aruande hiljemalt 15. jaanuariks 2013. Selline põhjalik hindamine võib pikemas perspektiivis konkurentsi soodustada. Vahepeal peaks ettevõtja Landsbankinn võetud pangaspetsiifiline kohustus, mida käsitletakse allpool, aitama lihtsustada teenuseosutaja vahetamist ja suurendama seeläbi konkurentsi. |
| --- | --- |

(233)

Teiseks võtab järelevalveamet teadmiseks, et kooskõlas Islandi parlamendis 21. märtsil 2012 heaks kiidetud resolutsiooniga nimetab valitsus ametisse komisjoni, kelle ülesanne on vaadata läbi tarbijakaitse finantsurul. See sisaldab erivolitusi teenuseosutaja vahetamise võimaluse läbivaatamiseks ja vahetamiskulude vähendamiseks ning komisjoni tihedaks sellealaseks koostööks Islandi konkurentsiametiga. Komisjon esitab oma aruande hiljemalt 15. jaanuariks 2013. Selline põhjalik hindamine võib pikemas perspektiivis konkurentsi soodustada. Vahepeal peaks ettevõtja Landsbankinn võetud pangaspetsiifiline kohustus, mida käsitletakse allpool, aitama lihtsustada teenuseosutaja vahetamist ja suurendama seeläbi konkurentsi.

| (234) | Järelevalveamet peab kiiduväärseks Islandi konkurentsiameti ja serverikeskuse omanike (sealhulgas kolme suurpanga) vahel selles küsimuses saavutatud kokkulepet, sest sellega püütakse väikekonkurentidele ja võimalikele uutele turuletulijatele tagada mittediskrimineeriv ja mõistliku hinnaga juurdepääs põhilisele IT-infrastruktuurile. Järelevalveamet usub, et nimetatud kokkuleppega on mureküsimusi, mis sõnastati muu hulgas teises ettevõtjat Byr käsitlevas otsuses, (63) käsitletud rahuldaval viisil. Seega ei pea järelevalveamet vajalikuks seda küsimust käesolevas otsuses täiendaval käsitleda. |
| --- | --- |

(234)

Järelevalveamet peab kiiduväärseks Islandi konkurentsiameti ja serverikeskuse omanike (sealhulgas kolme suurpanga) vahel selles küsimuses saavutatud kokkulepet, sest sellega püütakse väikekonkurentidele ja võimalikele uutele turuletulijatele tagada mittediskrimineeriv ja mõistliku hinnaga juurdepääs põhilisele IT-infrastruktuurile. Järelevalveamet usub, et nimetatud kokkuleppega on mureküsimusi, mis sõnastati muu hulgas teises ettevõtjat Byr käsitlevas otsuses, (63) käsitletud rahuldaval viisil. Seega ei pea järelevalveamet vajalikuks seda küsimust käesolevas otsuses täiendaval käsitleda.

| (235) | Lõpuks võtab järelevalveamet teadmiseks alates 2008. aastast tehtud reguleerivad muudatused, mida kirjeldatakse lisas. Mis puutub konkurentsiküsimustesse, siis on eriti asjakohane artikli 22 lisamine finantsettevõtjaid käsitlevasse seadusesse nr 161/2002. See sisaldab sätteid, millega piiratakse finantsettevõtjate osalemist tegevuses, mis ei ole hõlmatud nende tegevusloaga. Selle uue eeskirja kohaselt on selline tegevus lubatud vaid ajutiselt ning eesmärgiga viia lõpule tehingud või korraldada ümber klientide tegevus. Selle kohta tuleb finantsjärelevalveametile saata põhjendatud teatis, samuti on kehtestatud finantsettevõtjatele oma klientide ümberkorraldamise lõpuleviimise ja omandatud vara võõrandamise suhtes ajalised piirangud. |
| --- | --- |

(235)

Lõpuks võtab järelevalveamet teadmiseks alates 2008. aastast tehtud reguleerivad muudatused, mida kirjeldatakse lisas. Mis puutub konkurentsiküsimustesse, siis on eriti asjakohane artikli 22 lisamine finantsettevõtjaid käsitlevasse seadusesse nr 161/2002. See sisaldab sätteid, millega piiratakse finantsettevõtjate osalemist tegevuses, mis ei ole hõlmatud nende tegevusloaga. Selle uue eeskirja kohaselt on selline tegevus lubatud vaid ajutiselt ning eesmärgiga viia lõpule tehingud või korraldada ümber klientide tegevus. Selle kohta tuleb finantsjärelevalveametile saata põhjendatud teatis, samuti on kehtestatud finantsettevõtjatele oma klientide ümberkorraldamise lõpuleviimise ja omandatud vara võõrandamise suhtes ajalised piirangud.

| (236) | Järelevalveamet käsitleb nimetatud muutust kui asjakohast õiguslikku reageerimist finantseerimisasutuste ebaproportsionaalselt ulatuslikule omandiosalusele reaalmajanduses. See säte näib pidurdavat olukorra muutumist püsivaks. Sellise olukorra vahetu põhjus on ettevõtjate võlakohustuste vahetamine aktsiate vastu. |
| --- | --- |

(236)

Järelevalveamet käsitleb nimetatud muutust kui asjakohast õiguslikku reageerimist finantseerimisasutuste ebaproportsionaalselt ulatuslikule omandiosalusele reaalmajanduses. See säte näib pidurdavat olukorra muutumist püsivaks. Sellise olukorra vahetu põhjus on ettevõtjate võlakohustuste vahetamine aktsiate vastu.

ii)   Ettevõtjat Landsbankinn käsitlevad meetmed

| (237) | Järelevalveamet rõhutab, et ettevõtja Landsbankinn turupositsioon ja suurus moodustab ainult väga väikese osa ettevõtja Landsbanki turupositsioonist ja suurusest, sest nagu eespool kirjeldatud, vähendati koguvara 75 %. Peale selle, erinevalt ettevõtjast Landsbanki tegutseb ettevõtja Landsbankinn üksnes Islandi turul. Kuigi kõnealuse vähendamise peamine põhjus on ettevõtja Landsbanki rahvusvahelise tegevuse lõpetamine, on järelevalveamet arvamusel, et see protsess on konkurentsimoonutuste seisukohast eriti tähtis, kuna just ettevõtja Landsbanki riskantne ülemerestrateegia põhjustas panga kokkuvarisemise ja tekitas varasemalt moonutusi EMP finantsturgudel (64). |
| --- | --- |

(237)

Järelevalveamet rõhutab, et ettevõtja Landsbankinn turupositsioon ja suurus moodustab ainult väga väikese osa ettevõtja Landsbanki turupositsioonist ja suurusest, sest nagu eespool kirjeldatud, vähendati koguvara 75 %. Peale selle, erinevalt ettevõtjast Landsbanki tegutseb ettevõtja Landsbankinn üksnes Islandi turul. Kuigi kõnealuse vähendamise peamine põhjus on ettevõtja Landsbanki rahvusvahelise tegevuse lõpetamine, on järelevalveamet arvamusel, et see protsess on konkurentsimoonutuste seisukohast eriti tähtis, kuna just ettevõtja Landsbanki riskantne ülemerestrateegia põhjustas panga kokkuvarisemise ja tekitas varasemalt moonutusi EMP finantsturgudel (64).

| (238) | Lisaks kiidab järelevalveamet heaks ettevõtja Landsbankinn võetud kohustused (vt lisa) vähendada täiendavalt oma turuosa riigis, väljudes investeeringust [...] seoses [...]. Peale selle märgib järelevalveamet heakskiitvalt, et ettevõtja Landsbankinn on lubanud sulgeda [...] filiaali restruktureerimisperioodi jooksul. Tuginedes lõplikule restruktureerimiskavale ja tuletades meelde, et ettevõtja Landsbankinn on EMP standardite kohaselt väikepank, nõustub järelevalveamet ettevõtjaga Landsbankinn, et täiendavad struktuurimeetmed võivad kahjustada panga võimalusi taastada pikaajaline elujõulisus (65). |
| --- | --- |

(238)

Lisaks kiidab järelevalveamet heaks ettevõtja Landsbankinn võetud kohustused (vt lisa) vähendada täiendavalt oma turuosa riigis, väljudes investeeringust [...] seoses [...]. Peale selle märgib järelevalveamet heakskiitvalt, et ettevõtja Landsbankinn on lubanud sulgeda [...] filiaali restruktureerimisperioodi jooksul. Tuginedes lõplikule restruktureerimiskavale ja tuletades meelde, et ettevõtja Landsbankinn on EMP standardite kohaselt väikepank, nõustub järelevalveamet ettevõtjaga Landsbankinn, et täiendavad struktuurimeetmed võivad kahjustada panga võimalusi taastada pikaajaline elujõulisus (65).

| (239) | Järelevalveamet võtab teadmiseks kohustuse, et ettevõtja Landsbankinn ei omanda ühtegi finantseerimisasutust kuni 15. detsembrini 2014, kui eelnevalt ei ole selleks saadud järelevalveamet luba. See tähendab, et on võimalik hoida ära Islandi finantsturu täiendav koondumine ettevõtja Landsbankinn poolsete omandamiste kaudu. Selle kohustusega tagatakse samuti, et ettevõtjale Landsbankinn antud abi kasutatakse panga elujõulisuse taastamiseks, mitte panga turupositsiooni tugevdamiseks ja täiendavaks suurendamiseks Islandil. Sama kehtib ettevõtja Landsbankinn võetud kohustuse kohta, mille kohaselt ei jõusta pank enne 15. oktoobrit 2014 lepingusätteid ega kehtesta uusi lepingusätteid, millega nähakse ette eritingimused seoses intressimääradega sõltuvalt sellest, kas säilitatakse minimaalne tehingute maht pangas. Samuti kehtib see seoses kohustusega mitte vihjata oma teenuste turustamisel konkurentsieelise saamiseks riigi osalemisele. |
| --- | --- |

(239)

Järelevalveamet võtab teadmiseks kohustuse, et ettevõtja Landsbankinn ei omanda ühtegi finantseerimisasutust kuni 15. detsembrini 2014, kui eelnevalt ei ole selleks saadud järelevalveamet luba. See tähendab, et on võimalik hoida ära Islandi finantsturu täiendav koondumine ettevõtja Landsbankinn poolsete omandamiste kaudu. Selle kohustusega tagatakse samuti, et ettevõtjale Landsbankinn antud abi kasutatakse panga elujõulisuse taastamiseks, mitte panga turupositsiooni tugevdamiseks ja täiendavaks suurendamiseks Islandil. Sama kehtib ettevõtja Landsbankinn võetud kohustuse kohta, mille kohaselt ei jõusta pank enne 15. oktoobrit 2014 lepingusätteid ega kehtesta uusi lepingusätteid, millega nähakse ette eritingimused seoses intressimääradega sõltuvalt sellest, kas säilitatakse minimaalne tehingute maht pangas. Samuti kehtib see seoses kohustusega mitte vihjata oma teenuste turustamisel konkurentsieelise saamiseks riigi osalemisele.

| (240) | Nagu eespool kirjeldatud, pakub Islandi finantsturul praegu valitsev olukord väljakutseid mis tahes panga jaoks. Järelevalveamet peab seega kiiduväärseks ettevõtja Landsbankinn võetud kohustust lihtsustada pangavahetust ning pakkuda maksete töötlemise algteenust ja raha väljavõtmise teenuseid. Järelevalveamet on seisukohal, et need meetmed koos eespool nimetatud serverikeskust käsitleva kokkuleppega kolme suurema panga ja Islandi konkurentsiameti vahel tagavad väiksemate turuosaliste juurdepääsu kõige põhilisemale infrastruktuurile ja kõige põhilisematele teenustele mõistliku hinnaga ning võtavad suurematelt turuosaliselt võimaluse nende juurdepääsu takistada. Järelevalveameti arvates vähendab see turule sisenemise tõkkeid tulevaste (võimalike) turuosaliste jaoks. Meetmed võivad praegustel väiksematel turuosalistel võimaldada laiendada oma turuosa juhul, kui nad suudavad pakkuda oma suurkonkurentidest parema kvaliteediga teenuseid. Peale selle, kõik meetmed, mille eesmärk on hõlbustada panga vahetamist, aitavad elavdada konkurentsi praeguste suurettevõtjate vahel ja võivad aidata ära hoida või kõrvaldada võimaliku kollektiivse valitseva seisundi tekkimist. |
| --- | --- |

(240)

Nagu eespool kirjeldatud, pakub Islandi finantsturul praegu valitsev olukord väljakutseid mis tahes panga jaoks. Järelevalveamet peab seega kiiduväärseks ettevõtja Landsbankinn võetud kohustust lihtsustada pangavahetust ning pakkuda maksete töötlemise algteenust ja raha väljavõtmise teenuseid. Järelevalveamet on seisukohal, et need meetmed koos eespool nimetatud serverikeskust käsitleva kokkuleppega kolme suurema panga ja Islandi konkurentsiameti vahel tagavad väiksemate turuosaliste juurdepääsu kõige põhilisemale infrastruktuurile ja kõige põhilisematele teenustele mõistliku hinnaga ning võtavad suurematelt turuosaliselt võimaluse nende juurdepääsu takistada. Järelevalveameti arvates vähendab see turule sisenemise tõkkeid tulevaste (võimalike) turuosaliste jaoks. Meetmed võivad praegustel väiksematel turuosalistel võimaldada laiendada oma turuosa juhul, kui nad suudavad pakkuda oma suurkonkurentidest parema kvaliteediga teenuseid. Peale selle, kõik meetmed, mille eesmärk on hõlbustada panga vahetamist, aitavad elavdada konkurentsi praeguste suurettevõtjate vahel ja võivad aidata ära hoida või kõrvaldada võimaliku kollektiivse valitseva seisundi tekkimist.

| (241) | Lisaks lubab ettevõtja Landsbankinn müüa nii kiiresti kui võimalik osaluse tegutsevates äriühingutes, mis võeti üle seoses restruktureerimisega kooskõlas finantsettevõtjaid käsitleva seaduse nr 161/2002 artikliga 22. Pank võtab kohustuste järgida nimetatud artiklis sätestatud menetlust ja ajapiiranguid ning hoiab oma (või tütarettevõtja) veebisaidil ajakohast teavet müügiks olevate tütarettevõtjate ja aktsiate kohta. Peale selle kohustub ettevõtja Landsbankinn müüma [...] restruktureerimisperioodi jooksul kindlateks tähtpäevadeks. |
| --- | --- |

(241)

Lisaks lubab ettevõtja Landsbankinn müüa nii kiiresti kui võimalik osaluse tegutsevates äriühingutes, mis võeti üle seoses restruktureerimisega kooskõlas finantsettevõtjaid käsitleva seaduse nr 161/2002 artikliga 22. Pank võtab kohustuste järgida nimetatud artiklis sätestatud menetlust ja ajapiiranguid ning hoiab oma (või tütarettevõtja) veebisaidil ajakohast teavet müügiks olevate tütarettevõtjate ja aktsiate kohta. Peale selle kohustub ettevõtja Landsbankinn müüma [...] restruktureerimisperioodi jooksul kindlateks tähtpäevadeks.

| (242) | Järelevalveamet väljendab rahulolu ettevõtja Landsbankinn võetud üldise kohustuse üle võõrandada võimalikult kiiresti kõik äriühingud ja aktsiad, mis ei ole seotud panga põhitegevusega. Sellega ei lahendata üksnes potentsiaalseid konkurentsiprobleeme, mis võivad tekkida sellest, kui ollakse Islandi reaalmajanduses turgu valitsev ettevõtja, vaid sellega ennetatakse ka panga elujõulisuse ohtu sattumist. |
| --- | --- |

(242)

Järelevalveamet väljendab rahulolu ettevõtja Landsbankinn võetud üldise kohustuse üle võõrandada võimalikult kiiresti kõik äriühingud ja aktsiad, mis ei ole seotud panga põhitegevusega. Sellega ei lahendata üksnes potentsiaalseid konkurentsiprobleeme, mis võivad tekkida sellest, kui ollakse Islandi reaalmajanduses turgu valitsev ettevõtja, vaid sellega ennetatakse ka panga elujõulisuse ohtu sattumist.

| (243) | Sellega juhitakse Islandi ametiasutuste ja ettevõtja Landsbankinn tähelepanu asjaolule, et kohustuste võtmisega kaasnev riigi õiguse rikkumine võib hõlmata ka abi kuritarvitamist. Lisaks leiab järelevalveasutus, et panga kohustusega esitada oma veebisaidil teavet kavandatavate investeeringust väljumiste ja müükide kohta suurendatakse läbipaistvust seoses Islandi majanduses praegu valitseva omandiõiguse olukorraga. See leevendab vähemalt teataval määral seda konkreetset konkurentsiprobleemi, mis praegu Islandi turge iseloomustab. |
| --- | --- |

(243)

Sellega juhitakse Islandi ametiasutuste ja ettevõtja Landsbankinn tähelepanu asjaolule, et kohustuste võtmisega kaasnev riigi õiguse rikkumine võib hõlmata ka abi kuritarvitamist. Lisaks leiab järelevalveasutus, et panga kohustusega esitada oma veebisaidil teavet kavandatavate investeeringust väljumiste ja müükide kohta suurendatakse läbipaistvust seoses Islandi majanduses praegu valitseva omandiõiguse olukorraga. See leevendab vähemalt teataval määral seda konkreetset konkurentsiprobleemi, mis praegu Islandi turge iseloomustab.

| (244) | Kõige eelneva põhjal on järelevalveamet arvamusel, et eespool toodud meetmetega lahendatakse järelevalveameti ja Islandi konkurentsiameti koostöös tuvastatud põhilised konkurentsiprobleemid. Võttes arvesse põhieesmärki ehk finantsstabiilsuse saavutamist, teeb järelevalveamet järelduse, et võetud kohustustustega piiratakse konkurentsimoonutusi rahuldaval määral. Seega on restruktureerimisabi kooskõlas restruktureerimissuuniste 4. jaotises esitatud tingimustega. |
| --- | --- |

(244)

Kõige eelneva põhjal on järelevalveamet arvamusel, et eespool toodud meetmetega lahendatakse järelevalveameti ja Islandi konkurentsiameti koostöös tuvastatud põhilised konkurentsiprobleemid. Võttes arvesse põhieesmärki ehk finantsstabiilsuse saavutamist, teeb järelevalveamet järelduse, et võetud kohustustustega piiratakse konkurentsimoonutusi rahuldaval määral. Seega on restruktureerimisabi kooskõlas restruktureerimissuuniste 4. jaotises esitatud tingimustega.

III.   JÄRELDUS

| (245) | Eespool toodud hindamisele tuginedes ja Islandi ametiasutuste poolt ettevõtja Landsbankinn kohta esitatud restruktureerimiskava arvesse võttes võib väita, on hajutatud kahtlused, mida järelevalveamet väljendas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses seoses ettevõtja Landsbankinn suhtes võetud abimeetmete laadiga ja EMP lepinguga kokkusobivusega. Peale selle ei ole järelevalveametil vastuväiteid seoses ettevõtjat Spkef käsitleva tehinguga ja ta kiidab heaks ettevõtjale SpSv antud abi. Sellest tulenevalt kiidab järelevalveamet abimeetmed heaks restruktureerimisabina, mis on kokkusobiv EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 punkti b tähenduses tingimusel, et Island ja ettevõtja Landsbankinn täidavad võetud kohustusi, mis on esitatud lisas, |
| --- | --- |

(245)

Eespool toodud hindamisele tuginedes ja Islandi ametiasutuste poolt ettevõtja Landsbankinn kohta esitatud restruktureerimiskava arvesse võttes võib väita, on hajutatud kahtlused, mida järelevalveamet väljendas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses seoses ettevõtja Landsbankinn suhtes võetud abimeetmete laadiga ja EMP lepinguga kokkusobivusega. Peale selle ei ole järelevalveametil vastuväiteid seoses ettevõtjat Spkef käsitleva tehinguga ja ta kiidab heaks ettevõtjale SpSv antud abi. Sellest tulenevalt kiidab järelevalveamet abimeetmed heaks restruktureerimisabina, mis on kokkusobiv EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 punkti b tähenduses tingimusel, et Island ja ettevõtja Landsbankinn täidavad võetud kohustusi, mis on esitatud lisas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale Landsbankinn antud esialgne tegevuskapital ja selle lõplik kapitaliseerimine riigi poolt, samuti ettevõtjat Spkef käsitlev tehing ja hoiuste tagamise skeem hõlmavad riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Artiklis 1 loetletud meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi alates nende rakendamisest kuni käesoleva otsuse vastuvõtmiseni, pidades silmas asjaolu, et Islandi ametiasutused ei järginud nõuet teavitada järelevalveametit abimeetmetest enne nende rakendamist kooskõlas protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3.

Artikkel 3

Artiklis 1 loetletud meetmed, samuti ettevõtja SpSv suhtes võetud meetmed, mida kirjeldatakse hoiupanku käsitlevates otsustes, on kokkusobivad EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 punkti b tähenduses tingimusel, et täidetakse lisas esitatud kohustused. Hoiuste tagamine on lubatud kuni 2014. aasta lõpuni.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Islandi Vabariigile.

Artikkel 5

Ainult otsuse ingliskeelne versioon on autentne.

Brüssel, 11. juuli 2012

EFTA järelevalveameti nimel

Oda Helen SLETNES

eesistuja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

kolleegiumi liige

---

(1)  Dokument avaldatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Käesolevast avalikust versioonist on osa teavet selle konfidentsiaalsuse tõttu välja jäetud. Seda tähistab [...] või nurksulgudes esitatud summa, mis on tegelikule summale ligilähedane mittekonfidentsiaalne väärtus.

1

(2)  Üksikasjalikum kirjeldus on esitatud menetluse algatamise otsuses, millele osutatakse joonealuses märkuses nr 3.

2

(3)  Järelevalveameti otsus nr 493/10/COL, millega algatatakse ametlik uurimismenetlus seoses riigiabi andmisega (endise) ettevõtja Landsbanki Islands hf tegevuse teatavas ulatuses taastamiseks ning ettevõtja New Landsbanki Islands (NBI hf) (uue nimega Landsbankinn) asutamiseks ja kapitaliseerimiseks; ELT C 41, 10.2.2011, lk 31, ja EMP kaasanne nr 7, 10.2.2011, lk 26.

3

(4)  Ka ettevõtja Glitnir Bank suhtes algatati pankrotivara haldamise menetlus samal päeval ja ettevõtja Kaupthing Bank järgnes kaks päeva hiljem 9. oktoobril 2008. Eriuurimiskomisjoni aruandes (vt käesoleva otsuse punkt 14 ja joonealune märkus 4) jõuti järeldusele (21. peatükk, lk 86), et olenemata ettevõtja Landsbanki likviidsusest Islandi kroonides, seisnes põhiküsimus selles, et panga käsutuses oli ebapiisavalt välisvaluutat, suutmaks pidada kinni oma väliskohustustest. Aruandes peeti vajalikuks märkida, et vaid mõni päev varem oli panga peamisele omanikule (kellele on viidatud eespool) antud laenu summas 153 miljonit eurot, ning aruandes väideti, et sellepärast oli ilmne, et ettevõtja Landsbanki peamised omanikud ei olnud huvitatud või suutelised aitama panka välja tekkinud raskest olukorrast.

4

(5)  Eriuurimiskomisjoni kuulusid ülemkohtu kohtunik Páll Hreinsson, Islandi parlamendi ombudsman Tryggvi Gunnarsson ja USA Yale'i Ülikooli lektor ja kaasprofessor Sigríður Benediktsdóttir, Ph.D. Aruanne on täies mahus kättesaadav islandi keeles aadressil http://rna.althingi.is/ ja inglise keelde tõlgitud osad (sealhulgas kommenteeritud kokkuvõte ja pankade kokkuvarisemist käsitlev peatükk) aadressil http://sic.althingi.is/.

5

(6)  Islandi kroon króna.

6

króna

(7)  Välismaistele isikutele laenamine suurenes kuue kuuga 11,4 miljardit eurot – 9,3 miljardilt eurolt 20,7 miljardile eurole.

7

(8)  Aruande punkt 21.2.1.2, lk 6.

8

(9)  Tollase valitsuskoalitsiooni poliitika seisnes suurema kasvu ergutamises ja pankadele stiimulite pakkumises peakorterite Islandile jätmiseks.

9

(10)  Aruande 2. peatükk, lk 5.

10

(11)  Täiendavaid üksikasju Islandi ametiasutuste võetud meetmete kohta leiab rahandusministri 2011. aasta mai aruandest parlamendile kommertspankade taassünni kohta (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), mis on kättesaadav aadressil http://www.althingi.is/altext/139/s/-pdf/1213.pdf.

11

Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna

(12)  Rahandusturgude erakorralises jm olukorras riigikassa väljamaksete tegemiseks volitamise seadus nr 125/2008.

12

(13)  Vt ka finantsjärelevalveameti 2009. aasta aruanne (juuli 2008 – juuni 2009), mis on kättesaadav aadressil http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

13

(14)  Järgnema pidid edasised finantsettevõtjate ülevõtmised. 2009. aasta märtsis võttis finantsjärelevalveamet kontrolli kolme finantsettevõtja (Straumur-Burdaras, Reykjavik Savings Bank (SPRON) ja Sparisjodabanki Íslands (Icebank)) tegevuse üle ning tegi otsuse asjaomaste ettevõtjate vara ja kohustuste võõrandamise kohta. Kui ettevõtja Starumur võlausaldajatega sõlmiti hiljem vara koosseisu leping, siis ettevõtjate SPRON ja Sparisjodabanki suhtes algatati likvideerimismenetlus. Kolme suurima kommertspanga kokkuvarisemine ja finantsturgudel valitsev ebakindlus mõjutas rängalt ka teisi finantsettevõtjaid, mistõttu läks 2010. aastal riikliku haldamise alla veel teisigi finantsettevõtjaid. Seega 2010. aasta märtsis määras finantsjärelevalveamet ajutise juhatuse ettevõtjale VBS Investment Bank. 2010. aasta aprillis võttis finantsjärelevalveamet kontrolli ettevõtjate Keflavík Savings Bank ja Byr Savings Bank üle ning määras, et nende tegevuse võtavad vastavalt üle uued finantsettevõtjad SpKef Savings Bank ja Byr hf. Kuna nimetatud uute ettevõtjate finantstingimused osutusid halvemaks kui esialgu arvati, ühines ettevõtja SpKef hiljem ettevõtjaga Landsbankinn ning ettevõtja Byr hf ühines ülevõtupakkumise tulemusel ettevõtjaga Íslandsbanki. 2009. aastal olid Islandi ametiasutused lisaks sunnitud lahendama ettevõtja Saga Capital Investment Bank finantsraskusi, 2011. aastal aga eluasemerahastamisfondi finantsraskusi.

14

(15)  Näitena krooni väärtuse hüppelisest langusest võib tuua asjaolu, et euro kuu keskmine vahetuskurss Islandi krooni suhtes kasvas 90,71 Islandi kroonilt 2007. aasta detsembris 184,64 Islandi kroonile 2009. aasta novembris.

15

(16)  Ajavahemikus 2009–2011 oli investeeringute osakaal SKPs üksnes 13–14 %.

16

(17)  Kaubandusbilanss kajastab kaupade ja teenuste ekspordi- ja imporditulu vahet. See ei sisalda välisriikidest saadud otsetulu bilanssi, mis on viimastel aastatel, eriti alates 2008. aastast, olnud negatiivne. See tähendab, et kaubandusbilansi ülejäägist hoolimata on Islandi jooksevkonto tervikuna olnud viimastel aastatel negatiivne, ehkki see on alates 2009. aastast järsult langenud.

17

(18)  Vt selle kohta nt majandusministri 2012. aasta märtsi aruanne Islandi parlamendile Islandi finantssüsteemi tuleviku kohta. Ministeeriumi arvamuse kohaselt kujutab nimetatud aruanne tõuget teabepõhise arutelu pidamiseks sel olulisel teemal, kuna selles ei ole esitatud valmis ettepanekud, vaid on visandatud põhiküsimused ja antud ülevaade rahvusvaheliste arengute taustal. Aruanne on kättesaadav aadressil http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

18

(19)  Hoiuste tagamise skeemi puhul tavatingimuste juurde naasmine ei tähenda üksnes riigi tagatise kaotamist, vaid ka seda, et üle vaadatakse erakorralise olukorra seaduse sätted, mille kohaselt on seadusega tagatud hoiustel finantsasutuse likvideerimise menetluses prioriteet. See on hoiustajate jaoks väga suur eelis, seda enam, et 2008. aasta panganduskrahh on inimestel veel värskelt meeles. Pankade jaoks takistab see aga rahastamiskorra mitmekesistamist.

19

(20)  Vt joonealuses märkuses nr 18 osutatud majandusministri aruande peatükk 9. Aruande esitamise ajal moodustas majandusminister ka pangaekspertide rühma, millesse kuulus väliseksperte, ning tegi rühmale ülesandeks koostada ettepanekud igakülgse õigus- ja reguleeriva raamistiku loomiseks kogu Islandi finantsturu jaoks. Sama aruande järgi kavatsevad Islandi ametiasutused kaaluda ka muid valikuid, sealhulgas investeerimis- ja kommertspangandustegevuse võimalikku lahutamist üksteisest, finantsstabiilsust käsitleva õigusakti vastuvõtmist ning finantsteenuseid reguleerivate organite vastutuse jagamise võimalikku muutmist. Ühtlasi nähtub Islandi ametiasutuste avaldustest, et olenemata sellest, kas Islandist saab Euroopa Liidu liige või mitte, on endiselt päevakorral rahapoliitika raamistiku läbivaatamine ning muude võimaluste leidmine majandusjuhtimise parandamiseks ja selle tagamiseks, et reguleerivad asutused suudaksid näha puude taga metsa ehk mõista üldpilti ja kohaldaksid tõhusalt kõige asjakohasemaid makrotasandi usaldatavuse vahendeid.

20

(21)  Vt majandusministri poolt Islandi parlamendile Islandi finantssüsteemi tuleviku kohta esitatud aruande (The Future Structure of the Icelandic Financial System) 6. peatükk. Aruanne on kättesaadav aadressil http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

21

The Future Structure of the Icelandic Financial System

(22)  Alates 2008. aasta sügisest kadusid turult mitmed finantsettevõtjad (lisaks endistele suurtele kommertspankadele nagu Glitnir, Kaupthing ja Landsbanki): Sparisjóðabanki Íslands (endise nimega Icebank), Reykjavik Savings Bank (SPRON), Sparisjóður Mýrasýslu (Myrasysla Savings Bank, SPM), VBS Investment Bank ja Askar Capital Investment Bank. Märkimisväärselt on vähenenud ka ettevõtjate Straumur-Burdaras Investment Bank ja Saga Capital Investment Bank tegevus.

22

(23)  11. aprillil 2011 kiideti panga aktsionäride koosolekul heaks leping endise ettevõtja MP panga Islandi ja Leedu filiaalide müügiks, kusjuures üle 40 uue aktsionäri investeeris panga uude osakapitali 5,5 miljardit Islandi krooni. Endise panga muud filiaalid jäid eelmistele omanikele ja viidi uude juriidilisse isikusse, ettevõtjasse EA fjárfestingarfélag hf. Üksikasjalikuma teabe saamiseks vaata ettevõtja MP Bank 11. aprilli 2011. aasta pressiteated, mis on kättesaadavad aadressidel https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 ja https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510.

23

(24)  Kokkuleppe kohaselt võtsid serverikeskus ja selle omanikud mitmeid kohustusi, mille eesmärk oli vältida serverikeskuse tegevusest ja selle omanike koostööst tekkida võivat konkurentsi moonutamist. Nimetatud kohustustega sätestati muu hulgas serverikeskuse edaspidine juhtimine tavalistes äritingimustes ja omanikest sõltumatult, kusjuures juhatuse enamik koosneb omanikest sõltumatutest erialaspetsialistidest, juurdepääs serverikeskuse süsteemidele ja teenustele toimub mittediskrimineerivatel alustel ning pakutavate teenuste tingimused on kõigile ühesugused, olenemata sellest, kas kliendil on osalus serverikeskuses või mitte. Serverikeskuse omanikud võtsid kohustuse teha korrapäraselt teatava osaluse müügipakkumisi, et hõlbustada muude kui finantsasutuste osaluse kasvu serverikeskuse kapitalis. Pakkumiskutsed tuli koostada iga kahe aasta järel, kuni vähemalt kolmandik serverikeskuse aktsiakapitalist on müüdud muudele kui olemasolevatele aktsionäridele või lastud müüki aktsiamüügi enampakkumise teel.

24

(25)  Islandi konkurentsiamet kasutab äriettevõttes omatava osa kohta terminit „tegutsev äriühing”, et tähistada panga poolt tavaliselt muus kui finantsettevõtjas saavutatud osalust oma laenuportfelli ümberkorraldamise tulemusel võlakirjade vahetamise näol aktsiate vastu või muul viisil. Seepärast tähistab järelevalveamet sama terminiga sellist reaalmajanduse ettevõtjat, mis ei kuulu finantsurul panga põhitegevuse hulka.

25

(26)  Kaudse omandilise kuuluvuse all peab järelevalveamet silmas panga võimalikku mõju ja kontrolli ettevõtjate üle viimaste suure võlakoormuse tõttu panga ees.

26

(27)  2007. aasta aruanne, lk 10. Aruanne on kättesaadav aadressil http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/pdf/landsbanki_annual_report_2007.pdf?bcsi_scan_A7E1E556D7B2F94D=aB9LkrKRu+y0xx3fim/JyUDnRB0bAAAANp6SAg==&bcsi_scan_filename=landsbanki_annual_report_2007.pdf.

27

(28)  2007. aasta aruanne, lk 61.

28

(29)  Selles jaotises on rahalised väärtused esitatud kõigepealt rahaühikutes, milles kapital anti, ning seejärel sulgudes võrdlusena vastav summa Islandi kroonides või eurodes (vastavalt vajadusele), kui Islandi ametiasutused on need andmed esitanud.

29

(30)  Esimese taseme põhiomavahendite määratlus hõlmab ainult omavahendeid, st aktsiakapitali ja jaotamata kasumit, kuid ei hõlma allutatud laene või muud liiki hübriidinstrumente.

30

(31)  15. juunil 2012. aastal teatas ettevõtja Landsbankinn, et alustab ettevõtjale Landsbanki nende võlakirjade (osalist) tagasimaksmist oodatust varem. Vt http://www.landsbankinn.com/news-and-notifications/2012/06/15/Landsbankinn-starts-to-repay-bond-before-schedule/.

31

(32)  Tingimuslik võlakiri on seotud teatavate võrdlusvarade väärtuse ja hinnatulemusega. Tingimuslik võlakiri on ette nähtud hüvitama endisele pangale hinnavahe sel määral, mil nimetatud varade väärtus ületab 31. detsembri 2012. aasta seisuga kokkuleppe sõlmimise ajal arvutatud väärtust. Kui nendel kahel kuupäeval leitud väärtuste vahe on null või negatiivne, loetakse uueks algsaldoks null ja tingimuslik võlakiri tühistatakse. Kuid kui väärtus on positiivne, väljastatakse selles väärtuses tingimuslik võlakiri ja ettevõtja Landsbanki loovutab ettevõtjale Landsbankinn kogu oma osaluse või osa sellest sel määral, mil väärtuste positiivne vahe ei ületa osaluse väärtust.

32

(33)  ELT L 84, 26.3.1997, lk 22.

33

(34)  ELT L 135, 31.5.1994, lk 5.

34

(35)  Teate ingliskeelne tõlge on kättesaadav aadressil http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033.

35

(36)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842

36

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Hiljuti viitas sellele ka majandusminister ajalehele Viðskiptablaðið 2. detsembril 2010 antud intervjuus, lk 8, kus ta märkis järgmist: „[Kõnealune avaldus] võetakse õigeaegselt tagasi. Me ei kavatse tähtajatult säilitada hoiuste täieliku tagamise. Hoiuste täieliku tagamise lõpetamine sõltub siiski sellest, millal jõustub alternatiivne ja tõhus hoiuste süsteem ja selline finantssüsteem, mis võimaldab need küsimused täiel määral lahendada” (tõlge järelevalveameti ingliskeelsest tõlkest).

(37)  Asjakohane lõik on esitatud eelkokkuleppe punktis 16 (lk 6): http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf.

37

(38)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm [ajaleht Morgunblaðið, 10.6.2012].

38

(39)  Tõlgitud ajalehes Morgunblaðið (www.mbl.is) 10.6.2012 esitatud järelevalveameti avalduse mitteametlikust ingliskeelsest tõlkest.

39

(40)  Vt http://www.fjarmalaraduneyti.is/frettatilkynningar/nr/15527.

40

(41)  Kui viidatakse omakapitali investeeringute tulususele, siis mõeldakse maksustamisjärgset summat.

41

(42)  Islandi riikliku valdusettevõtja ISFI 2011. aasta aruandes (pankade tegevuse kohta 2010. aastal) jõutakse sarnasele järeldusele; kõnealuse aruande kohaselt on ettevõtja Landsbankinn põhiomavahendite kasumlikkus isegi suurem. Vt http://www.banka-sysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf.

42

(43)  Vt Islandi keskpanga 25. aprilli 2006. aasta eeskirjad nr 317 likviidsusmäärade kohta, mis on kättesaadavad aadressil http://www.sedla-banki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713.

43

(44)  Suuremad Islandi pangad nõustusid pakkuma kõigile ülevõimendatud klientidele hüpoteegi korrigeerimist 110 %-le. See tähendab, et hüpoteek seatakse 110 %-le vara registreeritud väärtusest.

44

(45)  Meetmeid on kirjeldatud üksikasjalikult käesoleva otsuse 3. peatükis.

45

(46)  Sellega seoses vt üldkohtu 21. mai 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-425/04, T-444/04, T-450/04 ja T-456/04: Prantsusmaa jt vs. komisjon, EKL 2010, II-02099, punkt 283 (käimas on apellatsioonimenetlus), samuti kohtujurist Mengozzi ettepanek apellatsioonkaebuse kohta, st kohtuasi C-399/10: Bouygues, punkt 47, mille kohaselt leitakse, et need tingimused on riigiabi kindlakstegemiseks liiga piiravad.

46

vs.

(47)  Vt nt otsus kohtuasjas T-228/99: WestLB, EKL 2003, lk II-435.

47

(48)  Vt nt komisjoni 10. oktoobri 2008. aasta otsus seoses juhtumiga NN 51/2008 (Taani pankadele võimaldatud hoiuste tagamise skeem), punkt 32, ja komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsus seoses juhtumiga C 10/2008 (IKB), punkt 74.

48

(49)  Vt järelevalveameti 8. mai 2009. aasta otsus, mis käsitleb põhimõtteliselt elujõuliste pankade ajutise rekapitaliseerimise kava, millega suurendada finantsstabiilsust ja reaalmajandusele laenamist (Norra) (205/09/COL). Otsus on kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1.

49

(50)  Sellega seoses vt sarnast põhjendust, mille Euroopa Komisjon esitas seoses raskustes äriühingu tarnijate tehtud investeeringutega. Komisjoni otsus C 4/10 (ex NN 64/09) – äriühingule Trèves (Prantsusmaa) antud abi.

50

(51)  Majandusministri 2012. aasta märtsi aruanne Islandi parlamendile Islandi finantssüsteemi tuleviku kohta (The Future Structure of the Icelandic Financial System), punkt 9.6. Aruanne on kättesaadav aadressil http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

51

The Future Structure of the Icelandic Financial System

(52)  Sellega seoses võtab järelevalveamet teadmiseks Islandi keskpanga juhi sõnad. Ta märgib 2010. aasta teist poolaastat käsitleva, panga finantsstabiilsuse aruande eessõnas, et „finantseerimisasutuste kapitaliseerimine on praegu hõlmatud kapitalikontrollidega ja valitsuse avaldusega hoiuste tagamise kohta”. Vt http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, lk 5. Vt ka komisjoni otsus seoses juhtumiga NN48/2008 (hoiuste tagamise skeem Iirimaa pankade jaoks), punktid 46 ja 47: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; ja seoses juhtumiga NN51/2008 (hoiuste tagamise skeem Taani pankade jaoks): http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf.

52

(53)  Sellega seoses vt otsus kohtuasjas 730/79: Phillip Morris vs. komisjon, EKL 1980, lk 2671.

53

vs.

(54)  Vt järelevalveameti riigiabi suuniste VIII osa. Finantskriisi käsitlevad ajutised eeskirjad. Riigiabi eeskirjade kohaldamine finantseerimisasutustega seoses praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras võetud meetmete suhtes http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

54

(55)  Suunised, mis käsitlevad finantssektori elujõulisuse taastamist ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamist, võttis järelevalveamet vastu 25. novembril 2009, tuginedes VII peatükile finantskriisi käsitlevate ajutiste eeskirjade kohta, ja neid on laiendatud finantskriisi käsitlevate 2012. aasta suunistega. Suunised on kättesaadavad järelevalveameti veebisaidil aadressil http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

55

(56)  Islandi keskpanga poolt vastuvõetud uued eeskirjad välisvaluuta tasakaalu kohta jõustusid 1. jaanuaril 2011. Eeskirjade eesmärk on ohjata välisvaluutariski, hoides ära välisvaluuta saldode suurenemise üle kindlaksmääratud piiri. Üks olulisimaid muutusi võrreldes eeskirjade varasemate versioonidega on see, et lubatud avatud välisvaluuta positsiooni on vähendatud (valuuta kohta) 20 %-lt 15 %-le omavahenditest ning lubatud välisvaluuta kogusaldot on vähendatud 30 %-lt 15 %-le. Välisvaluuta bilanssi käsitlev aruandlus on samuti varasemast üksikasjalikum, kuna välisvaluutas nomineeritud vara ja kohustused on liigi alusel jagatud järgmistesse kategooriatesse: laenud, võlakirjad, kapitaliväärtpaberid, usaldusfondide aktsiad, hoiused, intresse tootvad lepingud, võlad keskpangale jne. Kui välisvaluuta saldo ületab eeskirjades sätestatud piirid, peab asjaomane finantsettevõtja võtma meetmeid erinevuse kõrvaldamiseks maksimaalselt kolme tööpäeva jooksul. Kui finantsettevõtja ei suuda oma meetmetega seda saavutada, on Islandi keskpangal õigus arvutada talle välja perioodilised karistusmaksed. Islandi keskpank on astunud ka muid samme välisvaluuta tasakaalustamatuse piiramiseks, näiteks sõlminud valuuta vahetustehingute lepingu ühe kommertspangaga ning ostnud välisvaluutat. Islandi keskpanga sõnul edendatakse nende meetmetega suurema finantsstabiilsuse saavutamist ja toetatakse keskpanga oma välisvaluutareserve.

56

(57)  Vt http://www.bis.org/press/p120412a.htm.

57

(58)  Vt nt Islandi keskpanga aruanne finantsstabiilsuse kohta 2011:2. Selle aruande kohaselt on intressimäära marginaal Islandil umbes 2–3 korda suurem kui muudes Põhjamaades.

58

(59)  Kahju täpne ulatus on siiani ebaselge ja erineb vastavalt tähtsuse järjekorrale. Kahju praegustel hinnangutel põhineva suuruse kohta võib saada ettekujutuse järgmisest dokumendist: http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/skyrslan/Opna%20netið%20-%20CreditorsMeeting_31Mai2012%20-%20íslenskaME.pdf. Selle kohaselt ületavad kohustused varasid umbes kolmekordselt.

59

(60)  Finantskriisi käsitlevad 2012. aasta suunised, mis järelevalveamet võttis vastu 14. detsembril 2011, tuginedes VII peatükile finantskriisi käsitlevate ajutiste eeskirjade kohta. Suunised on kättesaadavad järelevalveameti veebisaidil aadressil http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Financial-Crisis-Guidelines-2012.pdf. Rõhuasetus lisatud.

60

(61)  2014. aasta lõpuks peavad olema jõudnud lõpule kõigi Islandi pankade restruktureerimisperioodid, mille kohta on algatatud ametlik uurimine.

61

(62)  Tempelmaksu suurus sõltub asjaomase õigusdokumendi liigist, kuid on tavaliselt 15 Islandi krooni iga alustatud 1 000 Islandi krooni kohta (st ligikaudu 1,5 %) selliste intressi tootvate võlakirjade summalt, mis on tagatud hüpoteegi või muu tagatisega.

62

(63)  Otsus nr 325/11/COL, 19.10.2011.

63

(64)  Vt näiteks komisjoni otsus seoses juhtumiga SA.28264 (ümberkorraldamisabi ettevõtjale Hypo Real Estate), milles komisjon nõustus suure osa ettevõtja Hypo Real Estate ülemeretegevuse eraldamisega kui meetmega konkurentsimoonutuste piiramiseks panga järglase ettevõtja PBB puhul.

64

(65)  Samal põhjusel on järelevalveamet nõus sellega, et võõrandamiste suhtes kohaldatakse tingimust, et [...].

65

---

LISA

VÕETUD KOHUSTUSED JA PANGANDUST KÄSITLEVASSE ÕIGUSRAAMISTIKKU TEHTAVAD ASJAKOHASED MUUDATUSED

1.   ISLANDI AMETIASUTUSTE VÕETUD KOHUSTUSED

Islandi ametiasutused on võtnud kaks allpool loetletud kohustust.

Tempelmaksu muutmine riigiabi välistamiseks ja pangavahetuskulude vähendamiseks

Rahandusministeerium nimetab ametisse töörühma, kelle ülesanne on vaadata läbi seadus nr 36/1978 tempelmaksu kohta. Töörühm esitab 2012. aasta oktoobriks rahandusministrile aruande ja seaduseelnõu kavandi. Töörühma ülesanne on eelkõige uurida, kas oleks võimalik kaotada tempelmaks võlausaldajate vahel üle kantavatelt eraisikute võlakirjadelt (st kui eraisikud kannavad oma laenud ühest laenuasutusest teise). Lisaks uurib töörühm, kuidas muuta tempelmaksu käsitlevat sätet nii, et lihtsustada menetlusi ja edendada konkurentsi.

Meetmed pangavahetuse lihtsustamiseks ja vahetuskulude vähendamiseks

Kooskõlas Islandi parlamendis 21. märtsil 2012 heaks kiidetud resolutsiooniga nimetab valitsus ametisse komisjoni, kelle ülesanne on vaadata läbi tarbijakaitse finantsurul ning esitada ettepanekuid selle kohta, mil viisil oleks võimalik tugevdada eraisikute ja kodumajapidamiste positsiooni laenuasutuste suhtes. Kõnealusele komisjonile antakse muu hulgas erivolitused teenuseosutaja vahetamise võimaluse läbivaatamiseks ja vahetamiskulude vähendamiseks ning komisjoni tihedaks sellealaseks koostööks Islandi konkurentsiametiga. Komisjon esitab oma aruande hiljemalt 15. jaanuaril 2013.

Lisaks on Islandi ametiasutused heaks kiitnud järgmised ettevõtja Landsbankinn võetud kohustused.

Omandamise piiramine

Ettevõtja Landsbankinn võtab kohustuse mitte omandada finantseerimisasutusi kuni 15. detsembrini 2014. Nimetatud kohustusest olenemata võib ettevõtja Landsbankinn järelevalveameti eelneval loal omandada finantseerimisasutusi eeskätt juhul, kui see on vajalik finantsstabiilsuse säilitamiseks.

[...] võõrandamine ja filiaalide sulgemine

Ettevõtja Landsbankinn võtab kohustuse võõrandada oma osalus ettevõtjas [...] enne [kuupäev]. [...]

Peale selle võtab ettevõtja Landsbankinn kohustuse sulgeda [...] filiaali [kuupäev].

Restruktureerimisel olevate äriühingute aktsiate võõrandamine

Ettevõtja Landsbankinn võtab üldise kohustuse müüa võimalikult peatselt osalus tegutsevates äriühingutes, mis võeti üle seoses restruktureerimisega kooskõlas finantsettevõtjaid käsitleva seaduse nr 161/2002 artikliga 22. Peale selle kohustub pank järgima eespool nimetatud sättes osutatud menetlust ja ajapiiranguid. Lisaks hoiab pank oma (või asjakohase tütarettevõtja) veebisaidil ajakohast teavet müügiks olevate aktsiate kohta.

Eelkõige võtab ettevõtja Landsbankinn kohustuse pakkuda müügiks oma osalus järgmistes äriühingutes tingimusel, et nende äriühingutega, sealhulgas nende finantsseisundi, tegevuse ja tulevikuväljavaadetega ei kaasne suurt õigusriski või kohtuvaidluste riski või sellega võrreldavat ebakindlust:

[...]

Uute ja väikekonkurentide kasuks võetavad meetmed

Ettevõtja Landsbankinn kohustub võtma järgmised meetmed, mis toovad kasu uutele ja väikekonkurentidele:

| a) | ettevõtja Landsbankinn ei jõusta enne 2014. aasta lõppu lepingusätteid ega kehtesta uusi lepingusätteid, millega nähakse ette eritingimused seoses intressimääradega sõltuvalt sellest, kas säilitatakse minimaalne tehingute maht pangas; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja Landsbankinn ei jõusta enne 2014. aasta lõppu lepingusätteid ega kehtesta uusi lepingusätteid, millega nähakse ette eritingimused seoses intressimääradega sõltuvalt sellest, kas säilitatakse minimaalne tehingute maht pangas;

| b) | ettevõtja Landsbankinn esitab panga veebisaidil kergesti kättesaadavat teavet selle kohta, kuidas vahetada pangateenuste osutajat. Peale selle teeb pank veebisaidil kergesti kättesaadavaks dokumendid, mis on vajalikud finantseerimisasutuse vahetamiseks. Sama teave ja vahetamiseks vajalikud blanketid on kättesaadavad panga filiaalides; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja Landsbankinn esitab panga veebisaidil kergesti kättesaadavat teavet selle kohta, kuidas vahetada pangateenuste osutajat. Peale selle teeb pank veebisaidil kergesti kättesaadavaks dokumendid, mis on vajalikud finantseerimisasutuse vahetamiseks. Sama teave ja vahetamiseks vajalikud blanketid on kättesaadavad panga filiaalides;

| c) | ettevõtja Landsbankinn täidab kiiresti kõik pangateenuste osutaja vahetamise taotlused; |
| --- | --- |

c)

ettevõtja Landsbankinn täidab kiiresti kõik pangateenuste osutaja vahetamise taotlused;

| d) | ettevõtja Landsbankinn ei vihja riigi osalemisele konkurentsieelise saamiseks teenuste turustamisel; |
| --- | --- |

d)

ettevõtja Landsbankinn ei vihja riigi osalemisele konkurentsieelise saamiseks teenuste turustamisel;

| e) | konkureerivate pakkumiste puudumisel on ettevõtja Landsbankinn valmis pakkuma järgmisi teenuseid sellise hinnaga, mis põhineb teenuse maksumusel ja millele on lisatud mõistlik marginaal:






  i) | maksete töötlemise teenused (Islandi kroon); |
| --- | --- | --- |

e)

konkureerivate pakkumiste puudumisel on ettevõtja Landsbankinn valmis pakkuma järgmisi teenuseid sellise hinnaga, mis põhineb teenuse maksumusel ja millele on lisatud mõistlik marginaal:

i)

maksete töötlemise teenused (Islandi kroon);

| ii) | maksete töötlemise teenused (välisvaluuta); |
| --- | --- |

ii)

maksete töötlemise teenused (välisvaluuta);

| iii) | pangatähtede ja müntide levitamine. |
| --- | --- |

iii)

pangatähtede ja müntide levitamine.

2.   ASJAKOHASED KOHANDAMISED JA MUUDATUSED, MIS ON TEHTUD ISLANDI FINANTSTURGU KÄSITLEVASSE JA KRIISIJÄRGSELT VASTU VÕETUD ÕIGUS- JA JÄRELEVALVERAAMISTIKKU

Islandi ametiasutused on esitanud järgmise ülevaate 2008. aasta sügisel kehtinud õigusaktidesse tehtud muudatuste kohta.

| — | Suurendati Islandi finantsjärelevalveameti sekkumisvolitusi (aktsionäride üldkoosolekute ja vara võõrandamise volituste ülevõtmine, nt erakorralise olukorra seadus); suurendati finantsjärelevalveameti järelevalvevolitusi; võeti vastu täiendavad sätted, millega anti finantsjärelevalveametile õigus hinnata järelevalvega hõlmatud üksikute isikute tehinguid ja käitumist. Need hõlmavad nii otsuste tegemise volitusi (näiteks üksuste sulgemise suhtes või konkreetse tegevuse lõpetamise suhtes ilma tegevusluba peatamata) kui ka selliste kontseptsioonide üksikasjalikumat määratlemist, mille tõlgenduse on vaidlustanud finantsjärelevalveamet ja järelevalvega hõlmatud ettevõtjad või apellatsiooniorganid. |
| --- | --- |

—

Suurendati Islandi finantsjärelevalveameti sekkumisvolitusi (aktsionäride üldkoosolekute ja vara võõrandamise volituste ülevõtmine, nt erakorralise olukorra seadus); suurendati finantsjärelevalveameti järelevalvevolitusi; võeti vastu täiendavad sätted, millega anti finantsjärelevalveametile õigus hinnata järelevalvega hõlmatud üksikute isikute tehinguid ja käitumist. Need hõlmavad nii otsuste tegemise volitusi (näiteks üksuste sulgemise suhtes või konkreetse tegevuse lõpetamise suhtes ilma tegevusluba peatamata) kui ka selliste kontseptsioonide üksikasjalikumat määratlemist, mille tõlgenduse on vaidlustanud finantsjärelevalveamet ja järelevalvega hõlmatud ettevõtjad või apellatsiooniorganid.

| — | On muudetud täpsemaks ja konkreetsemaks eeskirju üksikute ettevõtjate suurte riskipositsioonide kohta; on suurendatud riskijuhtimise osakaalu ja ettevõtjate vastutust riskijuhtimise eest ning finantsjärelevalveametile on antud volitus tugevdada riskijuhtimise rolli finantsettevõtjate organisatsioonilises struktuuris; on muudetud rangemaks stressitestide kohaldamise sätteid. |
| --- | --- |

—

On muudetud täpsemaks ja konkreetsemaks eeskirju üksikute ettevõtjate suurte riskipositsioonide kohta; on suurendatud riskijuhtimise osakaalu ja ettevõtjate vastutust riskijuhtimise eest ning finantsjärelevalveametile on antud volitus tugevdada riskijuhtimise rolli finantsettevõtjate organisatsioonilises struktuuris; on muudetud rangemaks stressitestide kohaldamise sätteid.

| — | Jõustati sätted suuremate laenuvõtjate spetsiaalse registri loomise kohta, et tagada parem ülevaade üksikute ettevõtjate suurest riskipositsioonist kahe või enama finantsettevõtja suhtes. Register on tähtis riskipositsioonide vahel seose loomiseks ja nende süsteemse mõju hindamiseks, kui laenuvõtjate tegevuses peaks tekkima raskusi. Finantsjärelevalveameti järelevalvetegevusega hõlmamata ettevõtjad, kes on kantud finantsettevõtjate registrisse, peavad esitama finantsjärelevalveametile teabe kõigi oma kohustuste kohta. Kui ettevõtjad keelduvad nõutava teabe esitamisest, on finantsjärelevalveametil õigus keelata teenuste osutamine sellistele isikutele. |
| --- | --- |

—

Jõustati sätted suuremate laenuvõtjate spetsiaalse registri loomise kohta, et tagada parem ülevaade üksikute ettevõtjate suurest riskipositsioonist kahe või enama finantsettevõtja suhtes. Register on tähtis riskipositsioonide vahel seose loomiseks ja nende süsteemse mõju hindamiseks, kui laenuvõtjate tegevuses peaks tekkima raskusi. Finantsjärelevalveameti järelevalvetegevusega hõlmamata ettevõtjad, kes on kantud finantsettevõtjate registrisse, peavad esitama finantsjärelevalveametile teabe kõigi oma kohustuste kohta. Kui ettevõtjad keelduvad nõutava teabe esitamisest, on finantsjärelevalveametil õigus keelata teenuste osutamine sellistele isikutele.

| — | Tugevdatud on usaldusväärse äritegevuse tavasid ning seadusega on ette nähtud finantsettevõtjatega toimuvate tehingute kaebuskomisjoni tegevus; avaldada tuleb üksikasjalik teave finantsettevõtjate kõigi suuromanike kohta. |
| --- | --- |

—

Tugevdatud on usaldusväärse äritegevuse tavasid ning seadusega on ette nähtud finantsettevõtjatega toimuvate tehingute kaebuskomisjoni tegevus; avaldada tuleb üksikasjalik teave finantsettevõtjate kõigi suuromanike kohta.

| — | Lühendatud on tähtaegu, mille jooksul võivad finantsettevõtjad võõrandada omandatud vara. |
| --- | --- |

—

Lühendatud on tähtaegu, mille jooksul võivad finantsettevõtjad võõrandada omandatud vara.

| — | Rangemaks on muudetud ja üksikasjalikumalt määratletud sätted finantsettevõtjate oma aktsiate omamise kohta. Tütarettevõtjates omandatud osalust ja bilansiväliseid lepinguid oma aktsiate kohta käsitatakse nüüd oma aktsiatena. |
| --- | --- |

—

Rangemaks on muudetud ja üksikasjalikumalt määratletud sätted finantsettevõtjate oma aktsiate omamise kohta. Tütarettevõtjates omandatud osalust ja bilansiväliseid lepinguid oma aktsiate kohta käsitatakse nüüd oma aktsiatena.

| — | Finantsettevõtjate suhtes võeti vastu keeld pikendada laenu oma aktsiate tagatisel või tagada aktsiasertifikaate. |
| --- | --- |

—

Finantsettevõtjate suhtes võeti vastu keeld pikendada laenu oma aktsiate tagatisel või tagada aktsiasertifikaate.

| — | Finantsjärelevalveamet on koostamas eeskirju selle kohta, kuidas arvutada, kui suure osa riskibaasist ja kapitalibaasist moodustavad laenud, mis on tagatud teise finantsettevõtja aktsiatele võetud hüpoteegiga. |
| --- | --- |

—

Finantsjärelevalveamet on koostamas eeskirju selle kohta, kuidas arvutada, kui suure osa riskibaasist ja kapitalibaasist moodustavad laenud, mis on tagatud teise finantsettevõtja aktsiatele võetud hüpoteegiga.

| — | Suurendatud on siseauditi osakonna vastutust ja rolli. On olemas üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad tasakaalu asjaomase finantsettevõtja suuruse ja tegevuse mitmekesisuse ning siseauditi osakonna reguleerimisala vahel. |
| --- | --- |

—

Suurendatud on siseauditi osakonna vastutust ja rolli. On olemas üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad tasakaalu asjaomase finantsettevõtja suuruse ja tegevuse mitmekesisuse ning siseauditi osakonna reguleerimisala vahel.

| — | Audiitorfirmad võivad edaspidi auditeerida ühte ja sama finantsettevõtjat maksimaalselt viie aasta jooksul; sellega vähendatakse finantsettevõtjate võimalusi vabaneda „probleemsest” audiitorist. |
| --- | --- |

—

Audiitorfirmad võivad edaspidi auditeerida ühte ja sama finantsettevõtjat maksimaalselt viie aasta jooksul; sellega vähendatakse finantsettevõtjate võimalusi vabaneda „probleemsest” audiitorist.

| — | Läbi on vaadatud kõik omakapitali arvutamist käsitlevad sätted ja paljud muud tehnilised aspektid. |
| --- | --- |

—

Läbi on vaadatud kõik omakapitali arvutamist käsitlevad sätted ja paljud muud tehnilised aspektid.

| — | Läbi on vaadatud eeskirjad olulise osaluse (s.o hääleõigusest 10 % või rohkem) kasutamise kohta. Kui finantsjärelevalveamet hindab olulise osaluse omandamisest või suurendamisest huvitatud isikuid, on finantsjärelevalveametile antud õigus kohaldada ümberpööratud tõendamiskoormist näiteks juhul, kui ei ole selge, kes on olulist osalust omavas valdusettevõtjas tegelik tulusaaja või tegelikud tulusaajad. |
| --- | --- |

—

Läbi on vaadatud eeskirjad olulise osaluse (s.o hääleõigusest 10 % või rohkem) kasutamise kohta. Kui finantsjärelevalveamet hindab olulise osaluse omandamisest või suurendamisest huvitatud isikuid, on finantsjärelevalveametile antud õigus kohaldada ümberpööratud tõendamiskoormist näiteks juhul, kui ei ole selge, kes on olulist osalust omavas valdusettevõtjas tegelik tulusaaja või tegelikud tulusaajad.

| — | Direktorite suhtes on kehtestatud täiendavad sobivuskriteeriumid, suurendatud on nende vastutust järelevalve või tehingute tegemisel ja keelatud on tegevdirektorite määramine juhatuse esimeesteks; finantsjärelevalveametile on antud suurem roll järelevalve teostamiseks juhatuste üle; avalikustada tuleb isikustatud teave tippjuhtkonna tasude kohta. |
| --- | --- |

—

Direktorite suhtes on kehtestatud täiendavad sobivuskriteeriumid, suurendatud on nende vastutust järelevalve või tehingute tegemisel ja keelatud on tegevdirektorite määramine juhatuse esimeesteks; finantsjärelevalveametile on antud suurem roll järelevalve teostamiseks juhatuste üle; avalikustada tuleb isikustatud teave tippjuhtkonna tasude kohta.

| — | Kehtestatud on eeskirjad, mis käsitlevad finantsettevõtjate laenutehinguid asjaomase ettevõtte direktorite, tegevdirektorite, võtmetöötajate ja olulist osalust omavate isikutega. Sarnased eeskirjad kehtivad eelpool nimetatud isikutega lähedalt seotud isikute kohta. Finantsjärelevalveamet on võtnud vastu eeskirjad selle kohta, mida peetakse rahuldavaks tagatiseks selliste tehingute puhul. |
| --- | --- |

—

Kehtestatud on eeskirjad, mis käsitlevad finantsettevõtjate laenutehinguid asjaomase ettevõtte direktorite, tegevdirektorite, võtmetöötajate ja olulist osalust omavate isikutega. Sarnased eeskirjad kehtivad eelpool nimetatud isikutega lähedalt seotud isikute kohta. Finantsjärelevalveamet on võtnud vastu eeskirjad selle kohta, mida peetakse rahuldavaks tagatiseks selliste tehingute puhul.

| — | Vastu on võetud eeskirjad juhatuse ja töötajate motivatsioonisüsteemide ja boonuste maksmise korra ning lepingute lõpetamise kohta. |
| --- | --- |

—

Vastu on võetud eeskirjad juhatuse ja töötajate motivatsioonisüsteemide ja boonuste maksmise korra ning lepingute lõpetamise kohta.

| — | Rangemaks on muudetud sätted finantsettevõtjate ümberkorraldamise ja likvideerimise kohta. |
| --- | --- |

—

Rangemaks on muudetud sätted finantsettevõtjate ümberkorraldamise ja likvideerimise kohta.

| — | Üldiselt on läbi vaadatud hoiupanku käsitlevad erieeskirjad. Selgitatud on hoiupankade tagatiskapitali omanike staatust ja õigusi, kehtestatud on dividendipiirangud, vastu on võetud selged eeskirjad tagatiskapitaliga seotud tehingute kohta, kehtestatud on eeskirjad tagatiskapitali vähendamise kohta ning selgitatud on eeskirju hoiupankade volituste kohta ametliku koostöö tegemiseks. Hoiupankadel on keelatud muuta oma õiguslikku vormi. |
| --- | --- |

—

Üldiselt on läbi vaadatud hoiupanku käsitlevad erieeskirjad. Selgitatud on hoiupankade tagatiskapitali omanike staatust ja õigusi, kehtestatud on dividendipiirangud, vastu on võetud selged eeskirjad tagatiskapitaliga seotud tehingute kohta, kehtestatud on eeskirjad tagatiskapitali vähendamise kohta ning selgitatud on eeskirju hoiupankade volituste kohta ametliku koostöö tegemiseks. Hoiupankadel on keelatud muuta oma õiguslikku vormi.

Islandi ametiasutuste sõnul on Islandi eeskirjad mõneti rangemad kui üleeuroopalise raamistiku omad. Põhilised kõrvalekalded ELi vastu võetud eeskirjadest (mis on EMP lepinguga üle võetud) on järgmised.

| — | Kui finantsjärelevalveamet seda vajalikuks peab, on tal õigus piirata finantsettevõtjate üksikutel üksustel teatavate tehingute tegemine. Peale selle on tal õigus kehtestada finantsettevõtjate teatavatele üksustele tegevuse jätkamiseks erinõudeid. Finantsjärelevalveametil on ka õigus ajutiselt piirata tegevust, mida finantsettevõtja võib teha kas täies mahus või osaliselt (litsentsi omamise tingimusel või mitte), kui järelevalveamet seda vajalikuks peab. See on mõistagi ajendatud muu hulgas ka filiaalide tegevusest ja nende poolt muudes Euroopa riikides kuni 2008. aastani asutatud hoiukontodest (Icesave, Edge ja Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

Kui finantsjärelevalveamet seda vajalikuks peab, on tal õigus piirata finantsettevõtjate üksikutel üksustel teatavate tehingute tegemine. Peale selle on tal õigus kehtestada finantsettevõtjate teatavatele üksustele tegevuse jätkamiseks erinõudeid. Finantsjärelevalveametil on ka õigus ajutiselt piirata tegevust, mida finantsettevõtja võib teha kas täies mahus või osaliselt (litsentsi omamise tingimusel või mitte), kui järelevalveamet seda vajalikuks peab. See on mõistagi ajendatud muu hulgas ka filiaalide tegevusest ja nende poolt muudes Euroopa riikides kuni 2008. aastani asutatud hoiukontodest (Icesave, Edge ja Save-and-Save).

| — | Siseauditi rolli kohta on Islandi seadustega ette nähtud ELi direktiivide sätetest palju üksikasjalikumad sätted. |
| --- | --- |

—

Siseauditi rolli kohta on Islandi seadustega ette nähtud ELi direktiivide sätetest palju üksikasjalikumad sätted.

| — | Stressitestide läbiviimise kohta on Islandi seadustega ette nähtud ELi direktiivide sätetest palju üksikasjalikumad sätted. |
| --- | --- |

—

Stressitestide läbiviimise kohta on Islandi seadustega ette nähtud ELi direktiivide sätetest palju üksikasjalikumad sätted.

| — | Finantsettevõtjad on kohustatud pidama eriotstarbelist registrit (krediidiregistrit) kõigi krediidi saajate kohta ning esitama iga kuu lõpus finantsjärelevalveametile ajakohastatud nimekirja. Sarnane nimekiri saadetakse lisaks ka finantsettevõtjatega lähedalt seotud isikute kohta (juhatus, juhid ja seotud klientide rühmad), kui nad ei ole hõlmatud eespool nimetatud nimekirjaga. See nimekiri annab parema võimaluse jälgida finantsettevõtjate, nende direktorite ja juhtkonna omavahelist seotust. |
| --- | --- |

—

Finantsettevõtjad on kohustatud pidama eriotstarbelist registrit (krediidiregistrit) kõigi krediidi saajate kohta ning esitama iga kuu lõpus finantsjärelevalveametile ajakohastatud nimekirja. Sarnane nimekiri saadetakse lisaks ka finantsettevõtjatega lähedalt seotud isikute kohta (juhatus, juhid ja seotud klientide rühmad), kui nad ei ole hõlmatud eespool nimetatud nimekirjaga. See nimekiri annab parema võimaluse jälgida finantsettevõtjate, nende direktorite ja juhtkonna omavahelist seotust.

| — | Kui finantsjärelevalveamet leiab, et krediidiregistrisse kantud isiku (kelle finantstegevuse üle ei tehta ametlikku järelevalvet) laenamine võib avaldada süsteemset mõju, võib finantsjärelevalveamet paluda asjaomasel osalisel esitada teavet oma kohustuste kohta. |
| --- | --- |

—

Kui finantsjärelevalveamet leiab, et krediidiregistrisse kantud isiku (kelle finantstegevuse üle ei tehta ametlikku järelevalvet) laenamine võib avaldada süsteemset mõju, võib finantsjärelevalveamet paluda asjaomasel osalisel esitada teavet oma kohustuste kohta.

| — | Kui krediidiregistrisse kantud isik (kelle finantstegevuse üle ei teostata ametlikku järelevalvet) keeldub avaldamast finantsjärelevalveametile teavet, on järelevalveametil õigus anda järelevalvega hõlmatud ettevõtjatele korralduse lõpetada teenuse osutamine sellisele isikule. Sama kehtib juhul, kui selline isik avaldab ebapiisavat teavet. ELi/EMP eeskirjad ei sisalda sätteid krediidiregistri kohta või järelvalveasutustele antud ulatuslikke volitusi seoses isikutega, kelle üle ei tehta ametlikku järelevalvet. |
| --- | --- |

—

Kui krediidiregistrisse kantud isik (kelle finantstegevuse üle ei teostata ametlikku järelevalvet) keeldub avaldamast finantsjärelevalveametile teavet, on järelevalveametil õigus anda järelevalvega hõlmatud ettevõtjatele korralduse lõpetada teenuse osutamine sellisele isikule. Sama kehtib juhul, kui selline isik avaldab ebapiisavat teavet. ELi/EMP eeskirjad ei sisalda sätteid krediidiregistri kohta või järelvalveasutustele antud ulatuslikke volitusi seoses isikutega, kelle üle ei tehta ametlikku järelevalvet.

| — | Islandi õigusnormides on seotud isikute laenamist ja tagatisi käsitlevad sätted palju üksikasjalikumad ja piiravamad kui ELi/EMP eeskirjades. |
| --- | --- |

—

Islandi õigusnormides on seotud isikute laenamist ja tagatisi käsitlevad sätted palju üksikasjalikumad ja piiravamad kui ELi/EMP eeskirjades.

| — | Finantsjärelevalveamet ei tohi lubada olulise osaluse omanikul seda osalust kasutada, kui on kahtlus seoses sellega, kes on või kellest saab selle tegelik tulusaaja. |
| --- | --- |

—

Finantsjärelevalveamet ei tohi lubada olulise osaluse omanikul seda osalust kasutada, kui on kahtlus seoses sellega, kes on või kellest saab selle tegelik tulusaaja.

| — | Maksimaalne aeg, mille jooksul võivad välisaudiitorid töötada ühe ja sama finantsettevõtja heaks, on lühem kui ELi/EMP eeskirjades ette nähtud aeg. |
| --- | --- |

—

Maksimaalne aeg, mille jooksul võivad välisaudiitorid töötada ühe ja sama finantsettevõtja heaks, on lühem kui ELi/EMP eeskirjades ette nähtud aeg.

| — | Finantsettevõtja direktorite sobivuskriteeriume käsitlevad sätted on ELi direktiivides esitatud sätetega võrreldes oluliselt üksikasjalikumad. |
| --- | --- |

—

Finantsettevõtja direktorite sobivuskriteeriume käsitlevad sätted on ELi direktiivides esitatud sätetega võrreldes oluliselt üksikasjalikumad.

| — | Vastu on võetud sätted boonuse maksmise ning lepingute lõpetamise korra kohta. |
| --- | --- |

—

Vastu on võetud sätted boonuse maksmise ning lepingute lõpetamise korra kohta.

| — | Hiljuti on ELi direktiividega võetud vastu ametlikud eeskirjad tasustamispoliitika kohta, kuid lepingute lõpetamise eeskirju ei ole selle foorumi raames veel vastu võetud. |
| --- | --- |

—

Hiljuti on ELi direktiividega võetud vastu ametlikud eeskirjad tasustamispoliitika kohta, kuid lepingute lõpetamise eeskirju ei ole selle foorumi raames veel vastu võetud.

23. märtsil 2012. aastal esitas majandusminister aruande Islandi finantssüsteemi tulevase struktuuri kohta. Lisaks nimetas minister ametisse eksperdirühma, kelle ülesanne on valmistada ette õigusraamistik, mis hõlmab kogu Islandil toimuvat finantstegevust.

---

| 15.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/169

---

Avalik versioon (1):

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 291/12/COL,

11. juuli 2012,

Arion Bankile antud restruktureerimisabi kohta (Island)

EFTA järelevalveamet (edaspidi „amet”),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikli 61 lõike 3 punkti b ja selle protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikidevahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle I osa artikli 1 lõiget 3 ning II osa artikli 7 lõiget 3 ja artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   MENETLUS

| (1) | Pärast 2008. aasta oktoobris toimunud mitteametlikku kirjavahetust ja seaduse nr 125/2008 (rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise lubamise kohta) (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”) heakskiitmist 6. oktoobril 2008 Islandi parlamendis (Althingi), millega anti Islandi riigile ulatuslikud volitused pangandussektorisse sekkumiseks, saatis järelevalveameti direktor Islandi ametiasutustele kirja (10. oktoobril 2008), milles palus teavitada järelevalveametit erakorraliste olukordade seaduse alusel võetud meetmetest. Sellele järgnes korrapärane suhtlemine ja kirjavahetus, sealhulgas järelevalveameti 18. juuni 2009. aasta kiri, milles juhiti Islandi ametiasutuste tähelepanu vajadusele teatada mis tahes riigiabimeetmetest. Samuti juhiti tähelepanu protokolli nr 3 artiklis 3 sätestatud piirangute peatamise klauslile. Pärast edasist kirjavahetust ja kohtumisi teatasid Islandi ametiasutused 20. septembril 2010 tõepoolest tagasiulatuvalt riigiabist seoses (endise) ettevõtja Kaupthing Bank hf tegevuse teatavas ulatuses taastamisega ning ettevõtja New Kaupthing Bank (alates 21. novembrist 2009 uue nimega Arion Bank hf) asutamise ja kapitaliseerimisega. |
| --- | --- |

(1)

Pärast 2008. aasta oktoobris toimunud mitteametlikku kirjavahetust ja seaduse nr 125/2008 (rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise lubamise kohta) (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”) heakskiitmist 6. oktoobril 2008 Islandi parlamendis (Althingi), millega anti Islandi riigile ulatuslikud volitused pangandussektorisse sekkumiseks, saatis järelevalveameti direktor Islandi ametiasutustele kirja (10. oktoobril 2008), milles palus teavitada järelevalveametit erakorraliste olukordade seaduse alusel võetud meetmetest. Sellele järgnes korrapärane suhtlemine ja kirjavahetus, sealhulgas järelevalveameti 18. juuni 2009. aasta kiri, milles juhiti Islandi ametiasutuste tähelepanu vajadusele teatada mis tahes riigiabimeetmetest. Samuti juhiti tähelepanu protokolli nr 3 artiklis 3 sätestatud piirangute peatamise klauslile. Pärast edasist kirjavahetust ja kohtumisi teatasid Islandi ametiasutused 20. septembril 2010 tõepoolest tagasiulatuvalt riigiabist seoses (endise) ettevõtja Kaupthing Bank hf tegevuse teatavas ulatuses taastamisega ning ettevõtja New Kaupthing Bank (alates 21. novembrist 2009 uue nimega Arion Bank hf) asutamise ja kapitaliseerimisega.

| (2) | 15. detsembri 2010. aasta kirjaga (2) teavitas järelevalveamet Islandi ametiasutusi oma otsusest algatada seoses Islandi riigi võetud riigiabimeetmetega (endise) ettevõtja Kaupthing Bank hf tegevuse teatavas ulatuses taastamiseks ning ettevõtja New Kaupthing Bank (uue nimega Arion Bank hf) asutamiseks ja kapitaliseerimiseks ametlik uurimismenetlus vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 (3). Samuti nõudis järelevalveamet ettevõtja Arion Bank üksikasjaliku restruktureerimiskava esitamist kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

(2)

15. detsembri 2010. aasta kirjaga (2) teavitas järelevalveamet Islandi ametiasutusi oma otsusest algatada seoses Islandi riigi võetud riigiabimeetmetega (endise) ettevõtja Kaupthing Bank hf tegevuse teatavas ulatuses taastamiseks ning ettevõtja New Kaupthing Bank (uue nimega Arion Bank hf) asutamiseks ja kapitaliseerimiseks ametlik uurimismenetlus vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 (3). Samuti nõudis järelevalveamet ettevõtja Arion Bank üksikasjaliku restruktureerimiskava esitamist kuue kuu jooksul.

| (3) | 24. märtsi 2011. aasta kirjaga (4) laekus järelevalveametisse üks huvitatud isikute märkus, mis oli esitatud Islandi ametiasutustele 25. mail 2011. Islandi ametiasutused ei vastanud märkusele. |
| --- | --- |

(3)

24. märtsi 2011. aasta kirjaga (4) laekus järelevalveametisse üks huvitatud isikute märkus, mis oli esitatud Islandi ametiasutustele 25. mail 2011. Islandi ametiasutused ei vastanud märkusele.

| (4) | 31. märtsi 2011. aasta kirjaga esitasid Islandi ametiasutused Arion Banki restruktureerimiskava. 30. aprillil 2012 saadeti e-postiga ajakohastatud restruktureerimiskava. |
| --- | --- |

(4)

31. märtsi 2011. aasta kirjaga esitasid Islandi ametiasutused Arion Banki restruktureerimiskava. 30. aprillil 2012 saadeti e-postiga ajakohastatud restruktureerimiskava.

| (5) | 11. juuli 2011. aasta ja 13. veebruari 2012. aasta kirjadega palus järelevalveamet restruktureerimiskava käsitlevat teavet. Islandi ametiasutuste vastused teabepäringutele laekusid 26. oktoobril 2011, 16. aprillil 2012, 20. aprillil 2012, 21. mail 2012 ja 6. juulil 2012. 3. juulil 2012 esitati Islandi ametiasutuste ja Arion Banki võetud kohustusi kajastavad lõppdokumendid (5). |
| --- | --- |

(5)

11. juuli 2011. aasta ja 13. veebruari 2012. aasta kirjadega palus järelevalveamet restruktureerimiskava käsitlevat teavet. Islandi ametiasutuste vastused teabepäringutele laekusid 26. oktoobril 2011, 16. aprillil 2012, 20. aprillil 2012, 21. mail 2012 ja 6. juulil 2012. 3. juulil 2012 esitati Islandi ametiasutuste ja Arion Banki võetud kohustusi kajastavad lõppdokumendid (5).

| (6) | Lisaks kohtusid järelevalveameti esindajad Islandi ametiasutuste ja Arion Banki esindajatega 7. juunil 2011 ja 27.–28. veebruaril 2012. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks kohtusid järelevalveameti esindajad Islandi ametiasutuste ja Arion Banki esindajatega 7. juunil 2011 ja 27.–28. veebruaril 2012.

2.   TAUST

| (7) | Käesolevas jaotises kirjeldab järelevalveamet sündmusi, asjaolusid ning majanduslikke, poliitilisi ja regulatiivseid tegureid, mis põhjustasid Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemise ja ümberkorraldamise alates 2008. aasta oktoobrist praeguseni, et peegeldada olukorda, mis on vaadeldavate abimeetmete hindamisel aluseks võetud. Enne seda meenutatakse ettevõtja Kaupthing Bank jagunemist kronoloogilises järjekorras. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas jaotises kirjeldab järelevalveamet sündmusi, asjaolusid ning majanduslikke, poliitilisi ja regulatiivseid tegureid, mis põhjustasid Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemise ja ümberkorraldamise alates 2008. aasta oktoobrist praeguseni, et peegeldada olukorda, mis on vaadeldavate abimeetmete hindamisel aluseks võetud. Enne seda meenutatakse ettevõtja Kaupthing Bank jagunemist kronoloogilises järjekorras.

2.1.   Ettevõtja Kaupthing Bank kokkuvarisemine

| (8) | 2008. aasta septembris tabasid mitut suurt finantsinstitutsiooni tõsised raskused. Ülemaailmse finantsturu ebastabiilsuse tõttu tekkisid lühiajaliste laenude refinantseerimisel ja hoiuste massilise väljavõtmise tulemusel raskused kolmel Islandi suurimal kommertspangal, kes olid eelnevatel aastatel just kogenud enneolematut kasvu. 15. septembril esitas pankrotikaitse avalduse Lehman Brothers ning samal päeval teatati, et Bank of Americal on kavas võtta üle ettevõtja Merrill Lynch. Lisaks räägiti Lloyds TSB kavatsusest võtta üle üks Ühendkuningriigi suurimatest pankadest HBOS. |
| --- | --- |

(8)

2008. aasta septembris tabasid mitut suurt finantsinstitutsiooni tõsised raskused. Ülemaailmse finantsturu ebastabiilsuse tõttu tekkisid lühiajaliste laenude refinantseerimisel ja hoiuste massilise väljavõtmise tulemusel raskused kolmel Islandi suurimal kommertspangal, kes olid eelnevatel aastatel just kogenud enneolematut kasvu. 15. septembril esitas pankrotikaitse avalduse Lehman Brothers ning samal päeval teatati, et Bank of Americal on kavas võtta üle ettevõtja Merrill Lynch. Lisaks räägiti Lloyds TSB kavatsusest võtta üle üks Ühendkuningriigi suurimatest pankadest HBOS.

| (9) | Islandi finantssektori probleemid avaldusid selgemalt 29. septembril 2008, kui Islandi valitsus teatas kokkuleppe saavutamisest ettevõtjaga Glitnir Bank, mille tulemusel oli kavas teha omakapitaliinvesteeringuna 600 miljoni euro suurune rahasüst 75 % osaluse eest aktsiakapitalis. Valitsuse kavandatud ettevõtja Glitnir Bank ülevõtmine ei suutnud turgude usaldust siiski taastada ning see heideti kõrvale. Kolme kommertspanga aktsiate hinnad langesid järsult ning reitinguagentuurid alandasid nende krediidireitinguid. |
| --- | --- |

(9)

Islandi finantssektori probleemid avaldusid selgemalt 29. septembril 2008, kui Islandi valitsus teatas kokkuleppe saavutamisest ettevõtjaga Glitnir Bank, mille tulemusel oli kavas teha omakapitaliinvesteeringuna 600 miljoni euro suurune rahasüst 75 % osaluse eest aktsiakapitalis. Valitsuse kavandatud ettevõtja Glitnir Bank ülevõtmine ei suutnud turgude usaldust siiski taastada ning see heideti kõrvale. Kolme kommertspanga aktsiate hinnad langesid järsult ning reitinguagentuurid alandasid nende krediidireitinguid.

| (10) | Hoiuste väljavõtmine Landsbanki ja Kaupthingi välisfiliaalidest kasvas järsult, Islandis asuvatest filiaalidest võeti samuti massiliselt sularaha välja. Oktoobri esimesel nädalavahetusel oli selge, et suurtes raskustes on veel üks kolmest suurpangast, Landsbanki. 7. oktoobril 2008 võttis finantsjärelevalveamet üle ettevõtjate Glitnir Bank ja Landsbanki tegevuse. Mõnda aega loodeti, et Kaupthing Bank pääseb sellisest saatusest ja 6. oktoobril 2008 andis Islandi keskpank Kaupthingile laenu summas 500 miljonit eurot tagatise vastu Kaupthingi Taani tütarettevõttes FIH Erhvervsbanken. Ettevõtja Kaupthing Bank laenulepingud ja väärtpaberid sisaldasid siiski klauslit, milles sätestati, et kui mõnel panga suurtütarettevõtjatest tekivad makseviivitused, tõlgendatakse seda kui ettevõtja Kaupthing Bank makseviivitust, mis võib tingida panga laenude sissenõudmise. 8. oktoobril 2008 peatasid Ühendkuningriigi ametiasutused Suurbritannias tegutseva Kaupthingi tütarettevõtja Kaupthing Singer & Friedlander (KSF) maksed. Järgmisel päeval võttis finantsjärelevalveamet erakorraliste olukordade seadusele tuginedes panga oma kontrolli alla. |
| --- | --- |

(10)

Hoiuste väljavõtmine Landsbanki ja Kaupthingi välisfiliaalidest kasvas järsult, Islandis asuvatest filiaalidest võeti samuti massiliselt sularaha välja. Oktoobri esimesel nädalavahetusel oli selge, et suurtes raskustes on veel üks kolmest suurpangast, Landsbanki. 7. oktoobril 2008 võttis finantsjärelevalveamet üle ettevõtjate Glitnir Bank ja Landsbanki tegevuse. Mõnda aega loodeti, et Kaupthing Bank pääseb sellisest saatusest ja 6. oktoobril 2008 andis Islandi keskpank Kaupthingile laenu summas 500 miljonit eurot tagatise vastu Kaupthingi Taani tütarettevõttes FIH Erhvervsbanken. Ettevõtja Kaupthing Bank laenulepingud ja väärtpaberid sisaldasid siiski klauslit, milles sätestati, et kui mõnel panga suurtütarettevõtjatest tekivad makseviivitused, tõlgendatakse seda kui ettevõtja Kaupthing Bank makseviivitust, mis võib tingida panga laenude sissenõudmise. 8. oktoobril 2008 peatasid Ühendkuningriigi ametiasutused Suurbritannias tegutseva Kaupthingi tütarettevõtja Kaupthing Singer & Friedlander (KSF) maksed. Järgmisel päeval võttis finantsjärelevalveamet erakorraliste olukordade seadusele tuginedes panga oma kontrolli alla.

2.2.   Finantskriis ja Islandi pankade kokkuvarisemise peapõhjused

| (11) | Arion Bankile riigiabi andmist käsitlevas teatises märkisid Islandi ametiasutused, et Islandi panganduskrahhi ning riigi sekkumise põhjuseid on väga üksikasjalikult kirjeldatud aruandes, mille koostas Islandi parlamendi poolt kolme suurpanga kokkuvarisemise põhjustanud protsesside uurimiseks ja analüüsimiseks loodud eriuurimiskomisjon (6). Allpool esitab järelevalveamet kokkuvõtte kõnealuse komisjoni järeldustest eelkõige Kaupthing Banki kokkuvarisemise põhjustanud asjaolude kohta. Teave pärineb eriuurimiskomisjoni aruande 2. (kommenteeritud kokkuvõte) ja 21. peatükist (Islandi pankade kokkuvarisemise põhjused — vastutus, vead ja hooletus). |
| --- | --- |

(11)

Arion Bankile riigiabi andmist käsitlevas teatises märkisid Islandi ametiasutused, et Islandi panganduskrahhi ning riigi sekkumise põhjuseid on väga üksikasjalikult kirjeldatud aruandes, mille koostas Islandi parlamendi poolt kolme suurpanga kokkuvarisemise põhjustanud protsesside uurimiseks ja analüüsimiseks loodud eriuurimiskomisjon (6). Allpool esitab järelevalveamet kokkuvõtte kõnealuse komisjoni järeldustest eelkõige Kaupthing Banki kokkuvarisemise põhjustanud asjaolude kohta. Teave pärineb eriuurimiskomisjoni aruande 2. (kommenteeritud kokkuvõte) ja 21. peatükist (Islandi pankade kokkuvarisemise põhjused — vastutus, vead ja hooletus).

| (12) | 2007. aastal alanud finantsturgude üldine likviidsuse langus viis lõpuks kolme Islandi suurpanga kokkuvarisemiseni, kuna nende majandustegevus hakkas järjest enam sõltuma vahendite hankimisest rahvusvahelistelt turgudelt. Islandi pankade pankrotistumise põhjused olid keerukad ja neid oli palju. Eriuurimiskomisjon uuris suurpankade kokkuvarisemise põhjuseid, kusjuures märkimisväärne on asjaolu, et enamik järeldusi kehtivad kõigi kolme panga suhtes ja paljud neist on üksteisega seotud. Allpool antakse lühiülevaade pankade tegevusest, mis viis kokkuvarisemiseni. |
| --- | --- |

(12)

2007. aastal alanud finantsturgude üldine likviidsuse langus viis lõpuks kolme Islandi suurpanga kokkuvarisemiseni, kuna nende majandustegevus hakkas järjest enam sõltuma vahendite hankimisest rahvusvahelistelt turgudelt. Islandi pankade pankrotistumise põhjused olid keerukad ja neid oli palju. Eriuurimiskomisjon uuris suurpankade kokkuvarisemise põhjuseid, kusjuures märkimisväärne on asjaolu, et enamik järeldusi kehtivad kõigi kolme panga suhtes ja paljud neist on üksteisega seotud. Allpool antakse lühiülevaade pankade tegevusest, mis viis kokkuvarisemiseni.

Valimatu ja ebapüsiv laienemine

| (13) | Eriuurimiskomisjoni järelduste kohaselt suurendasid pangad kokkuvarisemisele eelnenud aastatel oma bilanssi ja laenuportfelle suuremas ulatuses, kui nende tegevus- ja juhtimissuutlikkus võimaldasid. Kolme panga vara suurenes hüppeliselt — kui 2003. aastal oli see kokku 1,4 triljonit Islandi krooni, (7) siis 2008. aasta teises kvartalis 14,4 triljonit Islandi krooni. Kolme panga kasvu juures mängis põhiosa välismaistele isikutele laenamine, mis kasvas märkimisväärselt 2007. aastal (8) ning eriti pärast rahvusvahelise likviidsuskriisi tekkimist. Sellest järeldas eriuurimiskomisjon, et laenukasv oli tingitud laenu andmisest ettevõtjatele, kellele keelduti mujal laenu andmast. Samuti märgiti aruandes, et oma olemuselt riskantsem investeerimispangandus saavutas pankade tegevuses järjest suurema osakaalu ning kasv suurendas probleeme veelgi. |
| --- | --- |

(13)

Eriuurimiskomisjoni järelduste kohaselt suurendasid pangad kokkuvarisemisele eelnenud aastatel oma bilanssi ja laenuportfelle suuremas ulatuses, kui nende tegevus- ja juhtimissuutlikkus võimaldasid. Kolme panga vara suurenes hüppeliselt — kui 2003. aastal oli see kokku 1,4 triljonit Islandi krooni, (7) siis 2008. aasta teises kvartalis 14,4 triljonit Islandi krooni. Kolme panga kasvu juures mängis põhiosa välismaistele isikutele laenamine, mis kasvas märkimisväärselt 2007. aastal (8) ning eriti pärast rahvusvahelise likviidsuskriisi tekkimist. Sellest järeldas eriuurimiskomisjon, et laenukasv oli tingitud laenu andmisest ettevõtjatele, kellele keelduti mujal laenu andmast. Samuti märgiti aruandes, et oma olemuselt riskantsem investeerimispangandus saavutas pankade tegevuses järjest suurema osakaalu ning kasv suurendas probleeme veelgi.

Vahendite vähenemine rahvusvahelistel turgudel

| (14) | Pankade kasvu lihtsustas olulisel määral juurdepääs rahvusvahelistele finantsturgudele, heade krediidireitingute ärakasutamine ning juurdepääs Euroopa turgudele EMP lepingu alusel. 2005. aastal laenasid Islandi pangad välismaistelt võlakirjaturgudelt suhteliselt soodsatel tingimustel 14 miljardit eurot. Kui juurdepääs Euroopa võlakirjaturgudele ahenes, hakkasid pangad rahastama oma tegevust Ameerika Ühendriikide turgude abil, kusjuures Islandi võlaväärtpaberid moodustasid tagatisega võlakohustuste paketi. Kokkuvarisemise eelsel ajal muutusid pangad üha sõltuvamaks lühiajalistest laenudest, mis tõid kaasa väga suured ja (eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt) prognoositavad refinantseerimisriskid. |
| --- | --- |

(14)

Pankade kasvu lihtsustas olulisel määral juurdepääs rahvusvahelistele finantsturgudele, heade krediidireitingute ärakasutamine ning juurdepääs Euroopa turgudele EMP lepingu alusel. 2005. aastal laenasid Islandi pangad välismaistelt võlakirjaturgudelt suhteliselt soodsatel tingimustel 14 miljardit eurot. Kui juurdepääs Euroopa võlakirjaturgudele ahenes, hakkasid pangad rahastama oma tegevust Ameerika Ühendriikide turgude abil, kusjuures Islandi võlaväärtpaberid moodustasid tagatisega võlakohustuste paketi. Kokkuvarisemise eelsel ajal muutusid pangad üha sõltuvamaks lühiajalistest laenudest, mis tõid kaasa väga suured ja (eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt) prognoositavad refinantseerimisriskid.

Pangaomanike tekitatud finantsvõimendus

| (15) | Kõigi Islandi suurpankade puhul kuulusid suurimate võlglaste hulka põhiomanikud (9). Eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt oli osal aktsionäridel kui panga omanikel ebaharilikult lihtne juurdepääs laenamisele. Ettevõtja Kaupthing Bank suurim aktsionär oli Exista hf., kellele kuulus veidi üle 20 % panga aktsiakapitalist. Exista oli ka panga üks suurimaid võlgnikke. Ajavahemikus 2005–2008 kasvasid ettevõtja Kaupthing laenud Existale ja seotud isikutele (10) hüppeliselt 400–500 miljonilt eurolt 1400–1700 miljonile eurole ning ajavahemikus 2007–2008 oli laenude maht pea sama suur kui panga kapitalibaas. Järjest suurem laenamine põhiaktsionäridele toimus hoolimata Kaupthingil tekkima hakkavatest likviidsus- ja refinantseerimisprobleemidest. Seotud isikutele laenati sageli ilma igasuguste tagatisteta (11). Kaupthing Banki varahaldusettevõtjatest suurim oli Kaupthingi rahaturufond, mis investeeris 2007. aastal väga olulisel määral Exista emiteeritud võlakirjadesse. Aasta lõpus kuulus asjaomasele fondile väärtpabereid 14 miljardi Islandi krooni eest. See moodustas umbes 20 % fondi selleaegsest koguvarast. Robert Tchenguiz omas aktsiaid ettevõtjates Kaupthing Bank ja Exista ning samal ajal kuulus Exista juhatusse. Asjaomane isik sai olulisel määral laenuvahendeid ka ettevõtjatelt Kaupthing Bank Iceland, Kaupthing Bank Luxembourg ja Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). Kokku moodustasid Robert Tchenguizile ja seotud isikutele ettevõtja Kaupthing Bank emaettevõtja poolt panga kokkuvarisemise ajal antud laenuvahendid kokku ligikaudu kaks miljardit eurot (12). |
| --- | --- |

(15)

Kõigi Islandi suurpankade puhul kuulusid suurimate võlglaste hulka põhiomanikud (9). Eriuurimiskomisjoni arvamuse kohaselt oli osal aktsionäridel kui panga omanikel ebaharilikult lihtne juurdepääs laenamisele. Ettevõtja Kaupthing Bank suurim aktsionär oli Exista hf., kellele kuulus veidi üle 20 % panga aktsiakapitalist. Exista oli ka panga üks suurimaid võlgnikke. Ajavahemikus 2005–2008 kasvasid ettevõtja Kaupthing laenud Existale ja seotud isikutele (10) hüppeliselt 400–500 miljonilt eurolt 1400–1700 miljonile eurole ning ajavahemikus 2007–2008 oli laenude maht pea sama suur kui panga kapitalibaas. Järjest suurem laenamine põhiaktsionäridele toimus hoolimata Kaupthingil tekkima hakkavatest likviidsus- ja refinantseerimisprobleemidest. Seotud isikutele laenati sageli ilma igasuguste tagatisteta (11). Kaupthing Banki varahaldusettevõtjatest suurim oli Kaupthingi rahaturufond, mis investeeris 2007. aastal väga olulisel määral Exista emiteeritud võlakirjadesse. Aasta lõpus kuulus asjaomasele fondile väärtpabereid 14 miljardi Islandi krooni eest. See moodustas umbes 20 % fondi selleaegsest koguvarast. Robert Tchenguiz omas aktsiaid ettevõtjates Kaupthing Bank ja Exista ning samal ajal kuulus Exista juhatusse. Asjaomane isik sai olulisel määral laenuvahendeid ka ettevõtjatelt Kaupthing Bank Iceland, Kaupthing Bank Luxembourg ja Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). Kokku moodustasid Robert Tchenguizile ja seotud isikutele ettevõtja Kaupthing Bank emaettevõtja poolt panga kokkuvarisemise ajal antud laenuvahendid kokku ligikaudu kaks miljardit eurot (12).

Riskikontsentratsioon

| (16) | Põhiaktsionäride suhtes võetud ebaharilikult suur risk oli eriuurimiskomisjoni arvates tingitud asjaolust, et pankade varaportfellid ei olnud piisavalt hajutatud. Eriuurimiskomisjoni kohaselt tõlgendati liiga suurt riski käsitlevaid ELi eeskirju eeskätt seoses aktsionäridega kitsalt ning pangad püüdsid eeskirju eirata. |
| --- | --- |

(16)

Põhiaktsionäride suhtes võetud ebaharilikult suur risk oli eriuurimiskomisjoni arvates tingitud asjaolust, et pankade varaportfellid ei olnud piisavalt hajutatud. Eriuurimiskomisjoni kohaselt tõlgendati liiga suurt riski käsitlevaid ELi eeskirju eeskätt seoses aktsionäridega kitsalt ning pangad püüdsid eeskirju eirata.

Omavahendite väike osakaal

| (17) | Kuigi Kaupthingi ja Islandi kahe teise suurpanga deklareeritud omavahendite suhtarv oli endiselt veidi kõrgem kui kohustuslik miinimum, ei kajastanud omavahendite suhtarvud eriuurimiskomisjoni arvates täpselt pankade finantsvõimekust. See oli tingitud pankade omaaktsiate riskipositsioonist seoses põhitagatiste ja aktsiate tähtajalepingutega. Eriuurimiskomisjoni viidatud „omavahendite väike osakaal” (13) väljendus ettevõtjate endi rahastatavas osakapitalis, mis moodustas rohkem kui 25 % pankade regulatiivsest kapitalist (või rohkem kui 50 % kapitali põhikomponendist — aktsionäride vähem immateriaalsest põhivarast). Sellele lisandusid probleemid, mis olid tingitud pankade kahjuriskist seoses osalusega üksteise kapitalis. 2008. aasta keskpaigaks moodustas pankade omaaktsiate otserahastamine ning kahe muu panga aktsiate vastastikune rahastamine ligikaudu 400 miljardit Islandi krooni ehk umbes 70 % kapitali põhikomponendist. Eriuurimiskomisjoni järgi toimus aktsiakapitali rahastamine süsteemist endast laenamise läbi ulatuses, mis ohustas süsteemi stabiilsust. Kuna väga suur osa omaaktsiatest oli antud laenutagatisteks, siis aktsiahindade langemise järel langes ka pankade laenuportfellide kvaliteet. See mõjutas pankade tulemuslikkust ja tekitas veelgi suurema surve nende aktsiahindade langemiseks. Eriuurimiskomisjon eeldas oma käsutuses oleva teabe alusel, et vastukaaluks püüdsid pangad tekitada kunstlikult suurt nõudlust iseenda aktsiate järele. |
| --- | --- |

(17)

Kuigi Kaupthingi ja Islandi kahe teise suurpanga deklareeritud omavahendite suhtarv oli endiselt veidi kõrgem kui kohustuslik miinimum, ei kajastanud omavahendite suhtarvud eriuurimiskomisjoni arvates täpselt pankade finantsvõimekust. See oli tingitud pankade omaaktsiate riskipositsioonist seoses põhitagatiste ja aktsiate tähtajalepingutega. Eriuurimiskomisjoni viidatud „omavahendite väike osakaal” (13) väljendus ettevõtjate endi rahastatavas osakapitalis, mis moodustas rohkem kui 25 % pankade regulatiivsest kapitalist (või rohkem kui 50 % kapitali põhikomponendist — aktsionäride vähem immateriaalsest põhivarast). Sellele lisandusid probleemid, mis olid tingitud pankade kahjuriskist seoses osalusega üksteise kapitalis. 2008. aasta keskpaigaks moodustas pankade omaaktsiate otserahastamine ning kahe muu panga aktsiate vastastikune rahastamine ligikaudu 400 miljardit Islandi krooni ehk umbes 70 % kapitali põhikomponendist. Eriuurimiskomisjoni järgi toimus aktsiakapitali rahastamine süsteemist endast laenamise läbi ulatuses, mis ohustas süsteemi stabiilsust. Kuna väga suur osa omaaktsiatest oli antud laenutagatisteks, siis aktsiahindade langemise järel langes ka pankade laenuportfellide kvaliteet. See mõjutas pankade tulemuslikkust ja tekitas veelgi suurema surve nende aktsiahindade langemiseks. Eriuurimiskomisjon eeldas oma käsutuses oleva teabe alusel, et vastukaaluks püüdsid pangad tekitada kunstlikult suurt nõudlust iseenda aktsiate järele.

Pankade suurus

| (18) | 2001. aastal oli kolme suurpanga bilanss kokku sama suur kui Islandi aastane SKP. 2007. aasta lõpuks olid pangad rahvusvahelised ning nende vara võrdus üheksakordse Islandi SKPga. Eriuurimiskomisjoni aruande kohaselt leidsid vaatlejad 2006. aastal, et pangandussüsteem oli ületanud Islandi keskpanga finantsvõimekuse ning kahtlesid, kas keskpank on suuteline täitma viimase instantsi laenaja rolli. 2007. aasta lõpuks olid Islandi lühiajalised võlad (peamiselt pankade rahastamiseks) 15 korda suuremad kui välisvaluutareservid, kolmes pangas olevad välishoiused aga välisvaluutareservidest kaheksa korda suuremad. Hoiustajate ja investorite tagatisfondis oli võrreldes tagatavate pangahoiustega minimaalselt vahendeid. Eriuurimiskomisjoni arvamusel põhjustasid nimetatud asjaolud massilise raha väljavõtmise Islandi pankadest. |
| --- | --- |

(18)

2001. aastal oli kolme suurpanga bilanss kokku sama suur kui Islandi aastane SKP. 2007. aasta lõpuks olid pangad rahvusvahelised ning nende vara võrdus üheksakordse Islandi SKPga. Eriuurimiskomisjoni aruande kohaselt leidsid vaatlejad 2006. aastal, et pangandussüsteem oli ületanud Islandi keskpanga finantsvõimekuse ning kahtlesid, kas keskpank on suuteline täitma viimase instantsi laenaja rolli. 2007. aasta lõpuks olid Islandi lühiajalised võlad (peamiselt pankade rahastamiseks) 15 korda suuremad kui välisvaluutareservid, kolmes pangas olevad välishoiused aga välisvaluutareservidest kaheksa korda suuremad. Hoiustajate ja investorite tagatisfondis oli võrreldes tagatavate pangahoiustega minimaalselt vahendeid. Eriuurimiskomisjoni arvamusel põhjustasid nimetatud asjaolud massilise raha väljavõtmise Islandi pankadest.

Pankade ebaproportsionaalne kasv võrreldes reguleeriva ja finantsinfrastruktuuriga

| (19) | Eriuurimiskomisjoni kohaselt jäi Islandi pädevatel järelevalveasutustel puudu usaldusväärsusest, mida oleks olnud vaja viimase instantsi laenaja vahendite ebapiisavuse tagajärjel. Aruande kohaselt puudusid Islandi finantsjärelevalveametil ja keskpangal ekspertteadmised ja kogemus pankade tegevuse reguleerimiseks keerulises majanduslikus olukorras, kuid nimetatud asutused oleksid võinud võtta meetmeid pankade võetavate riskide vähendamiseks. Finantsjärelevalveamet ei kasvanud näiteks pankadega samaväärselt ning reguleerija jäi oma töös pangatehingute kiirest arengutempost maha. Aruandes kritiseeritakse ka Islandi valitsust, kes oleks pidanud võtma meetmeid pankade võimaliku mõju suhtes majandusele, vähendades nende suurust või nõudes ühe või mitme panga peakontori ümbersuunamist välisriiki (14). |
| --- | --- |

(19)

Eriuurimiskomisjoni kohaselt jäi Islandi pädevatel järelevalveasutustel puudu usaldusväärsusest, mida oleks olnud vaja viimase instantsi laenaja vahendite ebapiisavuse tagajärjel. Aruande kohaselt puudusid Islandi finantsjärelevalveametil ja keskpangal ekspertteadmised ja kogemus pankade tegevuse reguleerimiseks keerulises majanduslikus olukorras, kuid nimetatud asutused oleksid võinud võtta meetmeid pankade võetavate riskide vähendamiseks. Finantsjärelevalveamet ei kasvanud näiteks pankadega samaväärselt ning reguleerija jäi oma töös pangatehingute kiirest arengutempost maha. Aruandes kritiseeritakse ka Islandi valitsust, kes oleks pidanud võtma meetmeid pankade võimaliku mõju suhtes majandusele, vähendades nende suurust või nõudes ühe või mitme panga peakontori ümbersuunamist välisriiki (14).

Islandi üldmajanduslik ebastabiilsus ja ülelaienemine

| (20) | Eriuurimiskomisjoni aruandes viidatakse üldisematele sündmustele Islandi majanduses, mis samuti mõjutasid pankade kiiret kasvutempot ning soodustasid tasakaalu kadumist ühelt poolt finantsteenuste sektori ulatuslikkuse ja mõju ning teiselt poolt ülejäänud majanduse vahel. Selles märgiti, et valitsuspoliitika (eelkõige maksupoliitika) aitas väga tõenäoliselt ülelaienemisele ja tasakaalu kadumisele kaasa ning et Islandi keskpanga rahapoliitika ei olnud piisavalt piirav. Aruandes märgitakse ühtlasi, et eluasemerahastamisfondi laenueeskirjade leevendamine oli üks suurimaid vigu, mida tehti raha- ja maksujuhtimises panganduskrahhi eelsel ajal (15). Selles kritiseeritakse ka asjaolu, et pankadel oli väga kerge saada laenu Islandi keskpangalt, kelle lühiajaliste tagatisega laenude maht kasvas 30 miljardilt Islandi kroonilt 2005. aasta sügisel 500 miljardile Islandi kroonile 2008. aasta oktoobri alguses. |
| --- | --- |

(20)

Eriuurimiskomisjoni aruandes viidatakse üldisematele sündmustele Islandi majanduses, mis samuti mõjutasid pankade kiiret kasvutempot ning soodustasid tasakaalu kadumist ühelt poolt finantsteenuste sektori ulatuslikkuse ja mõju ning teiselt poolt ülejäänud majanduse vahel. Selles märgiti, et valitsuspoliitika (eelkõige maksupoliitika) aitas väga tõenäoliselt ülelaienemisele ja tasakaalu kadumisele kaasa ning et Islandi keskpanga rahapoliitika ei olnud piisavalt piirav. Aruandes märgitakse ühtlasi, et eluasemerahastamisfondi laenueeskirjade leevendamine oli üks suurimaid vigu, mida tehti raha- ja maksujuhtimises panganduskrahhi eelsel ajal (15). Selles kritiseeritakse ka asjaolu, et pankadel oli väga kerge saada laenu Islandi keskpangalt, kelle lühiajaliste tagatisega laenude maht kasvas 30 miljardilt Islandi kroonilt 2005. aasta sügisel 500 miljardile Islandi kroonile 2008. aasta oktoobri alguses.

Islandi kroon, väline tasakaalustamatus ja krediidiriski vahetustehingud

| (21) | Aruandes on märgitud, et 2006. aastal oli Islandi krooni väärtus mittejätkusuutlikult kõrge, jooksevkonto puudujääk rohkem kui 16 % SKPst ning kohustused seoses välisvaluutaga miinus vara võrdus ligikaudu kogu aastase SKPga. Seega olid olemas kõik eeldused finantskriisi puhkemiseks. 2007. aasta lõpus oli Islandi kroon languses ning krediidiriski vahetustehingud Islandi ja pankade suhtes kasvasid hüppeliselt. |
| --- | --- |

(21)

Aruandes on märgitud, et 2006. aastal oli Islandi krooni väärtus mittejätkusuutlikult kõrge, jooksevkonto puudujääk rohkem kui 16 % SKPst ning kohustused seoses välisvaluutaga miinus vara võrdus ligikaudu kogu aastase SKPga. Seega olid olemas kõik eeldused finantskriisi puhkemiseks. 2007. aasta lõpus oli Islandi kroon languses ning krediidiriski vahetustehingud Islandi ja pankade suhtes kasvasid hüppeliselt.

2.3.   Pangandussektori restruktureerimiseks võetud meetmed

| (22) | Pärast kolme suurima kommertspanga (sealhulgas Kaupthing) kokkuvarisemist 2008. aasta oktoobris olid Islandi ametiasutused ennetundmatu probleemi ees — kuidas tagada pangatehingute järjepidevus Islandil (16). Islandi valitsuse poliitika on sätestatud peamiselt erakorraliste olukordade seadusega, mille Islandi parlament 6. oktoobril 2008 vastu võttis (17). Nimetatud seadusega anti finantsjärelevalveametile märkimisväärsed volitused võtta kontrolli alla finantsasutuste tegevus ning vajaduse korral võõrandada nende varad ja kohustused. Rahandusministeerium andis rahandusministrile loa riigikassa väljamaksete tegemiseks uute finantsasutuste asutamise eesmärgil. Lisaks oli kavas eelistada finantsasutuste pankrotimenetluses hoiuste väljamaksmist muudele nõuetele. Valitsus teatas, et riigi kommerts- ja hoiupankades ning nende Islandi filiaalides olevatele hoiustele tagatakse täielik kaitse. |
| --- | --- |

(22)

Pärast kolme suurima kommertspanga (sealhulgas Kaupthing) kokkuvarisemist 2008. aasta oktoobris olid Islandi ametiasutused ennetundmatu probleemi ees — kuidas tagada pangatehingute järjepidevus Islandil (16). Islandi valitsuse poliitika on sätestatud peamiselt erakorraliste olukordade seadusega, mille Islandi parlament 6. oktoobril 2008 vastu võttis (17). Nimetatud seadusega anti finantsjärelevalveametile märkimisväärsed volitused võtta kontrolli alla finantsasutuste tegevus ning vajaduse korral võõrandada nende varad ja kohustused. Rahandusministeerium andis rahandusministrile loa riigikassa väljamaksete tegemiseks uute finantsasutuste asutamise eesmärgil. Lisaks oli kavas eelistada finantsasutuste pankrotimenetluses hoiuste väljamaksmist muudele nõuetele. Valitsus teatas, et riigi kommerts- ja hoiupankades ning nende Islandi filiaalides olevatele hoiustele tagatakse täielik kaitse.

| (23) | Poliitilised prioriteedid olid esialgu kodumaise panganduse põhifunktsioonide, maksete ja arvelduste tagamine. Kriisi puhkemise järgsetel nädalatel koostas Islandi valitsus koostöös Rahvusvahelise Valuutafondiga (edaspidi „IMF”) majanduskava, mis päädis Islandi poolt IMFilt taotletud kaheaastase tugilaenu heakskiitmisega 20. novembril 2008. IMFilt saadud laenusumma oli 2,1 miljardit USA dollarit ning see oli mõeldud Islandi valuutareservide suurendamiseks. Põhjamaadest ja teatavatelt kaubanduspartneritelt võeti täiendavaid laene kokku summas 3 miljardit USA dollarit. IMFi laenust muudeti kohe kättesaadavaks 827 miljonit USA dollarit, kusjuures ülejäänud laenusumma maksti välja kaheksas võrdses osas vastavalt majanduskava kvartalipõhisele ülevaatamisele. |
| --- | --- |

(23)

Poliitilised prioriteedid olid esialgu kodumaise panganduse põhifunktsioonide, maksete ja arvelduste tagamine. Kriisi puhkemise järgsetel nädalatel koostas Islandi valitsus koostöös Rahvusvahelise Valuutafondiga (edaspidi „IMF”) majanduskava, mis päädis Islandi poolt IMFilt taotletud kaheaastase tugilaenu heakskiitmisega 20. novembril 2008. IMFilt saadud laenusumma oli 2,1 miljardit USA dollarit ning see oli mõeldud Islandi valuutareservide suurendamiseks. Põhjamaadest ja teatavatelt kaubanduspartneritelt võeti täiendavaid laene kokku summas 3 miljardit USA dollarit. IMFi laenust muudeti kohe kättesaadavaks 827 miljonit USA dollarit, kusjuures ülejäänud laenusumma maksti välja kaheksas võrdses osas vastavalt majanduskava kvartalipõhisele ülevaatamisele.

| (24) | IMFiga koostatud majanduskava näol oli tegemist laiapõhjalise stabiliseerimiskavaga, milles keskenduti kolmele järgmisele põhieesmärgile. Esiteks Islandi krooni stabiilsuse ja usaldusväärsuse taastamine, et pidurdada kriisi halba mõju majandusele. Meetmed hõlmasid kapitali kontrollimist, eesmärgiga takistada kapitali väljavoolu. Teiseks sisaldas kava laiapõhjalist strateegiat pankade restruktureerimiseks, mille põhieesmärk oli elujõulise finantssüsteemi taastamine Islandil ning riigi rahvusvaheliste finantssuhete säilitamine. Kõrvaleesmärgid olid tagada pankade vara õiglane hindamine, maksimeerida vara sissenõudmist ja tugevdada järelevalvetegevust. Kolmandaks oli kava eesmärk tagada jätkusuutlik riigi rahandus, piirates pankrotistunud pankade kahjumite ühiskonna õlule lükkamist ning rakendades eelarve konsolideerimise kava keskmises perspektiivis. |
| --- | --- |

(24)

IMFiga koostatud majanduskava näol oli tegemist laiapõhjalise stabiliseerimiskavaga, milles keskenduti kolmele järgmisele põhieesmärgile. Esiteks Islandi krooni stabiilsuse ja usaldusväärsuse taastamine, et pidurdada kriisi halba mõju majandusele. Meetmed hõlmasid kapitali kontrollimist, eesmärgiga takistada kapitali väljavoolu. Teiseks sisaldas kava laiapõhjalist strateegiat pankade restruktureerimiseks, mille põhieesmärk oli elujõulise finantssüsteemi taastamine Islandil ning riigi rahvusvaheliste finantssuhete säilitamine. Kõrvaleesmärgid olid tagada pankade vara õiglane hindamine, maksimeerida vara sissenõudmist ja tugevdada järelevalvetegevust. Kolmandaks oli kava eesmärk tagada jätkusuutlik riigi rahandus, piirates pankrotistunud pankade kahjumite ühiskonna õlule lükkamist ning rakendades eelarve konsolideerimise kava keskmises perspektiivis.

| (25) | Islandi ametiasutused on rõhutanud, et erakordse olukorra tõttu, mille põhjustas pangandussüsteemi suurus riigikassa finantssuutlikkuse küündimatuse valguses, olid võimalikud poliitilised valikud piiratud. Seetõttu olid lahendused paljuski erinevad teiste riikide valitsuste meetmetest, kelle finantsstabiilsus oli ohus. |
| --- | --- |

(25)

Islandi ametiasutused on rõhutanud, et erakordse olukorra tõttu, mille põhjustas pangandussüsteemi suurus riigikassa finantssuutlikkuse küündimatuse valguses, olid võimalikud poliitilised valikud piiratud. Seetõttu olid lahendused paljuski erinevad teiste riikide valitsuste meetmetest, kelle finantsstabiilsus oli ohus.

| (26) | Erakorraliste olukordade seadusest lähtuvalt jagati kolm suurt kommertspanka Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank „endisteks” ja „uuteks” pankadeks. Rahandusminister asutas kolm piiratud vastutusega äriühingut, mis võtsid üle endiste pankade riigisisesed tehingud ning nimetasid ametisse nende juhatused. Finantsjärelevalveamet võttis endised pangad üle, kandis peamiselt nende riigisisesed varad ja kohustused (hoiused) üle uutele pankadele, kes jätkasid pangatehinguid Islandil, samas kui endised pangad läksid vastavate kriisilahenduskomisjonide järelevalve alla (18). Välismaine vara ja kohustused paigutati peamiselt endistesse pankadesse, mille suhtes kohaldati hiljem likvideerimismenetlust ja kõigi välistehingute võimalikku lõpetamist (19). |
| --- | --- |

(26)

Erakorraliste olukordade seadusest lähtuvalt jagati kolm suurt kommertspanka Glitnir Bank, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Bank „endisteks” ja „uuteks” pankadeks. Rahandusminister asutas kolm piiratud vastutusega äriühingut, mis võtsid üle endiste pankade riigisisesed tehingud ning nimetasid ametisse nende juhatused. Finantsjärelevalveamet võttis endised pangad üle, kandis peamiselt nende riigisisesed varad ja kohustused (hoiused) üle uutele pankadele, kes jätkasid pangatehinguid Islandil, samas kui endised pangad läksid vastavate kriisilahenduskomisjonide järelevalve alla (18). Välismaine vara ja kohustused paigutati peamiselt endistesse pankadesse, mille suhtes kohaldati hiljem likvideerimismenetlust ja kõigi välistehingute võimalikku lõpetamist (19).

| (27) | 14. novembril 2008 kolme uue panga kohta koostatud algbilansi kohaselt moodustas pankade koguvara kokku 2 886 miljardit Islandi krooni, sealhulgas riigi eraldatav omakapital 385 miljardit Islandi krooni. Uute pankade poolt endiste pankade kasuks emiteeritavate võlakirjade hulka prognoositi 1 153 miljardile Islandi kroonile. See oli mõeldud ülemääraste kohustuste eest üle kantud vara hüvitamiseks. Finantsjärelevalveamet määras ülekantud varade ja kohustuste hindamist teostama ettevõtja Deloitte LLP. Protsessi käigus ilmnes, et sõltumatu hindamise tulemus ei kajasta ülekantud puhasvara fikseeritud väärtusi, vaid teatavate varaliikide väärtusi. Ühtlasi väljendasid pankade võlausaldajad hindamisprotsessi suhtes rahulolematust — leiti, et see ei ole erapooletu ning et võlausaldajatel on võimatu oma huve kaitsta. Nimetatud probleemide tõttu muudeti endiste ja uute pankade arvepidamiste vastastikuse kooskõlastamise strateegiat, st sõltumatu eksperdi teostatud hindamise asemel püüdsid pooled saavutada ülekantud puhasvara väärtuse suhtes kokkulepped läbirääkimiste teel. |
| --- | --- |

(27)

14. novembril 2008 kolme uue panga kohta koostatud algbilansi kohaselt moodustas pankade koguvara kokku 2 886 miljardit Islandi krooni, sealhulgas riigi eraldatav omakapital 385 miljardit Islandi krooni. Uute pankade poolt endiste pankade kasuks emiteeritavate võlakirjade hulka prognoositi 1 153 miljardile Islandi kroonile. See oli mõeldud ülemääraste kohustuste eest üle kantud vara hüvitamiseks. Finantsjärelevalveamet määras ülekantud varade ja kohustuste hindamist teostama ettevõtja Deloitte LLP. Protsessi käigus ilmnes, et sõltumatu hindamise tulemus ei kajasta ülekantud puhasvara fikseeritud väärtusi, vaid teatavate varaliikide väärtusi. Ühtlasi väljendasid pankade võlausaldajad hindamisprotsessi suhtes rahulolematust — leiti, et see ei ole erapooletu ning et võlausaldajatel on võimatu oma huve kaitsta. Nimetatud probleemide tõttu muudeti endiste ja uute pankade arvepidamiste vastastikuse kooskõlastamise strateegiat, st sõltumatu eksperdi teostatud hindamise asemel püüdsid pooled saavutada ülekantud puhasvara väärtuse suhtes kokkulepped läbirääkimiste teel.

| (28) | Oli selge, et pooltel oli raske saavutada hindamise suhtes kokkuleppeid, kuna oli palju oletusi ja eeldusi, milles pooled üksteisega nõus ei olnud. Riik püüdis saavutada kokkuleppeid baashindamistest lähtuvalt, mis panid tugeva aluse uute pankade algkapitalile. Baashindamisest üle jääva vara hinnaväärtust sooviti võlausaldajatele välja maksta teatavatel tingimustel konverteeritavate võlakirjade vormis või pankade osakapitali väärtust tõstes. Nimelt oli läbirääkimiste käigus selgunud, et nii Glitniri kui ka Kaupthingi kriisilahenduskomisjonid ja enamik võlausaldajaid võivad olla huvitatud hoiustamisest uutes pankades, mis võimaldaks neil saada kasu üle kantud vara väärtuse võimalikust kasvust. |
| --- | --- |

(28)

Oli selge, et pooltel oli raske saavutada hindamise suhtes kokkuleppeid, kuna oli palju oletusi ja eeldusi, milles pooled üksteisega nõus ei olnud. Riik püüdis saavutada kokkuleppeid baashindamistest lähtuvalt, mis panid tugeva aluse uute pankade algkapitalile. Baashindamisest üle jääva vara hinnaväärtust sooviti võlausaldajatele välja maksta teatavatel tingimustel konverteeritavate võlakirjade vormis või pankade osakapitali väärtust tõstes. Nimelt oli läbirääkimiste käigus selgunud, et nii Glitniri kui ka Kaupthingi kriisilahenduskomisjonid ja enamik võlausaldajaid võivad olla huvitatud hoiustamisest uutes pankades, mis võimaldaks neil saada kasu üle kantud vara väärtuse võimalikust kasvust.

| (29) | 20. juulil 2009 avalikustati kolme uue panga täielik kapitaliseerimine ja endiste pankade võlausaldajatega saavutatud kokkulepete sisu. Valitsus kui kolme uue panga ainuomanik sõlmis endiste pankade kriisilahenduskomisjonidega vastastikuse mõistmise memorandumi selle kohta, millised on uutesse pankadesse puhasvara ülekandmise eest arvestatavad hüvitised ja kuidas toimub nende väljamaksmine. Mis puutub kahte uude panka — Íslandsbanki ja Arion Bank — hõlmas see tingimuslike kokkulepete sõlmimist endiste pankadega, mille kohaselt pidid viimased osalema suures osas uute pankade aktsiakapitalis. |
| --- | --- |

(29)

20. juulil 2009 avalikustati kolme uue panga täielik kapitaliseerimine ja endiste pankade võlausaldajatega saavutatud kokkulepete sisu. Valitsus kui kolme uue panga ainuomanik sõlmis endiste pankade kriisilahenduskomisjonidega vastastikuse mõistmise memorandumi selle kohta, millised on uutesse pankadesse puhasvara ülekandmise eest arvestatavad hüvitised ja kuidas toimub nende väljamaksmine. Mis puutub kahte uude panka — Íslandsbanki ja Arion Bank — hõlmas see tingimuslike kokkulepete sõlmimist endiste pankadega, mille kohaselt pidid viimased osalema suures osas uute pankade aktsiakapitalis.

| (30) | Nimetatud esialgsete kokkulepete põhjal otsustasid endiste pankade kriisilahenduskomisjonid 2009. aasta oktoobris (Glitnir) ja 2009. aasta detsembris (Kaupthing Bank ja Landsbanki Islands) viia ellu läbirääkimiste käigus tehtud valikud ning osaleda uute pankade aktsiakapitalis. 18. detsembril 2009 teatas valitsus pankade restruktureerimise lõpuleviimisest ning kokkulepete saavutamisest ühelt poolt Islandi valitsuse ja uute pankade ning teiselt poolt Glitnir Banki, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Banki kriisilahenduskomisjoni (kes esindas võlausaldajaid) vahel seoses endistest pankadest uutesse üle kantud varaga ja uute pankade täieliku rahastamisega, |
| --- | --- |

(30)

Nimetatud esialgsete kokkulepete põhjal otsustasid endiste pankade kriisilahenduskomisjonid 2009. aasta oktoobris (Glitnir) ja 2009. aasta detsembris (Kaupthing Bank ja Landsbanki Islands) viia ellu läbirääkimiste käigus tehtud valikud ning osaleda uute pankade aktsiakapitalis. 18. detsembril 2009 teatas valitsus pankade restruktureerimise lõpuleviimisest ning kokkulepete saavutamisest ühelt poolt Islandi valitsuse ja uute pankade ning teiselt poolt Glitnir Banki, Landsbanki Íslands ja Kaupthing Banki kriisilahenduskomisjoni (kes esindas võlausaldajaid) vahel seoses endistest pankadest uutesse üle kantud varaga ja uute pankade täieliku rahastamisega,

| (31) | Selgus, et riigikassa panust uute pankade omakapitali oli märkimisväärselt vähendatud — algselt kavandatud 385 miljardilt Islandi kroonilt 135 miljardile Islandi kroonile osakapitalina ning kahe puhul kolmest pangast (Íslandsbanki ja Arion Bank) teise taseme omavahenditena (55 miljardit Islandi krooni) allutatud laenude kujul kokku 190 miljardit Islandi krooni. Lisaks eraldati riigikassast Íslandsbankile ja Arion Bankile teatavaid likviidsusvahendeid. Endistest pankadest pärit osakapital moodustas kokku ligikaudu 156 miljardit Islandi krooni. Uued pangad olid seega kapitaliseeritud kokku umbes 346 miljardi Islandi krooniga. Seega vähendati kokkulepete alusel riigi täielikku osalust kolmes pangas umbes 5 %-le ettevõtjas Íslandsbanki, 13 %-le ettevõtjas Arion Bank ja 81 %-le ettevõtjas Landsbankinn. |
| --- | --- |

(31)

Selgus, et riigikassa panust uute pankade omakapitali oli märkimisväärselt vähendatud — algselt kavandatud 385 miljardilt Islandi kroonilt 135 miljardile Islandi kroonile osakapitalina ning kahe puhul kolmest pangast (Íslandsbanki ja Arion Bank) teise taseme omavahenditena (55 miljardit Islandi krooni) allutatud laenude kujul kokku 190 miljardit Islandi krooni. Lisaks eraldati riigikassast Íslandsbankile ja Arion Bankile teatavaid likviidsusvahendeid. Endistest pankadest pärit osakapital moodustas kokku ligikaudu 156 miljardit Islandi krooni. Uued pangad olid seega kapitaliseeritud kokku umbes 346 miljardi Islandi krooniga. Seega vähendati kokkulepete alusel riigi täielikku osalust kolmes pangas umbes 5 %-le ettevõtjas Íslandsbanki, 13 %-le ettevõtjas Arion Bank ja 81 %-le ettevõtjas Landsbankinn.

| (32) | Olgugi et kahe puhul kolmest pangast võtsid osaluse üle endiste pankade võlausaldajad ning see tähendas põhiprobleemide lahendamist finantssektori taastamise juures ning tugevama regulatiivse kapitali rajamist uutes pankades, esines endiselt arvukaid puudusi, mis vajasid likvideerimist. Alates 2009. aastast on pangad keskendunud peamiselt oma siseküsimustele — määratlenud tegevuse üldstrateegia ning teinud eeskätt ümberkorraldusi oma laenuportfellides, mis kujutavad suurimat riskitegurit tegevuse ja pikaaegse elujõulisuse jaoks. Ümberkorraldamisprotsess oli keerukas seoses mitmete raskendavate asjaoludega, näiteks ülemkohtu otsus välisvaluutasse indekseeritud, kuid Islandi kroonides antud laenude ebaseaduslikkuse kohta. Arion Banki restruktureerimise küsimust käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

(32)

Olgugi et kahe puhul kolmest pangast võtsid osaluse üle endiste pankade võlausaldajad ning see tähendas põhiprobleemide lahendamist finantssektori taastamise juures ning tugevama regulatiivse kapitali rajamist uutes pankades, esines endiselt arvukaid puudusi, mis vajasid likvideerimist. Alates 2009. aastast on pangad keskendunud peamiselt oma siseküsimustele — määratlenud tegevuse üldstrateegia ning teinud eeskätt ümberkorraldusi oma laenuportfellides, mis kujutavad suurimat riskitegurit tegevuse ja pikaaegse elujõulisuse jaoks. Ümberkorraldamisprotsess oli keerukas seoses mitmete raskendavate asjaoludega, näiteks ülemkohtu otsus välisvaluutasse indekseeritud, kuid Islandi kroonides antud laenude ebaseaduslikkuse kohta. Arion Banki restruktureerimise küsimust käsitletakse allpool.

2.4.   Makromajanduslik keskkond

| (33) | Pangandussüsteemi kokkuvarisemisele 2008. aasta oktoobris järgnes suur majanduslik ebastabiilsus. Islandi finantssüsteemi raskustega kaasnes usalduse kadumine riigi omavääringu suhtes. Islandi krooni väärtus langes 2008. aasta esimeses kvartalis järsult, seejärel taas sama aasta sügisel, seega enne ja pärast kolme kommertspanga kokkuvarisemist. Hoolimata 2008. aasta sügisel kehtestatud kapitalikontrollidest oli krooni kurss terve 2009. aasta jooksul volatiilne (20). Kriis viis Islandi majanduse tõsisesse langusesse ning SKP kahanes 2009. aastal 6,8 ja 2010. aastal 4 % võrra. |
| --- | --- |

(33)

Pangandussüsteemi kokkuvarisemisele 2008. aasta oktoobris järgnes suur majanduslik ebastabiilsus. Islandi finantssüsteemi raskustega kaasnes usalduse kadumine riigi omavääringu suhtes. Islandi krooni väärtus langes 2008. aasta esimeses kvartalis järsult, seejärel taas sama aasta sügisel, seega enne ja pärast kolme kommertspanga kokkuvarisemist. Hoolimata 2008. aasta sügisel kehtestatud kapitalikontrollidest oli krooni kurss terve 2009. aasta jooksul volatiilne (20). Kriis viis Islandi majanduse tõsisesse langusesse ning SKP kahanes 2009. aastal 6,8 ja 2010. aastal 4 % võrra.

| (34) | Majanduskriisi tagajärgede seas oli tööpuuduse äkiline kasv (kui 2008. aastal oli tööpuuduse määr 1,6 %, siis 2009. aastal 8 %), kiirelt tõusev inflatsioon ja reaalsissetulekute langus. Lisaks kasvas järsult äriühingute ja kodumajapidamiste võlakoormus ja viivislaenude osakaal pankade laenuportfellides, samuti rahalistes raskustes olevate ettevõtjate ülevõtmine uute pankade poolt. Samal ajal tõi pangandussüsteemi restruktureerimise suur eelarvekulu kaasa hüppelise eelarvepuudujäägi kasvu ja valitsemissektori võla kerkimise. |
| --- | --- |

(34)

Majanduskriisi tagajärgede seas oli tööpuuduse äkiline kasv (kui 2008. aastal oli tööpuuduse määr 1,6 %, siis 2009. aastal 8 %), kiirelt tõusev inflatsioon ja reaalsissetulekute langus. Lisaks kasvas järsult äriühingute ja kodumajapidamiste võlakoormus ja viivislaenude osakaal pankade laenuportfellides, samuti rahalistes raskustes olevate ettevõtjate ülevõtmine uute pankade poolt. Samal ajal tõi pangandussüsteemi restruktureerimise suur eelarvekulu kaasa hüppelise eelarvepuudujäägi kasvu ja valitsemissektori võla kerkimise.

| (35) | Islandi statistikaameti esialgsetest andmetest sügava majanduslanguse kohta nähtub, et 2011. aasta esimesel poolaastal ja kogu aasta jooksul toimus pööre paremuse suunas, kui SKP kasvas võrreldes eelnenud aastaga 3,1 %. |
| --- | --- |

(35)

Islandi statistikaameti esialgsetest andmetest sügava majanduslanguse kohta nähtub, et 2011. aasta esimesel poolaastal ja kogu aasta jooksul toimus pööre paremuse suunas, kui SKP kasvas võrreldes eelnenud aastaga 3,1 %.

| (36) | 2011. aasta majanduskasv toimus peamiselt tänu sisenõudluse kasvule, eeskätt tarbimise 4 %-lisele kasvule majapidamissektoris. Seda toetas töötasude ja sotsiaaltoetuste kasv ning teatavad poliitilised algatused kodumajapidamiste võlakoormuse vähendamiseks, sealhulgas ajutised intressitoetused, laenumaksete külmutamine ja erasektori pensionihoiuste varajane hüvitamine. 2011. aastat kajastava esialgse statistika kohaselt tõusid veidi ka investeeringud, olgugi et väga madalalt tasemelt (21). Avaliku sektori tarbimine on viimase kolme aasta jooksul jäänud murettekitavale tasemele. |
| --- | --- |

(36)

2011. aasta majanduskasv toimus peamiselt tänu sisenõudluse kasvule, eeskätt tarbimise 4 %-lisele kasvule majapidamissektoris. Seda toetas töötasude ja sotsiaaltoetuste kasv ning teatavad poliitilised algatused kodumajapidamiste võlakoormuse vähendamiseks, sealhulgas ajutised intressitoetused, laenumaksete külmutamine ja erasektori pensionihoiuste varajane hüvitamine. 2011. aastat kajastava esialgse statistika kohaselt tõusid veidi ka investeeringud, olgugi et väga madalalt tasemelt (21). Avaliku sektori tarbimine on viimase kolme aasta jooksul jäänud murettekitavale tasemele.

| (37) | Üldine makromajandusstatistika varjab aga olulisemat ebavõrdsust sektorite vahel. Lisaks finantssektori kokkuvarisemisele kuivas kokku ehitussektor ning paljud muud kodumaised tootmissektorid ja teenused. Teatavates ekspordivaldkondades toimus see-eest tõus. Tänu Islandi krooni madalale vahetuskursile ning kala- ja alumiiniumtoodete suhteliselt stabiilsele hinnale välisvaluutas tõusis pärast majanduskriisi puhkemist eksporditulu, seda ka turismi ja teenuste ekspordi osas. Samal ajal langes import järsult ja see tekitas 2010. aastal ajutise kaubandusbilansi (22) ülejäägi umbes 10 % SKPst. Sisenõudluse kasvu tulemusel 2011. aastal aga import taas kasvas ning üldine kaubandusbilansi ülejääk oli siis 8,2 % SKPst. |
| --- | --- |

(37)

Üldine makromajandusstatistika varjab aga olulisemat ebavõrdsust sektorite vahel. Lisaks finantssektori kokkuvarisemisele kuivas kokku ehitussektor ning paljud muud kodumaised tootmissektorid ja teenused. Teatavates ekspordivaldkondades toimus see-eest tõus. Tänu Islandi krooni madalale vahetuskursile ning kala- ja alumiiniumtoodete suhteliselt stabiilsele hinnale välisvaluutas tõusis pärast majanduskriisi puhkemist eksporditulu, seda ka turismi ja teenuste ekspordi osas. Samal ajal langes import järsult ja see tekitas 2010. aastal ajutise kaubandusbilansi (22) ülejäägi umbes 10 % SKPst. Sisenõudluse kasvu tulemusel 2011. aastal aga import taas kasvas ning üldine kaubandusbilansi ülejääk oli siis 8,2 % SKPst.

| (38) | Islandi statistikaamet prognoosis ajavahemikuks 2012–2017 majanduse järkjärgulist elavnemist, kusjuures 2012. aastaks ennustati 2,6 % kasvu. Sama kasvumäära oodati kogu prognoositavaks ajavahemikuks. Prognoos tekitab aga mitmeid küsimusi. Kavandatud laiaulatuslikud tööstusinvesteeringud võivad veelgi venida. Islandi kaubandustingimustele võib mõjuda halvasti kestev majandussurutis kaubanduspartnerriikides, mis toob kaasa madalama kasvumäära Islandil. Arvatust aeglasem areng kodumajapidamiste ja äriühingute laenukoorma vähendamisel võib veelgi piirata sisenõudlust ja majanduskasvu perspektiivi. Kasvu võib ohustada kestev hindade ebastabiilsus, mis tuleneb kapitalikontrolli kaotamise järgsest krooni volatiilsusest. |
| --- | --- |

(38)

Islandi statistikaamet prognoosis ajavahemikuks 2012–2017 majanduse järkjärgulist elavnemist, kusjuures 2012. aastaks ennustati 2,6 % kasvu. Sama kasvumäära oodati kogu prognoositavaks ajavahemikuks. Prognoos tekitab aga mitmeid küsimusi. Kavandatud laiaulatuslikud tööstusinvesteeringud võivad veelgi venida. Islandi kaubandustingimustele võib mõjuda halvasti kestev majandussurutis kaubanduspartnerriikides, mis toob kaasa madalama kasvumäära Islandil. Arvatust aeglasem areng kodumajapidamiste ja äriühingute laenukoorma vähendamisel võib veelgi piirata sisenõudlust ja majanduskasvu perspektiivi. Kasvu võib ohustada kestev hindade ebastabiilsus, mis tuleneb kapitalikontrolli kaotamise järgsest krooni volatiilsusest.

2.5.   Finantsjärelevalve ja reguleeriva raamistiku tõhustamine

| (39) | Olles asutanud uued pangad ja analüüsinud endistest pankadest üle kantud puhasvara väärtust, teostas finantsjärelevalveamet 2009. aasta kevadel uute pankade tegevuse ja äriplaanide, finantsvõimekuse ja kapitalivajaduse kohta auditi nn tõendamisprojekti kujul. See viidi läbi rahvusvahelise juhtimiskonsultandi Oliver Wymani kaasabil. |
| --- | --- |

(39)

Olles asutanud uued pangad ja analüüsinud endistest pankadest üle kantud puhasvara väärtust, teostas finantsjärelevalveamet 2009. aasta kevadel uute pankade tegevuse ja äriplaanide, finantsvõimekuse ja kapitalivajaduse kohta auditi nn tõendamisprojekti kujul. See viidi läbi rahvusvahelise juhtimiskonsultandi Oliver Wymani kaasabil.

| (40) | Pärast kirjeldatud protsessi lõpuleviimist väljastas finantsjärelevalveamet pankadele tegevusloa teatavatel tingimustel. Seoses varaportfellide kvaliteediga ja arvatava eelseisva majandusliku ebakindlusega peeti vajalikuks esitada kolme panga kapitalile seadusjärgsest miinimumist suuremad nõudmised. Seepärast kehtestas finantsjärelevalveamet kolmele pangale minimaalseks kapitali adekvaatsuse määraks 16 %, seejuures oli esimese taseme omavahendite suhtarvu miinimum oli 12 %. Nõuded kehtestati vähemalt kolmeks aastaks, v.a finantsjärelevalveameti läbivaatamise korral. Määratleti ka likviidsustingimused, mille kohaselt peavad likviidsed vahendid moodustama igal ajahetkel vähemalt 20 % ning sularaha ja sularaha ekvivalendid vähemalt 5 % hoiustest. Lisaks esitati nõudmisi muudele valdkondadele, nagu laenuportfellide ümberkorraldamine, riskihindamine, ettevõtete juhtimine ja vastutus. Finantsjärelevalveamet kehtestas sarnaseid kapitalinõudeid ka muude finantsettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(40)

Pärast kirjeldatud protsessi lõpuleviimist väljastas finantsjärelevalveamet pankadele tegevusloa teatavatel tingimustel. Seoses varaportfellide kvaliteediga ja arvatava eelseisva majandusliku ebakindlusega peeti vajalikuks esitada kolme panga kapitalile seadusjärgsest miinimumist suuremad nõudmised. Seepärast kehtestas finantsjärelevalveamet kolmele pangale minimaalseks kapitali adekvaatsuse määraks 16 %, seejuures oli esimese taseme omavahendite suhtarvu miinimum oli 12 %. Nõuded kehtestati vähemalt kolmeks aastaks, v.a finantsjärelevalveameti läbivaatamise korral. Määratleti ka likviidsustingimused, mille kohaselt peavad likviidsed vahendid moodustama igal ajahetkel vähemalt 20 % ning sularaha ja sularaha ekvivalendid vähemalt 5 % hoiustest. Lisaks esitati nõudmisi muudele valdkondadele, nagu laenuportfellide ümberkorraldamine, riskihindamine, ettevõtete juhtimine ja vastutus. Finantsjärelevalveamet kehtestas sarnaseid kapitalinõudeid ka muude finantsettevõtjate suhtes.

| (41) | Koostöös IMFiga koostatud majanduse stabiliseerimise kavas sätestati kogu finantsteenuste reguleeriva raamistiku läbivaatamine ja järelevalve, et olla paremini kaitstud tulevaste finantskriiside eest. Valitsus tegi Soome finantsjärelevalveameti endisele peadirektorile Kaarlo Jännärile ettepaneku viia läbi kehtiva reguleeriva raamistiku ja järelevalvetegevuse hindamine. Kaarlo Jännäri soovitas muu hulgas asutada finantsjärelevalveameti juurde riiklik krediidiregister, et vähendada süsteemi krediidiriski. Ta tegi oma aruandes ka ettepaneku kehtestada karmimad eeskirjad ja tavad seoses suure riskikontsentratsiooni ja sellega seotud laenamisega ning teostada rohkem kohapealseid kontrollimisi, et saada kinnitust välisele järelevalvele ja kontrollida aruandeid eeskätt krediidi-, likviidsus- ja valuutariski kohta, Samuti soovitati vaadata läbi hoiusetagatiste süsteem ja see tõhusamaks muuta, et järgida täpselt ELi arengusuundumusi. |
| --- | --- |

(41)

Koostöös IMFiga koostatud majanduse stabiliseerimise kavas sätestati kogu finantsteenuste reguleeriva raamistiku läbivaatamine ja järelevalve, et olla paremini kaitstud tulevaste finantskriiside eest. Valitsus tegi Soome finantsjärelevalveameti endisele peadirektorile Kaarlo Jännärile ettepaneku viia läbi kehtiva reguleeriva raamistiku ja järelevalvetegevuse hindamine. Kaarlo Jännäri soovitas muu hulgas asutada finantsjärelevalveameti juurde riiklik krediidiregister, et vähendada süsteemi krediidiriski. Ta tegi oma aruandes ka ettepaneku kehtestada karmimad eeskirjad ja tavad seoses suure riskikontsentratsiooni ja sellega seotud laenamisega ning teostada rohkem kohapealseid kontrollimisi, et saada kinnitust välisele järelevalvele ja kontrollida aruandeid eeskätt krediidi-, likviidsus- ja valuutariski kohta, Samuti soovitati vaadata läbi hoiusetagatiste süsteem ja see tõhusamaks muuta, et järgida täpselt ELi arengusuundumusi.

| (42) | Seejärel esitas valitsus Islandi parlamendile seaduseelnõu, mis põhines muu hulgas Jännäri tehtud ettepanekutel ning samuti EMP lepingusse seoses 2009. aasta järgse finantstegevusega tehtud muudatustel, mis võeti vastu ja jõustusid 1. juulil 2010 (seadus nr 75/2010). Uue seadusega tehti olulisi muudatusi finantsasutusi käsitlevasse seadusesse. Hiljem tehti finantsasutusi käsitlevas seaduses veel mitmeid muid muudatusi ka seoses finantsteenuste reguleerimise ja järelevalvega. Asjaomaseid õigusakti muudatusi käsitletakse täpsemalt lisas. |
| --- | --- |

(42)

Seejärel esitas valitsus Islandi parlamendile seaduseelnõu, mis põhines muu hulgas Jännäri tehtud ettepanekutel ning samuti EMP lepingusse seoses 2009. aasta järgse finantstegevusega tehtud muudatustel, mis võeti vastu ja jõustusid 1. juulil 2010 (seadus nr 75/2010). Uue seadusega tehti olulisi muudatusi finantsasutusi käsitlevasse seadusesse. Hiljem tehti finantsasutusi käsitlevas seaduses veel mitmeid muid muudatusi ka seoses finantsteenuste reguleerimise ja järelevalvega. Asjaomaseid õigusakti muudatusi käsitletakse täpsemalt lisas.

2.6.   Suurimad väljakutsed (23)

| (43) | Hoolimata finantssektori taastamise juures saavutatud olulistest edusammudest vaevles Island edasi 2008. aasta sügisel lahvatanud finants- ja valuutakriisi järelmõjude käes. Finantskriisi tagajärjel ilmnesid mitmesugused finantssüsteemi puudused ja vajakajäämised, millega tuleb avalikkuse usalduse taastamiseks tegeleda. On ilmne, et Island, nagu ka paljud muud finantskriisist väga tõsiselt kannatada saanud riigid, peab tegelema tõsiste ülesannetega seoses finantsteenuste õigus- ja tegevuskeskkonna kohandamisega selliseks, mis toetab elujõulist ja tõhusat finantssüsteemi tulevikus ja vähendab maksimaalselt süsteemsete vapustuste kordumise ohtu. |
| --- | --- |

(43)

Hoolimata finantssektori taastamise juures saavutatud olulistest edusammudest vaevles Island edasi 2008. aasta sügisel lahvatanud finants- ja valuutakriisi järelmõjude käes. Finantskriisi tagajärjel ilmnesid mitmesugused finantssüsteemi puudused ja vajakajäämised, millega tuleb avalikkuse usalduse taastamiseks tegeleda. On ilmne, et Island, nagu ka paljud muud finantskriisist väga tõsiselt kannatada saanud riigid, peab tegelema tõsiste ülesannetega seoses finantsteenuste õigus- ja tegevuskeskkonna kohandamisega selliseks, mis toetab elujõulist ja tõhusat finantssüsteemi tulevikus ja vähendab maksimaalselt süsteemsete vapustuste kordumise ohtu.

| (44) | Kõige pakilisemad probleemid, millega Islandi finantsasutused praegu silmitsi seisavad, tulenevad pankade tegutsemisest kapitalikontrollide ja üldiste hoiusetagatiste varjatud tingimustes. Seega peavad pangad nüüd valmistuma tegutsemiseks avatumas keskkonnas, kuna kapitalikontrollid kaotatakse ja hoiuste tagamise skeemi puhul pöördutakse tagasi varasema korralduse juurde, mis on sätestatud vastavates ELi/EMP direktiivides (24). Islandi ametiasutused on rõhutanud, et uute eeskirjade sätestamisel tuleb olla äärmiselt ettevaatlik. |
| --- | --- |

(44)

Kõige pakilisemad probleemid, millega Islandi finantsasutused praegu silmitsi seisavad, tulenevad pankade tegutsemisest kapitalikontrollide ja üldiste hoiusetagatiste varjatud tingimustes. Seega peavad pangad nüüd valmistuma tegutsemiseks avatumas keskkonnas, kuna kapitalikontrollid kaotatakse ja hoiuste tagamise skeemi puhul pöördutakse tagasi varasema korralduse juurde, mis on sätestatud vastavates ELi/EMP direktiivides (24). Islandi ametiasutused on rõhutanud, et uute eeskirjade sätestamisel tuleb olla äärmiselt ettevaatlik.

| (45) | Veel üks oluline väljakutse on vajadus kohandada senisest enam õigus- ja reguleerivat raamistikku, et see toetaks kindlat ja tõhusat finantssüsteemi, mis oleks ka kooskõlas EMP ja rahvusvahelise õiguse arenguga (25). |
| --- | --- |

(45)

Veel üks oluline väljakutse on vajadus kohandada senisest enam õigus- ja reguleerivat raamistikku, et see toetaks kindlat ja tõhusat finantssüsteemi, mis oleks ka kooskõlas EMP ja rahvusvahelise õiguse arenguga (25).

2.7.   Islandi finantssektori konkurentsiolukord

| (46) | Islandi ametiasutuste hiljutise teabe kohaselt (26) muutus konkurents finantsturul pärast panganduskrahhi kardinaalselt. Finantsasutuste arv on vähenenud, (27) sest mitmed hoiu- ja kommertspangad ja spetsialiseerunud laenuandjad on kas likvideeritud või ühinenud teiste ettevõtjatega. Finantsasutuste arv väheneb endiselt — kõige hilisem näide on pärit 2011. aasta märtsist, kui ühinesid Landsbankinn ja SpKef, 2011. aasta detsembris ühinesid Íslandsbanki ja Byr ning 20. juunil 2012 kiitis järelevalveamet heaks Landsbankinn ja Svarfdaelir Savings Banki ühinemise. Kuna finantsasutuste hulk üha väheneb ning suuremad pangad võtavad üle tegevuse lõpetanud pankade hoiused, toimub Islandi siseturul üha suurem koondumine. Teisalt on uute pankade üldine kohalolu EMP finantsturgudel palju kahvatum kui nende eelkäijatel (rahvusvaheliste pangatehingute sulgemise tõttu). |
| --- | --- |

(46)

Islandi ametiasutuste hiljutise teabe kohaselt (26) muutus konkurents finantsturul pärast panganduskrahhi kardinaalselt. Finantsasutuste arv on vähenenud, (27) sest mitmed hoiu- ja kommertspangad ja spetsialiseerunud laenuandjad on kas likvideeritud või ühinenud teiste ettevõtjatega. Finantsasutuste arv väheneb endiselt — kõige hilisem näide on pärit 2011. aasta märtsist, kui ühinesid Landsbankinn ja SpKef, 2011. aasta detsembris ühinesid Íslandsbanki ja Byr ning 20. juunil 2012 kiitis järelevalveamet heaks Landsbankinn ja Svarfdaelir Savings Banki ühinemise. Kuna finantsasutuste hulk üha väheneb ning suuremad pangad võtavad üle tegevuse lõpetanud pankade hoiused, toimub Islandi siseturul üha suurem koondumine. Teisalt on uute pankade üldine kohalolu EMP finantsturgudel palju kahvatum kui nende eelkäijatel (rahvusvaheliste pangatehingute sulgemise tõttu).

| (47) | Teatavate allturgude kadumise või tegevusetuse tulemusel on Islandi siseturg kokku kuivanud. Aktsiaturu praktiline väljasuremine ja kapitalikontrollide kehtestamine on vähendanud tehinguid aktsia- ja valuutaturgudel ning piiranud investeerimisvõimalusi. Et majanduse rahastamine on ajalooliselt madalal tasemel ning majapidamis- ja ettevõtlussektor oluliselt mõjutatud, on laenunõudlus madal. Panganduskrahhi järgselt on pangad keskendunud siseküsimustele, oma laenuportfellide ümberkorraldamisele ja osa suurte äriklientide restruktureerimisele. |
| --- | --- |

(47)

Teatavate allturgude kadumise või tegevusetuse tulemusel on Islandi siseturg kokku kuivanud. Aktsiaturu praktiline väljasuremine ja kapitalikontrollide kehtestamine on vähendanud tehinguid aktsia- ja valuutaturgudel ning piiranud investeerimisvõimalusi. Et majanduse rahastamine on ajalooliselt madalal tasemel ning majapidamis- ja ettevõtlussektor oluliselt mõjutatud, on laenunõudlus madal. Panganduskrahhi järgselt on pangad keskendunud siseküsimustele, oma laenuportfellide ümberkorraldamisele ja osa suurte äriklientide restruktureerimisele.

| (48) | Enne finantskriisi moodustas hoiupankade turuosa hoiuste näol kokku 20–25 %. See on nüüdseks langenud 2–4 %-le. Turult lahkunud hoiu- ja kommertspankade turuosa on võtnud üle kolm suurimat kommertspanka Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbanki. Kokku on kolme suure panga turuosa praegu umbes 90–95 % (varem 60–75 %), kusjuures Landsbankinni turuosa on teistest veidi suurem. Lisaks kümnele piirkondlikule hoiupangale, mis moodustavad praegu kokku umbes 2–4 % turust, on ainus muu turuosaline restruktureeritud MP Bank (28) turuosaga 1–5 %. |
| --- | --- |

(48)

Enne finantskriisi moodustas hoiupankade turuosa hoiuste näol kokku 20–25 %. See on nüüdseks langenud 2–4 %-le. Turult lahkunud hoiu- ja kommertspankade turuosa on võtnud üle kolm suurimat kommertspanka Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbanki. Kokku on kolme suure panga turuosa praegu umbes 90–95 % (varem 60–75 %), kusjuures Landsbankinni turuosa on teistest veidi suurem. Lisaks kümnele piirkondlikule hoiupangale, mis moodustavad praegu kokku umbes 2–4 % turust, on ainus muu turuosaline restruktureeritud MP Bank (28) turuosaga 1–5 %.

| (49) | Seega on Islandi finantsturg selgelt oligopoolne ja kolm suurimat ettevõtjat võivad koos saavutada turgu valitseva seisundi. Järelevalveamet palus esitada Islandi konkurentsiametil arvamuse Islandi konkurentsiolukorra ja võimalike parandusmeetmete kohta ning nimetatud arvamuse kohaselt esineb Islandi pangandusturul märkimisväärseid turuletuleku takistusi. See avaldab halba mõju konkurentsile. Samuti takistatakse tarbijatel panka vahetada. Islandi ametiasutused tunnistasid lisaks, et Islandi krooni, väikese ja mittekaubeldava valuutaga seotud vahetuskursi ohud on piiranud konkurentsi veelgi ja takistanud välispankadel ja -ettevõtjatel Islandi turule tulla. |
| --- | --- |

(49)

Seega on Islandi finantsturg selgelt oligopoolne ja kolm suurimat ettevõtjat võivad koos saavutada turgu valitseva seisundi. Järelevalveamet palus esitada Islandi konkurentsiametil arvamuse Islandi konkurentsiolukorra ja võimalike parandusmeetmete kohta ning nimetatud arvamuse kohaselt esineb Islandi pangandusturul märkimisväärseid turuletuleku takistusi. See avaldab halba mõju konkurentsile. Samuti takistatakse tarbijatel panka vahetada. Islandi ametiasutused tunnistasid lisaks, et Islandi krooni, väikese ja mittekaubeldava valuutaga seotud vahetuskursi ohud on piiranud konkurentsi veelgi ja takistanud välispankadel ja -ettevõtjatel Islandi turule tulla.

| (50) | Islandi konkurentsiamet keskendus hiljuti pangatehingute IT-infrastruktuuri ja pankade sellealase koostöö küsimusele. Peamiselt vaadeldakse finantsasutuste ühisomandis olevat IT-teenuse pakkujat Reiknistofa bankanna (Islandi pangaserverikeskus, RB). Asjaomane küsimus on käesoleva juhtumi hindamisel oluline ja kuulus ka teemade hulka, mida arutati järelevalveameti kohtumisel Islandi ametiasutuste ja pankadega. |
| --- | --- |

(50)

Islandi konkurentsiamet keskendus hiljuti pangatehingute IT-infrastruktuuri ja pankade sellealase koostöö küsimusele. Peamiselt vaadeldakse finantsasutuste ühisomandis olevat IT-teenuse pakkujat Reiknistofa bankanna (Islandi pangaserverikeskus, RB). Asjaomane küsimus on käesoleva juhtumi hindamisel oluline ja kuulus ka teemade hulka, mida arutati järelevalveameti kohtumisel Islandi ametiasutuste ja pankadega.

| (51) | Pangaserverikeskus kuulub ühiselt Islandi kolmele suurimale pangale, kahele hoiupangale, Islandi hoiupankade liidule ja kolmele suurimale maksekaardi töötlejale. Landsbankinnile kuulub 36,84 %, Íslandsbankile 29,48 % ja Arion Bankile 18,7 % pangaserverikeskuse aktsiakapitalist. Kokku kuulub kolmele kommertspangale seega 85,02 % serverikeskuse aktsiatest. Serverikeskuse kliendid on järgmised: selle omanikud, Islandi keskpank ja muud finantsasutused, samuti muud avaliku sektori asutused. Pankade koostöö on asjaomases valdkonnas väga suur, sest serverikeskus rajas Islandile kliiringu- ja arveldussüsteemi. Serverikeskus pakub ka põhilisi panganduslahendusi, mis on ühiskasutuslikud ja mida kasutab enamik Islandi panku. Lisaks haldab keskus ettevõtjatele ja üksiktarbijatele mõeldud e-arvelduse ja e-maksete süsteemi. |
| --- | --- |

(51)

Pangaserverikeskus kuulub ühiselt Islandi kolmele suurimale pangale, kahele hoiupangale, Islandi hoiupankade liidule ja kolmele suurimale maksekaardi töötlejale. Landsbankinnile kuulub 36,84 %, Íslandsbankile 29,48 % ja Arion Bankile 18,7 % pangaserverikeskuse aktsiakapitalist. Kokku kuulub kolmele kommertspangale seega 85,02 % serverikeskuse aktsiatest. Serverikeskuse kliendid on järgmised: selle omanikud, Islandi keskpank ja muud finantsasutused, samuti muud avaliku sektori asutused. Pankade koostöö on asjaomases valdkonnas väga suur, sest serverikeskus rajas Islandile kliiringu- ja arveldussüsteemi. Serverikeskus pakub ka põhilisi panganduslahendusi, mis on ühiskasutuslikud ja mida kasutab enamik Islandi panku. Lisaks haldab keskus ettevõtjatele ja üksiktarbijatele mõeldud e-arvelduse ja e-maksete süsteemi.

| (52) | Islandi konkurentsiameti arvamuse kohaselt muutis 2008. aasta krahh väiksemad ja hoiupangad eriliselt haavatavaks. Väiksemate finantsettevõtjate jaoks olid nõutavad IT-teenused üliolulised, kuna neid saab pidada üheks takistuseks uute turuletulijate jaoks. IT-teenuste platvormi tagas suuremate finantsettevõtjate jaoks märkimisväärses ulatuses serverikeskus, hoiupankade ja väiksemate turuosaliste jaoks aga ettevõtja Teris. Pärast paljude väiksemate finantsettevõtjate sulgemist viimastel aastatel kaotas Teris suure osa oma sissetulekutest, mille tulemusel müüs ta 2012. aasta jaanuaris osa oma IT-lahendustest serverikeskusele. Serverikeskuse ja Terise väitel oli tehingu eesmärk muu hulgas IT-teenuse järjepidevuse tagamine väiksemate finantsettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(52)

Islandi konkurentsiameti arvamuse kohaselt muutis 2008. aasta krahh väiksemad ja hoiupangad eriliselt haavatavaks. Väiksemate finantsettevõtjate jaoks olid nõutavad IT-teenused üliolulised, kuna neid saab pidada üheks takistuseks uute turuletulijate jaoks. IT-teenuste platvormi tagas suuremate finantsettevõtjate jaoks märkimisväärses ulatuses serverikeskus, hoiupankade ja väiksemate turuosaliste jaoks aga ettevõtja Teris. Pärast paljude väiksemate finantsettevõtjate sulgemist viimastel aastatel kaotas Teris suure osa oma sissetulekutest, mille tulemusel müüs ta 2012. aasta jaanuaris osa oma IT-lahendustest serverikeskusele. Serverikeskuse ja Terise väitel oli tehingu eesmärk muu hulgas IT-teenuse järjepidevuse tagamine väiksemate finantsettevõtjate jaoks.

| (53) | Islandi konkurentsiamet on uurinud seoses serverikeskusega kahte juhtumit. Esiteks, kas asjaolu, et serverikeskus oli pankade ja serverikeskuse foorumisse kuuluvate muude finantsettevõtjate ühisomandis ja ühise koostöö objekt, tuleks vaadelda Islandi konkurentsiseaduse artiklis 10 osutatud piiravate tavade keelust üleastumisena. Teiseks uuritakse, kas Terise põhivara ost serverikeskuse poolt on kokkusobiv sama seaduse sätetega, mis käsitlevad äriühingute ühinemist. Ühelt poolt serverikeskuse ja selle omanike ning teiselt poolt Islandi konkurentsiameti kokkuleppe tulemusel lõpetati need kaks juhtumit 2012. aasta mais (29). |
| --- | --- |

(53)

Islandi konkurentsiamet on uurinud seoses serverikeskusega kahte juhtumit. Esiteks, kas asjaolu, et serverikeskus oli pankade ja serverikeskuse foorumisse kuuluvate muude finantsettevõtjate ühisomandis ja ühise koostöö objekt, tuleks vaadelda Islandi konkurentsiseaduse artiklis 10 osutatud piiravate tavade keelust üleastumisena. Teiseks uuritakse, kas Terise põhivara ost serverikeskuse poolt on kokkusobiv sama seaduse sätetega, mis käsitlevad äriühingute ühinemist. Ühelt poolt serverikeskuse ja selle omanike ning teiselt poolt Islandi konkurentsiameti kokkuleppe tulemusel lõpetati need kaks juhtumit 2012. aasta mais (29).

| (54) | Lisaks eespool nimetatud vahetult Islandi finantsturuga seotud küsimustele juhtis Islandi konkurentsiamet eriliselt tähelepanu vajadusele põhjendamatute viivitusteta müüa ja restruktureerida tegutsevad äriühingud (30). Paljud tegutsevad äriühingud võeti üle pankade poolt (kes olid kõnealuste äriühingute võlausaldajad) 2008. aasta majanduskrahhi järgse ülelaenamise tõttu. Islandi konkurentsiameti kohaselt võib tekkida huvide konflikt olukorras, kus pangad pakuvad oma omanduses olevatele ettevõtjatele finantsteenuseid. Islandi konkurentsiamet on arvamusel, et otsene ja kaudne omand (31) on finantskriisi järgne levinuim ja ohtlikem konkurentsiprobleem, mis avaldab mõju pea kõigile Islandi tava- ja tööstusettevõtjatele. Islandi konkurentsiamet leiab, et ettevõtjate kiirem restruktureerimine tõhustaks konkurentsi finantsturul. Juhtumite puhul, kus panga osalusest oma äriklientide restruktureerimisel tuleb ettevõtjate ühinemisi käsitlevate riiklike sätete kohaselt teatada, on Islandi konkurentsiamet kehtestanud sageli panga osaluse suhtes tingimusi. Siiski tundub kõikehõlmava lahenduse leidmine keeruline, kuna sel valdkonnal on väga suur võimendav mõju Islandi ärisektorile. |
| --- | --- |

(54)

Lisaks eespool nimetatud vahetult Islandi finantsturuga seotud küsimustele juhtis Islandi konkurentsiamet eriliselt tähelepanu vajadusele põhjendamatute viivitusteta müüa ja restruktureerida tegutsevad äriühingud (30). Paljud tegutsevad äriühingud võeti üle pankade poolt (kes olid kõnealuste äriühingute võlausaldajad) 2008. aasta majanduskrahhi järgse ülelaenamise tõttu. Islandi konkurentsiameti kohaselt võib tekkida huvide konflikt olukorras, kus pangad pakuvad oma omanduses olevatele ettevõtjatele finantsteenuseid. Islandi konkurentsiamet on arvamusel, et otsene ja kaudne omand (31) on finantskriisi järgne levinuim ja ohtlikem konkurentsiprobleem, mis avaldab mõju pea kõigile Islandi tava- ja tööstusettevõtjatele. Islandi konkurentsiamet leiab, et ettevõtjate kiirem restruktureerimine tõhustaks konkurentsi finantsturul. Juhtumite puhul, kus panga osalusest oma äriklientide restruktureerimisel tuleb ettevõtjate ühinemisi käsitlevate riiklike sätete kohaselt teatada, on Islandi konkurentsiamet kehtestanud sageli panga osaluse suhtes tingimusi. Siiski tundub kõikehõlmava lahenduse leidmine keeruline, kuna sel valdkonnal on väga suur võimendav mõju Islandi ärisektorile.

| (55) | Järelevalveametiga peetud kirjavahetuses olid kõik kolm kommertspanka (Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn) seisukohal, et alates 2008. aasta sügisest ei ole Islandi finantsuru konkurentsitingimused muutunud sellisel olulisel määral, mis annaksid põhjust muretsemiseks. Turul valitses tõhus konkurents ning ei olnud tõendeid kolme suurima turuosalise kuritahtlikult kooskõlastatud käitumise kohta. Turu konkurentsitingimuste hindamisel on Islandi konkurentsiametil jäänud kahe silma vahele teatavad määrava tähtsusega tegurid. Välispangad on olenemata sellest, et nad ei ole kohapeal esindatud, pikka aega aktiivselt konkureerinud ja konkureerivad praegugi Islandi pankadega ärilaenude ja muude finantsteenuste pakkumises suurimatele klientidele, näiteks ekspordiga (kalandus, energiamahukas tööstus jne) või riigi ja omavalitsuse tasandiga seotud ettevõtetele. |
| --- | --- |

(55)

Järelevalveametiga peetud kirjavahetuses olid kõik kolm kommertspanka (Arion Bank, Íslandsbanki ja Landsbankinn) seisukohal, et alates 2008. aasta sügisest ei ole Islandi finantsuru konkurentsitingimused muutunud sellisel olulisel määral, mis annaksid põhjust muretsemiseks. Turul valitses tõhus konkurents ning ei olnud tõendeid kolme suurima turuosalise kuritahtlikult kooskõlastatud käitumise kohta. Turu konkurentsitingimuste hindamisel on Islandi konkurentsiametil jäänud kahe silma vahele teatavad määrava tähtsusega tegurid. Välispangad on olenemata sellest, et nad ei ole kohapeal esindatud, pikka aega aktiivselt konkureerinud ja konkureerivad praegugi Islandi pankadega ärilaenude ja muude finantsteenuste pakkumises suurimatele klientidele, näiteks ekspordiga (kalandus, energiamahukas tööstus jne) või riigi ja omavalitsuse tasandiga seotud ettevõtetele.

| (56) | See seisukoht on aga vastupidine Islandi ametiasutuste seisukohale järelevalveametiga peetud kirjavahetuses, nagu nähtub eespool nimetatud majandusministri aruandest Islandi parlamendile, aga ka Islandi konkurentsiameti seisukohtadele. Nagu allpool esile tuuakse, otsustas Arion Bank hoolimata mõningatest konkurentsitingimuste analüüsiga seotud kahtlustest võtta teatavad kohustused, eesmärgiga piirata asjaomaste abimeetmetega seotud konkurentsimoonutusi. Kohustused on esitatud lisas. |
| --- | --- |

(56)

See seisukoht on aga vastupidine Islandi ametiasutuste seisukohale järelevalveametiga peetud kirjavahetuses, nagu nähtub eespool nimetatud majandusministri aruandest Islandi parlamendile, aga ka Islandi konkurentsiameti seisukohtadele. Nagu allpool esile tuuakse, otsustas Arion Bank hoolimata mõningatest konkurentsitingimuste analüüsiga seotud kahtlustest võtta teatavad kohustused, eesmärgiga piirata asjaomaste abimeetmetega seotud konkurentsimoonutusi. Kohustused on esitatud lisas.

3.   MEETMETE KIRJELDUS

3.1.   Abisaaja

| (57) | Nagu eespool kirjeldatud, varisesid 2008. aastal kokku Kaupthing Bank ja veel kaks suurt Islandi kommertspanka. Eesmärgiga tagada kodumaise panganduse jätkuv toimimine, võtsid Islandi ametiasutused seega mõningad meetmed, millega taastati (endise) ettevõtja Kaupthing Bank hf tegevus teatavas ulatuses ning asutati ja kapitaliseeriti New Kaupthing Bank (uue nimega Arion Bank). |
| --- | --- |

(57)

Nagu eespool kirjeldatud, varisesid 2008. aastal kokku Kaupthing Bank ja veel kaks suurt Islandi kommertspanka. Eesmärgiga tagada kodumaise panganduse jätkuv toimimine, võtsid Islandi ametiasutused seega mõningad meetmed, millega taastati (endise) ettevõtja Kaupthing Bank hf tegevus teatavas ulatuses ning asutati ja kapitaliseeriti New Kaupthing Bank (uue nimega Arion Bank).

3.1.1.   Kaupthing Bank

| (58) | Enne 2008. aasta finantskriisi oli Kaupthing Bank Islandi suurim pank. 2007. aasta lõpus oli panga bilansimaht 5 347 miljardit Islandi krooni (58,3 miljardit eurot). Kaupthing oli eeskätt Põhja-Euroopa pank, kes tegutses kolmeteistkümnes riigis. Pank pakkus terviklikke finantsteenuseid ärisektorile, institutsioonilistele investoritele ja eraisikutele, mis jagunesid viide järgmisesse ärisegmenti: äri- ja jaepangandus, kapitaliturud, riigikassa, investeerimispangandus ning varade valitsemine ja erapangandus. Lisaks tegutses pank Islandi (peakontori riik) ning väiksemas ulatuses Norra ja Rootsi jaemüügi filiaalivõrgus. Kaupthingil oli panganduslitsents Taanis, Rootsis, Luksemburgis ja Ühendkuningriigis tütarettevõtjate kaudu ning Soomes, Norras ja Mani saarel filiaalide kaudu. Kaupthingi suurimad tütarettevõtjad olid Kaupthing Singer & Friedlander (Ühendkuningriik) ja FIH Erhvervsbank (Taani), kuid lisaks oli pangal kuusteist tütarettevõtjat ja filiaali Euroopa, Põhja-Ameerika, Aasia ja Lähis-Ida riikides. 2007. aasta lõpus töötas pangas 3 334 inimest. Panga aktsiad olid noteeritud OMX Nordic Exchange'i börsil Reykjavíkis ja Stockholmis. |
| --- | --- |

(58)

Enne 2008. aasta finantskriisi oli Kaupthing Bank Islandi suurim pank. 2007. aasta lõpus oli panga bilansimaht 5 347 miljardit Islandi krooni (58,3 miljardit eurot). Kaupthing oli eeskätt Põhja-Euroopa pank, kes tegutses kolmeteistkümnes riigis. Pank pakkus terviklikke finantsteenuseid ärisektorile, institutsioonilistele investoritele ja eraisikutele, mis jagunesid viide järgmisesse ärisegmenti: äri- ja jaepangandus, kapitaliturud, riigikassa, investeerimispangandus ning varade valitsemine ja erapangandus. Lisaks tegutses pank Islandi (peakontori riik) ning väiksemas ulatuses Norra ja Rootsi jaemüügi filiaalivõrgus. Kaupthingil oli panganduslitsents Taanis, Rootsis, Luksemburgis ja Ühendkuningriigis tütarettevõtjate kaudu ning Soomes, Norras ja Mani saarel filiaalide kaudu. Kaupthingi suurimad tütarettevõtjad olid Kaupthing Singer & Friedlander (Ühendkuningriik) ja FIH Erhvervsbank (Taani), kuid lisaks oli pangal kuusteist tütarettevõtjat ja filiaali Euroopa, Põhja-Ameerika, Aasia ja Lähis-Ida riikides. 2007. aasta lõpus töötas pangas 3 334 inimest. Panga aktsiad olid noteeritud OMX Nordic Exchange'i börsil Reykjavíkis ja Stockholmis.

3.1.2.   Arion Bank

| (59) | Kaupthingi järglane Arion Bank on Islandi pank, mis pakub universaalseid finantsteenuseid ärisektorile, institutsioonilistele investoritele ja eraisikutele. Panga eesmärk on arendada suhtepangandust, keskendudes suurettevõtjatele ja eraisikutele, kes otsivad laiaulatuslikke finantslahendusi. |
| --- | --- |

(59)

Kaupthingi järglane Arion Bank on Islandi pank, mis pakub universaalseid finantsteenuseid ärisektorile, institutsioonilistele investoritele ja eraisikutele. Panga eesmärk on arendada suhtepangandust, keskendudes suurettevõtjatele ja eraisikutele, kes otsivad laiaulatuslikke finantslahendusi.

| (60) | Arion Bank Group koosneb emaettevõtjast ja kaheksast põhilisest tütarettevõtjast, kes moodustavad lahutamatu osa panga tegevusest (32). |
| --- | --- |

(60)

Arion Bank Group koosneb emaettevõtjast ja kaheksast põhilisest tütarettevõtjast, kes moodustavad lahutamatu osa panga tegevusest (32).

| (61) | Seoses laenuportfelli hiljutise ja käimasoleva ümberkorraldamisega on pank võtnud üle müügiks hoitud vara või — kui sissenõudmist ei ole viidud lõpule — ajutised tehingud. Panga sõnul on siiski võetud kohustus selline vara põhjendamatute viivitusteta maha müüa (33). |
| --- | --- |

(61)

Seoses laenuportfelli hiljutise ja käimasoleva ümberkorraldamisega on pank võtnud üle müügiks hoitud vara või — kui sissenõudmist ei ole viidud lõpule — ajutised tehingud. Panga sõnul on siiski võetud kohustus selline vara põhjendamatute viivitusteta maha müüa (33).

| (62) | Veel on pangal suuremad osalused ettevõtjates Auðkenni (veebipanganduse turvavõtmeid haldav valdusettevõtja, 20 %) ja Reiknistofa bankanna (Islandi pangaserverikeskus, 18,05 %). Arion Bank on sulgenud või sulgemas kokku 15 ettevõtjat, milles pangal on olnud omandiõigus. Need ettevõtjad on kas likvideerimisel või ei ole neil vara või nad on lõpetanud tehingud. |
| --- | --- |

(62)

Veel on pangal suuremad osalused ettevõtjates Auðkenni (veebipanganduse turvavõtmeid haldav valdusettevõtja, 20 %) ja Reiknistofa bankanna (Islandi pangaserverikeskus, 18,05 %). Arion Bank on sulgenud või sulgemas kokku 15 ettevõtjat, milles pangal on olnud omandiõigus. Need ettevõtjad on kas likvideerimisel või ei ole neil vara või nad on lõpetanud tehingud.

| (63) | Panganduse põhitooted jagunevad nelja järgmisesse kategooriasse: varade valitsemine, investeerimispangandus, äri- ja jaepangandus, mida kirjeldatakse täpsemalt allpool. |
| --- | --- |

(63)

Panganduse põhitooted jagunevad nelja järgmisesse kategooriasse: varade valitsemine, investeerimispangandus, äri- ja jaepangandus, mida kirjeldatakse täpsemalt allpool.

Varade valitsemine

| (64) | See osakond hõlmab müüki ja teenuseid, erapangandust ja institutsioonide varade valitsemist. Panga tütarettevõtja Stefnir Asset Management Company tegutseb fondivalitsemise sektoris, kusjuures Arion Banki varade valitsemise osakond on peamine fondi turustaja. Vara valitsemise osakond on Islandi juhtiv turuosaline, kellele 2011. aasta lõpu seisuga kuulus Arion Bankis ja tütarettevõtjates valitsetavaid varasid väärtuses rohkem kui 659 miljardit Islandi krooni. |
| --- | --- |

(64)

See osakond hõlmab müüki ja teenuseid, erapangandust ja institutsioonide varade valitsemist. Panga tütarettevõtja Stefnir Asset Management Company tegutseb fondivalitsemise sektoris, kusjuures Arion Banki varade valitsemise osakond on peamine fondi turustaja. Vara valitsemise osakond on Islandi juhtiv turuosaline, kellele 2011. aasta lõpu seisuga kuulus Arion Bankis ja tütarettevõtjates valitsetavaid varasid väärtuses rohkem kui 659 miljardit Islandi krooni.

| (65) | Vara valitsemise osakond valitseb vara oma klientide nimel, kelle hulgas on näiteks institutsioonilised investorid, suurettevõtjad, varakad kliendid ja jaeinvestorid. Teenindatakse eri investeerimishuvidega kliente, kellele pakutakse laias valikus teenuseid. Lisaks mitmesugustele usaldusfondidele, alternatiivsetele investeerimisvõimalustele ja pensioniskeemidele pakub osakond individuaalseid varapaigutusstrateegiaid ja kontohaldusteenust. Osakond pakub ka muude juhtivate ülemaailmsete fondivalitsejate vahendeid. |
| --- | --- |

(65)

Vara valitsemise osakond valitseb vara oma klientide nimel, kelle hulgas on näiteks institutsioonilised investorid, suurettevõtjad, varakad kliendid ja jaeinvestorid. Teenindatakse eri investeerimishuvidega kliente, kellele pakutakse laias valikus teenuseid. Lisaks mitmesugustele usaldusfondidele, alternatiivsetele investeerimisvõimalustele ja pensioniskeemidele pakub osakond individuaalseid varapaigutusstrateegiaid ja kontohaldusteenust. Osakond pakub ka muude juhtivate ülemaailmsete fondivalitsejate vahendeid.

Investeerimispangandus

| (66) | Investeerimispanganduse osakond pakub mitmesuguseid teenuseid äriklientidele neljas järgmises tootekategoorias:






  — | Ühinemiste ja ülevõtmiste alane nõustamine |
| --- | --- | --- |

(66)

Investeerimispanganduse osakond pakub mitmesuguseid teenuseid äriklientidele neljas järgmises tootekategoorias:

—

Ühinemiste ja ülevõtmiste alane nõustamine

| — | Kapitalituru tehingud |
| --- | --- |

—

Kapitalituru tehingud

| — | Ülevõtmine ja finantsvõimendus |
| --- | --- |

—

Ülevõtmine ja finantsvõimendus

| — | Põhiinvesteeringud |
| --- | --- |

—

Põhiinvesteeringud

| (67) | Osakond püüab ühendada nõustamise ja panga finantsvõimekuse, luues terviklahenduse klientide jaoks tihedas koostöös panga muude (eeskätt kapitalituru ja äripanganduse) osakondadega. |
| --- | --- |

(67)

Osakond püüab ühendada nõustamise ja panga finantsvõimekuse, luues terviklahenduse klientide jaoks tihedas koostöös panga muude (eeskätt kapitalituru ja äripanganduse) osakondadega.

Äripangandus

| (68) | Äripanganduse osakond koosneb järgmisest seitsmest allosakonnast: ärilaenud, eriotstarbelised laenud, õigusküsimused ja dokumendid, portfelli valitsemine, äriteenused, sissenõudmine ja faktooring. Äripanganduse osakond pakub mitmesuguseid finantsteenuseid keskmise suurusega ja suurettevõtjatest äriklientidele. Osakonna põhieesmärk on hoida pikaaegseid kliendisuhteid oma klientidega ning pakkuda erilahendusi ja individuaalteenuseid. |
| --- | --- |

(68)

Äripanganduse osakond koosneb järgmisest seitsmest allosakonnast: ärilaenud, eriotstarbelised laenud, õigusküsimused ja dokumendid, portfelli valitsemine, äriteenused, sissenõudmine ja faktooring. Äripanganduse osakond pakub mitmesuguseid finantsteenuseid keskmise suurusega ja suurettevõtjatest äriklientidele. Osakonna põhieesmärk on hoida pikaaegseid kliendisuhteid oma klientidega ning pakkuda erilahendusi ja individuaalteenuseid.

| (69) | Arion Bank leiab, et osakond on esirinnas ettevõtlussektori võlaküsimuse lahendamisel ja on saavutanud märkimisväärset edu ettevõtjate restruktureerimises. Äripanganduse sissenõudmiste osakond vastutab panga saadaolevate võlgade sissenõudmise eest, st makseraskustes olevate ettevõtjate restruktureerimise eest. Töö on edenenud hästi ja on peagi lõpule jõudmas. |
| --- | --- |

(69)

Arion Bank leiab, et osakond on esirinnas ettevõtlussektori võlaküsimuse lahendamisel ja on saavutanud märkimisväärset edu ettevõtjate restruktureerimises. Äripanganduse sissenõudmiste osakond vastutab panga saadaolevate võlgade sissenõudmise eest, st makseraskustes olevate ettevõtjate restruktureerimise eest. Töö on edenenud hästi ja on peagi lõpule jõudmas.

Jaepangandus

| (70) | Jaepangandusosakonnale kuulub 30 % turuosa Islandil. Osakonnal on kogu Islandil 24 filiaali ja rohkem kui 100 000 klienti. Filiaalid pakuvad laiaulatuslikke teenuseid, sealhulgas hoiuste ja laenu alast nõustamist, maksekaarte, pensionihoiused, kindlustust, rahalisi vahendeid ja väärtpabereid. |
| --- | --- |

(70)

Jaepangandusosakonnale kuulub 30 % turuosa Islandil. Osakonnal on kogu Islandil 24 filiaali ja rohkem kui 100 000 klienti. Filiaalid pakuvad laiaulatuslikke teenuseid, sealhulgas hoiuste ja laenu alast nõustamist, maksekaarte, pensionihoiused, kindlustust, rahalisi vahendeid ja väärtpabereid.

| (71) | Filiaalivõrk jaguneb seitsmeks klastriks, millest igaühel on oma ärijuht. Iga klastri raames kapitaliseerivad väiksemad filiaalid suuremate üksuste tugevuse arvelt. Järjest enam täitevvõimu ja vastutust on suunatud filiaalidesse ehk klientidele lähemale. Panga kohaselt aitab see kooskõlastada menetlusi ja rakendada täielikult oskusteadmisi ka filiaalides. Neli ärijuhti töötab Suur-Reykjavíkis ja kolm suurtes linnapiirkondades. Struktuur on töötatud välja samas riigi osas asuvate filiaalide vaheliste sidemete tugevdamiseks. |
| --- | --- |

(71)

Filiaalivõrk jaguneb seitsmeks klastriks, millest igaühel on oma ärijuht. Iga klastri raames kapitaliseerivad väiksemad filiaalid suuremate üksuste tugevuse arvelt. Järjest enam täitevvõimu ja vastutust on suunatud filiaalidesse ehk klientidele lähemale. Panga kohaselt aitab see kooskõlastada menetlusi ja rakendada täielikult oskusteadmisi ka filiaalides. Neli ärijuhti töötab Suur-Reykjavíkis ja kolm suurtes linnapiirkondades. Struktuur on töötatud välja samas riigi osas asuvate filiaalide vaheliste sidemete tugevdamiseks.

Turuosade näitajad

| (72) | Arion Banki arvutuste kohaselt on panga turuosa hoiuste näol (Islandi pankade ja hoiupankade aastaaruannete põhjal) [> 30] % või veidi madalam kui Landsbankinnil ([> 30 %]) ja Íslandsbankil ([> 30 %]). Muud väga väikese mõjuga turuosalised on MP Bank([< 5 %]) ja hoiupangad (kokku [< 5 %]). |
| --- | --- |

(72)

Arion Banki arvutuste kohaselt on panga turuosa hoiuste näol (Islandi pankade ja hoiupankade aastaaruannete põhjal) [> 30] % või veidi madalam kui Landsbankinnil ([> 30 %]) ja Íslandsbankil ([> 30 %]). Muud väga väikese mõjuga turuosalised on MP Bank([< 5 %]) ja hoiupangad (kokku [< 5 %]).

| (73) | Arion Banki osakaal klientidele antud laenudest on umbes [15–25] % või sarnane Íslandsbanki osakaaluga ning veidi madalam kui Landsbankinni osakaal. Suurim osakaal sel turul on eluasemerahastamisfondil ([> 25] %). Pensionifondid kokku moodustavad samuti märkimisväärse turuosa ehk [5–10] %, teiste turuosaliste osakaalud on tähtsusetud. |
| --- | --- |

(73)

Arion Banki osakaal klientidele antud laenudest on umbes [15–25] % või sarnane Íslandsbanki osakaaluga ning veidi madalam kui Landsbankinni osakaal. Suurim osakaal sel turul on eluasemerahastamisfondil ([> 25] %). Pensionifondid kokku moodustavad samuti märkimisväärse turuosa ehk [5–10] %, teiste turuosaliste osakaalud on tähtsusetud.

| (74) | Arion Banki turuosa Islandi börsitehingutes, mõõdetuna 2012. aasta esimese 14 nädala käibe järgi, oli [10–20] %, samas kui kolme teise kommertspanga, Íslandsbanki, Landsbankinni ja MP Banki turuosa oli [20–25] %. |
| --- | --- |

(74)

Arion Banki turuosa Islandi börsitehingutes, mõõdetuna 2012. aasta esimese 14 nädala käibe järgi, oli [10–20] %, samas kui kolme teise kommertspanga, Íslandsbanki, Landsbankinni ja MP Banki turuosa oli [20–25] %.

3.2.   Endise ja uue panga võrdlus

| (75) | Tabelis 1 esitatud endise ja uue panga bilanssides kajastuvate põhiliste finantsandmete ligikaudsest võrdlusest nähtub suur erinevus kahe panga tehingute suuruse ja ulatuse vahel (34). Arion Banki koguvara moodustas 2009. aasta lõpus vaid 11,5 % Kaupthing Banki koguvarast 2008. aasta keskpaigas. Laenuportfell on suurim ühine varakategooria. Kaupthing Banki laenuportfelli arvestuslik väärtus 2008. aasta juuni lõpus oli 4 169 miljardit Islandi krooni, Arion Banki laenuportfell 2009. aasta lõpus 358 miljardit Islandi krooni, mis moodustab 8,6 % Kaupthingi väärtusest. Arion Banki väärtpaberihoiustes on toimunud võrreldes Kaupthing Bankiga väga suur muutus. Aktsiaid ja tuletisinstrumente on vähendatud 96–100 %. Võlakirjades on toimunud väiksem muutus, kuna Arion Banki hoitud võlakirjad moodustasid 25,7 % Kaupthing Banki osalusest.

  Tabel 1


  Arion Banki ja Kaupthing Banki bilansimaht miljardites Islandi kroonides | Kaupthing
  30.6.2008 | Arion
  31.12.2009 | Arioni osakaal (%) Kaupthingis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vara kokku | 6 603 | 757 | 11,5 |
| — | Laenud ja nõuded klientidele |

(75)

Tabelis 1 esitatud endise ja uue panga bilanssides kajastuvate põhiliste finantsandmete ligikaudsest võrdlusest nähtub suur erinevus kahe panga tehingute suuruse ja ulatuse vahel (34). Arion Banki koguvara moodustas 2009. aasta lõpus vaid 11,5 % Kaupthing Banki koguvarast 2008. aasta keskpaigas. Laenuportfell on suurim ühine varakategooria. Kaupthing Banki laenuportfelli arvestuslik väärtus 2008. aasta juuni lõpus oli 4 169 miljardit Islandi krooni, Arion Banki laenuportfell 2009. aasta lõpus 358 miljardit Islandi krooni, mis moodustab 8,6 % Kaupthingi väärtusest. Arion Banki väärtpaberihoiustes on toimunud võrreldes Kaupthing Bankiga väga suur muutus. Aktsiaid ja tuletisinstrumente on vähendatud 96–100 %. Võlakirjades on toimunud väiksem muutus, kuna Arion Banki hoitud võlakirjad moodustasid 25,7 % Kaupthing Banki osalusest.

Tabel 1

Arion Banki ja Kaupthing Banki bilansimaht miljardites Islandi kroonides

Kaupthing

30.6.2008

Arion

31.12.2009

Arioni osakaal (%) Kaupthingis

Vara kokku

6 603

757

11,5

—

Laenud ja nõuded klientidele

4 169

358

8,6

| — | Võlakirjad ja võlainstrumendid |
| --- | --- |

—

Võlakirjad ja võlainstrumendid

676

173

25,7

| — | Aktsiad ja aktsiakapital |
| --- | --- |

—

Aktsiad ja aktsiakapital

172

7

4,1

Kohustused kokku

6 166

667

10,8

| — | Hoiused |
| --- | --- |

—

Hoiused

1 848

495

26,8

Omakapital kokku

438

90

20,6

| (76) | Kahe üksuse kasumiaruannetest nähtub samasugune erinevus suuruses ja ulatuses. Kui võrrelda Arion Banki näitajaid 2009. aastal ja Kaupthing Banki omi 2007.aastal, moodustas Arion Banki netointressitulu 15,2 % Kaupthingi netointressitulust, teenus- ja vahendustasu puhastulu aga 10,7 % Kaupthingi vastavast tulust. Arion Bankis (sealhulgas tütarettevõtjates) töötas 2009. aasta seisuga 1 057 inimest, Kaupthing Bankis 2007. aasta lõpu seisuga 3 334 inimest. Arioni töötajate koguarv moodustas seega 32 % Kaupthingi vastavast näitajast (35). Kui vaadelda mõlema panga tehinguid Islandil, siis vastutas Kaupthingis (välja arvatud tütarettevõtjate töötajad) 2008. aasta juuni lõpu seisuga Islandi tehingute eest 1 133 töötajat, Arion Bankis aga 2009. aasta lõpus 952 töötajat (välja arvatud tütarettevõtjate töötajad).

  Tabel 2


  Arion Banki ja Kaupthing Banki kasumiaruanded miljardites Islandi kroonides | Kaupthing
  2007 | Arion
  2009 | Arion osakaal (%) Kaupthingist |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Netointressitulu | 80 | 12 | 15,2 |
| Teenus- ja vahendustasu puhastulu | 55 | 6 | 10,7 |
| Tegevustulu | 166 | 50 | 29,9 |
| Tulu enne tulumaksu mahaarvamist | 81 | 15 | 19,0 |

(76)

Kahe üksuse kasumiaruannetest nähtub samasugune erinevus suuruses ja ulatuses. Kui võrrelda Arion Banki näitajaid 2009. aastal ja Kaupthing Banki omi 2007.aastal, moodustas Arion Banki netointressitulu 15,2 % Kaupthingi netointressitulust, teenus- ja vahendustasu puhastulu aga 10,7 % Kaupthingi vastavast tulust. Arion Bankis (sealhulgas tütarettevõtjates) töötas 2009. aasta seisuga 1 057 inimest, Kaupthing Bankis 2007. aasta lõpu seisuga 3 334 inimest. Arioni töötajate koguarv moodustas seega 32 % Kaupthingi vastavast näitajast (35). Kui vaadelda mõlema panga tehinguid Islandil, siis vastutas Kaupthingis (välja arvatud tütarettevõtjate töötajad) 2008. aasta juuni lõpu seisuga Islandi tehingute eest 1 133 töötajat, Arion Bankis aga 2009. aasta lõpus 952 töötajat (välja arvatud tütarettevõtjate töötajad).

Tabel 2

Arion Banki ja Kaupthing Banki kasumiaruanded miljardites Islandi kroonides

Kaupthing

2007

Arion

2009

Arion osakaal (%) Kaupthingist

Netointressitulu

80

12

15,2

Teenus- ja vahendustasu puhastulu

55

6

10,7

Tegevustulu

166

50

29,9

Tulu enne tulumaksu mahaarvamist

81

15

19,0

3.3.   Riiklik õiguslik alus

| (77) | Abimeetmete riiklik õiguslik alus on järgmine:






  — | Rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise ja volitamise seadus nr 125/2008 (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”)

  Erakorraliste olukordade seadusega anti finantsjärelevalveametile volitused sekkuda erakorralistes olukordades, võtta üle finantseerimisasutuste aktsionäride koosolekute ja juhatuse koosolekute volitused ning otsustada kõnealuste asutuste vara ja kohustuste võõrandamise üle. Finantsjärelevalveametile anti lisaks volitused määrata tema poolt üle võetud finantsettevõtjatele kriisilahenduskomisjonid, kellel on aktsionäride koosolekute volitused. Finantseerimisasutuste likvideerimise puhul antakse nimetatud seadusega eelisstaatus hoiuste omanike ja hoiuste tagamise skeemide nõuetele. Kõnealuse seadusega anti ka Islandi rahandusministeeriumile õigus luua uusi panku. Erakorraliste olukordade seadus sisaldab finantsettevõtjate seaduse nr 161/2002, finantstegevuse ametliku järelevalve seaduse nr 87/1998, hoiuste tagamise ja investeeringute tagamise skeemide seaduse nr 98/1999 ning eluasemeküsimuste seaduse nr 44/1998 muudatusi; |
| --- | --- | --- |

(77)

Abimeetmete riiklik õiguslik alus on järgmine:

—

Rahandusturgude erakorralises jms olukorras riigikassa väljamaksete tegemise ja volitamise seadus nr 125/2008 (edaspidi „erakorraliste olukordade seadus”)

Erakorraliste olukordade seadusega anti finantsjärelevalveametile volitused sekkuda erakorralistes olukordades, võtta üle finantseerimisasutuste aktsionäride koosolekute ja juhatuse koosolekute volitused ning otsustada kõnealuste asutuste vara ja kohustuste võõrandamise üle. Finantsjärelevalveametile anti lisaks volitused määrata tema poolt üle võetud finantsettevõtjatele kriisilahenduskomisjonid, kellel on aktsionäride koosolekute volitused. Finantseerimisasutuste likvideerimise puhul antakse nimetatud seadusega eelisstaatus hoiuste omanike ja hoiuste tagamise skeemide nõuetele. Kõnealuse seadusega anti ka Islandi rahandusministeeriumile õigus luua uusi panku. Erakorraliste olukordade seadus sisaldab finantsettevõtjate seaduse nr 161/2002, finantstegevuse ametliku järelevalve seaduse nr 87/1998, hoiuste tagamise ja investeeringute tagamise skeemide seaduse nr 98/1999 ning eluasemeküsimuste seaduse nr 44/1998 muudatusi;

| — | 2008. aasta täiendava riigieelarve seadus (artikkel 4); |
| --- | --- |

—

2008. aasta täiendava riigieelarve seadus (artikkel 4);

| — | 2009. aasta riigieelarve seadus (artikkel 6). |
| --- | --- |

—

2009. aasta riigieelarve seadus (artikkel 6).

3.4.   Abimeetmed

| (78) | Islandi ametiasutuste sekkumist pärast Kaupthing Banki maksejõuetuks muutumist on kirjeldatud eespool ning täpsemalt menetluse algatamise otsuses. Sekkumised võib kokku võtta järgmiselt. Finantsjärelevalveamet omandas Kaupthingi üle kontrolli 9. oktoobril 2008 ning riigisisesed kohustused ja riigisisene vara (suurem osa sellest) kanti üle New Kaupthingile. Endise panga vara tuli nimetatud ülekandmise puhul hüvitada vara ja kohustuste vahe summa ulatuses. Kuna selle vahe kindlaks määramine osutus keeruliseks ja aeganõudvaks, andis riik teatava algkapitali ja võttis kohustuse anda vajaduse korral täiendavat kapitali. Seejärel riik kapitaliseeris panga, enne kui 1. detsembril 2009 saavutati lõpuks kokkulepe riigi ja endise panga vahel, mille tulemusena vähendati riigi osalust pangas 100 %-lt 13 %-le (36). Finantsjärelevalveamet käsitleb seda kuupäeva (1. detsember 2009) viieaastase restruktureerimisperioodi algusena, mis kestab kuni 1. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

(78)

Islandi ametiasutuste sekkumist pärast Kaupthing Banki maksejõuetuks muutumist on kirjeldatud eespool ning täpsemalt menetluse algatamise otsuses. Sekkumised võib kokku võtta järgmiselt. Finantsjärelevalveamet omandas Kaupthingi üle kontrolli 9. oktoobril 2008 ning riigisisesed kohustused ja riigisisene vara (suurem osa sellest) kanti üle New Kaupthingile. Endise panga vara tuli nimetatud ülekandmise puhul hüvitada vara ja kohustuste vahe summa ulatuses. Kuna selle vahe kindlaks määramine osutus keeruliseks ja aeganõudvaks, andis riik teatava algkapitali ja võttis kohustuse anda vajaduse korral täiendavat kapitali. Seejärel riik kapitaliseeris panga, enne kui 1. detsembril 2009 saavutati lõpuks kokkulepe riigi ja endise panga vahel, mille tulemusena vähendati riigi osalust pangas 100 %-lt 13 %-le (36). Finantsjärelevalveamet käsitleb seda kuupäeva (1. detsember 2009) viieaastase restruktureerimisperioodi algusena, mis kestab kuni 1. detsembrini 2014.

| (79) | Järgmises jaotises kirjeldatakse üksnes neid riigi sekkumise aspekte, mis kujutavad endast hindamiseks asjakohaseid meetmeid EMP lepingu artikli 61 alusel. |
| --- | --- |

(79)

Järgmises jaotises kirjeldatakse üksnes neid riigi sekkumise aspekte, mis kujutavad endast hindamiseks asjakohaseid meetmeid EMP lepingu artikli 61 alusel.

3.4.1.   Esimese taseme omavahendid

| (80) | Riik andis esimese taseme omavahendeid kaks korda — esimest korda siis, kui loodi New Kaupthing, ja teist korda siis, kui riik kapitaliseeris panga täielikult (ja tagasiulatuvalt), mille järel sõlmiti endise pangaga selle võlausaldajate nimel kokkulepe, mille kohaselt riik säilitas pangas 13 % osaluse. |
| --- | --- |

(80)

Riik andis esimese taseme omavahendeid kaks korda — esimest korda siis, kui loodi New Kaupthing, ja teist korda siis, kui riik kapitaliseeris panga täielikult (ja tagasiulatuvalt), mille järel sõlmiti endise pangaga selle võlausaldajate nimel kokkulepe, mille kohaselt riik säilitas pangas 13 % osaluse.

3.4.1.1.   Algkapital

| (81) | Pärast New Kaupthing Banki loomist 2008. aasta oktoobris andis riik uuele pangale algkapitalina sularahas 775 miljonit Islandi krooni (37) (5 miljonit eurot) ning võttis lisaks kohustuse panustada uude panka kokku kuni 75 miljardit Islandi krooni esimese taseme riskikapitalina vastutasuks kogu selle omakapitali eest. Esimene summa vastab miinimumkapitalile, mida Islandi õiguse kohaselt panga asutamiseks nõutakse. Teine summa arvutati kui 10 % panga kogu riskiga kaalutud vara tõenäolisest hulgast, mis määrati kindlaks esialgse hindamisega. Nimetatud summa jaoks ette nähtud assigneering lisati eelnevalt 2009. aasta riigieelarvesse kui valitsuse vahendite eraldis finantsturgudel erakorraliste olukordadega tegelemiseks. Selle kapitalieraldise eesmärk oli pakkuda asjakohast tagatist panga toimimisele, kuni suudetakse lahendada panga lõpliku rekapitaliseerimisega seotud probleemid, sealhulgas panga algsaldo suurus ja endisele pangale vara ülekandmise eest makstava hüvitise hindamine. |
| --- | --- |

(81)

Pärast New Kaupthing Banki loomist 2008. aasta oktoobris andis riik uuele pangale algkapitalina sularahas 775 miljonit Islandi krooni (37) (5 miljonit eurot) ning võttis lisaks kohustuse panustada uude panka kokku kuni 75 miljardit Islandi krooni esimese taseme riskikapitalina vastutasuks kogu selle omakapitali eest. Esimene summa vastab miinimumkapitalile, mida Islandi õiguse kohaselt panga asutamiseks nõutakse. Teine summa arvutati kui 10 % panga kogu riskiga kaalutud vara tõenäolisest hulgast, mis määrati kindlaks esialgse hindamisega. Nimetatud summa jaoks ette nähtud assigneering lisati eelnevalt 2009. aasta riigieelarvesse kui valitsuse vahendite eraldis finantsturgudel erakorraliste olukordadega tegelemiseks. Selle kapitalieraldise eesmärk oli pakkuda asjakohast tagatist panga toimimisele, kuni suudetakse lahendada panga lõpliku rekapitaliseerimisega seotud probleemid, sealhulgas panga algsaldo suurus ja endisele pangale vara ülekandmise eest makstava hüvitise hindamine.

3.4.1.2.   Kapitalisüst ja 13 %-lise osaluse säilitamine osana endise panga võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppest

| (82) | Islandi valitsus teatas 20. juulil 2009, et on sõlminud Kaupthingi kriisilahenduskomisjoniga vastastikuse mõistmise memorandumi New Kaupthing Banki (mis nimetati alates 21. novembrist 2009 ümber Arion Bankiks) esialgse kapitaliseerimise ja kahe poole vahel makstava hüvitise aluse osas. Valitsus leppis Kaupthingi kriisilahenduskomisjoniga kokku tingimuses, et võlausaldajatele tuleks kriisilahenduskomisjoni kaudu anda võimalus omandada Arion Bankis enamusosalus, et hõlbustada panga sõltumatut arengut. See tähendaks tegelikult, et endine pank annab enamuse kapitalist Arion Bankile, osana hüvitist käsitlevast kokkuleppest. Juhul kui Kaupthing Bank ei vii lõpule aktsiate märkimist Arion Bankis, säilitab valitsus täieliku omandiõiguse. |
| --- | --- |

(82)

Islandi valitsus teatas 20. juulil 2009, et on sõlminud Kaupthingi kriisilahenduskomisjoniga vastastikuse mõistmise memorandumi New Kaupthing Banki (mis nimetati alates 21. novembrist 2009 ümber Arion Bankiks) esialgse kapitaliseerimise ja kahe poole vahel makstava hüvitise aluse osas. Valitsus leppis Kaupthingi kriisilahenduskomisjoniga kokku tingimuses, et võlausaldajatele tuleks kriisilahenduskomisjoni kaudu anda võimalus omandada Arion Bankis enamusosalus, et hõlbustada panga sõltumatut arengut. See tähendaks tegelikult, et endine pank annab enamuse kapitalist Arion Bankile, osana hüvitist käsitlevast kokkuleppest. Juhul kui Kaupthing Bank ei vii lõpule aktsiate märkimist Arion Bankis, säilitab valitsus täieliku omandiõiguse.

| (83) | 14. augustil 2009 teatas valitsus, et on võtnud kohustuse kapitaliseerida Arion Bank 72 miljardi Islandi krooniga esimese taseme omavahenditest riigivõlakirjade vormis, mis annab pangale esimese taseme põhiomavahendite suhtarvuks ligikaudu 12 %. Arion Banki kapitaliseerimine valitsuse poolt toimus 9. oktoobril 2009, hõlmates 71 225 miljoni Islandi krooni suurust rahasüsti pangale tagasiulatuvalt kuni 22. oktoobrini 2008, lisaks esialgsele sularahas antud 775 miljonile Islandi kroonile. Seega oli valitsuse kogu aktsiakapital 72 miljardit Islandi krooni. Lisaks sellele moodustas riigivõlakirjadelt kogunenud intress 9,2 miljardit Islandi krooni. |
| --- | --- |

(83)

14. augustil 2009 teatas valitsus, et on võtnud kohustuse kapitaliseerida Arion Bank 72 miljardi Islandi krooniga esimese taseme omavahenditest riigivõlakirjade vormis, mis annab pangale esimese taseme põhiomavahendite suhtarvuks ligikaudu 12 %. Arion Banki kapitaliseerimine valitsuse poolt toimus 9. oktoobril 2009, hõlmates 71 225 miljoni Islandi krooni suurust rahasüsti pangale tagasiulatuvalt kuni 22. oktoobrini 2008, lisaks esialgsele sularahas antud 775 miljonile Islandi kroonile. Seega oli valitsuse kogu aktsiakapital 72 miljardit Islandi krooni. Lisaks sellele moodustas riigivõlakirjadelt kogunenud intress 9,2 miljardit Islandi krooni.

| (84) | 4. septembril 2009 teatas valitsus, et Arion Banki kapitaliseerimise ja hüvitise aluse osas on saavutatud lõplikud kokkulepped. Kooskõlas 20. juuli 2009. aasta esialgse vastastikuse mõistmise memorandumiga sisaldas kokkulepe peamiselt sätteid kahe alternatiivse kokkuleppe jaoks: kapitaliseerimine endise panga (võlausaldaja) omandiõiguse alusel (ühist kapitaliseerimist käsitlev kokkulepe) või kapitaliseerimine valitsuse omandiõiguse alusel (alternatiivset kapitaliseerimist käsitlev kokkulepe) (38). Endise kokkuleppe alusel oli Kaupthingi võlausaldajatel võimalus omandada (kriisilahenduskomisjoni kaudu) kontroll Arion Banki üle, märkides uut aktsiakapitali. Kuna Arion Bankile üle kantud kohustuste väärtus ületas ülekantud vara väärtuse, pidi Kaupthing maksma uue aktsiakapitali eest endise panga enda varast. Selle hüvitise summaks arvutati 38 miljardit Islandi krooni, kuid seda hinnati regulaarselt ümber konkreetse laenuportfelli tulevase tootluse alusel. Valitsusel oleks Arion Banki lihtaktsiakapitali 13 %-line vähemusosalus. Selleks et täita finantsjärelevalveameti järelevalvega seotud kinnitamise nõuet seoses täiendava 4 % teise taseme omavahenditega, panustaks ka valitsus Arion Banki kapitali allutatud laenu vormis summas 24 miljardit Islandi krooni. |
| --- | --- |

(84)

4. septembril 2009 teatas valitsus, et Arion Banki kapitaliseerimise ja hüvitise aluse osas on saavutatud lõplikud kokkulepped. Kooskõlas 20. juuli 2009. aasta esialgse vastastikuse mõistmise memorandumiga sisaldas kokkulepe peamiselt sätteid kahe alternatiivse kokkuleppe jaoks: kapitaliseerimine endise panga (võlausaldaja) omandiõiguse alusel (ühist kapitaliseerimist käsitlev kokkulepe) või kapitaliseerimine valitsuse omandiõiguse alusel (alternatiivset kapitaliseerimist käsitlev kokkulepe) (38). Endise kokkuleppe alusel oli Kaupthingi võlausaldajatel võimalus omandada (kriisilahenduskomisjoni kaudu) kontroll Arion Banki üle, märkides uut aktsiakapitali. Kuna Arion Bankile üle kantud kohustuste väärtus ületas ülekantud vara väärtuse, pidi Kaupthing maksma uue aktsiakapitali eest endise panga enda varast. Selle hüvitise summaks arvutati 38 miljardit Islandi krooni, kuid seda hinnati regulaarselt ümber konkreetse laenuportfelli tulevase tootluse alusel. Valitsusel oleks Arion Banki lihtaktsiakapitali 13 %-line vähemusosalus. Selleks et täita finantsjärelevalveameti järelevalvega seotud kinnitamise nõuet seoses täiendava 4 % teise taseme omavahenditega, panustaks ka valitsus Arion Banki kapitali allutatud laenu vormis summas 24 miljardit Islandi krooni.

| (85) | 1. detsembril 2009 saavutati kokkulepe ühelt poolt valitsuse ja Arion Banki ning teiselt poolt Kaupthingi kriisilahenduskomisjoni vahel Kaupthingilt uuele pangale üle kantud vara ja kohustustega seotud arvelduste osas. Samal päeval otsustas Kaupthingi kriisilahenduskomisjon kasutada ühist kapitaliseerimist käsitleva kokkuleppega ette nähtud võimalust võtta üle 87 % Arion Banki aktsiakapitalist. Valitsusele jäi ülejäänud 13 % esimese taseme omavahenditest. |
| --- | --- |

(85)

1. detsembril 2009 saavutati kokkulepe ühelt poolt valitsuse ja Arion Banki ning teiselt poolt Kaupthingi kriisilahenduskomisjoni vahel Kaupthingilt uuele pangale üle kantud vara ja kohustustega seotud arvelduste osas. Samal päeval otsustas Kaupthingi kriisilahenduskomisjon kasutada ühist kapitaliseerimist käsitleva kokkuleppega ette nähtud võimalust võtta üle 87 % Arion Banki aktsiakapitalist. Valitsusele jäi ülejäänud 13 % esimese taseme omavahenditest.

| (86) | Kaupthing maksis omandamise eest, kandes oma varast Arion Bankile üle 66 miljardit Islandi krooni. Selleks kasutas Kaupthing sularaha, Islandiga seotud äriklientide laene ja Islandi valitsusega seotud üksustele antud hüpoteeklaenude ja laenude portfelli. Seejärel peatati valitsuse poolne kapitaliseerimine alates 9. oktoobrist 2009 ja Arion Bank tagastas valitsusele 32,6 miljardit Islandi krooni riigivõlakirjades ning emiteeris valitsuse suhtes allutatud võlakirja summale 29,5 miljardit Islandi krooni. |
| --- | --- |

(86)

Kaupthing maksis omandamise eest, kandes oma varast Arion Bankile üle 66 miljardit Islandi krooni. Selleks kasutas Kaupthing sularaha, Islandiga seotud äriklientide laene ja Islandi valitsusega seotud üksustele antud hüpoteeklaenude ja laenude portfelli. Seejärel peatati valitsuse poolne kapitaliseerimine alates 9. oktoobrist 2009 ja Arion Bank tagastas valitsusele 32,6 miljardit Islandi krooni riigivõlakirjades ning emiteeris valitsuse suhtes allutatud võlakirja summale 29,5 miljardit Islandi krooni.

| (87) | Olukord muutus keeruliseks seoses 12 % esimese taseme omavahendite ja täiendava 4 % teise taseme omavahendite piisavuse nõudega, kuna riskivara ülekandmine Arion Bankile tõi kaasa panga riskiga kaalutud vara baasi suurenemise. Kuna Arion Bank rekapitaliseeriti ülekandega, mis suurendas oluliselt riskiga kaalutud vara, oli ühist kapitaliseerimist käsitleva kokkuleppe alusel vaja rohkem kapitali kui valitsuse poolse kapitaliseerimise puhul, mida rahastati üksnes riigivõlakirjadest. Valitsusele tagastatavatest vahenditest tuli esitada teise taseme omavahenditega seotud kohustuse vormis suurem hulk vahendeid kui muul juhul oleks vajalik olnud. Samal põhjusel maksis Kaupthing 87 % aktsiate eest 66 miljardit Islandi krooni esialgu ette nähtud 62,6 miljardi Islandi krooni asemel (st 87 % 72 miljardist Islandi kroonist). Valitsus maksis oma 13 % osaluse eest Arion Bankis 12,2 miljardit Islandi krooni. |
| --- | --- |

(87)

Olukord muutus keeruliseks seoses 12 % esimese taseme omavahendite ja täiendava 4 % teise taseme omavahendite piisavuse nõudega, kuna riskivara ülekandmine Arion Bankile tõi kaasa panga riskiga kaalutud vara baasi suurenemise. Kuna Arion Bank rekapitaliseeriti ülekandega, mis suurendas oluliselt riskiga kaalutud vara, oli ühist kapitaliseerimist käsitleva kokkuleppe alusel vaja rohkem kapitali kui valitsuse poolse kapitaliseerimise puhul, mida rahastati üksnes riigivõlakirjadest. Valitsusele tagastatavatest vahenditest tuli esitada teise taseme omavahenditega seotud kohustuse vormis suurem hulk vahendeid kui muul juhul oleks vajalik olnud. Samal põhjusel maksis Kaupthing 87 % aktsiate eest 66 miljardit Islandi krooni esialgu ette nähtud 62,6 miljardi Islandi krooni asemel (st 87 % 72 miljardist Islandi kroonist). Valitsus maksis oma 13 % osaluse eest Arion Bankis 12,2 miljardit Islandi krooni.

3.4.2.   Teise taseme omavahendite sissemakse

| (88) | Riik andis uuele pangale ka kaks allutatud laenu, et tugevdada selle omakapitali ja likviidsuspositsiooni. Välisvaluutas vääringustatud instrumendi A väärtus oli sel ajal 29,5 miljardit Islandi krooni. Laen oli kapitaliinstrumendi vormis, mis andis Arion Bankile võimaluse emiteerida tagamata allutatud võlakirju. Instrumendi B väärtus oli 6,5 miljardit Islandi krooni ning Arion Bank kasutas seda, et maksta riigile jaotamata kasumit (dividende) kuni ühist kapitaliseerimist käsitleva kokkuleppe jõustumiseni. Valitsuse antud teise taseme omavahendite instrumendid tulenesid vajadusest tagada tugev kapitalistruktuur ning vastasid finantsjärelevalveameti nõuetele. |
| --- | --- |

(88)

Riik andis uuele pangale ka kaks allutatud laenu, et tugevdada selle omakapitali ja likviidsuspositsiooni. Välisvaluutas vääringustatud instrumendi A väärtus oli sel ajal 29,5 miljardit Islandi krooni. Laen oli kapitaliinstrumendi vormis, mis andis Arion Bankile võimaluse emiteerida tagamata allutatud võlakirju. Instrumendi B väärtus oli 6,5 miljardit Islandi krooni ning Arion Bank kasutas seda, et maksta riigile jaotamata kasumit (dividende) kuni ühist kapitaliseerimist käsitleva kokkuleppe jõustumiseni. Valitsuse antud teise taseme omavahendite instrumendid tulenesid vajadusest tagada tugev kapitalistruktuur ning vastasid finantsjärelevalveameti nõuetele.

| (89) | Instrumendi A lõpptähtaeg on kümme aastat alates 30. detsembrist 2009. Instrument sisaldab olemuslikke lõpetamise stiimuleid, mis näevad ette intressimäära tõstmise viie aasta järel. Esimese viie aasta jooksul on intressimäär aastas 400 baaspunkti üle EURIBORi määra, kuid alates viiendast kuni kümnenda aastani on intressimäär 500 baaspunkti üle EURIBORi määra. Instrumendi B lõpptähtaeg on sama, välja arvatud asjaolu, et esimese kolme aasta jooksul on intressimäär aastas 300 baaspunkti üle EURIBORi määra. |
| --- | --- |

(89)

Instrumendi A lõpptähtaeg on kümme aastat alates 30. detsembrist 2009. Instrument sisaldab olemuslikke lõpetamise stiimuleid, mis näevad ette intressimäära tõstmise viie aasta järel. Esimese viie aasta jooksul on intressimäär aastas 400 baaspunkti üle EURIBORi määra, kuid alates viiendast kuni kümnenda aastani on intressimäär 500 baaspunkti üle EURIBORi määra. Instrumendi B lõpptähtaeg on sama, välja arvatud asjaolu, et esimese kolme aasta jooksul on intressimäär aastas 300 baaspunkti üle EURIBORi määra.

3.4.3.   Hoiuste tagamine

| (90) | Et saavutada vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 1997. aasta direktiivile 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (39) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivile 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta, (40)võttis Island vastu hoiuste tagamise ja investeeringute tagamise skeemide seaduse nr 98/1999 ning asutas seeläbi nn hoiustajate ja investeerijate tagatisfondi, mida rahastati igal aastal pankade osamaksetest, mis arvutati asjaomase panga kogu hoiusemahu alusel. |
| --- | --- |

(90)

Et saavutada vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 1997. aasta direktiivile 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (39) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivile 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta, (40)võttis Island vastu hoiuste tagamise ja investeeringute tagamise skeemide seaduse nr 98/1999 ning asutas seeläbi nn hoiustajate ja investeerijate tagatisfondi, mida rahastati igal aastal pankade osamaksetest, mis arvutati asjaomase panga kogu hoiusemahu alusel.

| (91) | Nagu väitsid Islandi ametiasutused, selleks et pakkuda üldsusele täiendavat kindlustunnet seoses hoiuste turvalisusega kriisi korral, hõlmasid Islandi valitsuse pankade päästmise meetmed 2008. aasta sügisel ka riiklikes äri- ja hoiupankades olevate hoiuste täiendavat riigi poolset tagamist, mis jäi väljapoole seaduse nr 98/1999 (millega rakendatakse hoiuste tagamise direktiivi nr 94/19/EÜ ja investeeringute tagamise direktiivi nr 97/9/EÜ) reguleerimisala. |
| --- | --- |

(91)

Nagu väitsid Islandi ametiasutused, selleks et pakkuda üldsusele täiendavat kindlustunnet seoses hoiuste turvalisusega kriisi korral, hõlmasid Islandi valitsuse pankade päästmise meetmed 2008. aasta sügisel ka riiklikes äri- ja hoiupankades olevate hoiuste täiendavat riigi poolset tagamist, mis jäi väljapoole seaduse nr 98/1999 (millega rakendatakse hoiuste tagamise direktiivi nr 94/19/EÜ ja investeeringute tagamise direktiivi nr 97/9/EÜ) reguleerimisala.

| (92) | Peaministri kabinet teatas 6. oktoobri 2008. aasta avalduses, et „Islandi valitsus rõhutab, et riiklikes äri- ja hoiupankades ning nende Islandil asuvates filiaalides olevad hoiused tagatakse täielikult”. Seda teadet kordas praegu ametis oleva peaministri kabinet 2009. aasta veebruaris ja detsembris. Lisaks viidati nimetatud avaldusele eellepingus, mille Islandi valitsus saatis Rahvusvahelisele Valuutafondile (IMF) (mis avaldati majandusministeeriumi ja IMFi veebisaidil) 7. aprillil 2010 (ning seda korrati veel 13. septembri 2010. aasta eellepingus). Eellepingus (mille allkirjastasid Islandi peaminister, rahandusminister, majandusminister ja Islandi keskpanga juhataja) on sätestatud järgmist: „Praegu võtame jätkuvalt kohustuse kaitsta hoiustajaid täielikult, kuid kui finantsstabiilsus on tagatud, kavatseme seda tagatist järk-järgult vähendada”. Lisaks sellele viidatakse 2011. aasta eelarveseaduse ettepaneku riigitagatisi käsitleva jaotise allmärkuses Islandi valitsuse avaldusele, et Islandi pankades olevatel hoiustel on riigi poolne tagatis (41). |
| --- | --- |

(92)

Peaministri kabinet teatas 6. oktoobri 2008. aasta avalduses, et „Islandi valitsus rõhutab, et riiklikes äri- ja hoiupankades ning nende Islandil asuvates filiaalides olevad hoiused tagatakse täielikult”. Seda teadet kordas praegu ametis oleva peaministri kabinet 2009. aasta veebruaris ja detsembris. Lisaks viidati nimetatud avaldusele eellepingus, mille Islandi valitsus saatis Rahvusvahelisele Valuutafondile (IMF) (mis avaldati majandusministeeriumi ja IMFi veebisaidil) 7. aprillil 2010 (ning seda korrati veel 13. septembri 2010. aasta eellepingus). Eellepingus (mille allkirjastasid Islandi peaminister, rahandusminister, majandusminister ja Islandi keskpanga juhataja) on sätestatud järgmist: „Praegu võtame jätkuvalt kohustuse kaitsta hoiustajaid täielikult, kuid kui finantsstabiilsus on tagatud, kavatseme seda tagatist järk-järgult vähendada”. Lisaks sellele viidatakse 2011. aasta eelarveseaduse ettepaneku riigitagatisi käsitleva jaotise allmärkuses Islandi valitsuse avaldusele, et Islandi pankades olevatel hoiustel on riigi poolne tagatis (41).

| (93) | Eespool toodut illustreerib veelgi praeguse majandusministri ja endise rahandusministri (2009–2011) Steingrímur Sigfússoni hiljutine sõnavõtt Islandi parlamendis toimunud arutelul valitsuse kulude üle seoses hoiupanga SpKef ülevõtmisega Landsbankinni poolt. Ministri väitel tuleb sellega seoses meeles pidada riigi avaldust 2008. aasta sügisel, et kõik äri- ja hoiupankades olevad hoiused on turvaliselt kaitstud. „Töö kõigis asutustes on põhinenud sellel (st avaldusel) ning kahjuks on tõde, et see (st SpKefist tulenevad maksed) on üks suurimaid arveid, mida tasub otse riik, et tagada kõigi Suðurnes'i elanike ... ning kõigi SpKefi läänefjordide ning lääne ja loode piirkonna klientide hoiused. Ma ei oota, et keegi arvaks, et nende piirkondade hoiustajaid koheldakse teisiti kui teisi elanikke, seega ei olnud riigil muud valikut” (42). |
| --- | --- |

(93)

Eespool toodut illustreerib veelgi praeguse majandusministri ja endise rahandusministri (2009–2011) Steingrímur Sigfússoni hiljutine sõnavõtt Islandi parlamendis toimunud arutelul valitsuse kulude üle seoses hoiupanga SpKef ülevõtmisega Landsbankinni poolt. Ministri väitel tuleb sellega seoses meeles pidada riigi avaldust 2008. aasta sügisel, et kõik äri- ja hoiupankades olevad hoiused on turvaliselt kaitstud. „Töö kõigis asutustes on põhinenud sellel (st avaldusel) ning kahjuks on tõde, et see (st SpKefist tulenevad maksed) on üks suurimaid arveid, mida tasub otse riik, et tagada kõigi Suðurnes'i elanike ... ning kõigi SpKefi läänefjordide ning lääne ja loode piirkonna klientide hoiused. Ma ei oota, et keegi arvaks, et nende piirkondade hoiustajaid koheldakse teisiti kui teisi elanikke, seega ei olnud riigil muud valikut” (42).

| (94) | Islandi valitsuse väite kohaselt kaotatakse täiendav hoiuste tagatis enne kapitalikontrollide täielikku kaotamist, mis toimub Islandi ametiasutuste teatel kavakohaselt 2013. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(94)

Islandi valitsuse väite kohaselt kaotatakse täiendav hoiuste tagatis enne kapitalikontrollide täielikku kaotamist, mis toimub Islandi ametiasutuste teatel kavakohaselt 2013. aasta lõpus.

3.4.4.   Eriotstarbeline likviidsusvahend

| (95) | Arion Banki valitsuse poolne rahastamine toimus 72 miljardi Islandi krooni süstimisega repotehinguid võimaldavate riigivõlakirjadena vastutasuks panga kogu omakapitali eest. Kaupthing Banki otsus kasutada oma võimalust omandada 87 % panga aktsiatest tähendas siiski, et enamik neid võlakirju tagastati valitsusele. Kaupthing Bank kandis oma varast osa üle Arion Bankile vastutasuks omakapitali eest, mis vähendas märkimisväärselt panga repotehinguid võimaldavat vara ning ohustas panga suutlikkust täita likviidsusreservidega seotud järelevalvealaseid nõudeid. Seda silmas pidades ning võttes arvesse eespool osutatud võimaluse kasutamist Kaupthingi poolt, nõustus valitsus andma Arion Bankile täiendava likviidsusvahendi. Likviidsusvahend formuleeriti allpool kirjeldatud SPRONi vahetuslepingu pikendamisena. |
| --- | --- |

(95)

Arion Banki valitsuse poolne rahastamine toimus 72 miljardi Islandi krooni süstimisega repotehinguid võimaldavate riigivõlakirjadena vastutasuks panga kogu omakapitali eest. Kaupthing Banki otsus kasutada oma võimalust omandada 87 % panga aktsiatest tähendas siiski, et enamik neid võlakirju tagastati valitsusele. Kaupthing Bank kandis oma varast osa üle Arion Bankile vastutasuks omakapitali eest, mis vähendas märkimisväärselt panga repotehinguid võimaldavat vara ning ohustas panga suutlikkust täita likviidsusreservidega seotud järelevalvealaseid nõudeid. Seda silmas pidades ning võttes arvesse eespool osutatud võimaluse kasutamist Kaupthingi poolt, nõustus valitsus andma Arion Bankile täiendava likviidsusvahendi. Likviidsusvahend formuleeriti allpool kirjeldatud SPRONi vahetuslepingu pikendamisena.

3.4.5.   SPRONi vahetusleping

| (96) | Kasutades oma volitusi erakorraliste olukordade seaduse alusel, võttis finantsjärelevalveamet 21. märtsil 2009 kontrolli Reykjavik Savings Banki (SPRON) üle ning kandis enamiku selle hoiustest üle Arion Bankile. Loodi SPRONi omanduses olev äriühing SPRONi vara ja kõigi tagatisõiguste, sealhulgas hüpoteekide, tagatiste ja muude SPRONi nõuetega seotud sarnaste õiguste ülevõtmiseks. Tütarettevõtja Drómi hf võttis üle SPRONi kohustused Arion Banki ees seoses ülekantud hoiustega ning emiteeris Arion Bankile 22. juunil 2009 võlakirja summale 96,7 miljardit Islandi krooni. Kogu SPRONi vara anti võlakirjale tagatiseks, sealhulgas selle osakud Drómis. Siiski ei ole pooled suutnud seni saavutada kokkulepet võlakirjalt makstava intressi osas (43). |
| --- | --- |

(96)

Kasutades oma volitusi erakorraliste olukordade seaduse alusel, võttis finantsjärelevalveamet 21. märtsil 2009 kontrolli Reykjavik Savings Banki (SPRON) üle ning kandis enamiku selle hoiustest üle Arion Bankile. Loodi SPRONi omanduses olev äriühing SPRONi vara ja kõigi tagatisõiguste, sealhulgas hüpoteekide, tagatiste ja muude SPRONi nõuetega seotud sarnaste õiguste ülevõtmiseks. Tütarettevõtja Drómi hf võttis üle SPRONi kohustused Arion Banki ees seoses ülekantud hoiustega ning emiteeris Arion Bankile 22. juunil 2009 võlakirja summale 96,7 miljardit Islandi krooni. Kogu SPRONi vara anti võlakirjale tagatiseks, sealhulgas selle osakud Drómis. Siiski ei ole pooled suutnud seni saavutada kokkulepet võlakirjalt makstava intressi osas (43).

| (97) | 17. juulil 2009 allkirjastatud põhimõttelises kokkuleppes nõustus valitsus hoidma Arion Banki kaitstuna seoses SPRONi võlakirja väärtusega. Pooled leppisid lisaks kokku teha tööd selle nimel, et SPRONi võlakiri oleks Islandi keskpanga rahastamise suhtes tagatisena aktsepteeritav. |
| --- | --- |

(97)

17. juulil 2009 allkirjastatud põhimõttelises kokkuleppes nõustus valitsus hoidma Arion Banki kaitstuna seoses SPRONi võlakirja väärtusega. Pooled leppisid lisaks kokku teha tööd selle nimel, et SPRONi võlakiri oleks Islandi keskpanga rahastamise suhtes tagatisena aktsepteeritav.

| (98) | Valitsus laiendas 3. septembril 2009 Arion Bankile saadetud kirjaga SPRONi vahetuslepingu tingimusi, et need ei hõlmaks üksnes SPRONi hoiuste potentsiaalset väljavoolu, tagades pangale hoiuste ülevõtmise eest hüvitise maksmise, vaid ka finantsjärelevalveameti tingimuste täitmiseks vajalikku likviidsust. Kirjas andis valitsus lubaduse anda riigivõlakirjades kuni 75 miljardit Islandi krooni, kui Kaupthing otsustab kasutada võimalust saada Arion Banki enamusosanikuks. Muudetud vahendiga nähakse ette, et vähem soodsate tingimuste korral võib tagatiseks olla muu vara kui SPRONi võlakiri. Valitsuse kohustus formuleeriti hiljem 21. septembri 2010. aasta kokkuleppes riigivõlakirjade laenamise kohta Arion Bankile tagatisena kasutamiseks (44). Kõnealuse vahendi kehtivus lõpeb 31. detsembril 2014, mis langeb kokku SPRONi võlakirja lõpptähtajaga. Iga vahendist kasutuselevõetud summa on minimaalselt üks miljard Islandi krooni. Riigivõlakirju kasutatakse üksnes laenude tagamiseks Islandi keskpangast saadud tagatise suhtes Arion Banki jaoks likviidsuse saavutamise eesmärgil (45). |
| --- | --- |

(98)

Valitsus laiendas 3. septembril 2009 Arion Bankile saadetud kirjaga SPRONi vahetuslepingu tingimusi, et need ei hõlmaks üksnes SPRONi hoiuste potentsiaalset väljavoolu, tagades pangale hoiuste ülevõtmise eest hüvitise maksmise, vaid ka finantsjärelevalveameti tingimuste täitmiseks vajalikku likviidsust. Kirjas andis valitsus lubaduse anda riigivõlakirjades kuni 75 miljardit Islandi krooni, kui Kaupthing otsustab kasutada võimalust saada Arion Banki enamusosanikuks. Muudetud vahendiga nähakse ette, et vähem soodsate tingimuste korral võib tagatiseks olla muu vara kui SPRONi võlakiri. Valitsuse kohustus formuleeriti hiljem 21. septembri 2010. aasta kokkuleppes riigivõlakirjade laenamise kohta Arion Bankile tagatisena kasutamiseks (44). Kõnealuse vahendi kehtivus lõpeb 31. detsembril 2014, mis langeb kokku SPRONi võlakirja lõpptähtajaga. Iga vahendist kasutuselevõetud summa on minimaalselt üks miljard Islandi krooni. Riigivõlakirju kasutatakse üksnes laenude tagamiseks Islandi keskpangast saadud tagatise suhtes Arion Banki jaoks likviidsuse saavutamise eesmärgil (45).

3.5.   Restruktureerimiskava

| (99) | Islandi ametiasutused esitasid 31. märtsil 2011 Arion Banki restruktureerimiskava ning 26. oktoobril 2011 kõnealuse kava muudatuse. Ajakohastatud restruktureerimiskava esitati 30. aprillil 2012 koos viieaastase äriplaani ja 2012. aasta aprillis koostatud sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandega. Kõnealune aruanne esitati finantsjärelevalveametile 2012. aasta aprillis. |
| --- | --- |

(99)

Islandi ametiasutused esitasid 31. märtsil 2011 Arion Banki restruktureerimiskava ning 26. oktoobril 2011 kõnealuse kava muudatuse. Ajakohastatud restruktureerimiskava esitati 30. aprillil 2012 koos viieaastase äriplaani ja 2012. aasta aprillis koostatud sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandega. Kõnealune aruanne esitati finantsjärelevalveametile 2012. aasta aprillis.

| (100) | Restruktureerimiskavas käsitletakse olulisi elujõulisuse, koormuse jaotamise ja konkurentsimoonutuste piiramisega seotud küsimusi. Restruktureerimiskava kohaselt tegutseb Arion Bank üksnes Islandil ning selle eesmärk on keskenduda traditsioonilistele universaalsetele pangandusteenustele. |
| --- | --- |

(100)

Restruktureerimiskavas käsitletakse olulisi elujõulisuse, koormuse jaotamise ja konkurentsimoonutuste piiramisega seotud küsimusi. Restruktureerimiskava kohaselt tegutseb Arion Bank üksnes Islandil ning selle eesmärk on keskenduda traditsioonilistele universaalsetele pangandusteenustele.

3.5.1.   Restruktureerimiskava kirjeldus

| (101) | Islandi ametiasutused ja pank leiavad, et Arion Banki restruktureerimine tagab selle, et Arion Bank muutub uuesti heas majanduslikus seisus olevaks, hästi rahastatud pangaks, millel on usaldusväärsed kapitali suhtarvud, nii et ta saab säilitada oma rolli reaalmajandusele laenu andjana. Restruktureerimiskavas oleva teabe ja ameti küsimustele saadetud vastuste põhjal on võimalik saavutada see järgmiste meetmete abil:






  i) | pikaajalise strateegilise suuna seadmine, tehingute vähendamine ja riskipositsiooni piiramine; |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandi ametiasutused ja pank leiavad, et Arion Banki restruktureerimine tagab selle, et Arion Bank muutub uuesti heas majanduslikus seisus olevaks, hästi rahastatud pangaks, millel on usaldusväärsed kapitali suhtarvud, nii et ta saab säilitada oma rolli reaalmajandusele laenu andjana. Restruktureerimiskavas oleva teabe ja ameti küsimustele saadetud vastuste põhjal on võimalik saavutada see järgmiste meetmete abil:

i)

pikaajalise strateegilise suuna seadmine, tehingute vähendamine ja riskipositsiooni piiramine;

| ii) | tugeva kapitalipositsiooni ja rahuldava kasumlikkuse saavutamine ja hoidmine; |
| --- | --- |

ii)

tugeva kapitalipositsiooni ja rahuldava kasumlikkuse saavutamine ja hoidmine;

| iii) | usaldusväärse likviidsuspositsiooni säilitamine ja rahastamisstruktuuri parandamine; |
| --- | --- |

iii)

usaldusväärse likviidsuspositsiooni säilitamine ja rahastamisstruktuuri parandamine;

| iv) | kodumajapidamistele ja äriühingutele antavate laenude portfelli restruktureerimine; |
| --- | --- |

iv)

kodumajapidamistele ja äriühingutele antavate laenude portfelli restruktureerimine;

| v) | välisvaluuta tasakaalustamatuse piiramine; |
| --- | --- |

v)

välisvaluuta tasakaalustamatuse piiramine;

| vi) | filiaalivõrgu ratsionaliseerimine ja kulutõhususe saavutamine. |
| --- | --- |

vi)

filiaalivõrgu ratsionaliseerimine ja kulutõhususe saavutamine.

| (102) | Enne restruktureerimiskava üksikasjalikumat kirjeldamist on asjakohane esitada lühidalt panga seisukoht selle kohta, kuidas Arion Banki restruktureerimiskavas käsitletakse puudusi, mis aitasid kaasa Kaupthingi kokkuvarisemisele. Sellega seoses rõhutati, et kuigi Arion Banki tehingud põhinevad riigisisestel tehingutel ja Kaupthing Banki varal, on see siiski uus pank, millel on Kaupthingist erinevad ärieesmärgid ning omandiline kuuluvus, juhatus ja juhtimisstiil. Arion Banki praegune juhtkond on tegelikult väitnud, et ta ei saa spekuleerida Kaupthingi konkreetsete puuduste või kokkuvarisemise üle. Muul juhul viitab Arion Bank seoses Kaupthing Banki kokkuvarisemise põhjustega esiteks eespool toodud eriuurimiskomisjoni aruandele. Teiseks viidatakse sellele, et pärast Kaupthingi kokkuvarisemist on võetud meetmeid infrastruktuuri tugevdamiseks pärast finantsjärelevalveameti poolset riski- ja haldusjuhtimise hindamist. |
| --- | --- |

(102)

Enne restruktureerimiskava üksikasjalikumat kirjeldamist on asjakohane esitada lühidalt panga seisukoht selle kohta, kuidas Arion Banki restruktureerimiskavas käsitletakse puudusi, mis aitasid kaasa Kaupthingi kokkuvarisemisele. Sellega seoses rõhutati, et kuigi Arion Banki tehingud põhinevad riigisisestel tehingutel ja Kaupthing Banki varal, on see siiski uus pank, millel on Kaupthingist erinevad ärieesmärgid ning omandiline kuuluvus, juhatus ja juhtimisstiil. Arion Banki praegune juhtkond on tegelikult väitnud, et ta ei saa spekuleerida Kaupthingi konkreetsete puuduste või kokkuvarisemise üle. Muul juhul viitab Arion Bank seoses Kaupthing Banki kokkuvarisemise põhjustega esiteks eespool toodud eriuurimiskomisjoni aruandele. Teiseks viidatakse sellele, et pärast Kaupthingi kokkuvarisemist on võetud meetmeid infrastruktuuri tugevdamiseks pärast finantsjärelevalveameti poolset riski- ja haldusjuhtimise hindamist.

| (103) | Arion Banki väite kohaselt on pangas nimetatud hindamisele vastamiseks võetud meetmetest eriti asjakohased kaks projekti. Esiteks projekt, mis käsitleb suuri ja seotud riskipositsioone. On väidetud, et Kaupthingil oli formaalne arusaam seotud riskipositsioonide käsitlemisest, mis võimaldas tal anda laenu seotud pooltele rohkem kui 25 % riskikapitalist, mis on seadusjärgne ülemmäär. Selle projekti abil laiendas Arion Bank seotud poolte määratlusi ning kohaldab sellega seoses rangemaid protsesse, juhul kui Arion Banki riskijuhtimisasutusel on vaidluse korral otsuse tegemise õigus. Suurte riskikontsentratsioonide üle teostatakse ranget järelevalvet ja nende kohta antakse aru osana laenuandmise protsessist, ning juhul, kui laenu andmise tulemusel tekiks suur riskikontsentratsioon, esitatakse eriaruanne. Finantseerimisasutusi käsitlevatesse Islandi õigusaktidesse pärast kriisi tehtud muudatused on oluliselt piiranud pankade võimet laenata seotud pooltele. Omanikele või võtmetöötajatele laenamine ei tohi enam ületada 1 % riskikapitalist ning seda võib teha üksnes kvaliteetse tagatise vastu. |
| --- | --- |

(103)

Arion Banki väite kohaselt on pangas nimetatud hindamisele vastamiseks võetud meetmetest eriti asjakohased kaks projekti. Esiteks projekt, mis käsitleb suuri ja seotud riskipositsioone. On väidetud, et Kaupthingil oli formaalne arusaam seotud riskipositsioonide käsitlemisest, mis võimaldas tal anda laenu seotud pooltele rohkem kui 25 % riskikapitalist, mis on seadusjärgne ülemmäär. Selle projekti abil laiendas Arion Bank seotud poolte määratlusi ning kohaldab sellega seoses rangemaid protsesse, juhul kui Arion Banki riskijuhtimisasutusel on vaidluse korral otsuse tegemise õigus. Suurte riskikontsentratsioonide üle teostatakse ranget järelevalvet ja nende kohta antakse aru osana laenuandmise protsessist, ning juhul, kui laenu andmise tulemusel tekiks suur riskikontsentratsioon, esitatakse eriaruanne. Finantseerimisasutusi käsitlevatesse Islandi õigusaktidesse pärast kriisi tehtud muudatused on oluliselt piiranud pankade võimet laenata seotud pooltele. Omanikele või võtmetöötajatele laenamine ei tohi enam ületada 1 % riskikapitalist ning seda võib teha üksnes kvaliteetse tagatise vastu.

| (104) | Teiseks kontrollitakse põhjalikumalt ristosalust ja kaudseid riskipositsioone. Kaupthing andis väidetavalt laenu oma aktsiate vastu, mis oli kindlasti riskantne ja ületas tõenäoliselt Islandi äriühingu seaduses sätestatud piirmäärasid. Islandi õigusaktidesse tehtud muudatused ei võimalda nüüd anda laenu oma aktsiate vastu ega sõlmida lepinguid, kui oma aktsiatega kaasneb risk. |
| --- | --- |

(104)

Teiseks kontrollitakse põhjalikumalt ristosalust ja kaudseid riskipositsioone. Kaupthing andis väidetavalt laenu oma aktsiate vastu, mis oli kindlasti riskantne ja ületas tõenäoliselt Islandi äriühingu seaduses sätestatud piirmäärasid. Islandi õigusaktidesse tehtud muudatused ei võimalda nüüd anda laenu oma aktsiate vastu ega sõlmida lepinguid, kui oma aktsiatega kaasneb risk.

Restruktureerimiskava prognoosid

| (105) | Restruktureerimiskava on emaettevõtja jaoks koostatud sisekapitali adekvaatsuse hindamise raames ning selles on võetud arvesse ka tütarettevõtjatele avalduvat mõju. See põhineb real üldistel majandusprognoosidel, mis moodustavad majandusliku aluse allpool esitatud baasstsenaariumile ja stressistsenaariumidele. |
| --- | --- |

(105)

Restruktureerimiskava on emaettevõtja jaoks koostatud sisekapitali adekvaatsuse hindamise raames ning selles on võetud arvesse ka tütarettevõtjatele avalduvat mõju. See põhineb real üldistel majandusprognoosidel, mis moodustavad majandusliku aluse allpool esitatud baasstsenaariumile ja stressistsenaariumidele.

| (106) | Prognoosid sisaldavad järgmist.






  — | Panga tegevuskeskkonna majanduslik, poliitiline ja õiguslik ebakindlus on endiselt suur ja mõjutab pikaajalisi prognoose. Seepärast ei ole panga tegevuses prognoositud suuri muudatusi. |
| --- | --- | --- |

(106)

Prognoosid sisaldavad järgmist.

—

Panga tegevuskeskkonna majanduslik, poliitiline ja õiguslik ebakindlus on endiselt suur ja mõjutab pikaajalisi prognoose. Seepärast ei ole panga tegevuses prognoositud suuri muudatusi.

| — | Makromajanduslikud prognoosid põhinevad Arion Banki uuringuosakonna prognoosidel ja sisaldavad järgmisi võtmemuutujaid.

  Tabel 3


  Arion Banki uuringuosakonna majandusprognoos









  Protsendimäära muutumine võrreldes eelneva aastaga | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP kasv | 3,0 | 3,9 | 3,5 |
| Töötus | 6,2 | 5,3 | 4,9 |
| Inflatsioon | 5,5 | 6,1 | 5,9 |
| Reibor (46) | 4,9 | 5,8 | 5,6 |
| Libor | 0,5 | 0,5 | 0,5 |
| Euribor | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| Töötasud | 9,2 | 9,7 | 8,4 |
| ISK vahetuskursi indeks (TWI (47)) | 4,9 | 5,0 | 5,0 |

—

Makromajanduslikud prognoosid põhinevad Arion Banki uuringuosakonna prognoosidel ja sisaldavad järgmisi võtmemuutujaid.

Tabel 3

Arion Banki uuringuosakonna majandusprognoos

Protsendimäära muutumine võrreldes eelneva aastaga

2012

2013

2014

SKP kasv

3,0

3,9

3,5

Töötus

6,2

5,3

4,9

Inflatsioon

5,5

6,1

5,9

Reibor (46)

4,9

5,8

5,6

Libor

0,5

0,5

0,5

Euribor

1,0

1,0

1,0

Töötasud

9,2

9,7

8,4

ISK vahetuskursi indeks (TWI (47))

4,9

5,0

5,0

| — | Pank teeb prognoose ka näiteks oma turupositsiooni, võimaluste ja ohtude, siseinfo ja turuarengu kohta, sealhulgas põhieelduste alusel (48). |
| --- | --- |

—

Pank teeb prognoose ka näiteks oma turupositsiooni, võimaluste ja ohtude, siseinfo ja turuarengu kohta, sealhulgas põhieelduste alusel (48).

| — | Oodatakse püsivat kasvu, mille tekitab peamiselt tarbimine (49). |
| --- | --- |

—

Oodatakse püsivat kasvu, mille tekitab peamiselt tarbimine (49).

| — | Tarbimist turgutatakse endiselt erimeetmete abil (pensioni väljavõtmine, välisvaluutas antavate laenude ümberarvestamine jne). Lisaks aitab elamuhindade kasv kaasa jõukuse kasvule elamusektoris. Tarbimist aitab suurendada ka töötuse langus. |
| --- | --- |

—

Tarbimist turgutatakse endiselt erimeetmete abil (pensioni väljavõtmine, välisvaluutas antavate laenude ümberarvestamine jne). Lisaks aitab elamuhindade kasv kaasa jõukuse kasvule elamusektoris. Tarbimist aitab suurendada ka töötuse langus.

| — | 2008. aastal puhkenud finantskriisist alates on investeeringud moodustanud 50 aasta kõige madalama osakaalu SKPst, kuid peaks kõigi eelduste kohaselt järelejäänud restruktureerimisperioodil järk-järgult kasvama. |
| --- | --- |

—

2008. aastal puhkenud finantskriisist alates on investeeringud moodustanud 50 aasta kõige madalama osakaalu SKPst, kuid peaks kõigi eelduste kohaselt järelejäänud restruktureerimisperioodil järk-järgult kasvama.

| — | Et investeerimisalased prognoosid on paranenud, ootab pank laenunõudluse ja seega laenuportfelli kasvu restruktureerimisperioodil. |
| --- | --- |

—

Et investeerimisalased prognoosid on paranenud, ootab pank laenunõudluse ja seega laenuportfelli kasvu restruktureerimisperioodil.

| — | Import kasvab rohkem kui eksport, kuid tasakaalustub prognoosiperioodi lõpuks. |
| --- | --- |

—

Import kasvab rohkem kui eksport, kuid tasakaalustub prognoosiperioodi lõpuks.

| — | Inflatsiooni- ja intressimääradel on oluline roll panga äri- ja restruktureerimiskavas (50). Ennustatakse kõrge inflatsiooni püsimist kogu prognoosiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

—

Inflatsiooni- ja intressimääradel on oluline roll panga äri- ja restruktureerimiskavas (50). Ennustatakse kõrge inflatsiooni püsimist kogu prognoosiperioodi jooksul.

| — | Prognoosis pakutakse Islandi krooni väärtuse languseks keskmiselt 5 %. |
| --- | --- |

—

Prognoosis pakutakse Islandi krooni väärtuse languseks keskmiselt 5 %.

| — | Arion Bank väljendab kahtlust kapitalikontrollide kaotamisega seotud strateegia suhtes ning ennustab kapitalikontrollide püsimist prognoosiperioodil (51). |
| --- | --- |

—

Arion Bank väljendab kahtlust kapitalikontrollide kaotamisega seotud strateegia suhtes ning ennustab kapitalikontrollide püsimist prognoosiperioodil (51).

i)   Pikaajalise strateegilise suuna kehtestamine, tehingute vähendamine ja riskipositsiooni piiramine

| (107) | 13 riigis tegutsevast Põhja-Euroopa pangast kiirelt vaid Islandil tegutsevaks pangaks muutunud Arion Bankil oli lugematu arv nii pangasiseseid kui ka -väliseid keerulisi probleeme, mis vajasid käsitlemist ja lahendamist. Üks selliseid oli Kauphtingist Arion Banki üle kantud vara ümberhindlus. Lisaks tuli vähendada infrastruktuuri ning pank pidi kohanema uue majandusliku reaalsusega — paljude ettevõtjate, eraisikute ja majapidamiste äkiliste tõsiste raskustega oma võlgu tasuda. |
| --- | --- |

(107)

13 riigis tegutsevast Põhja-Euroopa pangast kiirelt vaid Islandil tegutsevaks pangaks muutunud Arion Bankil oli lugematu arv nii pangasiseseid kui ka -väliseid keerulisi probleeme, mis vajasid käsitlemist ja lahendamist. Üks selliseid oli Kauphtingist Arion Banki üle kantud vara ümberhindlus. Lisaks tuli vähendada infrastruktuuri ning pank pidi kohanema uue majandusliku reaalsusega — paljude ettevõtjate, eraisikute ja majapidamiste äkiliste tõsiste raskustega oma võlgu tasuda.

| (108) | Paljud uue panga probleemid olid seega vahetult seotud selle asutamise aegse ümbritseva keskkonnaga. Riigisisese vara ja kohustuste ülekandmine Kaupthingi valdusest Arion Bankile tekitas pangale teatavaid ebasoodsaid riskipositsioone. Panga tegevuse kohandamiseks uue majandusliku reaalsusega toimunud laiaulatuslike pingutuste tulemusel saavutati märkimisväärset edu panga riskipositsiooni vähendamisega kontrolli all hoitavale tasemele. Keskenduti järgmisele:






  — | probleemsete laenudega seotud võlgade sissenõudmine (52); |
| --- | --- | --- |

(108)

Paljud uue panga probleemid olid seega vahetult seotud selle asutamise aegse ümbritseva keskkonnaga. Riigisisese vara ja kohustuste ülekandmine Kaupthingi valdusest Arion Bankile tekitas pangale teatavaid ebasoodsaid riskipositsioone. Panga tegevuse kohandamiseks uue majandusliku reaalsusega toimunud laiaulatuslike pingutuste tulemusel saavutati märkimisväärset edu panga riskipositsiooni vähendamisega kontrolli all hoitavale tasemele. Keskenduti järgmisele:

—

probleemsete laenudega seotud võlgade sissenõudmine (52);

| — | rahvusvääringu tasakaalustamatuse vähendamine (53); |
| --- | --- |

—

rahvusvääringu tasakaalustamatuse vähendamine (53);

| — | suur- ja seotud klientide kätte krediidi koondumise vähendamine (54); |
| --- | --- |

—

suur- ja seotud klientide kätte krediidi koondumise vähendamine (54);

| — | kapitali taseme suurendamine (55); |
| --- | --- |

—

kapitali taseme suurendamine (55);

| — | tähtajahoiuste kasvatamine ja alternatiivsete rahastamisallikate tagamine (56); |
| --- | --- |

—

tähtajahoiuste kasvatamine ja alternatiivsete rahastamisallikate tagamine (56);

| — | tarbijahinnaindeksi tasakaalutusest tuleneva inflatsiooniriski vähendamine (57). |
| --- | --- |

—

tarbijahinnaindeksi tasakaalutusest tuleneva inflatsiooniriski vähendamine (57).

| (109) | 2010. aasta jooksul määrati kindlaks panga pikaajaline strateegiline suund. Arion Banki kohaselt on panga kliendiportfell liikumas kehtestatud eesmärgi — suhtepanganduse saavutamise — poole ning usutakse, et selline pangandusmudel on täielikult saavutatav. |
| --- | --- |

(109)

2010. aasta jooksul määrati kindlaks panga pikaajaline strateegiline suund. Arion Banki kohaselt on panga kliendiportfell liikumas kehtestatud eesmärgi — suhtepanganduse saavutamise — poole ning usutakse, et selline pangandusmudel on täielikult saavutatav.

| (110) | Alates panga asutamisest on lihtsustatud selle organisatsioonilist struktuuri, (58) samuti on võetud kasutusele ühingujuhtimise tavad, millega tagatakse avatus, läbipaistvus ja suurem vastutustunne. Tõhustatud on tugiosakondade, eeskätt riskijuhtimisosakonna rolli ja funktsioone. Nimetatud osakond on sõltumatu keskosakond, kes annab aru vahetult tegevdirektorile. Tegevdirektor ja juhatus vastutavad panga riskivalmiduse kindlaksmääramise ja haldamise eest. Riskivalmidus väljendub riskipositsiooni piirmäärades ja sihtväärtustes, mille üle teostab järelevalvet riskijuhtimise osakond, kes annab oma tähelepanekute kohta korrapäraselt aru tegevdirektorile ja juhatusele. |
| --- | --- |

(110)

Alates panga asutamisest on lihtsustatud selle organisatsioonilist struktuuri, (58) samuti on võetud kasutusele ühingujuhtimise tavad, millega tagatakse avatus, läbipaistvus ja suurem vastutustunne. Tõhustatud on tugiosakondade, eeskätt riskijuhtimisosakonna rolli ja funktsioone. Nimetatud osakond on sõltumatu keskosakond, kes annab aru vahetult tegevdirektorile. Tegevdirektor ja juhatus vastutavad panga riskivalmiduse kindlaksmääramise ja haldamise eest. Riskivalmidus väljendub riskipositsiooni piirmäärades ja sihtväärtustes, mille üle teostab järelevalvet riskijuhtimise osakond, kes annab oma tähelepanekute kohta korrapäraselt aru tegevdirektorile ja juhatusele.

| (111) | Finantsjärelevalveamet määras Arion Banki Reykjavík Savings Banki (SPRON) kõigi hoiuste kohustuste ülevõtjaks. 2009. aasta mais omandas Arion Bank koos kogu vara ja kohustustega (nagu hoiused) Mýrasýsla Savings Banki SPM (59). Nimetatud kaks tehingut tõid pangale juurde 22 000 uut klienti, suurendamata panga olemasolevat filiaalivõrku. |
| --- | --- |

(111)

Finantsjärelevalveamet määras Arion Banki Reykjavík Savings Banki (SPRON) kõigi hoiuste kohustuste ülevõtjaks. 2009. aasta mais omandas Arion Bank koos kogu vara ja kohustustega (nagu hoiused) Mýrasýsla Savings Banki SPM (59). Nimetatud kaks tehingut tõid pangale juurde 22 000 uut klienti, suurendamata panga olemasolevat filiaalivõrku.

| (112) | 22. detsembril 2011 omandas Arion Bank endise Kaupthingi Mortgages Institutional Investor Fundi KMIIF (praegu Arion Bank Mortgages Institutional Investor Fund, AMIIF) (60). |
| --- | --- |

(112)

22. detsembril 2011 omandas Arion Bank endise Kaupthingi Mortgages Institutional Investor Fundi KMIIF (praegu Arion Bank Mortgages Institutional Investor Fund, AMIIF) (60).

| (113) | 2012. aastal liitus Arion Bankiga täielikult panga omandis olev tütarettevõtja Verdis, kelle põhitegevusala oli väärtpaberite hoiustamine. [...]. |
| --- | --- |

(113)

2012. aastal liitus Arion Bankiga täielikult panga omandis olev tütarettevõtja Verdis, kelle põhitegevusala oli väärtpaberite hoiustamine. [...].

ii)   Tugeva kapitalipositsiooni ning rahuldava kasumlikkuse saavutamine ja hoidmine

| (114) | Nagu näha tabelist 4, on Arion Bank olnud asutamisest peale kasumlik ning panga omakapitali investeeringute tulusus jäänud vahemikku 10,5–16,7 %.

  Tabel 4


  Finantsülevaade 2009–2011 ning prognoos 2012–2014


  (Andmed käsitlevad emaettevõtjat. Tütarettevõtjate mõju on arvestatud muu sissetulekuna. Summad on esitatud miljonites Islandi kroonides) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netointressitulu | 14 258 | 24 440 | 25 480 | [...] | [...] | [...] |
| Laenude väärtuse muutumine | 9 642 | 29 722 | 20 037 | [...] | [...] | [...] |
| Vahendustasu | 3 914 | 3 379 | 4 454 | [...] | [...] | [...] |
| Netofinantsulu | 13 460 | – 5 681 | 1 223 | [...] | [...] | [...] |
| Muu tulu | 1 713 | 1 047 | 4 364 | [...] | [...] | [...] |
| Tulud kokku | 42 988 | 52 908 | 55 559 | [...] | [...] | [...] |
| Tegevuskulud | – 13 133 | – 14 226 | – 15 791 | [...] | [...] | [...] |
| Väärtus | – 14 470 | – 23 067 | – 26 582 | [...] | [...] | [...] |
| Maksueelne puhastulu | 15 384 | 15 614 | 13 186 | [...] | [...] | [...] |
| Maksud ja pangamaks | – 2 414 | – 2 897 | – 2 692 | [...] | [...] | [...] |
| Puhastulu | 12 971 | 12 717 | 10 494 | [...] | [...] | [...] |
| Omakapitali investeeringute tulusus | 16,7 % | 13,4 % | 10,5 % | [10-20] % | [5-15] % | [5-15] % |
| Netointressimarginaal | ... | ... | 3,6 % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Kulude ja tulude suhe | ... | ... | 44,8 % | [...] % | [...] % | [...] % |

(114)

Nagu näha tabelist 4, on Arion Bank olnud asutamisest peale kasumlik ning panga omakapitali investeeringute tulusus jäänud vahemikku 10,5–16,7 %.

Tabel 4

Finantsülevaade 2009–2011 ning prognoos 2012–2014

(Andmed käsitlevad emaettevõtjat. Tütarettevõtjate mõju on arvestatud muu sissetulekuna. Summad on esitatud miljonites Islandi kroonides)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Netointressitulu

14 258

24 440

25 480

[...]

[...]

[...]

Laenude väärtuse muutumine

9 642

29 722

20 037

[...]

[...]

[...]

Vahendustasu

3 914

3 379

4 454

[...]

[...]

[...]

Netofinantsulu

13 460

– 5 681

1 223

[...]

[...]

[...]

Muu tulu

1 713

1 047

4 364

[...]

[...]

[...]

Tulud kokku

42 988

52 908

55 559

[...]

[...]

[...]

Tegevuskulud

– 13 133

– 14 226

– 15 791

[...]

[...]

[...]

Väärtus

– 14 470

– 23 067

– 26 582

[...]

[...]

[...]

Maksueelne puhastulu

15 384

15 614

13 186

[...]

[...]

[...]

Maksud ja pangamaks

– 2 414

– 2 897

– 2 692

[...]

[...]

[...]

Puhastulu

12 971

12 717

10 494

[...]

[...]

[...]

Omakapitali investeeringute tulusus

16,7 %

13,4 %

10,5 %

[10-20] %

[5-15] %

[5-15] %

Netointressimarginaal

...

...

3,6 %

[...] %

[...] %

[...] %

Kulude ja tulude suhe

...

...

44,8 %

[...] %

[...] %

[...] %

| (115) | Ajavahemikus 2009–2011 oli kasumiaruanne väga sõltuv erakorralistest kirjetest, eeskätt laenude väärtuse muutumisest. Islandi ametiasutused on esitanud teabe endisest pangast üle võetud kõikide laenude ja diskontode kohta (61). Ülekantud laenude nimiväärtus kokku oli 1 230 miljardit Islandi krooni, arvestuslik väärtus 459 miljardit Islandi krooni. Diskonto kokku oli seega umbes 771 miljardit Islandi krooni. Võimaluse korral hinnati laenud ümber, mis viis laenude väärtuse muutumiseni, nagu on näidatud tabelis 4 (62). Järelejäänud restruktureerimisperioodiks on siiski prognoositud praktiliselt olematut laenude väärtuse muutumist. Seega ei sõltu panga kasumlikkus edaspidi enam nimetatud erakorralisest mõjurist. |
| --- | --- |

(115)

Ajavahemikus 2009–2011 oli kasumiaruanne väga sõltuv erakorralistest kirjetest, eeskätt laenude väärtuse muutumisest. Islandi ametiasutused on esitanud teabe endisest pangast üle võetud kõikide laenude ja diskontode kohta (61). Ülekantud laenude nimiväärtus kokku oli 1 230 miljardit Islandi krooni, arvestuslik väärtus 459 miljardit Islandi krooni. Diskonto kokku oli seega umbes 771 miljardit Islandi krooni. Võimaluse korral hinnati laenud ümber, mis viis laenude väärtuse muutumiseni, nagu on näidatud tabelis 4 (62). Järelejäänud restruktureerimisperioodiks on siiski prognoositud praktiliselt olematut laenude väärtuse muutumist. Seega ei sõltu panga kasumlikkus edaspidi enam nimetatud erakorralisest mõjurist.

| (116) | Finantsjärelevalveameti poolt Arion Bankile panga tegevusloa saamise eeltingimusena kehtestatud kapitalinõuded olid 12 % esimese taseme omavahendeid ja 16 % kogukapitali (kapitali adekvaatsuse määr). Panga kapitalipoliitika on keskendunud tugeva regulatiivse kapitali säilitamisele panga arengu toetamiseks ning regulatiivse kapitali nõuetele vastamiseks ka ebastabiilsetel aegadel. Pikaajalise kapitali kavandamise puhul lähtutakse pangas praegu esimese taseme omavahendite määra puhul minimaalsest võrdlusalusest [...] % ning kapitali adekvaatsuse määrast kokku [...] %. Panga kapitalipositsioon on ajavahemikus 2009–2011 järk-järgult tugevnenud ning ületatud on nii finantsjärelevalveameti kapitalinõuded kui ka panga sise-eesmärgid. 2011. aasta lõpus oli panga kapitali adekvaatsuse määr 20,5 % ja esimese taseme omavahendite määr 15,7 %.

  Tabel 5


  Aastalõpu kapitalimäärad 2009–2011 ning prognoos 2012–2014.


  (Andmed käsitlevad emaettevõtjat. Tütarettevõtjate mõju on arvestatud muu sissetulekuna. Summad on esitatud miljonites Islandi kroonides.) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esimese taseme omavahendid | 88 302 | 98 715 | 106 459 | [...] | [...] | [...] |
| Teise taseme omavahendid | 29 543 | 26 257 | 32 105 | [...] | [...] | [...] |
| Kapital kokku | 117 845 | 124 972 | 138 564 | [...] | [...] | [...] |
| Riskiga kaalutud vara | 685 702 | 678 563 | 675 998 | [...] | [...] | [...] |
| Esimese taseme omavahendid | 12,9 % | 14,5 % | 15,7 % | [15–20] % | [15–20] % | [15–20] % |
| Kapitali adekvaatsuse määr | 17,2 % | 18,4 % | 20,5 % | [20–25] % | [20–25] % | [20–25] % |

(116)

Finantsjärelevalveameti poolt Arion Bankile panga tegevusloa saamise eeltingimusena kehtestatud kapitalinõuded olid 12 % esimese taseme omavahendeid ja 16 % kogukapitali (kapitali adekvaatsuse määr). Panga kapitalipoliitika on keskendunud tugeva regulatiivse kapitali säilitamisele panga arengu toetamiseks ning regulatiivse kapitali nõuetele vastamiseks ka ebastabiilsetel aegadel. Pikaajalise kapitali kavandamise puhul lähtutakse pangas praegu esimese taseme omavahendite määra puhul minimaalsest võrdlusalusest [...] % ning kapitali adekvaatsuse määrast kokku [...] %. Panga kapitalipositsioon on ajavahemikus 2009–2011 järk-järgult tugevnenud ning ületatud on nii finantsjärelevalveameti kapitalinõuded kui ka panga sise-eesmärgid. 2011. aasta lõpus oli panga kapitali adekvaatsuse määr 20,5 % ja esimese taseme omavahendite määr 15,7 %.

Tabel 5

Aastalõpu kapitalimäärad 2009–2011 ning prognoos 2012–2014.

(Andmed käsitlevad emaettevõtjat. Tütarettevõtjate mõju on arvestatud muu sissetulekuna. Summad on esitatud miljonites Islandi kroonides.)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Esimese taseme omavahendid

88 302

98 715

106 459

[...]

[...]

[...]

Teise taseme omavahendid

29 543

26 257

32 105

[...]

[...]

[...]

Kapital kokku

117 845

124 972

138 564

[...]

[...]

[...]

Riskiga kaalutud vara

685 702

678 563

675 998

[...]

[...]

[...]

Esimese taseme omavahendid

12,9 %

14,5 %

15,7 %

[15–20] %

[15–20] %

[15–20] %

Kapitali adekvaatsuse määr

17,2 %

18,4 %

20,5 %

[20–25] %

[20–25] %

[20–25] %

| (117) | 2012. aasta aprillis esitatud sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandes märkis pank oma riskipositsiooni katmiseks kapitalivajaduseks [...] miljardit Islandi krooni. Panga regulatiivne kapital moodustab [...] miljardit Islandi krooni, seega on kapitalipuhver [...] miljardit Islandi krooni. Võttes aluseks riskiga kaalutud vara, on kapitalimäär [...] %. |
| --- | --- |

(117)

2012. aasta aprillis esitatud sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandes märkis pank oma riskipositsiooni katmiseks kapitalivajaduseks [...] miljardit Islandi krooni. Panga regulatiivne kapital moodustab [...] miljardit Islandi krooni, seega on kapitalipuhver [...] miljardit Islandi krooni. Võttes aluseks riskiga kaalutud vara, on kapitalimäär [...] %.

| (118) | Arion Banki poliitika kohaselt hoiduti dividendide väljamaksmisest enne 2013. aastat. Seda poliitikat saab muuta üksnes finantsjärelevalveameti kooskõlastusel ning vaid juhul, kui Arion Bank ja finantsjärelevalveamet järeldavad ühiselt, et Islandi majanduses on saavutatud jätkusuutlik pööre. |
| --- | --- |

(118)

Arion Banki poliitika kohaselt hoiduti dividendide väljamaksmisest enne 2013. aastat. Seda poliitikat saab muuta üksnes finantsjärelevalveameti kooskõlastusel ning vaid juhul, kui Arion Bank ja finantsjärelevalveamet järeldavad ühiselt, et Islandi majanduses on saavutatud jätkusuutlik pööre.

iii)   Usaldusväärse likviidsuspositsiooni säilitamine ja rahastamisstruktuuri parandamine

| (119) | Seoses likviidsusega nõuab finantsjärelevalveamet tagatud likviidsusreservide olemasolu, millest vähemalt 20 % moodustavad hoiused, samuti tähtajatute hoiuste sularahareservi määraga 5 %. Lisaks kehtestab krediidiasutuste likviidsuse eeskirju Islandi keskpank (63) ning selle kohaselt klassifitseeritakse krediidiasutuste likviidsed varad ja kohustused liigi ja lõpptähtaja ning riskiga kaalutud väärtuse järgi. Krediidiasutustel peab olema kuu aja jooksul, järgmisel kuul ja kuni kolm kuud likviidset vara rohkem kui kohustusi. Eeskirjades sätestatakse ka teatava stressitesti läbiviimine, mis seisneb diskonto kohaldamises omakapitali eri kirjete suhtes, kuid mille puhul eeldatakse ühelt poolt kõikide kohustuste täitmist lõpptähtaja alusel ja teiselt poolt muude kohustuste teatavate osade, nagu näiteks hoiuste väljamaksmist lühikese etteteatamisega või üldse mitte. |
| --- | --- |

(119)

Seoses likviidsusega nõuab finantsjärelevalveamet tagatud likviidsusreservide olemasolu, millest vähemalt 20 % moodustavad hoiused, samuti tähtajatute hoiuste sularahareservi määraga 5 %. Lisaks kehtestab krediidiasutuste likviidsuse eeskirju Islandi keskpank (63) ning selle kohaselt klassifitseeritakse krediidiasutuste likviidsed varad ja kohustused liigi ja lõpptähtaja ning riskiga kaalutud väärtuse järgi. Krediidiasutustel peab olema kuu aja jooksul, järgmisel kuul ja kuni kolm kuud likviidset vara rohkem kui kohustusi. Eeskirjades sätestatakse ka teatava stressitesti läbiviimine, mis seisneb diskonto kohaldamises omakapitali eri kirjete suhtes, kuid mille puhul eeldatakse ühelt poolt kõikide kohustuste täitmist lõpptähtaja alusel ja teiselt poolt muude kohustuste teatavate osade, nagu näiteks hoiuste väljamaksmist lühikese etteteatamisega või üldse mitte.

| (120) | Panga likviidsusmäärad ajavahemikus 2011–2012 on näidatud allpool esitatud graafikus. Pank on ilmselgelt säilitanud usaldusväärse likviidsuspositsiooni, mis ületab finantsjärelevalveameti nõuded nii kassareservi määra kui ka laiema nõude tagatud likviidsusmäära kohta. Pangategevuse kava kohaselt aastateks 2012–2014 püsib sularaha osakaal vahemikus [...] — [...] % ja likviidsusmäär vahemikus [...] — [...] %. Pank on täitnud ka Islandi keskpanga likviidsuseeskirjad — 2009.–2011. aasta aastalõpu likviidsusmäärad (rohkem kui üks kuu ja kuni kolm kuud) on jäänud vahemikku 1,5–2,1.

  Diagramm 1


  Arion Banki likviidsusmäärad 2011–2012

  [
  Finantsjärelevalveameti eeskirjadest lähtuvad Arion Banki likviidsusmäärad


  Ärisaladuse tõttu mitteavaldatavad väärtused] |
| --- | --- |

(120)

Panga likviidsusmäärad ajavahemikus 2011–2012 on näidatud allpool esitatud graafikus. Pank on ilmselgelt säilitanud usaldusväärse likviidsuspositsiooni, mis ületab finantsjärelevalveameti nõuded nii kassareservi määra kui ka laiema nõude tagatud likviidsusmäära kohta. Pangategevuse kava kohaselt aastateks 2012–2014 püsib sularaha osakaal vahemikus [...] — [...] % ja likviidsusmäär vahemikus [...] — [...] %. Pank on täitnud ka Islandi keskpanga likviidsuseeskirjad — 2009.–2011. aasta aastalõpu likviidsusmäärad (rohkem kui üks kuu ja kuni kolm kuud) on jäänud vahemikku 1,5–2,1.

Diagramm 1

Arion Banki likviidsusmäärad 2011–2012

[
  Finantsjärelevalveameti eeskirjadest lähtuvad Arion Banki likviidsusmäärad

Ärisaladuse tõttu mitteavaldatavad väärtused]

| (121) | Et Basel III likviidsusnõuded ei ole veel kohustuslikud, alustas Arion Bank eeskirjadega kooskõlas likviidsuskattekordaja vabatahtlikku jälgimist (64) ning 2011. aasta lõpus oli asjaomane näitaja [...] %. |
| --- | --- |

(121)

Et Basel III likviidsusnõuded ei ole veel kohustuslikud, alustas Arion Bank eeskirjadega kooskõlas likviidsuskattekordaja vabatahtlikku jälgimist (64) ning 2011. aasta lõpus oli asjaomane näitaja [...] %.

| (122) | Arion Bank on enamjaolt rahastatud hoiustega, ent on tehtud samme rahastamise mitmekesistamiseks pandikirjade emiteerimise kaudu. 2011. aasta novembris andis finantsjärelevalveamet Arion Bankile loa emiteerida seaduse kohaseid pandikirju. 2012. aasta veebruaris viidi 1 miljardi euro suurune pandikirjaprojekt lõpule. Vahendeid kasutatakse Arion Banki hüpoteeklaenude tarbeks. Siinkohal juhitakse tähelepanu asjaolule, et 2011. aasta lõpus ostis Arion Bank KMIIF hüpoteegifondi, võttes üle tohutus ulatuses (127 miljardi Islandi krooni väärtuses) pandikirju, misjärel ta tegutses edasi kui pandikirjade emitent. Panga arvates täidab pandikirjade emissioon siseturule panga refinantseerimisvajadused ja uute laenude rahalise katte ajavahemikuks 2012–2016. |
| --- | --- |

(122)

Arion Bank on enamjaolt rahastatud hoiustega, ent on tehtud samme rahastamise mitmekesistamiseks pandikirjade emiteerimise kaudu. 2011. aasta novembris andis finantsjärelevalveamet Arion Bankile loa emiteerida seaduse kohaseid pandikirju. 2012. aasta veebruaris viidi 1 miljardi euro suurune pandikirjaprojekt lõpule. Vahendeid kasutatakse Arion Banki hüpoteeklaenude tarbeks. Siinkohal juhitakse tähelepanu asjaolule, et 2011. aasta lõpus ostis Arion Bank KMIIF hüpoteegifondi, võttes üle tohutus ulatuses (127 miljardi Islandi krooni väärtuses) pandikirju, misjärel ta tegutses edasi kui pandikirjade emitent. Panga arvates täidab pandikirjade emissioon siseturule panga refinantseerimisvajadused ja uute laenude rahalise katte ajavahemikuks 2012–2016.

iv)   Kodumajapidamistele ja äriühingutele antavate laenude portfellide restruktureerimine

| (123) | Islandi finantssektori üks tähtsamaid väljakutseid oli kodumajapidamiste ja äriühingute laenude ümberkorraldamine. Tegemist on keeruka ja tundliku teemaga, mille puhul on vajalik arvestada paljude finantsiliste, majanduslike ja eetiliste asjaoludega. |
| --- | --- |

(123)

Islandi finantssektori üks tähtsamaid väljakutseid oli kodumajapidamiste ja äriühingute laenude ümberkorraldamine. Tegemist on keeruka ja tundliku teemaga, mille puhul on vajalik arvestada paljude finantsiliste, majanduslike ja eetiliste asjaoludega.

| (124) | Arion Banki esitatud teabe kohaselt on laenuportfelli ümberkorraldamine olnud panga jaoks üks olulisimaid ülesandeid ning pank on esirinnas ettevõtlussektori ja kodumajapidamiste võlaküsimuste lahendamisel ja saavutanud selles märkimisväärset edu. 2009. aastal asutati pangas äripanganduse sissenõudmiste osakond, samuti asutati varahaldusettevõtjad vara sissenõudmiseks. Pank tõi turule ka hulga valmislahendusi majapidamiste ja üksiklaenuvõtjate abistamiseks võlgade tagasimaksmisel. |
| --- | --- |

(124)

Arion Banki esitatud teabe kohaselt on laenuportfelli ümberkorraldamine olnud panga jaoks üks olulisimaid ülesandeid ning pank on esirinnas ettevõtlussektori ja kodumajapidamiste võlaküsimuste lahendamisel ja saavutanud selles märkimisväärset edu. 2009. aastal asutati pangas äripanganduse sissenõudmiste osakond, samuti asutati varahaldusettevõtjad vara sissenõudmiseks. Pank tõi turule ka hulga valmislahendusi majapidamiste ja üksiklaenuvõtjate abistamiseks võlgade tagasimaksmisel.

| (125) | Äriklientide suhtes, kes ei ole suutnud oma kohustusi täita, kohaldatakse panga võlgade sissenõudmise menetlust. Eesmärk on muuta maksejõuetud ettevõtjad tugeva bilansiga maksejõulisteks ettevõtjateks, võimaldades neil äritegevust tulevikus jätkata ja aidata sellega kaasa majanduse arengule. 2011. aastal ühines 986 ettevõtjat panga korraldatava tervendamisprogrammiga ja lahenduseni jõuti 871 juhtumi osas. Pidades silmas panka, loodetakse äriühingute võlgade restruktureerimine lõpetada valdavalt 2012. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(125)

Äriklientide suhtes, kes ei ole suutnud oma kohustusi täita, kohaldatakse panga võlgade sissenõudmise menetlust. Eesmärk on muuta maksejõuetud ettevõtjad tugeva bilansiga maksejõulisteks ettevõtjateks, võimaldades neil äritegevust tulevikus jätkata ja aidata sellega kaasa majanduse arengule. 2011. aastal ühines 986 ettevõtjat panga korraldatava tervendamisprogrammiga ja lahenduseni jõuti 871 juhtumi osas. Pidades silmas panka, loodetakse äriühingute võlgade restruktureerimine lõpetada valdavalt 2012. aasta lõpuks.

| (126) | Mis puutub kodumajapidamiste võlakoormasse, siis on 14 000 eraklienti kasutanud panga pakutud võlatasumise pakette, sealhulgas spetsiaalset võlaleevenduskava. 2010. aasta lõpus asutas pank eraklientide jaoks ühtlasi spetsiaalse võlanõustamisteenistuse. Panga seisukohast oli selline korraldus oluline keeruliste lahendamist vajavate võla sissenõudmise juhtumite arvukuse tõttu. Pank loodab lõpetada kodumajapidamiste võlakoorma restruktureerimise 2012. aastal. |
| --- | --- |

(126)

Mis puutub kodumajapidamiste võlakoormasse, siis on 14 000 eraklienti kasutanud panga pakutud võlatasumise pakette, sealhulgas spetsiaalset võlaleevenduskava. 2010. aasta lõpus asutas pank eraklientide jaoks ühtlasi spetsiaalse võlanõustamisteenistuse. Panga seisukohast oli selline korraldus oluline keeruliste lahendamist vajavate võla sissenõudmise juhtumite arvukuse tõttu. Pank loodab lõpetada kodumajapidamiste võlakoorma restruktureerimise 2012. aastal.

| (127) | Võlgade sissenõudmise kava eesmärk on parandada vara kvaliteeti. Halbade laenude osakaal on langenud 37 %-lt 2010. aasta lõpus 13 %-le 2011. aasta lõpus. 2011. aasta lõpus liigitati laenuportfellis 56 % laenudest kategooriasse „töötav”, 18 % „vaatluse all”, 13 % „vähetöötav” ja 13 % „viivislaen”. |
| --- | --- |

(127)

Võlgade sissenõudmise kava eesmärk on parandada vara kvaliteeti. Halbade laenude osakaal on langenud 37 %-lt 2010. aasta lõpus 13 %-le 2011. aasta lõpus. 2011. aasta lõpus liigitati laenuportfellis 56 % laenudest kategooriasse „töötav”, 18 % „vaatluse all”, 13 % „vähetöötav” ja 13 % „viivislaen”.

v)   Meetmed välisvaluuta tasakaalustamatuse piiramiseks

| (128) | Välisvaluutas antavad laenud (edaspidi „FX”) on jaotatud laenuportfellis FX/FX laenudeks ja FX/ISK (ISK — Islandi kroon) laenudeks. FX/FX laenud on laenud, kus kliendid toodavad FX tulu, FX/ISK laenud on võetud välisvaluutas, kuid mille puhul kliendid toodavad ISK tulu. Panga välisvaluuta tasakaalustamatuse probleem tuleneb üldjuhul FX/ISK osast. 2010. ja 2011. aastal saavutas pank välisvaluuta tasakaalustamatuse vähendamises edu. 2012. aastal väheneb tasakaalustamatus veelgi, kui eraisikute poolt välisvaluutas võetud laenud vääringustatakse ümber Islandi kroonidesse ning võetakse meetmeid piiratud välisvaluutatulu saavate ettevõtjate motiveerimiseks oma laene Islandi kroonidesse ümber vääringustama. FX laenude suhtes valitseb endiselt ebakindlus, kuid pank üritab sellegipoolest FX/ISK tasakaalustamatust vähendada, et see jääks 2012. aasta lõpuks Islandi keskpanga nõuete piiresse. |
| --- | --- |

(128)

Välisvaluutas antavad laenud (edaspidi „FX”) on jaotatud laenuportfellis FX/FX laenudeks ja FX/ISK (ISK — Islandi kroon) laenudeks. FX/FX laenud on laenud, kus kliendid toodavad FX tulu, FX/ISK laenud on võetud välisvaluutas, kuid mille puhul kliendid toodavad ISK tulu. Panga välisvaluuta tasakaalustamatuse probleem tuleneb üldjuhul FX/ISK osast. 2010. ja 2011. aastal saavutas pank välisvaluuta tasakaalustamatuse vähendamises edu. 2012. aastal väheneb tasakaalustamatus veelgi, kui eraisikute poolt välisvaluutas võetud laenud vääringustatakse ümber Islandi kroonidesse ning võetakse meetmeid piiratud välisvaluutatulu saavate ettevõtjate motiveerimiseks oma laene Islandi kroonidesse ümber vääringustama. FX laenude suhtes valitseb endiselt ebakindlus, kuid pank üritab sellegipoolest FX/ISK tasakaalustamatust vähendada, et see jääks 2012. aasta lõpuks Islandi keskpanga nõuete piiresse.

vi)   Filiaalivõrgu ratsionaalne ümberkorraldamine ja kulutõhususe saavutamine.

| (129) | Arion Banki arvamusel on Islandi turul liiga palju panku võrreldes võrreldavate rahvamajandustega. Konkurentsivõimelisena püsimise nimel on pangad sunnitud oma kulusid vähendama. Arion Bank on keskendunud kulutasemete kontrolli all hoidmisele ja on enda sõnul finantssektoris väga vajalikus ratsionaliseerimises esirinnas. |
| --- | --- |

(129)

Arion Banki arvamusel on Islandi turul liiga palju panku võrreldes võrreldavate rahvamajandustega. Konkurentsivõimelisena püsimise nimel on pangad sunnitud oma kulusid vähendama. Arion Bank on keskendunud kulutasemete kontrolli all hoidmisele ja on enda sõnul finantssektoris väga vajalikus ratsionaliseerimises esirinnas.

| (130) | Arion Bank on äritegevust lihtsustanud töötajate arvu vähendamise ja filiaalivõrgu ratsionaalse ümberkorraldamise näol. Filiaalivõrgu ratsionaliseerimine viidi lõpule 2011. aasta märtsis kolme filiaali ühendamisega Reykjaviki piirkonnas. Kokku on suletud 15 filiaali, ülejäänud 24 on panga sõnul kulutõhusad ning endiselt pööratakse väga suurt tähelepanu kliendi vajadustele. Loetletud muudatuste tulemusel vähendas pank 2011. aastal oma töötajaskonda umbes 10 %. Kulutasemed püsivad endiselt rangelt kontrolli all ning halduskulude ja tegevustulude suhe on emaettevõtjas juba vähenenud 45 %-le 2011. aastal. See paraneb 2012.–2014. aastal veidi veel ning on siis [...] %. |
| --- | --- |

(130)

Arion Bank on äritegevust lihtsustanud töötajate arvu vähendamise ja filiaalivõrgu ratsionaalse ümberkorraldamise näol. Filiaalivõrgu ratsionaliseerimine viidi lõpule 2011. aasta märtsis kolme filiaali ühendamisega Reykjaviki piirkonnas. Kokku on suletud 15 filiaali, ülejäänud 24 on panga sõnul kulutõhusad ning endiselt pööratakse väga suurt tähelepanu kliendi vajadustele. Loetletud muudatuste tulemusel vähendas pank 2011. aastal oma töötajaskonda umbes 10 %. Kulutasemed püsivad endiselt rangelt kontrolli all ning halduskulude ja tegevustulude suhe on emaettevõtjas juba vähenenud 45 %-le 2011. aastal. See paraneb 2012.–2014. aastal veidi veel ning on siis [...] %.

3.5.2.   Elujõulisuse saavutamise võime baasstsenaariumi ja stressistsenaariumi puhul

| (131) | Restruktureerimiskavas on sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandele viidates esitatud Arion Banki stressistsenaarium, milles uuritakse panga võimet saavutada eri stsenaariumide ja riskipositsioonide puhul elujõulisus. |
| --- | --- |

(131)

Restruktureerimiskavas on sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandele viidates esitatud Arion Banki stressistsenaarium, milles uuritakse panga võimet saavutada eri stsenaariumide ja riskipositsioonide puhul elujõulisus.

3.5.2.1.   Baasstsenaarium

| (132) | Baasstsenaariumi moodustab eespool kirjeldatud restruktureerimiskava koos prognoosidega, millel see põhineb. |
| --- | --- |

(132)

Baasstsenaariumi moodustab eespool kirjeldatud restruktureerimiskava koos prognoosidega, millel see põhineb.

3.5.2.2.   Stressistsenaarium

| (133) | Restruktureerimiskava hõlmab stressistsenaariumi, mille puhul on baasstsenaariumi suhtes kohaldatud kestva sügava majanduslanguse tingimusi, mis põhinevad finantsjärelevalveameti suunistel. Stressitesti eesmärk on uurida panga kasumi, laenukahjude, kapitalivajaduse, olemasoleva kapitali/kapitalipuhvrite ja likviidsuspositsioonide käitumist pingelistes majandusoludes. Erinev on see, et kestva sügava majanduslanguse prognoose 2009. aastaks kasutatakse nüüd 2012. aastaks ja edasi. Prognoosid on esitatud kokkuvõtlikult allpool tabelis 6.

  Tabel 6


  Põhiprognoosid kestva sügava majanduslanguse puhul (65)










  (protsentides) |
| --- | --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 |
| SKP kasv | – 16,0 | – 3,9 | – 2,8 |
| Töötuse määr | 10,6 | 16,6 | 16,9 |
| Inflatsioon | 9,7 | 0,1 | 0,3 |
| REIBOR | 10,0 | 7,0 | 8,0 |

(133)

Restruktureerimiskava hõlmab stressistsenaariumi, mille puhul on baasstsenaariumi suhtes kohaldatud kestva sügava majanduslanguse tingimusi, mis põhinevad finantsjärelevalveameti suunistel. Stressitesti eesmärk on uurida panga kasumi, laenukahjude, kapitalivajaduse, olemasoleva kapitali/kapitalipuhvrite ja likviidsuspositsioonide käitumist pingelistes majandusoludes. Erinev on see, et kestva sügava majanduslanguse prognoose 2009. aastaks kasutatakse nüüd 2012. aastaks ja edasi. Prognoosid on esitatud kokkuvõtlikult allpool tabelis 6.

Tabel 6

Põhiprognoosid kestva sügava majanduslanguse puhul (65)

(protsentides)

2012

2013

2014

SKP kasv

– 16,0

– 3,9

– 2,8

Töötuse määr

10,6

16,6

16,9

Inflatsioon

9,7

0,1

0,3

REIBOR

10,0

7,0

8,0

| (134) | Stressistsenaariumi tausttingimusteks on ebatõenäolised, kuid usutavad muutused panka ümbritsevas majanduskeskkonnas. Kestva sügava majanduslanguse tingimused avaldaksid kindlasti halba mõju panga kasumlikkusele, sest oluliselt väheneks omakapitali investeeringute tulusus (66). Pangal oleks siiski väike kasum ning et panga laenuportfell ja riskiga kaalutud vara langeb üheaegselt, ei avalda see kahjulikku mõju kapitalipositsioonile (67). Ka panga likviidsuspositsioon jääks oluliselt suuremaks võrreldes miinimumnõudega. |
| --- | --- |

(134)

Stressistsenaariumi tausttingimusteks on ebatõenäolised, kuid usutavad muutused panka ümbritsevas majanduskeskkonnas. Kestva sügava majanduslanguse tingimused avaldaksid kindlasti halba mõju panga kasumlikkusele, sest oluliselt väheneks omakapitali investeeringute tulusus (66). Pangal oleks siiski väike kasum ning et panga laenuportfell ja riskiga kaalutud vara langeb üheaegselt, ei avalda see kahjulikku mõju kapitalipositsioonile (67). Ka panga likviidsuspositsioon jääks oluliselt suuremaks võrreldes miinimumnõudega.

| (135) | Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruanne põhineb finantsnäitajatel seisuga 31. detsember 2011. Aruande põhjal vajab pank oma I ja II sambal tugineva riskipositsiooni katmiseks kapitali summas [...] miljardit Islandi krooni. 16 % riskiga kaalutud varast on [...] miljardit Islandi krooni. Panga regulatiivne kapital moodustab [...] miljardit Islandi krooni, seega on kapitalipuhver [...] miljardit Islandi krooni. Kapitali hindamisel on võetud arvesse stressitegureid, sealhulgas mõju panga laenuportfellile. Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande kohaselt keskendutakse panga riskijuhtimises kõigi panga võimalike oluliste riskide kindlakstegemisele, hindamisele ja mõõtmisele, kusjuures riskid on jaotatud nelja kategooriasse: krediidirisk (sealhulgas kontsentratsioonirisk), tururisk, tegevusrisk ja muud riskid (sealhulgas likviidsusrisk, äririsk ning poliitiline ja juriidiline risk). Tabelis 7 on näidatud kapitali hindamisel arvesse võetud eri riskitegurid.

  Tabel 7


  Sisekapitali adekvaatsuse hindamise tulemused, väljendatuna miljardites Islandi kroonides | Sisekapitali adekvaatsuse hindamine
  31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Kapitalivajadus (I sammas) | [...] |
| Ühest allikast lähtuv kontsentratsioonirisk | [...] |
| Sektorist lähtuv kontsentratsioonirisk | [...] |
| Intressimäärarisk pangaportfellis | [...] |
| Välisvaluutarisk klassides C,D,E | [...] |
| Maksuasutused | [...] |
| Väärtuse hindamise risk — noteerimata aktsiad | [...] |
| Väärtuse hindamise risk — laenuportfell | [...] |
| II samba kapitalihinnang | [...] |
| Kogukapitali adekvaatsuse hinnang (I+II sammas) | [...] |
| 16 % riskiga kalutud varast | [...] |
| Regulatiivne kapital kokku | [...] |
| Kapitalipuhver | [...] |

(135)

Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruanne põhineb finantsnäitajatel seisuga 31. detsember 2011. Aruande põhjal vajab pank oma I ja II sambal tugineva riskipositsiooni katmiseks kapitali summas [...] miljardit Islandi krooni. 16 % riskiga kaalutud varast on [...] miljardit Islandi krooni. Panga regulatiivne kapital moodustab [...] miljardit Islandi krooni, seega on kapitalipuhver [...] miljardit Islandi krooni. Kapitali hindamisel on võetud arvesse stressitegureid, sealhulgas mõju panga laenuportfellile. Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande kohaselt keskendutakse panga riskijuhtimises kõigi panga võimalike oluliste riskide kindlakstegemisele, hindamisele ja mõõtmisele, kusjuures riskid on jaotatud nelja kategooriasse: krediidirisk (sealhulgas kontsentratsioonirisk), tururisk, tegevusrisk ja muud riskid (sealhulgas likviidsusrisk, äririsk ning poliitiline ja juriidiline risk). Tabelis 7 on näidatud kapitali hindamisel arvesse võetud eri riskitegurid.

Tabel 7

Sisekapitali adekvaatsuse hindamise tulemused, väljendatuna miljardites Islandi kroonides

Sisekapitali adekvaatsuse hindamine

31.12.2011

Kapitalivajadus (I sammas)

[...]

Ühest allikast lähtuv kontsentratsioonirisk

[...]

Sektorist lähtuv kontsentratsioonirisk

[...]

Intressimäärarisk pangaportfellis

[...]

Välisvaluutarisk klassides C,D,E

[...]

Maksuasutused

[...]

Väärtuse hindamise risk — noteerimata aktsiad

[...]

Väärtuse hindamise risk — laenuportfell

[...]

II samba kapitalihinnang

[...]

Kogukapitali adekvaatsuse hinnang (I+II sammas)

[...]

16 % riskiga kalutud varast

[...]

Regulatiivne kapital kokku

[...]

Kapitalipuhver

[...]

| (136) | Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandes on sätestatud, et kuigi klientidele välisvaluutas vääringustatud laenude ning Islandi kroonides hoiuste suure tasakaalustamatuse vähendamine on olnud edukas, tuleb 2012. aastal teha endiselt tööd järelejäänud tasakaalustamatuse kaotamiseks. 2011. aasta lõpus oli tasakaalustamatus endiselt seadusjärgsest piirmäärast suurem ning Islandi keskpank oli sunnitud kohaldama erandit. Panga strateegia valuuta tasakaalustamatuse vähendamiseks oli ühelt poolt valuutalaenude süsteemne ümbervääringustamine Islandi kroonidesse klientide puhul, kelle sissetulekud laekusid Islandi kroonides ning teiselt poolt valuuta tasakaalustamatusega seotud riskide maandamine Islandi keskpangaga sõlmitavate lepingute ja Islandi klientidega toimuvate valuuta vahetustehingute vormis. |
| --- | --- |

(136)

Sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruandes on sätestatud, et kuigi klientidele välisvaluutas vääringustatud laenude ning Islandi kroonides hoiuste suure tasakaalustamatuse vähendamine on olnud edukas, tuleb 2012. aastal teha endiselt tööd järelejäänud tasakaalustamatuse kaotamiseks. 2011. aasta lõpus oli tasakaalustamatus endiselt seadusjärgsest piirmäärast suurem ning Islandi keskpank oli sunnitud kohaldama erandit. Panga strateegia valuuta tasakaalustamatuse vähendamiseks oli ühelt poolt valuutalaenude süsteemne ümbervääringustamine Islandi kroonidesse klientide puhul, kelle sissetulekud laekusid Islandi kroonides ning teiselt poolt valuuta tasakaalustamatusega seotud riskide maandamine Islandi keskpangaga sõlmitavate lepingute ja Islandi klientidega toimuvate valuuta vahetustehingute vormis.

| (137) | Likviidsusrisk on panga üks kõige olulisemaid riskitegureid. See tuleneb asjaolust, et laenutähtajad on pikemad kui hoiusetähtajad. Panga strateegia on jälgida väga tähelepanelikult oma likviidsuspositsiooni ja pikendada kohustuste tähtaegu, analüüsides hoolikalt hoiuste sidusust (68) ja rahastamisallikate mitmekesisust. Panga sisekriteeriumide kohaselt ei tohi tagatud likviidsuse osakaal langeda madalamale kui [...] % hoiustest ning minimaalne kassareservi määr peab olema [...] % või veidi suurem, kui on sätestanud finantsjärelevalveamet (tagatud likviidsuse osakaal 20 %, kassareservi määr 5 %). Nagu on näha eespool toodud graafikus 1, on panga vastavad osakaalud olnud kõvasti suuremad kui järelevalveameti ja pangasisesed piirmäärad. Pank teostas oma likviidsuse suhtes stressitesti, analüüsides oma hoiusebaasi, mis on jaotatud sidususe alusel seitsmesse rühma. Kui kapitalikontrollid üsna pea kaotatakse, oleks panga tagatud likviidsusmäär [...]. Kassareservi määr oleks [...]. Pank koostas siiski ka kriisikavad võimaliku rahastamispuudujäägi korvamiseks, mis hõlmaks muu hulgas [...]. |
| --- | --- |

(137)

Likviidsusrisk on panga üks kõige olulisemaid riskitegureid. See tuleneb asjaolust, et laenutähtajad on pikemad kui hoiusetähtajad. Panga strateegia on jälgida väga tähelepanelikult oma likviidsuspositsiooni ja pikendada kohustuste tähtaegu, analüüsides hoolikalt hoiuste sidusust (68) ja rahastamisallikate mitmekesisust. Panga sisekriteeriumide kohaselt ei tohi tagatud likviidsuse osakaal langeda madalamale kui [...] % hoiustest ning minimaalne kassareservi määr peab olema [...] % või veidi suurem, kui on sätestanud finantsjärelevalveamet (tagatud likviidsuse osakaal 20 %, kassareservi määr 5 %). Nagu on näha eespool toodud graafikus 1, on panga vastavad osakaalud olnud kõvasti suuremad kui järelevalveameti ja pangasisesed piirmäärad. Pank teostas oma likviidsuse suhtes stressitesti, analüüsides oma hoiusebaasi, mis on jaotatud sidususe alusel seitsmesse rühma. Kui kapitalikontrollid üsna pea kaotatakse, oleks panga tagatud likviidsusmäär [...]. Kassareservi määr oleks [...]. Pank koostas siiski ka kriisikavad võimaliku rahastamispuudujäägi korvamiseks, mis hõlmaks muu hulgas [...].

3.5.3.   Võõrandamise strateegia/riigi tagasimaksed

| (138) | Nagu eespool kirjeldatud, on teise taseme omavahendite sissemakse tähtaeg 10 aastat alates 30. detsembrist 2009. Mis puutub hüvitamisse, siis viis aastat pärast nimetatud kuupäeva (s.o 2014.aastal) jõustub integreeritud klausel tõusva intressimäära kohta (400-lt 500-le baaspunktile EURIBORi suhtes). Islandi ametiasutuste väite kohaselt on klausel tõusva intressimäära kohta mõeldud selleks, et motiveerida panka kapitali tagasi maksma alates sellest ajast. |
| --- | --- |

(138)

Nagu eespool kirjeldatud, on teise taseme omavahendite sissemakse tähtaeg 10 aastat alates 30. detsembrist 2009. Mis puutub hüvitamisse, siis viis aastat pärast nimetatud kuupäeva (s.o 2014.aastal) jõustub integreeritud klausel tõusva intressimäära kohta (400-lt 500-le baaspunktile EURIBORi suhtes). Islandi ametiasutuste väite kohaselt on klausel tõusva intressimäära kohta mõeldud selleks, et motiveerida panka kapitali tagasi maksma alates sellest ajast.

| (139) | Mis puutub riigi 13 % suurusesse panusesse Arion Banki omakapitalis, siis valitsuse osalusi finantsasutustes haldab Icelandic State Financial Investments (ISFI) (69). 2012. aasta riigieelarves on antud valitsusele luba müüa oma praegused panused hoiupankades, kuid seni ei ole tehtud otsust riigi osaluse müümise kohta kolmes suurimas kommertspangas. Siiski on vastavad ministrid asutanud töörühma, mille ülesanne on uurida võimalusi kommertspankades omatavate aktsiate võõrandamiseks. Valitsus on märkinud, et ehkki tal ei ole kavas vähendada oma osalust Landsbankinnis nii, et see jääb alla kahe kolmandiku panga aktsiakapitalist, võib ta osaluse Arion Bankis ja Íslandsbankis peagi müüki lasta, või kui enamusosanikud otsustavad pangad müüa, siis müüa need pankadega koos täielikult ära, kui on täidetud teatavad eeltingimused. |
| --- | --- |

(139)

Mis puutub riigi 13 % suurusesse panusesse Arion Banki omakapitalis, siis valitsuse osalusi finantsasutustes haldab Icelandic State Financial Investments (ISFI) (69). 2012. aasta riigieelarves on antud valitsusele luba müüa oma praegused panused hoiupankades, kuid seni ei ole tehtud otsust riigi osaluse müümise kohta kolmes suurimas kommertspangas. Siiski on vastavad ministrid asutanud töörühma, mille ülesanne on uurida võimalusi kommertspankades omatavate aktsiate võõrandamiseks. Valitsus on märkinud, et ehkki tal ei ole kavas vähendada oma osalust Landsbankinnis nii, et see jääb alla kahe kolmandiku panga aktsiakapitalist, võib ta osaluse Arion Bankis ja Íslandsbankis peagi müüki lasta, või kui enamusosanikud otsustavad pangad müüa, siis müüa need pankadega koos täielikult ära, kui on täidetud teatavad eeltingimused.

| (140) | Spetsiaalne likviidsusvahend kehtib üksnes kuni 31. detsembrini 2014, mis langeb kokku SPRONi võlakirja tähtajaga. |
| --- | --- |

(140)

Spetsiaalne likviidsusvahend kehtib üksnes kuni 31. detsembrini 2014, mis langeb kokku SPRONi võlakirja tähtajaga.

4.   Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

| (141) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tegi järelevalveamet esialgse järelduse, mille kohaselt sisaldavad nii Islandi riigi poolt Arion Banki kapitaliseerimiseks võetud meetmed kui ka likviidsusvahend riigiabi tunnuseid EMP lepingu artikli 61 tähenduses. Lisaks ei olnud järelevalveametil võimalik välistada riigiabi tunnuste olemasolu hoiuste tagamisel. Käesolevas otsuses võtab järelevalveamet lõpliku seisukoha meetmete suhtes, mis mõjutavad endiselt käesolevat hindamist. |
| --- | --- |

(141)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tegi järelevalveamet esialgse järelduse, mille kohaselt sisaldavad nii Islandi riigi poolt Arion Banki kapitaliseerimiseks võetud meetmed kui ka likviidsusvahend riigiabi tunnuseid EMP lepingu artikli 61 tähenduses. Lisaks ei olnud järelevalveametil võimalik välistada riigiabi tunnuste olemasolu hoiuste tagamisel. Käesolevas otsuses võtab järelevalveamet lõpliku seisukoha meetmete suhtes, mis mõjutavad endiselt käesolevat hindamist.

| (142) | Seoses uurimismenetluse algatamise otsuses hinnatavate meetmete kokkusobivusega leidis järelevalveamet, et lõplikku seisukohta saab võtta vaid restruktureerimiskava alusel, mida ei olnud ametliku uurimismenetluse algatamise hetkel 15. detsembril 2010 veel esitatud. Järelevalveamet väljendas kahtlust abi kokkusobivuse suhtes eeskätt põhjusel, et aasta pärast Arion Banki asutamist ei olnud restruktureerimiskava veel esitatud. |
| --- | --- |

(142)

Seoses uurimismenetluse algatamise otsuses hinnatavate meetmete kokkusobivusega leidis järelevalveamet, et lõplikku seisukohta saab võtta vaid restruktureerimiskava alusel, mida ei olnud ametliku uurimismenetluse algatamise hetkel 15. detsembril 2010 veel esitatud. Järelevalveamet väljendas kahtlust abi kokkusobivuse suhtes eeskätt põhjusel, et aasta pärast Arion Banki asutamist ei olnud restruktureerimiskava veel esitatud.

4.1.   Kolmandate isikute märkused

| (143) | Järelevalveametile laekus endise panga võlausaldajate avaldus, milles rõhutati vajadust käsitleda neid huvitatud isikutena ning viidati võimalusele esitada hilisemas etapis märkusi. |
| --- | --- |

(143)

Järelevalveametile laekus endise panga võlausaldajate avaldus, milles rõhutati vajadust käsitleda neid huvitatud isikutena ning viidati võimalusele esitada hilisemas etapis märkusi.

4.2.   Islandi ametiasutuste märkused

| (144) | Islandi ametiasutused on nõus väitega, et New Kaupthing Banki, praeguse nimega Arion Banki, asutamiseks võetud meetmed sisaldavad riigiabi tunnuseid. Islandi ametiasutused on seisukohal, et meetmed on sellegipoolest kokkusobivad EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 punkti alusel, kuna need on vajalikud, proportsionaalsed ja sobivad Islandi majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamiseks. Islandi ametiasutuste arvamusel on võetud meetmed kõikides aspektides kooskõlas järelevalveameti riigiabi suunistega. Nende väitel on abi vajalik ja piiratud minimaalse vajaliku summaga. |
| --- | --- |

(144)

Islandi ametiasutused on nõus väitega, et New Kaupthing Banki, praeguse nimega Arion Banki, asutamiseks võetud meetmed sisaldavad riigiabi tunnuseid. Islandi ametiasutused on seisukohal, et meetmed on sellegipoolest kokkusobivad EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 punkti alusel, kuna need on vajalikud, proportsionaalsed ja sobivad Islandi majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamiseks. Islandi ametiasutuste arvamusel on võetud meetmed kõikides aspektides kooskõlas järelevalveameti riigiabi suunistega. Nende väitel on abi vajalik ja piiratud minimaalse vajaliku summaga.

| (145) | Lisaks tõstavad Islandi ametiasutused esile asjaolu, et Kaupthing Banki endised aktsionärid kaotasid kõik oma aktsiad ja ei saanud riigilt mingit hüvitist, et abi vastab nõudele piirata ülekanduvat mõju konkurentidele ning et laenude tingimused (teise taseme omavahendid) on võrreldavad turumääradega. |
| --- | --- |

(145)

Lisaks tõstavad Islandi ametiasutused esile asjaolu, et Kaupthing Banki endised aktsionärid kaotasid kõik oma aktsiad ja ei saanud riigilt mingit hüvitist, et abi vastab nõudele piirata ülekanduvat mõju konkurentidele ning et laenude tingimused (teise taseme omavahendid) on võrreldavad turumääradega.

| (146) | Islandi ametiasutuste kohaselt ei sisalda hoiuste tagamine riigiabi tunnuseid. |
| --- | --- |

(146)

Islandi ametiasutuste kohaselt ei sisalda hoiuste tagamine riigiabi tunnuseid.

4.3.   Islandi ametiasutuste võetud kohustused

| (147) | Islandi ametiasutused on võtnud mitmeid kohustusi, millest enamik on seotud hinnatava abi põhjustatud konkurentsimoonutustega. Kohustused on esitatud lisas. |
| --- | --- |

(147)

Islandi ametiasutused on võtnud mitmeid kohustusi, millest enamik on seotud hinnatava abi põhjustatud konkurentsimoonutustega. Kohustused on esitatud lisas.

II.   HINDAMINE

1.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (148) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmist:
  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(148)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmist:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

| (149) | Allpool hindab järelevalveamet järgmiseid meetmeid (70):






  — | Islandi riigi poolt uuele pangale antud esialgne käibekapital |
| --- | --- | --- |

(149)

Allpool hindab järelevalveamet järgmiseid meetmeid (70):

—

Islandi riigi poolt uuele pangale antud esialgne käibekapital

| — | uue panga täielik (ajutine) kapitaliseerimine riigi poolt |
| --- | --- |

—

uue panga täielik (ajutine) kapitaliseerimine riigi poolt

| — | 13 % riigi osalus pärast seda, kui 87 % uue panga osakapitalist kanti üle Kaupthingi võlausaldajatele |
| --- | --- |

—

13 % riigi osalus pärast seda, kui 87 % uue panga osakapitalist kanti üle Kaupthingi võlausaldajatele

| — | uude panka riigi makstud teise taseme omavahendid allutatud võla näol. |
| --- | --- |

—

uude panka riigi makstud teise taseme omavahendid allutatud võla näol.

Edaspidi nimetatakse eespool kirjeldatud meetmeid ühiselt „kapitaliseerimismeetmeteks”. Lisaks hindab järelevalveamet järgmist:

| — | spetsiaalne likviidsuse tagamise kokkulepe |
| --- | --- |

—

spetsiaalne likviidsuse tagamise kokkulepe

| — | SPRONi vahetusleping |
| --- | --- |

—

SPRONi vahetusleping

| — | Islandi valitsuse täielik tagatis kõigile Islandi pankade siseriiklikele hoiustele. |
| --- | --- |

—

Islandi valitsuse täielik tagatis kõigile Islandi pankade siseriiklikele hoiustele.

1.1.   Riigi vahendite olemasolu

| (150) | Nii nagu järelevalveamet oma uurimismenetluse algatamise otsuses juba esialgselt järeldas, on selge, et kapitaliseerimismeetmeid rahastati riigi vahenditest, mille eraldas Islandi riigikassa. Ka Arion Banki likviidsusvahend sisaldab selgelt riigi vahendeid. SPRONi vahetuslepingu puhul võttis riik riski seoses SPRON/Drómi vara võimaliku ebapiisavusega SPRONi ülekantud kohustuste (hoiuste) katmiseks. See oli peamiselt mõeldud puudujäägi katmiseks ehk (võimaliku) ülekande tegemiseks riigi vahenditest. |
| --- | --- |

(150)

Nii nagu järelevalveamet oma uurimismenetluse algatamise otsuses juba esialgselt järeldas, on selge, et kapitaliseerimismeetmeid rahastati riigi vahenditest, mille eraldas Islandi riigikassa. Ka Arion Banki likviidsusvahend sisaldab selgelt riigi vahendeid. SPRONi vahetuslepingu puhul võttis riik riski seoses SPRON/Drómi vara võimaliku ebapiisavusega SPRONi ülekantud kohustuste (hoiuste) katmiseks. See oli peamiselt mõeldud puudujäägi katmiseks ehk (võimaliku) ülekande tegemiseks riigi vahenditest.

| (151) | Seoses hoiuste tagamisega rõhutab järelevalveamet esialgu, et selle hindamisel piirdutakse eespool kirjeldatud täiendava hoiuste tagamise vaatlemisega, mille aluseks on peamiselt Islandi valitsuse avaldused selle kohta, et kodumaistes kommerts- ja hoiupankades ja nende Islandi filiaalides asuvad hoiused tagatakse täielikult. |
| --- | --- |

(151)

Seoses hoiuste tagamisega rõhutab järelevalveamet esialgu, et selle hindamisel piirdutakse eespool kirjeldatud täiendava hoiuste tagamise vaatlemisega, mille aluseks on peamiselt Islandi valitsuse avaldused selle kohta, et kodumaistes kommerts- ja hoiupankades ja nende Islandi filiaalides asuvad hoiused tagatakse täielikult.

| (152) | Hindamine ei piira järelevalveameti arvamust seaduse nr 98//1999 ning Islandi valitsuse ja hoiustajate ja investeerijate tagatisfondi finantskriisi aegse tegevuse kokkusobivuse kohta EMP õigusega, eeskätt direktiiviga 94/19/EÜ. Direktiivide 97/9/EÜ ja 94/19/EÜ kohaldamise suhtes on järelevalveamet arvamusel, et sel määral, mil nende kohaldamisalasse kuuluvad meetmed kujutavad riigiabi, ei tekita riigi vahendite eraldamine EMP õiguses sätestatud kohustuste täitmiseks üldiselt EMP lepingu artikli 61 kohaseid kahtlusi. Käesolevas otsuses seega nimetatud meetmeid ei käsitleta. |
| --- | --- |

(152)

Hindamine ei piira järelevalveameti arvamust seaduse nr 98//1999 ning Islandi valitsuse ja hoiustajate ja investeerijate tagatisfondi finantskriisi aegse tegevuse kokkusobivuse kohta EMP õigusega, eeskätt direktiiviga 94/19/EÜ. Direktiivide 97/9/EÜ ja 94/19/EÜ kohaldamise suhtes on järelevalveamet arvamusel, et sel määral, mil nende kohaldamisalasse kuuluvad meetmed kujutavad riigiabi, ei tekita riigi vahendite eraldamine EMP õiguses sätestatud kohustuste täitmiseks üldiselt EMP lepingu artikli 61 kohaseid kahtlusi. Käesolevas otsuses seega nimetatud meetmeid ei käsitleta.

| (153) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märkis järelevalveamet, et kavatseb edasi uurida, kas eespool kirjeldatud Islandi riigi avaldused on piisavalt täpsed, kindlad, mittetingimuslikud ja õiguslikult siduvad, et hõlmata riigi vahendite kaasamist (71). Nende kriteeriumide täitmise hindamise juures märgib järelevalveamet, et avaldustega kaasnes tagasivõetamatu riigi vahendite eraldamine ja seda näitab asjaolu, et Islandi riik on andnud endast kõik hoiustajate kaitsmiseks — riik mitte üksnes ei muutnud hoiustajate eelistamise järjestust maksejõuetusjuhtumite vara käsitlemisel (mis ei oleks toonud kaasa riigi vahendite kasutamist), vaid sätestas selgelt, et ei luba mingite kahjude tekkimist hoiustajatele. Valitsuse kõikehõlmav tagatis kõigis kodumaistes kommerts- ja hoiupankades asuvatele hoiustele erineb lisaks kõigist EMP õigusel põhinevatest hoiuste tagamise skeemidest, kuna tagatissumma on piiramatu ning meetmest kasu saavad pangad ei anna omapoolset finantspanust. |
| --- | --- |

(153)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märkis järelevalveamet, et kavatseb edasi uurida, kas eespool kirjeldatud Islandi riigi avaldused on piisavalt täpsed, kindlad, mittetingimuslikud ja õiguslikult siduvad, et hõlmata riigi vahendite kaasamist (71). Nende kriteeriumide täitmise hindamise juures märgib järelevalveamet, et avaldustega kaasnes tagasivõetamatu riigi vahendite eraldamine ja seda näitab asjaolu, et Islandi riik on andnud endast kõik hoiustajate kaitsmiseks — riik mitte üksnes ei muutnud hoiustajate eelistamise järjestust maksejõuetusjuhtumite vara käsitlemisel (mis ei oleks toonud kaasa riigi vahendite kasutamist), vaid sätestas selgelt, et ei luba mingite kahjude tekkimist hoiustajatele. Valitsuse kõikehõlmav tagatis kõigis kodumaistes kommerts- ja hoiupankades asuvatele hoiustele erineb lisaks kõigist EMP õigusel põhinevatest hoiuste tagamise skeemidest, kuna tagatissumma on piiramatu ning meetmest kasu saavad pangad ei anna omapoolset finantspanust.

| (154) | Islandi valitsuse tõlgendust oma avaldusest iseloomustavad alates 2008. aasta oktoobrist toimunud riigi sekkumised finantssektorisse, mis on kannustatud soovist täita avalduses võetud kohustust. Sekkumised hõlmasid finantsettevõtjate hoiuste katmiseks võetud meetmeid, milleks oli näiteks kolme kommertspanga asutamine; SPRONi hoiuste ülekandmine Arion Bankile; Straumuri hoiuste ülekandmine Islandsbankile; viie Sparisjódabanki Íslandsi hoiupanga hoiuste ülevõtmine Islandi keskpanga poolt; Byr Savings Banki hoiuste ülekandmine Byr hf-le; Keflavík Savings Banki hoiuste ülekandmine SpKefile ning riigi vastutus SpKefi hoiuste eest pärast viimase sundühinemist Landsbankinniga. |
| --- | --- |

(154)

Islandi valitsuse tõlgendust oma avaldusest iseloomustavad alates 2008. aasta oktoobrist toimunud riigi sekkumised finantssektorisse, mis on kannustatud soovist täita avalduses võetud kohustust. Sekkumised hõlmasid finantsettevõtjate hoiuste katmiseks võetud meetmeid, milleks oli näiteks kolme kommertspanga asutamine; SPRONi hoiuste ülekandmine Arion Bankile; Straumuri hoiuste ülekandmine Islandsbankile; viie Sparisjódabanki Íslandsi hoiupanga hoiuste ülevõtmine Islandi keskpanga poolt; Byr Savings Banki hoiuste ülekandmine Byr hf-le; Keflavík Savings Banki hoiuste ülekandmine SpKefile ning riigi vastutus SpKefi hoiuste eest pärast viimase sundühinemist Landsbankinniga.

| (155) | Järelevalveametis praegu uurimisel oleva mitme riigiabijuhtumi puhul (millest osa on ka eespool nimetatud) on Islandi ametiasutused väitnud, et vastav valitud meede oli Islandi riigi jaoks rahaliselt kõige vähem kulukas valik täitmaks lubadust kaitsta täielikult hoiustajaid. |
| --- | --- |

(155)

Järelevalveametis praegu uurimisel oleva mitme riigiabijuhtumi puhul (millest osa on ka eespool nimetatud) on Islandi ametiasutused väitnud, et vastav valitud meede oli Islandi riigi jaoks rahaliselt kõige vähem kulukas valik täitmaks lubadust kaitsta täielikult hoiustajaid.

| (156) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab järelevalveamet, et tegemist on õiguslikult siduva, täpse, mittetingimusliku ja kindla meetmega. Sellest lähtuvalt teeb järelevalveamet järelduse, et Islandi riigi avaldused hoiuste täieliku tagamise kohta kujutavad riigi vahendite kaasamist EMP lepingu artikli 61 tähenduses. |
| --- | --- |

(156)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab järelevalveamet, et tegemist on õiguslikult siduva, täpse, mittetingimusliku ja kindla meetmega. Sellest lähtuvalt teeb järelevalveamet järelduse, et Islandi riigi avaldused hoiuste täieliku tagamise kohta kujutavad riigi vahendite kaasamist EMP lepingu artikli 61 tähenduses.

1.2.   Teatavate ettevõtjate või teatavate kaupade tootmise soodustamine

1.2.1.   Eelised

| (157) | Esiteks peavad abimeetmed andma uuele pangale eelised, millega ta vabastatakse maksukohustustest, mida ta peaks oma eelarvest tavaliselt kandma. Vastavalt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tehtud esialgsele järeldusele on järelevalveamet endiselt seisukohal, et iga kapitaliseerimismeetmega antakse uuele pangale eelis, kuna antud kapital ei oleks olnud pangale kättesaadav ilma riigi sekkumiseta. |
| --- | --- |

(157)

Esiteks peavad abimeetmed andma uuele pangale eelised, millega ta vabastatakse maksukohustustest, mida ta peaks oma eelarvest tavaliselt kandma. Vastavalt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tehtud esialgsele järeldusele on järelevalveamet endiselt seisukohal, et iga kapitaliseerimismeetmega antakse uuele pangale eelis, kuna antud kapital ei oleks olnud pangale kättesaadav ilma riigi sekkumiseta.

| (158) | Selleks et teha kindlaks, kas investeerimine ettevõttesse, näiteks kapitalisüsti abil, toob kaasa eelise, kohaldab järelevalveamet turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtet ning hindab, kas avaliku sektori asutusega võrreldava suurusega erainvestor, kes tegutseb turumajanduse tavatingimustes, oleks niisuguse investeeringu teinud (72). Mis puudutab raskustes olevate pankade kasuks võetavaid kapitaliseerimismeetmeid, siis on alates kriisi algusest nii Euroopa Komisjon (arvukatel juhtudel alates finantskriisi algusest) (73) kui ka järelevalveamet (74) olnud üldiselt seisukohal, et pankade riigipoolne rekapitaliseerimine toimub riigiabi andmise näol, võttes arvesse finantsturgudel alates 2008. aasta sügisest valitsenud heitlikku olukorda ja ebakindlust. See üldine kaalutlus kehtib eelkõige Islandi finantsturgude kohta 2008. ja 2009. aastal, mil kogu süsteem kokku varises. Seega leiab järelevalveamet, et kapitaliseerimismeetmed annavad Arion Bankile eelise, vaatamata uue panga kapitalist 87 % võimalikule ülekandmisele (peamiselt erasektori) võlausaldajatele. Erasektori sekkumine Arion Banki kapitaliseerimisse toimus täielikult endise panga võlausaldajate poolt, kes üritasid üksnes oma kahjusid minimeerida (75). |
| --- | --- |

(158)

Selleks et teha kindlaks, kas investeerimine ettevõttesse, näiteks kapitalisüsti abil, toob kaasa eelise, kohaldab järelevalveamet turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtet ning hindab, kas avaliku sektori asutusega võrreldava suurusega erainvestor, kes tegutseb turumajanduse tavatingimustes, oleks niisuguse investeeringu teinud (72). Mis puudutab raskustes olevate pankade kasuks võetavaid kapitaliseerimismeetmeid, siis on alates kriisi algusest nii Euroopa Komisjon (arvukatel juhtudel alates finantskriisi algusest) (73) kui ka järelevalveamet (74) olnud üldiselt seisukohal, et pankade riigipoolne rekapitaliseerimine toimub riigiabi andmise näol, võttes arvesse finantsturgudel alates 2008. aasta sügisest valitsenud heitlikku olukorda ja ebakindlust. See üldine kaalutlus kehtib eelkõige Islandi finantsturgude kohta 2008. ja 2009. aastal, mil kogu süsteem kokku varises. Seega leiab järelevalveamet, et kapitaliseerimismeetmed annavad Arion Bankile eelise, vaatamata uue panga kapitalist 87 % võimalikule ülekandmisele (peamiselt erasektori) võlausaldajatele. Erasektori sekkumine Arion Banki kapitaliseerimisse toimus täielikult endise panga võlausaldajate poolt, kes üritasid üksnes oma kahjusid minimeerida (75).

| (159) | Sama kehtib seoses eriotstarbelise likviidsusvahendiga, mille üle toimusid läbirääkimised osana riigiabi meetmete paketist, mille eesmärk on taastada maksejõuetuks muutunud panga tehingud uuesti loodud pangas ning innustada maksejõuetuks muutunud panga võlausaldajate osalust uue panga aktsiakapitalis. On selge, et riik sekkus, kuna ei olnud kindel, kas Arion Bank saavutab turul piisava likviidsuse. Seega, selle asemel et tegutseda erainvestori rollis, asendas riik selle pigem erasektori turuosalejate rolliga, kes kõhklesid finantsettevõtjatele laenu andmisel. Seetõttu kinnitab järelevalveamet oma esialgset järeldust, mille ta tegi ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, ning leiab, et eriotstarbeline likviidsusvahend annab Arion Bankile eelise. |
| --- | --- |

(159)

Sama kehtib seoses eriotstarbelise likviidsusvahendiga, mille üle toimusid läbirääkimised osana riigiabi meetmete paketist, mille eesmärk on taastada maksejõuetuks muutunud panga tehingud uuesti loodud pangas ning innustada maksejõuetuks muutunud panga võlausaldajate osalust uue panga aktsiakapitalis. On selge, et riik sekkus, kuna ei olnud kindel, kas Arion Bank saavutab turul piisava likviidsuse. Seega, selle asemel et tegutseda erainvestori rollis, asendas riik selle pigem erasektori turuosalejate rolliga, kes kõhklesid finantsettevõtjatele laenu andmisel. Seetõttu kinnitab järelevalveamet oma esialgset järeldust, mille ta tegi ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, ning leiab, et eriotstarbeline likviidsusvahend annab Arion Bankile eelise.

| (160) | Seoses hoiuste ülekandmisega SPRONist ja makse tegemisega Drómi emiteeritud võlakirja abil (SPRONi vahetusleping) märgib järelevalveamet selgelt, et üldise tehingu eesmärk on anda Arion Bankile hüvitis, mis on võrdne üksnes ülekantud kohustuste summaga. Siiski peab riik kandma kogu riski, kui Drómi võlakirja väärtus on väiksem kui ülekantud hoiuste väärtus, ning võtma kohustuse katta mis tahes võimalik puudujääk. Seega näib, et Arion Bank võib lisaks võlakirja intressimaksetelt saadud tulule omandada firmaväärtust ja täiendavaid turuosi ilma riski võtmata. Ameti hinnangul kujutab see endast eelist (76). |
| --- | --- |

(160)

Seoses hoiuste ülekandmisega SPRONist ja makse tegemisega Drómi emiteeritud võlakirja abil (SPRONi vahetusleping) märgib järelevalveamet selgelt, et üldise tehingu eesmärk on anda Arion Bankile hüvitis, mis on võrdne üksnes ülekantud kohustuste summaga. Siiski peab riik kandma kogu riski, kui Drómi võlakirja väärtus on väiksem kui ülekantud hoiuste väärtus, ning võtma kohustuse katta mis tahes võimalik puudujääk. Seega näib, et Arion Bank võib lisaks võlakirja intressimaksetelt saadud tulule omandada firmaväärtust ja täiendavaid turuosi ilma riski võtmata. Ameti hinnangul kujutab see endast eelist (76).

| (161) | Lisaks peab järelevalveamet hindama, kas täiendav hoiuste tagamine kujutab endast eelist Arion Bankile ja Islandi pankadele üldiselt. Sellega seoses märgib järelevalveamet, et kui Islandi ametiasutused tegid esmakordselt avalduse hoiuste tagamise kohta, ei olnud täiesti selge, kuidas see tagatis praktikas toimib, eelkõige, millist mõju avaldaks niisugune sekkumine pangale, kes ei suuda enam täita finantskohustusi oma võlausaldajate ees. Vahepeal selgus, et niisugune pank võib maksejõuetuks muutuda, kuid et Islandi riik tagaks (näiteks hoiuste ülekandmisega teisele pangale ja vara puudujäägi korvamisega) selle, et hoiused oleks võimalik täielikult välja maksta, ning võlausaldajad ei kaotaks kunagi juurdepääsu oma hoiuste kogusummale. |
| --- | --- |

(161)

Lisaks peab järelevalveamet hindama, kas täiendav hoiuste tagamine kujutab endast eelist Arion Bankile ja Islandi pankadele üldiselt. Sellega seoses märgib järelevalveamet, et kui Islandi ametiasutused tegid esmakordselt avalduse hoiuste tagamise kohta, ei olnud täiesti selge, kuidas see tagatis praktikas toimib, eelkõige, millist mõju avaldaks niisugune sekkumine pangale, kes ei suuda enam täita finantskohustusi oma võlausaldajate ees. Vahepeal selgus, et niisugune pank võib maksejõuetuks muutuda, kuid et Islandi riik tagaks (näiteks hoiuste ülekandmisega teisele pangale ja vara puudujäägi korvamisega) selle, et hoiused oleks võimalik täielikult välja maksta, ning võlausaldajad ei kaotaks kunagi juurdepääsu oma hoiuste kogusummale.

| (162) | Amet leiab, et see, kuidas riik täpselt tegutseb riigisisestele hoiustele piiramatu tagatise andmisel, on teisese tähtsusega. Oluline on see, et riik on võtnud kohustuse sekkuda piiramatus ulatuses, juhul kui pank ei suuda hoiuseid välja maksta. |
| --- | --- |

(162)

Amet leiab, et see, kuidas riik täpselt tegutseb riigisisestele hoiustele piiramatu tagatise andmisel, on teisese tähtsusega. Oluline on see, et riik on võtnud kohustuse sekkuda piiramatus ulatuses, juhul kui pank ei suuda hoiuseid välja maksta.

| (163) | See piiramatu tagatis on järelevalveameti hinnangul Arion Banki soodustanud. Esiteks, kuna see annab väärtusliku konkurentsieelise (piiramatu riigipoolne tagatis ja seega oluline turvavõrgustik) võrreldes alternatiivsete investeerimisvõimaluste ja investoritega. Seda tõestab näiteks hiljutine majandusministri aruanne, milles kinnitatakse, et: „Islandi finantsettevõtjad tegutsevad praegu erikeskkonnas, kus toimub kapitali kontrollimine ja hoiustele antakse kõikehõlmav tagatis. Niisugustes tingimustes on panga hoiused Islandi säästude kogujate jaoks praktiliselt ainus turvaline valik” (77). |
| --- | --- |

(163)

See piiramatu tagatis on järelevalveameti hinnangul Arion Banki soodustanud. Esiteks, kuna see annab väärtusliku konkurentsieelise (piiramatu riigipoolne tagatis ja seega oluline turvavõrgustik) võrreldes alternatiivsete investeerimisvõimaluste ja investoritega. Seda tõestab näiteks hiljutine majandusministri aruanne, milles kinnitatakse, et: „Islandi finantsettevõtjad tegutsevad praegu erikeskkonnas, kus toimub kapitali kontrollimine ja hoiustele antakse kõikehõlmav tagatis. Niisugustes tingimustes on panga hoiused Islandi säästude kogujate jaoks praktiliselt ainus turvaline valik” (77).

| (164) | Teiseks näib olevat selge, et tagatise puudumisel oleks Arion Bank tõenäolisemalt kannatanud kahju hoiuste massilise väljavõtmise tõttu, sarnaselt oma eelkäijale (78). Seega oleks pank tõenäoliselt pidanud maksma suuremat intressi (riski neutraliseerimiseks), et tõmmata ligi või isegi lihtsalt säilitada sama hulk hoiuseid, kui Islandi riik ei oleks hoiustele andnud täiendavat piiramatut tagatist. Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et hoiuste tagamine kujutab endast panga jaoks eelist. |
| --- | --- |

(164)

Teiseks näib olevat selge, et tagatise puudumisel oleks Arion Bank tõenäolisemalt kannatanud kahju hoiuste massilise väljavõtmise tõttu, sarnaselt oma eelkäijale (78). Seega oleks pank tõenäoliselt pidanud maksma suuremat intressi (riski neutraliseerimiseks), et tõmmata ligi või isegi lihtsalt säilitada sama hulk hoiuseid, kui Islandi riik ei oleks hoiustele andnud täiendavat piiramatut tagatist. Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et hoiuste tagamine kujutab endast panga jaoks eelist.

1.2.2.   Valikulisus

| (165) | Teiseks, abimeede peab olema valikuline, kuna sellega soodustatakse „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”. Kapitaliseerimismeetmed, likviidsusvahend ja SPRONi vahetusleping on valikulised, kuna nendest saab kasu üksnes Arion Bank. |
| --- | --- |

(165)

Teiseks, abimeede peab olema valikuline, kuna sellega soodustatakse „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”. Kapitaliseerimismeetmed, likviidsusvahend ja SPRONi vahetusleping on valikulised, kuna nendest saab kasu üksnes Arion Bank.

| (166) | Lisaks, kuna riigi toetus võib olla valikuline isegi olukorras, kus kasu saavad üks või mitu majandussektorit ja teised mitte, leiab järelevalveamet samuti, et riigipoolne hoiuste tagamine, millest saab kasu Islandi pangandussektor, on tervikuna selektiivne. See järeldus tuleneb ka eespool esitatud kaalutlustest, mille kohaselt panku soodustatakse teiste ettevõtjate ees, mis pakub võimalusi raha säästmiseks ja investeerimiseks. |
| --- | --- |

(166)

Lisaks, kuna riigi toetus võib olla valikuline isegi olukorras, kus kasu saavad üks või mitu majandussektorit ja teised mitte, leiab järelevalveamet samuti, et riigipoolne hoiuste tagamine, millest saab kasu Islandi pangandussektor, on tervikuna selektiivne. See järeldus tuleneb ka eespool esitatud kaalutlustest, mille kohaselt panku soodustatakse teiste ettevõtjate ees, mis pakub võimalusi raha säästmiseks ja investeerimiseks.

1.3.   Konkurentsi moonutamine ja mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele

| (167) | Meetmed tugevdavad Arion Banki võrreldes konkurentidega (või potentsiaalsete konkurentidega) Islandil ja teistes EMP riikides. Arion Bank on, nagu eespool kirjeldatud, finantsturgudel aktiivselt tegutsev ettevõtja, kes on avatud rahvusvahelisele konkurentsile EMPs. Kuigi Islandi finantsturud on praegu pigem isoleeritud, eelkõige kapitalikontrolli tõttu, siis piiriülene kaubandus ja selle potentsiaal on endiselt olemas, ning kaubandus suureneb tõenäoliselt niipea, kui kapitalikontroll kaotatakse. Kõiki hindamisel olevaid meetmeid tuleb seega vaadelda konkurentsi moonutavatena ja EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust mõjutavatena (79). |
| --- | --- |

(167)

Meetmed tugevdavad Arion Banki võrreldes konkurentidega (või potentsiaalsete konkurentidega) Islandil ja teistes EMP riikides. Arion Bank on, nagu eespool kirjeldatud, finantsturgudel aktiivselt tegutsev ettevõtja, kes on avatud rahvusvahelisele konkurentsile EMPs. Kuigi Islandi finantsturud on praegu pigem isoleeritud, eelkõige kapitalikontrolli tõttu, siis piiriülene kaubandus ja selle potentsiaal on endiselt olemas, ning kaubandus suureneb tõenäoliselt niipea, kui kapitalikontroll kaotatakse. Kõiki hindamisel olevaid meetmeid tuleb seega vaadelda konkurentsi moonutavatena ja EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust mõjutavatena (79).

1.4.   Järeldus

| (168) | Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et Islandi riigi võetud meetmed uue panga kapitaliseerimiseks ning likviidsusvahend, hoiuste tagatis ja SPRONi vahetusleping hõlmavad riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(168)

Sellest tulenevalt järeldab järelevalveamet, et Islandi riigi võetud meetmed uue panga kapitaliseerimiseks ning likviidsusvahend, hoiuste tagatis ja SPRONi vahetusleping hõlmavad riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.   MENETLUSNÕUDED

| (169) | Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse [...]. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”. |
| --- | --- |

(169)

Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse [...]. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”.

| (170) | Järelevalveameti algatatud ametliku uurimismenetlusega hõlmatud abimeetmetest ei teatanud Islandi ametiasutused enne nende rakendamist. Seega järeldab järelevalveamet, et Islandi ametiasutused ei ole täitnud oma kohustusi kooskõlas protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3. Seega oli nimetatud abimeetmete võtmine ebaseaduslik. Siiski märgitakse seoses hoiupanga SPM omandamisega Arion Banki poolt (mis ei sisalda järelevalveameti hinnangul riigiabi tunnuseid), et vastavalt järelevalveameti ümberkorraldamissuuniste artiklile 41 ning selleks et vältida riigiabi kasutamist konkurentsivastasel viisil, on konkureeriva ettevõtja omandamine panga poolt lubatud vaid erakorralistel asjaoludel ja tingimusel, et enne on teavitatud järelevalveametit. |
| --- | --- |

(170)

Järelevalveameti algatatud ametliku uurimismenetlusega hõlmatud abimeetmetest ei teatanud Islandi ametiasutused enne nende rakendamist. Seega järeldab järelevalveamet, et Islandi ametiasutused ei ole täitnud oma kohustusi kooskõlas protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3. Seega oli nimetatud abimeetmete võtmine ebaseaduslik. Siiski märgitakse seoses hoiupanga SPM omandamisega Arion Banki poolt (mis ei sisalda järelevalveameti hinnangul riigiabi tunnuseid), et vastavalt järelevalveameti ümberkorraldamissuuniste artiklile 41 ning selleks et vältida riigiabi kasutamist konkurentsivastasel viisil, on konkureeriva ettevõtja omandamine panga poolt lubatud vaid erakorralistel asjaoludel ja tingimusel, et enne on teavitatud järelevalveametit.

3.   ABI KOKKUSOBIVUS

| (171) | Eelmärkusena täheldab järelevalveamet, et olgugi et Arion Bank on 2008. aastal asutatud uus juriidiline isik, on see (sisetehingute mõistes) ilmselgelt Kaupthing Banki majandusjärglane selles mõttes, et kahe üksuse vahel esineb majanduslik järjepidevus. Et 2008. aasta sügisest alanud Arion Banki majandustegevus ei oleks ilma abita olnud jätkusuutlik, käsitleb järelevalveamet panka raskustes oleva ettevõtjana. |
| --- | --- |

(171)

Eelmärkusena täheldab järelevalveamet, et olgugi et Arion Bank on 2008. aastal asutatud uus juriidiline isik, on see (sisetehingute mõistes) ilmselgelt Kaupthing Banki majandusjärglane selles mõttes, et kahe üksuse vahel esineb majanduslik järjepidevus. Et 2008. aasta sügisest alanud Arion Banki majandustegevus ei oleks ilma abita olnud jätkusuutlik, käsitleb järelevalveamet panka raskustes oleva ettevõtjana.

| (172) | Lisaks on hinnatavad meetmed üheaegselt nii pääste- kui ka restruktureerimismeetmed. Nagu on sätestatud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, oleks järelevalveamet juhul, kui abimeetmetest oleks teavitatud enne nende rakendamist, lubanud võtta meetmeid ajutise kokkusobiva päästeabina ning võtnud hiljem restruktureerimiskava alusel lõpliku seisukoha. Kuna aga õigeaegset teavitamist aset ei leidnud, algatas järelevalveamet ametliku uurimismenetluse ja nõudis restruktureerimiskava esitamist. Nagu eespool märgitud, sõltub lõplik meetmete kokkusobivus sellest, kas restruktureerimiskava vastab järelevalveameti kehtivates riigiabi suunistes raskustes olevate ettevõtjate suhtes kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(172)

Lisaks on hinnatavad meetmed üheaegselt nii pääste- kui ka restruktureerimismeetmed. Nagu on sätestatud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, oleks järelevalveamet juhul, kui abimeetmetest oleks teavitatud enne nende rakendamist, lubanud võtta meetmeid ajutise kokkusobiva päästeabina ning võtnud hiljem restruktureerimiskava alusel lõpliku seisukoha. Kuna aga õigeaegset teavitamist aset ei leidnud, algatas järelevalveamet ametliku uurimismenetluse ja nõudis restruktureerimiskava esitamist. Nagu eespool märgitud, sõltub lõplik meetmete kokkusobivus sellest, kas restruktureerimiskava vastab järelevalveameti kehtivates riigiabi suunistes raskustes olevate ettevõtjate suhtes kehtestatud kriteeriumidele.

3.1.   Õiguslik alus kokkusobivuse hindamiseks: EMP lepingu artikli 6 lõige 3 ja järelevalveameti ümberkorraldamissuunised

| (173) | Olgugi et raskustes olevatele ettevõtjatele antud riigiabi hinnatakse tavaliselt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel, võib järelevalveamet sama lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaselt lubada riigiabi juhul, kui see on ette nähtud „tõsise häire kõrvaldamiseks mõne EÜ liikmesriigi või EFTA riigi majanduses”. Nagu on sätestatud pangandussuuniste lõikes 8, (80) kinnitab järelevalveamet veelkord, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt b vajab piiravat tõlgendamist selle kohta, mida pidada EFTA riigi majanduse tõsiseks häireks. |
| --- | --- |

(173)

Olgugi et raskustes olevatele ettevõtjatele antud riigiabi hinnatakse tavaliselt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel, võib järelevalveamet sama lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaselt lubada riigiabi juhul, kui see on ette nähtud „tõsise häire kõrvaldamiseks mõne EÜ liikmesriigi või EFTA riigi majanduses”. Nagu on sätestatud pangandussuuniste lõikes 8, (80) kinnitab järelevalveamet veelkord, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt b vajab piiravat tõlgendamist selle kohta, mida pidada EFTA riigi majanduse tõsiseks häireks.

| (174) | Nagu on eespool üksikasjalikult kirjeldatud, langes riik Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt 2008. aasta oktoobris süsteemsesse kriisi, mille tulemusel varisesid mõne päeva jooksul kokku Islandi suurimad pangad ning hoiupangad. Kokkuvarisenud finantsasutuste turuosa kokku oli Islandi finantsturu enamikus segmentides suurem kui 90 %. Raskustega kaasnes usalduse kadumine riigi vääringu suhtes. Finantskriis andis tugeva löögi Islandi reaalmajandusele. Kuigi kriisi puhkemisest on möödas juba kolm aastat, on riigi finantssüsteem endiselt ebakindel. Olukord on alates 2008. aastast küll märkimisväärselt paranenud, kuid ilmselgelt oli meetmete eesmärk nende võtmise ajal tõsise häire kõrvaldamine riigi majanduses. |
| --- | --- |

(174)

Nagu on eespool üksikasjalikult kirjeldatud, langes riik Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt 2008. aasta oktoobris süsteemsesse kriisi, mille tulemusel varisesid mõne päeva jooksul kokku Islandi suurimad pangad ning hoiupangad. Kokkuvarisenud finantsasutuste turuosa kokku oli Islandi finantsturu enamikus segmentides suurem kui 90 %. Raskustega kaasnes usalduse kadumine riigi vääringu suhtes. Finantskriis andis tugeva löögi Islandi reaalmajandusele. Kuigi kriisi puhkemisest on möödas juba kolm aastat, on riigi finantssüsteem endiselt ebakindel. Olukord on alates 2008. aastast küll märkimisväärselt paranenud, kuid ilmselgelt oli meetmete eesmärk nende võtmise ajal tõsise häire kõrvaldamine riigi majanduses.

| (175) | Seepärast leiab järelevalveamet, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b saab pidada käesoleval juhul kehtivaks. |
| --- | --- |

(175)

Seepärast leiab järelevalveamet, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b saab pidada käesoleval juhul kehtivaks.

Ümberkorraldamissuuniste kohaldamine

| (176) | Järelevalveameti riigiabi suunistes finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (81) (edaspidi „ümberkorraldamissuunised”) on sätestatud kehtivad riigiabieeskirjad finantsasutuste restruktureerimiseks kriisiolukorras. Ümberkorraldamissuuniste kohaselt peab finantsasutuse restruktureerimine kriisiolukorras selleks, et olla kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b, hõlmama järgmist:






  i) | tooma kaasa panga elujõulisuse taastumise; |
| --- | --- | --- |

(176)

Järelevalveameti riigiabi suunistes finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (81) (edaspidi „ümberkorraldamissuunised”) on sätestatud kehtivad riigiabieeskirjad finantsasutuste restruktureerimiseks kriisiolukorras. Ümberkorraldamissuuniste kohaselt peab finantsasutuse restruktureerimine kriisiolukorras selleks, et olla kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b, hõlmama järgmist:

i)

tooma kaasa panga elujõulisuse taastumise;

| ii) | sisaldama piisavalt abisaaja omaosalust (kulude jagamine); |
| --- | --- |

ii)

sisaldama piisavalt abisaaja omaosalust (kulude jagamine);

| iii) | sisaldama piisavaid meetmeid, mis piiravad konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

iii)

sisaldama piisavaid meetmeid, mis piiravad konkurentsi moonutamist.

| (177) | Arion Banki kohta esitatud struktureerimiskava alusel hindab järelevalveamet seega allpool, kas need kriteeriumid on täidetud ning kas eespool kirjeldatud abimeetmed kujutavad kokkusobivat restruktureerimisabi. |
| --- | --- |

(177)

Arion Banki kohta esitatud struktureerimiskava alusel hindab järelevalveamet seega allpool, kas need kriteeriumid on täidetud ning kas eespool kirjeldatud abimeetmed kujutavad kokkusobivat restruktureerimisabi.

3.2.   Elujõulisuse taastamine

| (178) | Abisaajate pikaajalise elujõulisuse taastamine tänu restruktureerimisabile on sellise abi põhieesmärk ning abi kokkusobivuse määratlemise juures on oluline hinnata, kas abi võimaldab seda saavutada. |
| --- | --- |

(178)

Abisaajate pikaajalise elujõulisuse taastamine tänu restruktureerimisabile on sellise abi põhieesmärk ning abi kokkusobivuse määratlemise juures on oluline hinnata, kas abi võimaldab seda saavutada.

| (179) | Nagu eespool märgitud, muutsid 2008. aasta sügisel Islandil puhkenud majanduskriis, erakorraliste meetmete, nagu kapitalikontrollide kehtestamine, muutuv reguleeriv keskkond ning olenemata teatavast hiljutisest stabiliseerumisest endiselt ebakindlad makromajanduslikud prognoosid (eelkõige euroala majandushädade tõttu), panga kasumliku juhtimise ja selle pikaajalise elujõulisuse tagamise keeruliseks. Seega rõhutab järelevalveamet juba varakult, et alljärgneva hindamise puhul on vaja seda asjaolu arvesse võtta. |
| --- | --- |

(179)

Nagu eespool märgitud, muutsid 2008. aasta sügisel Islandil puhkenud majanduskriis, erakorraliste meetmete, nagu kapitalikontrollide kehtestamine, muutuv reguleeriv keskkond ning olenemata teatavast hiljutisest stabiliseerumisest endiselt ebakindlad makromajanduslikud prognoosid (eelkõige euroala majandushädade tõttu), panga kasumliku juhtimise ja selle pikaajalise elujõulisuse tagamise keeruliseks. Seega rõhutab järelevalveamet juba varakult, et alljärgneva hindamise puhul on vaja seda asjaolu arvesse võtta.

| (180) | Ümberkorraldamissuuniste 2. jaotises on sätestatud, et EMP riik peab esitama laiapõhjalise ja üksikasjaliku restruktureerimiskava, mis sisaldab terviklikku teavet ärimudeli kohta ja tagab panga pikaajalise elujõulisuse taastumise. Ümberkorraldamissuuniste punktis 10 on sätestatud, et restruktureerimiskavas peavad olema kindlaks määratud panga probleemide põhjused ja panga enda nõrkused, samuti näidatud, mil viisil suudetakse väljapakutud restruktureerimismeetmete abil lahendada panga probleemid. |
| --- | --- |

(180)

Ümberkorraldamissuuniste 2. jaotises on sätestatud, et EMP riik peab esitama laiapõhjalise ja üksikasjaliku restruktureerimiskava, mis sisaldab terviklikku teavet ärimudeli kohta ja tagab panga pikaajalise elujõulisuse taastumise. Ümberkorraldamissuuniste punktis 10 on sätestatud, et restruktureerimiskavas peavad olema kindlaks määratud panga probleemide põhjused ja panga enda nõrkused, samuti näidatud, mil viisil suudetakse väljapakutud restruktureerimismeetmete abil lahendada panga probleemid.

| (181) | Nagu eespool kirjeldatud, on Arion Banki raskuste põhjused toodud välja nii restruktureerimiskavas kui ka eriuurimiskomisjoni aruandes ning nendeks olid panga asutamisega seotud asjaolud ja tema eelkäija probleemid. Eriuurimiskomisjoni aruandes panga eelkäijaga seoses kindlaks määratud olulisimate põhjuste hulgas on valimatu ja mitteelujõuline laienemine, pangaomanike tekitatud finantsvõimendus, riskikontsentratsioon, omavahendite väike osakaal ja pankade suurus võrreldes Islandi majandusega. Kaupthing Bankil olid suured üksikud riskipositsioonid ning pank võttis suure riski oma omanikele laenamisega. Liiga palju tugineti lühiajalisele pankadevahelisele rahastamisele. |
| --- | --- |

(181)

Nagu eespool kirjeldatud, on Arion Banki raskuste põhjused toodud välja nii restruktureerimiskavas kui ka eriuurimiskomisjoni aruandes ning nendeks olid panga asutamisega seotud asjaolud ja tema eelkäija probleemid. Eriuurimiskomisjoni aruandes panga eelkäijaga seoses kindlaks määratud olulisimate põhjuste hulgas on valimatu ja mitteelujõuline laienemine, pangaomanike tekitatud finantsvõimendus, riskikontsentratsioon, omavahendite väike osakaal ja pankade suurus võrreldes Islandi majandusega. Kaupthing Bankil olid suured üksikud riskipositsioonid ning pank võttis suure riski oma omanikele laenamisega. Liiga palju tugineti lühiajalisele pankadevahelisele rahastamisele.

Elujõulisust reguleerivad meetmed

| (182) | Kuigi Arion Banki restruktureerimiskavas käsitletakse paljusid eespool kindlaks määratud panga nõrkuseid, leiab järelevalveamet, et Kaupthingi kokkuvarisemine ja Islandi finantstööstuse krahh olid põhjustatud ka paljudest Islandile omastest teguritest, mis on seotud riigi väiksusega ning puuduliku reguleerimise ja järelevalvega, mille tõi välja eriuurimiskomisjon. Nii Arion Banki kui ka mis tahes muu Islandi panga pikaajaline elujõulisus ei sõltu seega üksnes panga tasandil võetud meetmetest, vaid ka sellest, kas reguleerimis- ja järelevalvepuudused on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(182)

Kuigi Arion Banki restruktureerimiskavas käsitletakse paljusid eespool kindlaks määratud panga nõrkuseid, leiab järelevalveamet, et Kaupthingi kokkuvarisemine ja Islandi finantstööstuse krahh olid põhjustatud ka paljudest Islandile omastest teguritest, mis on seotud riigi väiksusega ning puuduliku reguleerimise ja järelevalvega, mille tõi välja eriuurimiskomisjon. Nii Arion Banki kui ka mis tahes muu Islandi panga pikaajaline elujõulisus ei sõltu seega üksnes panga tasandil võetud meetmetest, vaid ka sellest, kas reguleerimis- ja järelevalvepuudused on kõrvaldatud.

| (183) | Seoses sellega avaldab järelevalveamet heameelt Islandi ametiasutuste poolt reguleerimis- ja järelevalveraamistikku tehtud muutuste üle, mida selgitatakse lisas. |
| --- | --- |

(183)

Seoses sellega avaldab järelevalveamet heameelt Islandi ametiasutuste poolt reguleerimis- ja järelevalveraamistikku tehtud muutuste üle, mida selgitatakse lisas.

| (184) | Esiteks on suurendatud finantsjärelevalveameti volitusi ja pädevust ning lisatud muu hulgas viimasele uute vastutusvaldkondadena suured üksikud riskipositsioonid ja sellega seotud riskid, mis kuulub järelevalveameti arvates finantskrahhini viinud tegurite hulka. |
| --- | --- |

(184)

Esiteks on suurendatud finantsjärelevalveameti volitusi ja pädevust ning lisatud muu hulgas viimasele uute vastutusvaldkondadena suured üksikud riskipositsioonid ja sellega seotud riskid, mis kuulub järelevalveameti arvates finantskrahhini viinud tegurite hulka.

| (185) | Teiseks on sätestatud ajutiselt ranged nõuded kapitali adekvaatsuse määra suhtes. Samuti on esitatud sätted tagatuse kohta, eeskätt on keelustatud laenu pikendamine oma aktsiate pantimise vastu, mille eesmärk on tagada, et Islandi pangad ei tekitaks endale taas nõrka kapitalipositsiooni. Järelevalveamet leiab, et nimetatud meetmed aitavad suurendada Islandi pankade paindlikkust. |
| --- | --- |

(185)

Teiseks on sätestatud ajutiselt ranged nõuded kapitali adekvaatsuse määra suhtes. Samuti on esitatud sätted tagatuse kohta, eeskätt on keelustatud laenu pikendamine oma aktsiate pantimise vastu, mille eesmärk on tagada, et Islandi pangad ei tekitaks endale taas nõrka kapitalipositsiooni. Järelevalveamet leiab, et nimetatud meetmed aitavad suurendada Islandi pankade paindlikkust.

| (186) | Kolmandaks on rakendatud rida meetmeid seoses direktorite ja juhatuse liikmete valikukriteeriumide ja tasustamisega. Lisaks kehtestati rangemad eeskirjad seotud pooltele (nagu omanikud) laenamise suhtes ning finantsjärelevalveametil on nüüd õigus keelata vajaduse korral pankadel teatavate tehingute tegemise. Muudeti ka asutusesisese ja -välise arvepidamise eeskirju, näiteks lühendati välise arvepidaja ühele ja samale pangale teenuse osutamise perioodi. Järelevalveamet peab kiiduväärseks nende meetmete eesmärki hoida ära omanike ja juhtkonnaga seotud sündmuste kordumist, samuti suurendab see riski välisjärelevalvet. Mõlemad aspektid vähendavad ohtu panga elujõulisusele, |
| --- | --- |

(186)

Kolmandaks on rakendatud rida meetmeid seoses direktorite ja juhatuse liikmete valikukriteeriumide ja tasustamisega. Lisaks kehtestati rangemad eeskirjad seotud pooltele (nagu omanikud) laenamise suhtes ning finantsjärelevalveametil on nüüd õigus keelata vajaduse korral pankadel teatavate tehingute tegemise. Muudeti ka asutusesisese ja -välise arvepidamise eeskirju, näiteks lühendati välise arvepidaja ühele ja samale pangale teenuse osutamise perioodi. Järelevalveamet peab kiiduväärseks nende meetmete eesmärki hoida ära omanike ja juhtkonnaga seotud sündmuste kordumist, samuti suurendab see riski välisjärelevalvet. Mõlemad aspektid vähendavad ohtu panga elujõulisusele,

| (187) | Neljandaks anti Islandi ametiasutuste sõnul finantsjärelevalveametile (juba eespool nimetatud) võimalus piirata pankade tegevust Islandi pankade kriisieelse laiaulatusliku hoiuste kaasamise tõttu, mis tundub olevat vähemalt kiirendanud pankade kokkuvarisemist. Lisaks tundub järelevalveametile, et likviidsust ja välisvaluuta tasakaalu käsitlevad uued eeskirjad (82) on piiranud pankade võimalusi meelitada ligi ebaproportsionaalselt suuri välishoiuseid juhul, kui see muudab pankade äritegevuse haavatavamaks ja tundlikumaks välisvaluuta vahetuskursi ja likviidsusriskide suhtes. Järelevalveamet väljendab rahulolu, et Islandi ametiasutused on võtnud nimetatud puuduliku õigusliku aspekti suhtes meetmeid. |
| --- | --- |

(187)

Neljandaks anti Islandi ametiasutuste sõnul finantsjärelevalveametile (juba eespool nimetatud) võimalus piirata pankade tegevust Islandi pankade kriisieelse laiaulatusliku hoiuste kaasamise tõttu, mis tundub olevat vähemalt kiirendanud pankade kokkuvarisemist. Lisaks tundub järelevalveametile, et likviidsust ja välisvaluuta tasakaalu käsitlevad uued eeskirjad (82) on piiranud pankade võimalusi meelitada ligi ebaproportsionaalselt suuri välishoiuseid juhul, kui see muudab pankade äritegevuse haavatavamaks ja tundlikumaks välisvaluuta vahetuskursi ja likviidsusriskide suhtes. Järelevalveamet väljendab rahulolu, et Islandi ametiasutused on võtnud nimetatud puuduliku õigusliku aspekti suhtes meetmeid.

Arion Banki restruktureerimiskava

| (188) | Mis puutub restruktureerimiskavasse ja panga võetud meetmetesse, on Arion Bank põhimõtteliselt pöördunud tagasi traditsioonilisema panganduse mudeli juurde, keskendudes suhtepanganduse arendamisele Islandi turul. Panga peamised rahastamisallikad on klientide hoiused ja aktsiakapital ning laenamisel omavad järjest suuremat osatähtsust pandikirjad. |
| --- | --- |

(188)

Mis puutub restruktureerimiskavasse ja panga võetud meetmetesse, on Arion Bank põhimõtteliselt pöördunud tagasi traditsioonilisema panganduse mudeli juurde, keskendudes suhtepanganduse arendamisele Islandi turul. Panga peamised rahastamisallikad on klientide hoiused ja aktsiakapital ning laenamisel omavad järjest suuremat osatähtsust pandikirjad.

| (189) | Lisaks oli Arion Bank võrreldes Kaupthingiga juba asutamisest alates palju väiksema finantsvõimendusega ning kuna enamik pankadevahelisest võlast jäi Kaupthingi varasse, peab Arion Bank restruktureerimiskava kohaselt tuginema rahvusvaheliste turgude refinantseerimisele tagamata võla osas vaid väga piiratud ulatuses. Samal põhjusel lahendati panga bilansi võimenduse vähendamise küsimus juba põhimõtteliselt 2008. aasta oktoobris. Järelevalveamet ühineb siiski Arion Banki ja Islandi ametiasutuste hinnanguga vajaduse kohta võtta mitmeid restruktureerimiskavas välja toodud meetmeid seoses panga tehingute vähendamisega kooskõlas uue majandusliku reaalsusega ja riskipositsiooni piiramisega. Meetmete aluseks olevad puudused (suurte ja omavahel seotud riskipositsioonide koondumine, tõsine välisvaluuta tasakaalustamatus jne) pärinevad peamiselt endisest pangast. Arion Banki elujõulisuse tagamiseks tulevikus on ülimalt tähtis pöörata nimetatud puudustele restruktureerimiskavas piisavat tähelepanu. |
| --- | --- |

(189)

Lisaks oli Arion Bank võrreldes Kaupthingiga juba asutamisest alates palju väiksema finantsvõimendusega ning kuna enamik pankadevahelisest võlast jäi Kaupthingi varasse, peab Arion Bank restruktureerimiskava kohaselt tuginema rahvusvaheliste turgude refinantseerimisele tagamata võla osas vaid väga piiratud ulatuses. Samal põhjusel lahendati panga bilansi võimenduse vähendamise küsimus juba põhimõtteliselt 2008. aasta oktoobris. Järelevalveamet ühineb siiski Arion Banki ja Islandi ametiasutuste hinnanguga vajaduse kohta võtta mitmeid restruktureerimiskavas välja toodud meetmeid seoses panga tehingute vähendamisega kooskõlas uue majandusliku reaalsusega ja riskipositsiooni piiramisega. Meetmete aluseks olevad puudused (suurte ja omavahel seotud riskipositsioonide koondumine, tõsine välisvaluuta tasakaalustamatus jne) pärinevad peamiselt endisest pangast. Arion Banki elujõulisuse tagamiseks tulevikus on ülimalt tähtis pöörata nimetatud puudustele restruktureerimiskavas piisavat tähelepanu.

| (190) | Selgus, et üks peamisi Kaupthingi pankrotistumise põhjuseid oli pankadevahelisele laenuturule tuginemine refinantseerimise puhul. Arion Banki rahalised vahendid on seni põhinenud enamjaolt hoiustel ja aktsiakapitalil, kuid restruktureerimiskavas on ette nähtud hoiuste osakaalu mõningane vähendamine (68 %-lt 61 %-le kõikidest kohustustest), mis põhineb muu hulgas hoiusebaasi pangapoolsel analüüsimisel. Arion Bank kavatseb selle korvata pandikirjade emiteerimisega Islandi turule. Siinkohal tuletatakse meelde, et Arion Bank sai loa emiteerida pandikirju, misjärel viis pank lõpule pandikirjaprojekti ulatusega 1 miljard eurot. 2012. aasta veebruaris viis pank lõpule oma esimese pandikirjade pakkumise, emiteerides võlakirju 2,5 miljardi Islandi krooni eest ja 2012. aasta mais viis lõpule esimese fikseeritud määraga indekseerimata pandikirjapakkumise väärtuses 1,2 miljardit Islandi krooni (83). Ülejäänud restruktureerimisperioodi jooksul kavatseb pank emiteerida eri vormis võlakirju, sealhulgas pandikirju ja tagamata võlakirju. |
| --- | --- |

(190)

Selgus, et üks peamisi Kaupthingi pankrotistumise põhjuseid oli pankadevahelisele laenuturule tuginemine refinantseerimise puhul. Arion Banki rahalised vahendid on seni põhinenud enamjaolt hoiustel ja aktsiakapitalil, kuid restruktureerimiskavas on ette nähtud hoiuste osakaalu mõningane vähendamine (68 %-lt 61 %-le kõikidest kohustustest), mis põhineb muu hulgas hoiusebaasi pangapoolsel analüüsimisel. Arion Bank kavatseb selle korvata pandikirjade emiteerimisega Islandi turule. Siinkohal tuletatakse meelde, et Arion Bank sai loa emiteerida pandikirju, misjärel viis pank lõpule pandikirjaprojekti ulatusega 1 miljard eurot. 2012. aasta veebruaris viis pank lõpule oma esimese pandikirjade pakkumise, emiteerides võlakirju 2,5 miljardi Islandi krooni eest ja 2012. aasta mais viis lõpule esimese fikseeritud määraga indekseerimata pandikirjapakkumise väärtuses 1,2 miljardit Islandi krooni (83). Ülejäänud restruktureerimisperioodi jooksul kavatseb pank emiteerida eri vormis võlakirju, sealhulgas pandikirju ja tagamata võlakirju.

| (191) | Järelevalveamet leiab, et lähtudes Islandi ametiasutuste esitatud asjaoludest tundub panga rahaline olukord kuni restruktureerimisperioodi lõpuni usaldusväärne. Võttes arvesse hoiuste tagamise ja kapitalikontrollide ümber valitsevat ebakindlust ning riigivõlakirjaturgude ebaselget tulevast arengut, ei saa järelevalveamet teha järeldust selle kohta, kas Arion Banki rahastamisstrateegia teostub pikaajaliseks perspektiiviks kavandatud viisil. Kui aga vaadata olulist toetumist hoiustele ja pandikirjadele restruktureerimisperioodil ning nende võlaliikide osakaalu bilansis, möönab järelevalveamet, et hiljem vajalikuks osutuda võivad kerged kõikumised rahastamisstrateegias ei ohustaks panga elujõulisust. |
| --- | --- |

(191)

Järelevalveamet leiab, et lähtudes Islandi ametiasutuste esitatud asjaoludest tundub panga rahaline olukord kuni restruktureerimisperioodi lõpuni usaldusväärne. Võttes arvesse hoiuste tagamise ja kapitalikontrollide ümber valitsevat ebakindlust ning riigivõlakirjaturgude ebaselget tulevast arengut, ei saa järelevalveamet teha järeldust selle kohta, kas Arion Banki rahastamisstrateegia teostub pikaajaliseks perspektiiviks kavandatud viisil. Kui aga vaadata olulist toetumist hoiustele ja pandikirjadele restruktureerimisperioodil ning nende võlaliikide osakaalu bilansis, möönab järelevalveamet, et hiljem vajalikuks osutuda võivad kerged kõikumised rahastamisstrateegias ei ohustaks panga elujõulisust.

| (192) | Seoses vara poolega bilansis jääb rahvusvaheline vara Kaupthingi vara hulka. Seepärast kahanes bilansimaht 88 %. Seega olid kõrvaldatud Kaupthingi ärimudeli suurim nõrkus — toetumine riskantsele rahvusvahelisele varale asjakohast riskihindamist teostamata. Järelevalveamet peab kiiduväärseks asjaolu, et restruktureerimiskava kohaselt ei kavatse pank tulevikus sarnast ärimudelit kasutada, vaid keskendub pigem oma traditsioonilisele põhitegevusele. |
| --- | --- |

(192)

Seoses vara poolega bilansis jääb rahvusvaheline vara Kaupthingi vara hulka. Seepärast kahanes bilansimaht 88 %. Seega olid kõrvaldatud Kaupthingi ärimudeli suurim nõrkus — toetumine riskantsele rahvusvahelisele varale asjakohast riskihindamist teostamata. Järelevalveamet peab kiiduväärseks asjaolu, et restruktureerimiskava kohaselt ei kavatse pank tulevikus sarnast ärimudelit kasutada, vaid keskendub pigem oma traditsioonilisele põhitegevusele.

| (193) | Varaportfelliga seoses jääb panga jaoks märkimisväärseks väljakutseks Kaupthingist üle võetud laenude ümberstruktureerimine. Seoses sellega tõstab järelevalveamet positiivse asjaoluna esile, et restruktureerimiskava on peetud ja jääb panga esmatähtsaks ülesandeks, nagu nähtub paljudest üld- ja spetsiifilistest ettepanekutest, mille pank oma liiga suure finantsvõimendusega klientidele on teinud. Kuigi endiselt on vaja teha tööd restruktureerimisprotsessi lõpuleviimiseks, paistab panga esitatud teave kinnitavat teatavat edu, eriti alates 2011. aastast. Seda tõendab asjaolu, et 986st ettevõtjast, kes olid ühinenud panga korraldatud tervendamisprogrammiga, jõuti lahenduseni 871 ettevõtja suhtes, kusjuures ainuüksi 2011. aasta esimese kvartali lõpus saavutati lahendus 416 ettevõtja suhtes. Viimasel ajal on olnud edukas ka perekonna vajaduste rahuldamiseks tehtud tehingust tulenevate võlgade ümberkorraldamine, mille puhul on panga eesmärk viia 2012. aasta lõpuks lõpule eraisikute ja ettevõtlussektori võlgade sissenõudmise kava. |
| --- | --- |

(193)

Varaportfelliga seoses jääb panga jaoks märkimisväärseks väljakutseks Kaupthingist üle võetud laenude ümberstruktureerimine. Seoses sellega tõstab järelevalveamet positiivse asjaoluna esile, et restruktureerimiskava on peetud ja jääb panga esmatähtsaks ülesandeks, nagu nähtub paljudest üld- ja spetsiifilistest ettepanekutest, mille pank oma liiga suure finantsvõimendusega klientidele on teinud. Kuigi endiselt on vaja teha tööd restruktureerimisprotsessi lõpuleviimiseks, paistab panga esitatud teave kinnitavat teatavat edu, eriti alates 2011. aastast. Seda tõendab asjaolu, et 986st ettevõtjast, kes olid ühinenud panga korraldatud tervendamisprogrammiga, jõuti lahenduseni 871 ettevõtja suhtes, kusjuures ainuüksi 2011. aasta esimese kvartali lõpus saavutati lahendus 416 ettevõtja suhtes. Viimasel ajal on olnud edukas ka perekonna vajaduste rahuldamiseks tehtud tehingust tulenevate võlgade ümberkorraldamine, mille puhul on panga eesmärk viia 2012. aasta lõpuks lõpule eraisikute ja ettevõtlussektori võlgade sissenõudmise kava.

| (194) | Järelevalveameti arvates näitab see Arion Banki restruktureerimismeetodite usaldusväärsust. Lähtudes Arion Banki esitatud andmetest tundub olevat teostatav panga eesmärk viia kodumajapidamiste ja ettevõtlussektori laenuportfelli restruktureerimine lõpule 2012. aasta lõpuks. Kokkuvõtvalt — kui välistada Islandi või muude riikide makromajanduslikus keskkonnas tekkida võivad ootamatud arengud, siis võib Arion Bank saavutada järelevalveameti arvamusel hiljemalt restruktureerimisperioodi lõpuks tugeva bilansi ja toimivad laenuportfellid. |
| --- | --- |

(194)

Järelevalveameti arvates näitab see Arion Banki restruktureerimismeetodite usaldusväärsust. Lähtudes Arion Banki esitatud andmetest tundub olevat teostatav panga eesmärk viia kodumajapidamiste ja ettevõtlussektori laenuportfelli restruktureerimine lõpule 2012. aasta lõpuks. Kokkuvõtvalt — kui välistada Islandi või muude riikide makromajanduslikus keskkonnas tekkida võivad ootamatud arengud, siis võib Arion Bank saavutada järelevalveameti arvamusel hiljemalt restruktureerimisperioodi lõpuks tugeva bilansi ja toimivad laenuportfellid.

| (195) | Nagu eespool öeldud, oli Kaupthingi nõrk kapitaliseeritus üks tegureid, mis viis panga kokkuvarisemiseni. Arion Banki restruktureerimiskavas on prognoositud, et panga kapitali adekvaatsuse määr püsib tublisti kõrgemal kui finantsjärelevalveameti poolt restruktureerimisperioodiks kehtestatud 16 % minimaalne määr. See määr on palju kõrgem kui Basel III tulevane miinimum 10,5 %. Isegi Arion Banki esitatud stressistsenaariumi korral jääks kapitali adekvaatsuse määr palju kõrgemale asjaomasest suurest piirmäärast ja oleks [> 20] %. Koos restruktureerimiskavaga panga esitatud selleaastast sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruannet peab järelevalveamet ettevaatlikuks ning on rahustav näha, et eri riskitegureid arvesse võttes on panga kapitalipuhver [...] miljardit Islandi krooni, mis annab eespool kirjeldatud tegevuskeskkonnas pangale märkimisväärse suutlikkuse tulla toime ootamatute probleemidega. |
| --- | --- |

(195)

Nagu eespool öeldud, oli Kaupthingi nõrk kapitaliseeritus üks tegureid, mis viis panga kokkuvarisemiseni. Arion Banki restruktureerimiskavas on prognoositud, et panga kapitali adekvaatsuse määr püsib tublisti kõrgemal kui finantsjärelevalveameti poolt restruktureerimisperioodiks kehtestatud 16 % minimaalne määr. See määr on palju kõrgem kui Basel III tulevane miinimum 10,5 %. Isegi Arion Banki esitatud stressistsenaariumi korral jääks kapitali adekvaatsuse määr palju kõrgemale asjaomasest suurest piirmäärast ja oleks [> 20] %. Koos restruktureerimiskavaga panga esitatud selleaastast sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruannet peab järelevalveamet ettevaatlikuks ning on rahustav näha, et eri riskitegureid arvesse võttes on panga kapitalipuhver [...] miljardit Islandi krooni, mis annab eespool kirjeldatud tegevuskeskkonnas pangale märkimisväärse suutlikkuse tulla toime ootamatute probleemidega.

| (196) | Seoses panga likviidsuspositsiooniga märgib järelevalveamet, et praegune olukord tundub restruktureerimiskava järgi piisavalt kindel ning ei ole märke olukorra olulise halvenemise kohta restruktureerimisperioodi jooksul. Lisaks leiab järelevalveamet, et kui teostada panga likviidsusmäära suhtes stressitest sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande taustal, siis tundub, et kuigi pangal on likviidsusriskid, mis võivad kapitalikontrollide järsu kaotamise korral realiseeruda, jälgib pank tähelepanelikult oma likviidsusseisu, on olemas meetmed riski piiramiseks ning on valmistatud ette kriisikavad juhuks, kui pank peaks sattuma ootamatusse keerulisse olukorda. See on äärmiselt oluline, arvestades asjaolu, et riik oli 2010. aastal sunnitud andma pangale eriotstarbelise likviidsusvahendi, et viimane saavutaks kooskõla finantsjärelevalveameti likviidsusnõuetega, ning et nimetatud vahend kaotab kehtivuse 2014. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(196)

Seoses panga likviidsuspositsiooniga märgib järelevalveamet, et praegune olukord tundub restruktureerimiskava järgi piisavalt kindel ning ei ole märke olukorra olulise halvenemise kohta restruktureerimisperioodi jooksul. Lisaks leiab järelevalveamet, et kui teostada panga likviidsusmäära suhtes stressitest sisekapitali adekvaatsuse hindamise aruande taustal, siis tundub, et kuigi pangal on likviidsusriskid, mis võivad kapitalikontrollide järsu kaotamise korral realiseeruda, jälgib pank tähelepanelikult oma likviidsusseisu, on olemas meetmed riski piiramiseks ning on valmistatud ette kriisikavad juhuks, kui pank peaks sattuma ootamatusse keerulisse olukorda. See on äärmiselt oluline, arvestades asjaolu, et riik oli 2010. aastal sunnitud andma pangale eriotstarbelise likviidsusvahendi, et viimane saavutaks kooskõla finantsjärelevalveameti likviidsusnõuetega, ning et nimetatud vahend kaotab kehtivuse 2014. aasta lõpus.

| (197) | Järelevalveamet väljendab ühtlasi rahulolu Arion Banki organisatsioonilise struktuuri ja riskijuhtimissüsteemi muutmise üle (kirjeldatud eespool), mis on suunatud puudujääkide kõrvaldamisele Kaupthingi äritegevuses ning mis aitavad saavutada panga tegevuses erapooletumat ja professionaalsemat riskihindamist. |
| --- | --- |

(197)

Järelevalveamet väljendab ühtlasi rahulolu Arion Banki organisatsioonilise struktuuri ja riskijuhtimissüsteemi muutmise üle (kirjeldatud eespool), mis on suunatud puudujääkide kõrvaldamisele Kaupthingi äritegevuses ning mis aitavad saavutada panga tegevuses erapooletumat ja professionaalsemat riskihindamist.

| (198) | Mis puutub kasumlikkusesse, siis on ümberkorraldamissuunistes sätestatud, et restruktureerimiskavas tuleb näidata, mil viisil kavatseb pank taastada võimalikult ruttu oma pikaajalise elujõulisuse riigi abita. Eeskätt peaks pank suutma toota asjakohast omakapitali investeeringute tulusust nii, et kaetud on kõik tavategevuse kulud ja tegutsetakse kooskõlas kõigi vastavate õigusnõuetega. Täpsemalt on ümberkorraldamissuuniste punktis 13 sätestatud, et pikaajaline elujõulisus on saavutatud juhul, kui pank suudab katta kõik oma kulud, sealhulgas kulumi ja finantskulud ning tagada asjakohase omakapitali investeeringute tulususe vastavalt panga riskiprofiilile. |
| --- | --- |

(198)

Mis puutub kasumlikkusesse, siis on ümberkorraldamissuunistes sätestatud, et restruktureerimiskavas tuleb näidata, mil viisil kavatseb pank taastada võimalikult ruttu oma pikaajalise elujõulisuse riigi abita. Eeskätt peaks pank suutma toota asjakohast omakapitali investeeringute tulusust nii, et kaetud on kõik tavategevuse kulud ja tegutsetakse kooskõlas kõigi vastavate õigusnõuetega. Täpsemalt on ümberkorraldamissuuniste punktis 13 sätestatud, et pikaajaline elujõulisus on saavutatud juhul, kui pank suudab katta kõik oma kulud, sealhulgas kulumi ja finantskulud ning tagada asjakohase omakapitali investeeringute tulususe vastavalt panga riskiprofiilile.

| (199) | Seoses sellega tuletab järelevalveamet meelde juba eespool mainitud asjaolu, et Arion Banki ümbritsev majanduskeskkond on ükskõik millise panga jaoks raske. Seepärast väljendab järelevalveamet rahulolu restruktureerimiskavas prognoositud kasumlikkuse üle, mis on hoolimata kõrgest kapitalimäärast piisav kogu restruktureerimisperioodi ja ka edaspidise jaoks. Ajavahemikus 2009–2010 eriti kõrge olnud omakapitali investeeringute tulusus varieerub vahemikus [> 10] % kuni [< 15] %. Arvatavasti vähenevad kasumiaruande erakorralised kirjed, eriti Kaupthingist üle kantud laenuportfelli väärtuse hindamisel saadud märkimisväärne kasum ning hiljutise FX laenusid käsitleva ülemkohtu otsuse põhjustatud vähendamised, mis on viimase kolmel aastal mõjutanud olulisel määral panga finantstulemusi. Restruktureerimiskava kohaselt avaldaksid nimetatud erakorralised sündmused ajavahemikus 2012–2013 väga väikest mõju ning 2013. aastal ei tohiks neid enam üldse ette tulla. |
| --- | --- |

(199)

Seoses sellega tuletab järelevalveamet meelde juba eespool mainitud asjaolu, et Arion Banki ümbritsev majanduskeskkond on ükskõik millise panga jaoks raske. Seepärast väljendab järelevalveamet rahulolu restruktureerimiskavas prognoositud kasumlikkuse üle, mis on hoolimata kõrgest kapitalimäärast piisav kogu restruktureerimisperioodi ja ka edaspidise jaoks. Ajavahemikus 2009–2010 eriti kõrge olnud omakapitali investeeringute tulusus varieerub vahemikus [> 10] % kuni [< 15] %. Arvatavasti vähenevad kasumiaruande erakorralised kirjed, eriti Kaupthingist üle kantud laenuportfelli väärtuse hindamisel saadud märkimisväärne kasum ning hiljutise FX laenusid käsitleva ülemkohtu otsuse põhjustatud vähendamised, mis on viimase kolmel aastal mõjutanud olulisel määral panga finantstulemusi. Restruktureerimiskava kohaselt avaldaksid nimetatud erakorralised sündmused ajavahemikus 2012–2013 väga väikest mõju ning 2013. aastal ei tohiks neid enam üldse ette tulla.

| (200) | Oluline hoob tulevase kasumlikkuse juures on restruktureerimiskava kohaselt suurem teenus- ja vahendustasu (milleks prognoositakse [...]) kogu finantsplaneerimise perioodi vältel. Vahendustasude põhivaldkonnad, nagu aktsiaturgudega seotud tehingud ja välisvaluutaga kauplemine jäid pärast krahhi kehtestatud kapitalikontrollide tulemusel praktiliselt paigalseisu. Kui aga ettevõtlussektori restruktureerimisega hakatakse lõpule jõudma ja kapitalikontrollid kaotatakse, tundub reaalne oodata aktsiaturgude ja valuutakaubanduse olulist elavnemist. Seega ei sea järelevalveamet kahtluse alla esitatud arvnäitajate usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(200)

Oluline hoob tulevase kasumlikkuse juures on restruktureerimiskava kohaselt suurem teenus- ja vahendustasu (milleks prognoositakse [...]) kogu finantsplaneerimise perioodi vältel. Vahendustasude põhivaldkonnad, nagu aktsiaturgudega seotud tehingud ja välisvaluutaga kauplemine jäid pärast krahhi kehtestatud kapitalikontrollide tulemusel praktiliselt paigalseisu. Kui aga ettevõtlussektori restruktureerimisega hakatakse lõpule jõudma ja kapitalikontrollid kaotatakse, tundub reaalne oodata aktsiaturgude ja valuutakaubanduse olulist elavnemist. Seega ei sea järelevalveamet kahtluse alla esitatud arvnäitajate usaldusväärsust.

| (201) | Pank on teinud kulutõhususe saavutamiseks mitmeid eespool kirjeldatud algatusi, nagu filiaalivõrgu ratsionaliseerimine, ning suletud on kokku 15 filiaali. Pank on võtnud kohustuse [...]. 2011. aastal vähendati töötajaskonda umbes 10 % võrra. Järelevalveamet peab nimetatud pingutusi kiiduväärseks, kuna on näha, et pank on juba suutnud kulud kontrolli alla saada ning säilitada 2011. aastal kulude ja tulude suhte 45 %. Restruktureerimiskava kohaselt kavatseb pank tagada ülejäänud restruktureerimisperioodiks nimetatud määra kerge vähenemise [...] %-le. |
| --- | --- |

(201)

Pank on teinud kulutõhususe saavutamiseks mitmeid eespool kirjeldatud algatusi, nagu filiaalivõrgu ratsionaliseerimine, ning suletud on kokku 15 filiaali. Pank on võtnud kohustuse [...]. 2011. aastal vähendati töötajaskonda umbes 10 % võrra. Järelevalveamet peab nimetatud pingutusi kiiduväärseks, kuna on näha, et pank on juba suutnud kulud kontrolli alla saada ning säilitada 2011. aastal kulude ja tulude suhte 45 %. Restruktureerimiskava kohaselt kavatseb pank tagada ülejäänud restruktureerimisperioodiks nimetatud määra kerge vähenemise [...] %-le.

| (202) | Lisaks on selge, et restruktureerimiskava põhineb väga paljudel muudel prognoosidel. Järelevalveamet pidas vajalikuks uurida neist kõige asjakohasemaid, mis mõjutavad Arion Banki tulevast elujõulisust kõige enam. Mis puutub makromajanduslikesse prognoosidesse, siis tunduvad need enamjaolt kokku langevat Islandi statistikaameti ja Islandi keskpanga prognoosidega, kuigi pank ennustab veidi suuremat kasvu ja kõrgemat inflatsiooni. Üldiselt tunduvad restruktureerimiskava puhul aluseks võetud prognoosid piisavalt ettevaatlikud, et oleks võimalik (koos järelevalveameti eespool esitatud kaalutlustega) järeldada, et panga võetud restruktureerimismeetmed on piisavad pikaajalise elujõulisuse tagamiseks, kui välistada ettenägematute tagajärgede ja ulatusega ebasoodsad olukorrad. |
| --- | --- |

(202)

Lisaks on selge, et restruktureerimiskava põhineb väga paljudel muudel prognoosidel. Järelevalveamet pidas vajalikuks uurida neist kõige asjakohasemaid, mis mõjutavad Arion Banki tulevast elujõulisust kõige enam. Mis puutub makromajanduslikesse prognoosidesse, siis tunduvad need enamjaolt kokku langevat Islandi statistikaameti ja Islandi keskpanga prognoosidega, kuigi pank ennustab veidi suuremat kasvu ja kõrgemat inflatsiooni. Üldiselt tunduvad restruktureerimiskava puhul aluseks võetud prognoosid piisavalt ettevaatlikud, et oleks võimalik (koos järelevalveameti eespool esitatud kaalutlustega) järeldada, et panga võetud restruktureerimismeetmed on piisavad pikaajalise elujõulisuse tagamiseks, kui välistada ettenägematute tagajärgede ja ulatusega ebasoodsad olukorrad.

| (203) | Eespool nimetatud tegureid arvesse võttes leiab järelevalveamet, et restruktureerimiskavas sisalduvad tegurid, mis aitavad kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamisele, on järelevalveameti jaoks piisavad tegemaks järeldust, et ümberkorraldamiskava 2. jaotises esitatud kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(203)

Eespool nimetatud tegureid arvesse võttes leiab järelevalveamet, et restruktureerimiskavas sisalduvad tegurid, mis aitavad kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamisele, on järelevalveameti jaoks piisavad tegemaks järeldust, et ümberkorraldamiskava 2. jaotises esitatud kriteeriumid on täidetud.

3.3.   Omaosalus/kulude jagamine

| (204) | Ümberkorraldamissuuniste punktis 22 on sätestatud järgmist: „Konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks peaks abi antama ainult vajalikus minimaalses ulatuses ja abisaaja peaks kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Äriühing ja selle kapitali omanikud peaksid ümberkorralduskulud katma võimalikult suures ulatuses oma ressurssidest. See on vajalik tagamaks, et päästetud pangad vastutaksid piisaval määral oma tegevuse tagajärgede eest ning et motiveerida neid oma tegevuspõhimõtteid tulevikus parandama”. |
| --- | --- |

(204)

Ümberkorraldamissuuniste punktis 22 on sätestatud järgmist: „Konkurentsimoonutuste ja moraalse ohu piiramiseks peaks abi antama ainult vajalikus minimaalses ulatuses ja abisaaja peaks kandma osa ümberkorralduskuludest asjakohase omapanuse vormis. Äriühing ja selle kapitali omanikud peaksid ümberkorralduskulud katma võimalikult suures ulatuses oma ressurssidest. See on vajalik tagamaks, et päästetud pangad vastutaksid piisaval määral oma tegevuse tagajärgede eest ning et motiveerida neid oma tegevuspõhimõtteid tulevikus parandama”.

| (205) | Seoses sellega tuletab järelevalveamet meelde käesoleva juhtumi otsustavat aspekti. Kui Arion Bank Kaupthingi riigisiseste tehingute pinnalt asutati, hävinesid Kaupthing Banki aktsionäride investeeringud täielikult ning see aitas maksimaalselt kaasa Arion Banki restruktureerimisele. Lisaks kandsid Kaupthingi võlausaldajad tohutut kahju (84) või pidid vähemalt võtma riski, et nende investeering sõltub Arion Banki kasumlikkusest. Seega võib vähemalt Kaupthingi omanike ja võlausaldajate suhtes märkida, et kulude jagamise kriteerium on optimaalselt täidetud ja moraalse ohu küsimus lahendatud. |
| --- | --- |

(205)

Seoses sellega tuletab järelevalveamet meelde käesoleva juhtumi otsustavat aspekti. Kui Arion Bank Kaupthingi riigisiseste tehingute pinnalt asutati, hävinesid Kaupthing Banki aktsionäride investeeringud täielikult ning see aitas maksimaalselt kaasa Arion Banki restruktureerimisele. Lisaks kandsid Kaupthingi võlausaldajad tohutut kahju (84) või pidid vähemalt võtma riski, et nende investeering sõltub Arion Banki kasumlikkusest. Seega võib vähemalt Kaupthingi omanike ja võlausaldajate suhtes märkida, et kulude jagamise kriteerium on optimaalselt täidetud ja moraalse ohu küsimus lahendatud.

| (206) | Lisaks peab järelevalveamet hindama, kas Arion Bankile antud riigiabi oli piiratud vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(206)

Lisaks peab järelevalveamet hindama, kas Arion Bankile antud riigiabi oli piiratud vajaliku miinimumiga.

| (207) | Mis puutub kapitaliseerimismeetmetesse, siis kuni hetkeni, mil kokkulepe Kaupthingi võlausaldajatega vähendas riigi osaluse 13 %-l-e, piisas Arion Banki algkapitalist vaevu finantsjärelevalveameti kapitalinõuete täitmiseks. 2009. aastal, pärast seda, kui saavutati kokkulepe Kaupthingi omandamise kohta Arion Banki poolt ning Arion Bankile eraldati teise taseme omavahendeid, tõusis kapitali adekvaatsuse määr ligikaudu 18 %-le, mis on 2 % rohkem kui finantsjärelevalveameti kehtestatud miinimummäär. Siinkohal märgib järelevalveamet, et kapitalimäär sõltus peamiselt sellest, kas Kaupthingist Arion Banki üle kantud vara hindamine oli täpne. Lisaks ei tohi unustada, et tolleaegne Islandi majanduse väljavaade koostati ebakindluse õhkkonnas. Eespool nimetatut silmas pidades leiab järelevalveamet, et Arion Bankile Islandi riigi poolt eraldatud kapitali puhul piirduti vajaliku miinimumiga, kuna see ei olnud suurem kui sätestatud miinimum pluss mõistlik puhver. |
| --- | --- |

(207)

Mis puutub kapitaliseerimismeetmetesse, siis kuni hetkeni, mil kokkulepe Kaupthingi võlausaldajatega vähendas riigi osaluse 13 %-l-e, piisas Arion Banki algkapitalist vaevu finantsjärelevalveameti kapitalinõuete täitmiseks. 2009. aastal, pärast seda, kui saavutati kokkulepe Kaupthingi omandamise kohta Arion Banki poolt ning Arion Bankile eraldati teise taseme omavahendeid, tõusis kapitali adekvaatsuse määr ligikaudu 18 %-le, mis on 2 % rohkem kui finantsjärelevalveameti kehtestatud miinimummäär. Siinkohal märgib järelevalveamet, et kapitalimäär sõltus peamiselt sellest, kas Kaupthingist Arion Banki üle kantud vara hindamine oli täpne. Lisaks ei tohi unustada, et tolleaegne Islandi majanduse väljavaade koostati ebakindluse õhkkonnas. Eespool nimetatut silmas pidades leiab järelevalveamet, et Arion Bankile Islandi riigi poolt eraldatud kapitali puhul piirduti vajaliku miinimumiga, kuna see ei olnud suurem kui sätestatud miinimum pluss mõistlik puhver.

| (208) | Nimetatud järeldust ei mõjuta asjaolu, et Arion Banki kapitali adekvaatsuse määr pärast seda mõnevõrra tõusis — 2010. aastal 19 %-le ja 2011. aastal 21 %-le. Kapitali adekvaatsuse määr suurenes peamiselt Kaupthingist Arion Banki üle kantud vara arvestusliku väärtuse üleshindamise tulemusel. Seda asjaolu ei olnud võimalik kuidagi ette näha ning kapitali adekvaatsuse määra hilisem positiivne areng ei anna järelevalveameti arvamusel alust väita, et Arion Bank oli algusest peale riigi poolt ülekapitaliseeritud (85). |
| --- | --- |

(208)

Nimetatud järeldust ei mõjuta asjaolu, et Arion Banki kapitali adekvaatsuse määr pärast seda mõnevõrra tõusis — 2010. aastal 19 %-le ja 2011. aastal 21 %-le. Kapitali adekvaatsuse määr suurenes peamiselt Kaupthingist Arion Banki üle kantud vara arvestusliku väärtuse üleshindamise tulemusel. Seda asjaolu ei olnud võimalik kuidagi ette näha ning kapitali adekvaatsuse määra hilisem positiivne areng ei anna järelevalveameti arvamusel alust väita, et Arion Bank oli algusest peale riigi poolt ülekapitaliseeritud (85).

| (209) | Ümberkorraldamissuuniste punktis 26 on nähtud ette, et „pangad peaksid olema suutelised maksma oma tegevusest saadud tulust kapitali eest hüvitist, muu hulgas dividendide ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete kaudu”. |
| --- | --- |

(209)

Ümberkorraldamissuuniste punktis 26 on nähtud ette, et „pangad peaksid olema suutelised maksma oma tegevusest saadud tulust kapitali eest hüvitist, muu hulgas dividendide ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete kaudu”.

| (210) | Seoses sellega tasub meenutada, et kokkulepete sõlmimise ajal selle kohta, et Kaupskil võtab üle 87 % Arion Banki aktsiatest, lepiti kokku, et valitsusele makstakse õiglane osa jaotamata kasumist seni, kuni uus kokkulepe omandilise kuuluvuse kohta jõustub. Kokkuleppeline summa oli 6,5 miljardit Islandi krooni, (86) mis tähendab, et riik sai aastas tagasi 9 % kapitalist, mis oli tagastatud juba 2009. aasta sügisel. On selge, et nimetatud summa on 2,3 miljardi Islandi krooni võrra väiksem kui riigivõlakirjadelt kogunenud intress ning samuti oluliselt väiksem kui Euroopa Keskpanga poolt asjaomaseks perioodiks kehtestatud intressi viitemäär 15,3 %, nagu see on sätestatud järelevalveameti rekapitaliseerimissuunistes (87). Arvestades riigi 13 % osalust Arion Bankis, tundub rahuldav tagastus olevat siiski tõenäoline, vaadates Arion Banki üldist head toimimist alates selle asutamisest. |
| --- | --- |

(210)

Seoses sellega tasub meenutada, et kokkulepete sõlmimise ajal selle kohta, et Kaupskil võtab üle 87 % Arion Banki aktsiatest, lepiti kokku, et valitsusele makstakse õiglane osa jaotamata kasumist seni, kuni uus kokkulepe omandilise kuuluvuse kohta jõustub. Kokkuleppeline summa oli 6,5 miljardit Islandi krooni, (86) mis tähendab, et riik sai aastas tagasi 9 % kapitalist, mis oli tagastatud juba 2009. aasta sügisel. On selge, et nimetatud summa on 2,3 miljardi Islandi krooni võrra väiksem kui riigivõlakirjadelt kogunenud intress ning samuti oluliselt väiksem kui Euroopa Keskpanga poolt asjaomaseks perioodiks kehtestatud intressi viitemäär 15,3 %, nagu see on sätestatud järelevalveameti rekapitaliseerimissuunistes (87). Arvestades riigi 13 % osalust Arion Bankis, tundub rahuldav tagastus olevat siiski tõenäoline, vaadates Arion Banki üldist head toimimist alates selle asutamisest.

| (211) | Lisaks tuleb rõhutada, et teise taseme omavahendite hüvitamine erineb järelevalveameti rekapitaliseerimissuunistest (88). Nagu Islandi ametiasutused on õigesti märkinud, koosneb vastavalt rekapitaliseerimissuunistele nõutav hüvitis valitsuse rahastamiskulust (8 %), Kaupthingi kriisieelsest krediidiriski vahetustehingu riskimarginaalist ja lisatasust (2 %). Võttes arvesse Kaupthingi kriisieelse krediidiriski vahetustehingute väga kõrgeid riskimarginaale, jääb Arion Banki makstav hüvitis, EURIBOR pluss 4 %-line lisatasu, kõvasti alla selle piirmäära. |
| --- | --- |

(211)

Lisaks tuleb rõhutada, et teise taseme omavahendite hüvitamine erineb järelevalveameti rekapitaliseerimissuunistest (88). Nagu Islandi ametiasutused on õigesti märkinud, koosneb vastavalt rekapitaliseerimissuunistele nõutav hüvitis valitsuse rahastamiskulust (8 %), Kaupthingi kriisieelsest krediidiriski vahetustehingu riskimarginaalist ja lisatasust (2 %). Võttes arvesse Kaupthingi kriisieelse krediidiriski vahetustehingute väga kõrgeid riskimarginaale, jääb Arion Banki makstav hüvitis, EURIBOR pluss 4 %-line lisatasu, kõvasti alla selle piirmäära.

| (212) | Ümberkorraldamissuuniste punktis 25 on sätestatud, et kui on loobutud kulude eelneva asjakohase jagamise nõudest (s.h asjakohasest hüvitisest), võib seda muu hulgas õigustada konkurentsimoonutusi piirava ulatuslikuma ümberkorraldamisega Nagu allpool näidatud, on Arion Banki restruktureerimine järelevalveameti arvates selle tingimuse täitmiseks piisavalt ulatuslik. |
| --- | --- |

(212)

Ümberkorraldamissuuniste punktis 25 on sätestatud, et kui on loobutud kulude eelneva asjakohase jagamise nõudest (s.h asjakohasest hüvitisest), võib seda muu hulgas õigustada konkurentsimoonutusi piirava ulatuslikuma ümberkorraldamisega Nagu allpool näidatud, on Arion Banki restruktureerimine järelevalveameti arvates selle tingimuse täitmiseks piisavalt ulatuslik.

| (213) | Kuigi SPRONi vahetusleping sisaldab eespool kirjeldatud kujul riigiabi tunnuseid, leiab järelevalveamet, et see on töötatud välja viisil, millega püütakse piirata või isegi välistada vahetut finantskasu Arion Bankile. Vahetusleping kujutab peamiselt läbirääkimiste teel kehtestatud hüvitist Arion Bankile vastutasuks SPRONi hoiusekohustuste ülevõtmise eest ja Arion Bank saab tõenäoliselt vastu ülevõetud kohustustega samas väärtuses vara. Järelevalveamet ei leia, et abi mõjutaks oluliselt tekkivate kulude jagamise hindamist. |
| --- | --- |

(213)

Kuigi SPRONi vahetusleping sisaldab eespool kirjeldatud kujul riigiabi tunnuseid, leiab järelevalveamet, et see on töötatud välja viisil, millega püütakse piirata või isegi välistada vahetut finantskasu Arion Bankile. Vahetusleping kujutab peamiselt läbirääkimiste teel kehtestatud hüvitist Arion Bankile vastutasuks SPRONi hoiusekohustuste ülevõtmise eest ja Arion Bank saab tõenäoliselt vastu ülevõetud kohustustega samas väärtuses vara. Järelevalveamet ei leia, et abi mõjutaks oluliselt tekkivate kulude jagamise hindamist.

| (214) | Lõpuks — seoses hoiuste tagamisega on järelevalveamet oma ametliku uurimismenetluse algatuse otsuses juba märkinud, et tolleaegsete erakorraliste asjaolude taustal võib see kujutada proportsionaalset vahendit finantsstabiilsuse tagamiseks Islandil. Samas on selge, et sellist abi ei saa kiita heaks määramata ajaks. |
| --- | --- |

(214)

Lõpuks — seoses hoiuste tagamisega on järelevalveamet oma ametliku uurimismenetluse algatuse otsuses juba märkinud, et tolleaegsete erakorraliste asjaolude taustal võib see kujutada proportsionaalset vahendit finantsstabiilsuse tagamiseks Islandil. Samas on selge, et sellist abi ei saa kiita heaks määramata ajaks.

| (215) | Seega on järelevalveamet seisukohal, et selleks et pidada asjaomast abi vajaliku miinimumiga piiratud abiks, tuleb see võimalikult ruttu lõpetada. Seega peab järelevalveamet kiiduväärseks Islandi ametiasutuste kavatsust võtta kasutusele teistsugune hoiuste tagamise süsteem. See loodetakse kehtestada enne kapitalikontrollide kaotamist, seega hiljemalt 2013. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(215)

Seega on järelevalveamet seisukohal, et selleks et pidada asjaomast abi vajaliku miinimumiga piiratud abiks, tuleb see võimalikult ruttu lõpetada. Seega peab järelevalveamet kiiduväärseks Islandi ametiasutuste kavatsust võtta kasutusele teistsugune hoiuste tagamise süsteem. See loodetakse kehtestada enne kapitalikontrollide kaotamist, seega hiljemalt 2013. aasta lõpus.

| (216) | Lisaks peaks elujõuline pank olema järelevalveameti arvamuse kohaselt suuteline konkureerima turul ilma kõikehõlmava tagatiseta hoiustele, mistõttu lubatakse tagada hoiuseid üksnes kuni 2014. aasta lõpuni (89). Pärast seda tuleks hoiuseid tagada üksnes vastava EMP õigustiku alusel. |
| --- | --- |

(216)

Lisaks peaks elujõuline pank olema järelevalveameti arvamuse kohaselt suuteline konkureerima turul ilma kõikehõlmava tagatiseta hoiustele, mistõttu lubatakse tagada hoiuseid üksnes kuni 2014. aasta lõpuni (89). Pärast seda tuleks hoiuseid tagada üksnes vastava EMP õigustiku alusel.

| (217) | Eespool nimetatud tegurite alusel teeb järelevalveamet järelduse, et Arion Banki restruktureerimiskava tagab abi piiramise vajaliku miinimumiga ning et abisaaja, aktsionärid ja endise panga võlausaldajad on osalenud märkimisväärses ulatuses kulude jagamises. Seega on restruktureerimisabi kokkusobiv ümberkorraldamissuuniste 3. jaotisega. |
| --- | --- |

(217)

Eespool nimetatud tegurite alusel teeb järelevalveamet järelduse, et Arion Banki restruktureerimiskava tagab abi piiramise vajaliku miinimumiga ning et abisaaja, aktsionärid ja endise panga võlausaldajad on osalenud märkimisväärses ulatuses kulude jagamises. Seega on restruktureerimisabi kokkusobiv ümberkorraldamissuuniste 3. jaotisega.

3.4.   Konkurentsimoonutuste piiramine

| (218) | Ümberkorraldamissuuniste 4. jaotise punktides 29–32 on sätestatud järgmist.
  Finantssektorile antava abi põhieesmärk süsteemse kriisi ajal on finantsstabiilsuse taastamine, aga süsteemi stabiilsuse lühiajalise säilitamise käigus ei tohi pikaajaliselt kahjustada võrdseid tingimusi ja turgude konkurentsivõimet. Riigiabi andmisel konkurentsimoonutusi piiravate meetmete võtmine on oluline. [...] Konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad tegutsevad pärast seda, kui nende elujõulisus on ümberkorraldamise tulemusena taastunud, ning meetmete rakendamisel tuleks kinni pidada ühisest poliitikast ja ühistest põhimõtetest. Nimetatud meetmete vajalikkuse hindamisel lähtub järelevalveamet panga tegevuse mahust, ulatuslikkusest ja reguleerimisalast juhul, kui rakendatakse usaldusväärset restruktureerimiskava, nagu on nähtud ette käesoleva peatüki 2. jaotises. [...] Selliste meetmete olemus ja vorm sõltuvad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb.
  Esimese kriteeriumi puhul erinevad konkurentsimoonutusi piiravad meetmed märkimisväärselt vastavalt abisumma suurusele ning kulude jagamise ja hinnakujunduse tasemele. Üldiselt on moraalsest ohust tulenevaid negatiivseid tagajärgi kulude jagamise ja omapanuse kõrgema taseme puhul vähem.
  Teise kriteeriumi puhul analüüsib järelevalveamet abi tõenäolist mõju sellistele turgudele, kus abi saanud pank pärast ümberkorraldamist tegutseb. Kõigepealt uuritakse panga osakaalu ja suhtelist tähtsust kõnealusel turul või kõnealustel turgudel pärast panga elujõulisuse taastamist. Tõhusa konkurentsi säilitamiseks kavandatakse meetmeid vastavalt konkreetse turu iseloomule. [...] Konkurentsimoonutusi piiravate meetmetega ei tohiks piirata panga väljavaateid elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(218)

Ümberkorraldamissuuniste 4. jaotise punktides 29–32 on sätestatud järgmist.

Finantssektorile antava abi põhieesmärk süsteemse kriisi ajal on finantsstabiilsuse taastamine, aga süsteemi stabiilsuse lühiajalise säilitamise käigus ei tohi pikaajaliselt kahjustada võrdseid tingimusi ja turgude konkurentsivõimet. Riigiabi andmisel konkurentsimoonutusi piiravate meetmete võtmine on oluline. [...] Konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad tegutsevad pärast seda, kui nende elujõulisus on ümberkorraldamise tulemusena taastunud, ning meetmete rakendamisel tuleks kinni pidada ühisest poliitikast ja ühistest põhimõtetest. Nimetatud meetmete vajalikkuse hindamisel lähtub järelevalveamet panga tegevuse mahust, ulatuslikkusest ja reguleerimisalast juhul, kui rakendatakse usaldusväärset restruktureerimiskava, nagu on nähtud ette käesoleva peatüki 2. jaotises. [...] Selliste meetmete olemus ja vorm sõltuvad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb.

Esimese kriteeriumi puhul erinevad konkurentsimoonutusi piiravad meetmed märkimisväärselt vastavalt abisumma suurusele ning kulude jagamise ja hinnakujunduse tasemele. Üldiselt on moraalsest ohust tulenevaid negatiivseid tagajärgi kulude jagamise ja omapanuse kõrgema taseme puhul vähem.

Teise kriteeriumi puhul analüüsib järelevalveamet abi tõenäolist mõju sellistele turgudele, kus abi saanud pank pärast ümberkorraldamist tegutseb. Kõigepealt uuritakse panga osakaalu ja suhtelist tähtsust kõnealusel turul või kõnealustel turgudel pärast panga elujõulisuse taastamist. Tõhusa konkurentsi säilitamiseks kavandatakse meetmeid vastavalt konkreetse turu iseloomule. [...] Konkurentsimoonutusi piiravate meetmetega ei tohiks piirata panga väljavaateid elujõulisuse taastamiseks.

| (219) | Selle põhjal võib järeldada, et abi suurus (eriti suhteline) ja turu iseloom on otsustavad tegurid, mille alusel järelevalveamet hindab konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavaid meetmeid. Samas on selge, et sellised meetmed ei tohi seada ohtu restruktureerimisabi saaja elujõulisust ning et konkurentsiküsimuste käsitlemisel tuleb pidada silmas üldist eesmärki saavutada praeguses kriisis finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(219)

Selle põhjal võib järeldada, et abi suurus (eriti suhteline) ja turu iseloom on otsustavad tegurid, mille alusel järelevalveamet hindab konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavaid meetmeid. Samas on selge, et sellised meetmed ei tohi seada ohtu restruktureerimisabi saaja elujõulisust ning et konkurentsiküsimuste käsitlemisel tuleb pidada silmas üldist eesmärki saavutada praeguses kriisis finantsstabiilsus.

| (220) | Eespool välja toodud õigusraamistiku taustal esitab järelevalveamet kaalutlused, mis on konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavate meetmete hindamisel kõige olulisemad. |
| --- | --- |

(220)

Eespool välja toodud õigusraamistiku taustal esitab järelevalveamet kaalutlused, mis on konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavate meetmete hindamisel kõige olulisemad.

| (221) | Ennekõike leiab järelevalveamet, et võttes arvesse eelmistes peatükkides kirjeldatud Islandi finantsturu erilist olukorda ning majanduslikke tingimusi, on vaja hinnata põhjalikult turutingimusi ja konkurentsikeskkonda. Konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavad meetmed peaksid kajastama praeguseid keerulisi asjaolusid ning samal ajal tagama konkurentsimoonutuste miinimumini viimise nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(221)

Ennekõike leiab järelevalveamet, et võttes arvesse eelmistes peatükkides kirjeldatud Islandi finantsturu erilist olukorda ning majanduslikke tingimusi, on vaja hinnata põhjalikult turutingimusi ja konkurentsikeskkonda. Konkurentsimoonutuste piiramiseks võetavad meetmed peaksid kajastama praeguseid keerulisi asjaolusid ning samal ajal tagama konkurentsimoonutuste miinimumini viimise nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis.

| (222) | Teiseks on käsitletud Kaupthingi endiste omanike suurimat võimalikku panust (mida on kirjeldatud kulude jagamist käsitlevas jaotises eespool) ning vähesel määral ka Kaupthingi võlausaldajaid. Sellest tulenevalt piirati vajadust täiendavate konkurentsimeetmete järele. |
| --- | --- |

(222)

Teiseks on käsitletud Kaupthingi endiste omanike suurimat võimalikku panust (mida on kirjeldatud kulude jagamist käsitlevas jaotises eespool) ning vähesel määral ka Kaupthingi võlausaldajaid. Sellest tulenevalt piirati vajadust täiendavate konkurentsimeetmete järele.

| (223) | Kolmandaks, seoses vastava turu iseloomuga ja nagu on kirjeldatud eespool, viis Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemine, ning selle järgnenud Islandi ametiasutuste sekkumised (sealhulgas Arion Banki asutamine Kaupthingi riigisiseste tehingute pinnalt) finantsteenuste suuremale koondumisele Islandi turul ning kolme suurpanga (Landsbankinn, Íslandsbanki ja Arion Bank) turuosa kasvamisele. Lisaks nendele jääb järele vaid mõni üksik väike turuosaline, peatne uute turule tulijate võimalus on kaduvväike ning seda juba mainitud turuletuleku tõkete ja turu väiksuse, aga lisaks ja ennekõike kehtestatud kapitalikontrollide tõttu. Arion Bankil on sellisel koondunud turul väga tugev positsioon turuosaga 30 % ja rohkem kõige olulisemates ja majanduslikult olulistes segmentides. |
| --- | --- |

(223)

Kolmandaks, seoses vastava turu iseloomuga ja nagu on kirjeldatud eespool, viis Islandi finantssüsteemi kokkuvarisemine, ning selle järgnenud Islandi ametiasutuste sekkumised (sealhulgas Arion Banki asutamine Kaupthingi riigisiseste tehingute pinnalt) finantsteenuste suuremale koondumisele Islandi turul ning kolme suurpanga (Landsbankinn, Íslandsbanki ja Arion Bank) turuosa kasvamisele. Lisaks nendele jääb järele vaid mõni üksik väike turuosaline, peatne uute turule tulijate võimalus on kaduvväike ning seda juba mainitud turuletuleku tõkete ja turu väiksuse, aga lisaks ja ennekõike kehtestatud kapitalikontrollide tõttu. Arion Bankil on sellisel koondunud turul väga tugev positsioon turuosaga 30 % ja rohkem kõige olulisemates ja majanduslikult olulistes segmentides.

| (224) | Neljandaks tekitas kriis palju väga spetsiifilisi probleeme, nagu suurpankade väga suur otsese ja kaudse omandi osakaal reaalmajanduses. Veel üks konkurentsimure on pangandusalaste IT-teenuste faktiline monopol (RB), kuna enamusosalus IT-ettevõtjas kuulub kolmele Islandi suurpangale. |
| --- | --- |

(224)

Neljandaks tekitas kriis palju väga spetsiifilisi probleeme, nagu suurpankade väga suur otsese ja kaudse omandi osakaal reaalmajanduses. Veel üks konkurentsimure on pangandusalaste IT-teenuste faktiline monopol (RB), kuna enamusosalus IT-ettevõtjas kuulub kolmele Islandi suurpangale.

| (225) | Viiendaks on Arion Bankile antud abi suhteline suurus märkimisväärne. Seoses sellega märgib järelevalveamet, et algusest peale on panga kogu kapitali andnud riik. Lisaks sai pank kasu mitmesugustest abimeetmetest — eriotstarbeline likviidsusvahend, SPRONi vahetusleping ning kõikehõlmav hoiuste tagatis. Samas jääb Arion Bank vähemalt rahvusvaheliste standardite kohaselt väikeseks pangaks. |
| --- | --- |

(225)

Viiendaks on Arion Bankile antud abi suhteline suurus märkimisväärne. Seoses sellega märgib järelevalveamet, et algusest peale on panga kogu kapitali andnud riik. Lisaks sai pank kasu mitmesugustest abimeetmetest — eriotstarbeline likviidsusvahend, SPRONi vahetusleping ning kõikehõlmav hoiuste tagatis. Samas jääb Arion Bank vähemalt rahvusvaheliste standardite kohaselt väikeseks pangaks.

| (226) | Seda arvesse võttes märgib järelevalveamet, et paljud võetud ja võetavad meetmed piiravad Arion Bankile antud riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(226)

Seda arvesse võttes märgib järelevalveamet, et paljud võetud ja võetavad meetmed piiravad Arion Bankile antud riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutusi.

i)   Islandi ametiasutuste tehtud õiguslikud algatused ja võetud meetmed/kohustused

| (227) | Islandi valitsus on võtnud eelkõige kaks järgmist kohustust (vt lisa), mis võivad järelevalveameti arvamusel aidata luua finantsturgudel konkurentsi soodustavat regulatiivset keskkonda. |
| --- | --- |

(227)

Islandi valitsus on võtnud eelkõige kaks järgmist kohustust (vt lisa), mis võivad järelevalveameti arvamusel aidata luua finantsturgudel konkurentsi soodustavat regulatiivset keskkonda.

| (228) | Esiteks nimetati ametisse töörühm, mille ülesanne on vaadata läbi seadus nr 36/1978 tempelmaksu kohta. Eriti uuritakse seda, kas kaotada tempelmaks võlausaldajate vahel üle kantavatelt eraisikute võlakirjadelt (nt kui eraisikud kannavad oma laenud ühest laenuasutusest teise). Järelevalveamet leiab, et praegune seadus, mis kohustab kliente muu hulgas maksma vastava võlakirja summa pealt laenuandja vahetamise korral tempelmaksu, (90) võib olla konkurentsi takistava iseloomuga, kuna aheldab kliendid olemasolevate pikaajaliste laenulepingute külge. Seega peab järelevalveamet selle seaduse läbivaatamise kohustust tervitatavaks. |
| --- | --- |

(228)

Esiteks nimetati ametisse töörühm, mille ülesanne on vaadata läbi seadus nr 36/1978 tempelmaksu kohta. Eriti uuritakse seda, kas kaotada tempelmaks võlausaldajate vahel üle kantavatelt eraisikute võlakirjadelt (nt kui eraisikud kannavad oma laenud ühest laenuasutusest teise). Järelevalveamet leiab, et praegune seadus, mis kohustab kliente muu hulgas maksma vastava võlakirja summa pealt laenuandja vahetamise korral tempelmaksu, (90) võib olla konkurentsi takistava iseloomuga, kuna aheldab kliendid olemasolevate pikaajaliste laenulepingute külge. Seega peab järelevalveamet selle seaduse läbivaatamise kohustust tervitatavaks.

| (229) | Teiseks võtab järelevalveamet teadmiseks, et kooskõlas Islandi parlamendis 21. märtsil 2012 heaks kiidetud resolutsiooniga nimetab valitsus ametisse komisjoni, mille ülesanne on vaadata läbi tarbijakaitse finantsurul. See sisaldab erilisi volitusi teenuseosutaja vahetamise võimaluse läbivaatamiseks ja vahetamiskulude vähendamiseks ning komisjoni tihedaks sellealaseks koostööks Islandi konkurentsiametiga. Komisjon esitab oma aruande hiljemalt 15. jaanuariks 2013. Järelevalveamet on arvamusel, et pikemas perspektiivis oleks konkurentsi seisukohast kasulik teostada põhjalikum hindamine. Vahepeal peaks Arion Banki võetud pangapoolne kohustus (käsitletakse allpool) aitama muuta teenuseosutaja vahetamist lihtsamaks ja suurendama seeläbi konkurentsi. |
| --- | --- |

(229)

Teiseks võtab järelevalveamet teadmiseks, et kooskõlas Islandi parlamendis 21. märtsil 2012 heaks kiidetud resolutsiooniga nimetab valitsus ametisse komisjoni, mille ülesanne on vaadata läbi tarbijakaitse finantsurul. See sisaldab erilisi volitusi teenuseosutaja vahetamise võimaluse läbivaatamiseks ja vahetamiskulude vähendamiseks ning komisjoni tihedaks sellealaseks koostööks Islandi konkurentsiametiga. Komisjon esitab oma aruande hiljemalt 15. jaanuariks 2013. Järelevalveamet on arvamusel, et pikemas perspektiivis oleks konkurentsi seisukohast kasulik teostada põhjalikum hindamine. Vahepeal peaks Arion Banki võetud pangapoolne kohustus (käsitletakse allpool) aitama muuta teenuseosutaja vahetamist lihtsamaks ja suurendama seeläbi konkurentsi.

| (230) | Mis puutub järelevalveameti tõstatatud konkurentsiküsimusse seoses Islandi serverikeskusega, peab järelevalveamet kiiduväärseks Islandi konkurentsiameti ja serverikeskuse omanike (sealhulgas kolme suurpanga) vahel saavutatud kokkulepet. Nii püütakse tagada mittediskrimineeriv juurdepääs põhilisele IT-infrastruktuurile mõistliku hinnaga väikekonkurentidele ja võimalikele uutele turuletulijatele. Järelevalveamet usub, et nimetatud kokkuleppe näol on asjaomase küsimusega tegeletud rahuldaval viisil ning ametil ei ole vaja enam seda käesolevas otsuses käsitleda. |
| --- | --- |

(230)

Mis puutub järelevalveameti tõstatatud konkurentsiküsimusse seoses Islandi serverikeskusega, peab järelevalveamet kiiduväärseks Islandi konkurentsiameti ja serverikeskuse omanike (sealhulgas kolme suurpanga) vahel saavutatud kokkulepet. Nii püütakse tagada mittediskrimineeriv juurdepääs põhilisele IT-infrastruktuurile mõistliku hinnaga väikekonkurentidele ja võimalikele uutele turuletulijatele. Järelevalveamet usub, et nimetatud kokkuleppe näol on asjaomase küsimusega tegeletud rahuldaval viisil ning ametil ei ole vaja enam seda käesolevas otsuses käsitleda.

| (231) | Lõpuks võtab järelevalveamet teadmiseks alates 2008. aastast tehtud õiguslikud muudatused, nagu on käsitletud lisas. Mis puutub konkurentsiküsimusse, siis on eriti asjakohane äriühinguid käsitlevasse seadusesse nr 161/2002 lisatud artikkel 22. See sisaldab sätteid, millega piiratakse finantsettevõtja osalemist tegevuses, mis jääb väljapoole tema tegevusluba. Uue eeskirjaga on selline tegevus lubatud vaid ajutiselt ning eesmärgiga viia lõpule tehingud või korraldada ümber klientide tegevus. Seoses sellega tuleb saata põhjendatud teatis finantsjärelevalveametile, samuti on kehtestatud finantsettevõtjatele oma klientide ümberkorraldamise lõpuleviimise ja assigneeritud vara võõrandamise suhtes ajalised piirangud. |
| --- | --- |

(231)

Lõpuks võtab järelevalveamet teadmiseks alates 2008. aastast tehtud õiguslikud muudatused, nagu on käsitletud lisas. Mis puutub konkurentsiküsimusse, siis on eriti asjakohane äriühinguid käsitlevasse seadusesse nr 161/2002 lisatud artikkel 22. See sisaldab sätteid, millega piiratakse finantsettevõtja osalemist tegevuses, mis jääb väljapoole tema tegevusluba. Uue eeskirjaga on selline tegevus lubatud vaid ajutiselt ning eesmärgiga viia lõpule tehingud või korraldada ümber klientide tegevus. Seoses sellega tuleb saata põhjendatud teatis finantsjärelevalveametile, samuti on kehtestatud finantsettevõtjatele oma klientide ümberkorraldamise lõpuleviimise ja assigneeritud vara võõrandamise suhtes ajalised piirangud.

| (232) | Järelevalveamet käsitleb nimetatud muutust kui asjakohast õiguslikku vastust finantsasutuste ebaproportsionaalselt ulatuslikule omandiosalusele reaalmajanduses. Käsitletud säte peaks vähemalt pidurdama olukorra muutumist püsivaks. Sellise olukorra vahetu põhjus on võlaprobleemide küüsis ettevõtjate võla kustutamine aktsiakapitali kaudu (ja sarnased tehingud) kriisi tõttu. Kuna tegemist on ühe murettekitavama konkurentsiküsimusega seoses kolmele pangale eraldatud riigiabiga, võtab järelevalveamet seda oma hinnangus nõuetekohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(232)

Järelevalveamet käsitleb nimetatud muutust kui asjakohast õiguslikku vastust finantsasutuste ebaproportsionaalselt ulatuslikule omandiosalusele reaalmajanduses. Käsitletud säte peaks vähemalt pidurdama olukorra muutumist püsivaks. Sellise olukorra vahetu põhjus on võlaprobleemide küüsis ettevõtjate võla kustutamine aktsiakapitali kaudu (ja sarnased tehingud) kriisi tõttu. Kuna tegemist on ühe murettekitavama konkurentsiküsimusega seoses kolmele pangale eraldatud riigiabiga, võtab järelevalveamet seda oma hinnangus nõuetekohaselt arvesse.

ii)   Arion Banki käsitlevad meetmed

| (233) | Järelevalveamet toob välja asjaolu, et Arion Banki turupositsioon ja suurus on Kaupthingiga võrreldes väga väike — nagu eespool kirjeldatud, vähendati koguvara 88 %. Kaupthingist erinevalt tegutseb Arion Bank üksnes Islandi turul. Et vähendamise suurim põhjus on ilmselgelt Kaupthingi rahvusvaheliste tehingute lõpetamine, on järelevalveamet arvamusel, et protsess on konkurentsimoonutuste seisukohast eriti tähtis, kuna just Kaupthingi riskantne ülemerestrateegia põhjustas panga kokkuvarisemise ja kunagised moonutused EMP finantsturgudel (91). |
| --- | --- |

(233)

Järelevalveamet toob välja asjaolu, et Arion Banki turupositsioon ja suurus on Kaupthingiga võrreldes väga väike — nagu eespool kirjeldatud, vähendati koguvara 88 %. Kaupthingist erinevalt tegutseb Arion Bank üksnes Islandi turul. Et vähendamise suurim põhjus on ilmselgelt Kaupthingi rahvusvaheliste tehingute lõpetamine, on järelevalveamet arvamusel, et protsess on konkurentsimoonutuste seisukohast eriti tähtis, kuna just Kaupthingi riskantne ülemerestrateegia põhjustas panga kokkuvarisemise ja kunagised moonutused EMP finantsturgudel (91).

| (234) | Järelevalveamet võtab teadmiseks lisas esitatud Arion Banki kohustused, mille kohaselt ei omanda pank kuni 1. detsembrini 2014 teisi finantsasutusi, välja arvatud järelevalveameti eelneval loal. Kui finantsstabiilsuse kaalutlustel ei teki vajadust täiendavate ühinemiste järele, tähendab see seda, et Islandi finantsturu koondumist Arion Banki tegevuse tagajärjel saab ennetada. Samuti tagatakse käsitletava kohustusega Arion Bankile eraldatud abi kasutamist pigem panga elujõulisuse taastamiseks kui panga tugevdamiseks ja turupositsiooni suurendamiseks Islandil. Tervitatav on ka Arion Banki kohustus [...], mis võimaldab [...] ja toetab vajalike kulukärbete saavutamise strateegiat. Sama kehtib Arion Banki kohustuse kohta, mille kohaselt ei jõusta pank enne 1. detsembrit 2014 eraisikute eluasemehüpoteegi lepingute klausleid (92) ega võta vastu uusi lepinguklausleid, millega muudetakse intressimäärade eritingimused sõltuvaks minimaalse tegevuse säilitamisest pangas. |
| --- | --- |

(234)

Järelevalveamet võtab teadmiseks lisas esitatud Arion Banki kohustused, mille kohaselt ei omanda pank kuni 1. detsembrini 2014 teisi finantsasutusi, välja arvatud järelevalveameti eelneval loal. Kui finantsstabiilsuse kaalutlustel ei teki vajadust täiendavate ühinemiste järele, tähendab see seda, et Islandi finantsturu koondumist Arion Banki tegevuse tagajärjel saab ennetada. Samuti tagatakse käsitletava kohustusega Arion Bankile eraldatud abi kasutamist pigem panga elujõulisuse taastamiseks kui panga tugevdamiseks ja turupositsiooni suurendamiseks Islandil. Tervitatav on ka Arion Banki kohustus [...], mis võimaldab [...] ja toetab vajalike kulukärbete saavutamise strateegiat. Sama kehtib Arion Banki kohustuse kohta, mille kohaselt ei jõusta pank enne 1. detsembrit 2014 eraisikute eluasemehüpoteegi lepingute klausleid (92) ega võta vastu uusi lepinguklausleid, millega muudetakse intressimäärade eritingimused sõltuvaks minimaalse tegevuse säilitamisest pangas.

| (235) | Nagu on eespool kirjeldatud, kujutab Islandi finantsturg praegu keerulist tegevuskeskkonda kõikide pankade jaoks ning sellest annab tunnistust ka praktiliselt olematu välishuvi Islandi turule sisenemise vastu. Seepärast peab järelevalveamet kiiduväärseks Arion Banki võetud kohustust lihtsustada pangavahetust ning pakkuda maksete töötlemise algteenust. Järelevalveamet on seisukohal, et nimetatud meetmed koos eespool mainitud serverikeskust käsitleva kokkuleppega kolme suurpanga ja Islandi konkurentsiameti vahel tagavad väiksemate turuosaliste juurdepääsu kõige olulisemale infrastruktuurile ja teenustele mõistliku hinna juures ning võtavad suurematelt tegijatelt võimaluse nende juurdepääsu takistada. Järelevalveameti kohaselt vähendab see hilisemate (võimalike) turuletulijate tõkkeid ja võimaldab praegustel väiksematel turuosalistel laiendada oma turuosa juhul, kui nad suudavad pakkuda oma suurkonkurentidest paremat teenust. Lisaks aitavad kõik pangavahetust soodustavad meetmed elavdada konkurentsi praeguste suurettevõtjate vahel, mis aitab hoida ära või kõrvaldada võimalikku kollektiivset valitsevat seisundit. |
| --- | --- |

(235)

Nagu on eespool kirjeldatud, kujutab Islandi finantsturg praegu keerulist tegevuskeskkonda kõikide pankade jaoks ning sellest annab tunnistust ka praktiliselt olematu välishuvi Islandi turule sisenemise vastu. Seepärast peab järelevalveamet kiiduväärseks Arion Banki võetud kohustust lihtsustada pangavahetust ning pakkuda maksete töötlemise algteenust. Järelevalveamet on seisukohal, et nimetatud meetmed koos eespool mainitud serverikeskust käsitleva kokkuleppega kolme suurpanga ja Islandi konkurentsiameti vahel tagavad väiksemate turuosaliste juurdepääsu kõige olulisemale infrastruktuurile ja teenustele mõistliku hinna juures ning võtavad suurematelt tegijatelt võimaluse nende juurdepääsu takistada. Järelevalveameti kohaselt vähendab see hilisemate (võimalike) turuletulijate tõkkeid ja võimaldab praegustel väiksematel turuosalistel laiendada oma turuosa juhul, kui nad suudavad pakkuda oma suurkonkurentidest paremat teenust. Lisaks aitavad kõik pangavahetust soodustavad meetmed elavdada konkurentsi praeguste suurettevõtjate vahel, mis aitab hoida ära või kõrvaldada võimalikku kollektiivset valitsevat seisundit.

| (236) | Lõpuks võtab Arion Bank kohustuse müüa võimalikult kiiresti oma osalus haldusettevõtetes, mis võeti üle kooskõlas äriühinguid käsitleva seaduse nr 161/2002 artikli 22 kohase restruktureerimisega; kohustub järgima nimetatud sättes osutatud menetlust ja ajapiiranguid finantsjärelevalveameti tõlgenduse alusel ja riputab oma (või tütarettevõtja) veebilehele ajakohast teavet müügiks hoitavate tütarettevõtjate ja aktsiate kohta. Järelevalveamet väljendab rahulolu Arion Banki kohustuse üle loovutada võimalikult kiiresti kõik ettevõtjad ja aktsiad, mis ei ole seotud panga põhitegevusalaga ja seda juba elujõulisuse huvides. Kuigi järelevalveameti arvamuse kohaselt on iseenesestmõistetav, et pank peab täitma riigisiseseid õigusnõudeid, nagu näiteks äriühinguid käsitleva seaduse artiklit 22, võtab ta selle kohustuse teadmiseks ja juhib Islandi ametiasutuste ja abisaajate tähelepanu asjaolule, et ka riigi õiguse rikkumine võib tuua kaasa abi kuritarvitamise. Lisaks leiab järelevalveamet, et veebilehele teabe riputamine kavandatavate loovutamiste ja müükide kohta toob kaasa suurema läbipaistvuse Islandi majanduse praeguse omandiõigusolukorra suhtes. See leevendab vähemalt mingil määral nimetatud konkurentsiprobleemi, mis praegu Islandi turgu iseloomustab. |
| --- | --- |

(236)

Lõpuks võtab Arion Bank kohustuse müüa võimalikult kiiresti oma osalus haldusettevõtetes, mis võeti üle kooskõlas äriühinguid käsitleva seaduse nr 161/2002 artikli 22 kohase restruktureerimisega; kohustub järgima nimetatud sättes osutatud menetlust ja ajapiiranguid finantsjärelevalveameti tõlgenduse alusel ja riputab oma (või tütarettevõtja) veebilehele ajakohast teavet müügiks hoitavate tütarettevõtjate ja aktsiate kohta. Järelevalveamet väljendab rahulolu Arion Banki kohustuse üle loovutada võimalikult kiiresti kõik ettevõtjad ja aktsiad, mis ei ole seotud panga põhitegevusalaga ja seda juba elujõulisuse huvides. Kuigi järelevalveameti arvamuse kohaselt on iseenesestmõistetav, et pank peab täitma riigisiseseid õigusnõudeid, nagu näiteks äriühinguid käsitleva seaduse artiklit 22, võtab ta selle kohustuse teadmiseks ja juhib Islandi ametiasutuste ja abisaajate tähelepanu asjaolule, et ka riigi õiguse rikkumine võib tuua kaasa abi kuritarvitamise. Lisaks leiab järelevalveamet, et veebilehele teabe riputamine kavandatavate loovutamiste ja müükide kohta toob kaasa suurema läbipaistvuse Islandi majanduse praeguse omandiõigusolukorra suhtes. See leevendab vähemalt mingil määral nimetatud konkurentsiprobleemi, mis praegu Islandi turgu iseloomustab.

| (237) | Kõige eelneva põhjal ning arvestades Islandi erilist olukorda ja asjaolu, et järelevalveameti arvamusel lahendatakse eespool toodud meetmetega järelevalveameti ja Islandi konkurentsiameti koostöös tuvastatud põhilised konkurentsiprobleemid, samuti võttes arvesse põhieesmärki ehk finantsstabiilsuse saavutamist, teeb järelevalveamet järelduse, et võetud kohustustustega piiratakse konkurentsimoonutusi rahuldaval määral. Seega on restruktureerimisabi kokkusobiv ümberkorraldamissuuniste 4. jaotisega. |
| --- | --- |

(237)

Kõige eelneva põhjal ning arvestades Islandi erilist olukorda ja asjaolu, et järelevalveameti arvamusel lahendatakse eespool toodud meetmetega järelevalveameti ja Islandi konkurentsiameti koostöös tuvastatud põhilised konkurentsiprobleemid, samuti võttes arvesse põhieesmärki ehk finantsstabiilsuse saavutamist, teeb järelevalveamet järelduse, et võetud kohustustustega piiratakse konkurentsimoonutusi rahuldaval määral. Seega on restruktureerimisabi kokkusobiv ümberkorraldamissuuniste 4. jaotisega.

III.   JÄRELDUS

| (238) | Eespool toodud hindamine ja Islandi ametiasutuste poolt Arion Banki käsitleva restruktureerimiskava esitamine on hajutanud kahtlused, mida järelevalveamet väljendas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses seoses Arion Banki suhtes võetud abimeetmete olemuse ja kokkusobivusega. Seega kiidab järelevalveamet abimeetmed heaks restruktureerimisabina, mis on kokkusobiv EMP lepinguga sama lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b tähenduses, tingimusel et Arion Bank ja Island täidavad lisas esitatud kohustusi, |
| --- | --- |

(238)

Eespool toodud hindamine ja Islandi ametiasutuste poolt Arion Banki käsitleva restruktureerimiskava esitamine on hajutanud kahtlused, mida järelevalveamet väljendas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses seoses Arion Banki suhtes võetud abimeetmete olemuse ja kokkusobivusega. Seega kiidab järelevalveamet abimeetmed heaks restruktureerimisabina, mis on kokkusobiv EMP lepinguga sama lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b tähenduses, tingimusel et Arion Bank ja Island täidavad lisas esitatud kohustusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Arion Bankile antud esialgne käibekapital, riigipoolne täielik (ajutine) kapitaliseerimine, riigi osalemine panga aktsiakapitalis 13 %ga ja teise taseme omavahendite eraldamine, samuti eriotstarbeline likviidsusvahend, SPRONi vahetusleping ja hoiuste piiramatu tagamine kujutavad riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Artiklis 1 loetletud meetmed kujutavad ebaseaduslikku riigiabi alates nende jõustumise kuupäevast kuni käesoleva otsuse kuupäevani, kuna Islandi ametiasutused ei täitnud nõuet teatada abimeetmetest enne nende jõustamist järelevalveametile kooskõlas protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3.

Artikkel 3

Artiklis 1 loetletud meetmed on kokkusobivad EMP lepinguga sama lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b tähenduses tingimusel, et täidetakse lisas esitatud kohustusi. Hoiuste piiramatut tagamist lubatakse kuni 2014. aasta lõpuni.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Islandi Vabariigile.

Artikkel 5

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 11. juuli 2012

EFTA järelevalveameti nimel

esimees

Oda Helen SLETNES

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  Dokument avaldatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Käesolevas avalikus versioonis on osa teavet selle konfidentsiaalsuse tõttu eemaldatud. Seda tähistab [...] või nurksulgudes esitatud summa, mis on tegelikule summale ligilähedane mittekonfidentsiaalne teave.

1

(2)  EFTA järelevalveameti otsus nr 492/10/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta seoses riigiabiga (endisele) ettevõtjale Kaupthing Bank hf tegevuse teatavas ulatuses taastamiseks ning ettevõtja New Kaupthing Bank (uue nimega Arion Bank hf) asutamiseks ja kapitaliseerimiseks, ELT C 41, 10.2.2011, lk 7, ja Euroopa Liidu Teataja juurde kuuluv EMP kaasanne nr 7, 10.2.2011, lk 1.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  Täiendav teave otsusega nr 492/10/COL tipnenud menetluse kohta asub otsuse menetlust käsitlevas osas.

3

(4)  Korrigeerinud huvitatud isikud 25. mail 2012.

4

(5)  Seoses Islandi pangandussektori konkurentsioludega ja võimalike konkurentsimeetmetega tegi järelevalveamet koostööd Islandi konkurentsiametiga.

5

(6)  Eriuurimiskomisjoni kuulusid ülemkohtu kohtunik Páll Hreinsson, Islandi parlamendi ombudsman Tryggvi Gunnarsson ning Ameerika Ühendriikide Yale'i ülikooli lektor ja kaasprofessor Ph.D Sigríður Benediktsdóttir. Aruanne on kättesaadav islandi keeles aadressil http://rna.althingi.is/; inglise keelde tõlgitud osad (sealhulgas kommenteeritud kokkuvõte ja peatükk pankade kokkuvarisemise põhjuste kohta) on kättesaadavad aadressil http://sic.althingi.is/.

6

(7)  Islandi kroon króna.

7

króna

(8)  Välismaistele isikutele laenamine kasvas kuue kuuga 11,4 miljardit eurot — 9,3 miljardilt eurolt 20,7 miljardile eurole.

8

(9)  Aruande peatükk 21.2.1.2.

9

(10)  Exista, Exista Trading, Bakkavör Group, Bakkavor Finance Ltd, Bakkabraedur Holding B.V., Lýsing, Síminn, Skipti jm seotud ettevõtjad.

10

(11)  Üle poole 2007. aasta algusest kuni panga kokkuvarisemiseni antud laenudest olid tagatiskohustuseta.

11

(12)  Ettevõtja Kaupthing Bank laenukomisjoni koosoleku protokollis on muu hulgas märgitud, et pank laenas Tchenguizile sageli raha eesmärgiga täita teiste pankade lisatagatise nõudeid tema ettevõtete kokkukuivamise tõttu.

12

(13)  Aruande peatükk 21.2.1.4.

13

(14)  Tolleaegse valitsuskoalitsiooni poliitiline prioriteet oli julgustada kasvu ja motiveerida panku oma peakontoreid Islandile jätma.

14

(15)  Aruande 2. peatükk, lk 5.

15

(16)  Täiendavaid üksikasju Islandi ametiasutuste meetmete kohta leiate rahandusministri 2011. aasta mai aruandest parlamendile kommertspankade taassünni kohta (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), mis asub aadressil http://www.althingi.is/altext/139/s/pdf/1213.pdf.

16

(17)  Rahandusturgude erakorralises jm olukorras riigikassa väljamaksete tegemiseks volitamise seadus nr 125/2008.

17

(18)  Vt ka finantsjärelevalve aastaaruanne 2009 (juuli 2008–juuni 2009): http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

18

(19)  Järgnema pidid edasised finantsettevõtjate ülevõtmised. 2009. aasta märtsis võttis finantsjärelevalveamet kontrolli alla kolme finantsettevõtja (Straumur-Burdaras, the Reykjavik Savings Bank (SPRON) ja Sparisjodabanki Íslands (Icebank)) tehingud ning otsuse asjaomaste ettevõtjate vara ja kohustuste võõrandamise kohta. Kui Starumuri võlausaldajatega sõlmiti hiljem vara koosseisu leping, siis SPRON ja Sparisjodabanki suhtes algatati likvideerimismenetlus. Kolme suurima kommertspanga kokkuvarisemine ja finantsturgude jätkuv ebakindlus mõjutas olulisel määral ka teisi finantsettevõtjaid, mistõttu läks 2010. aastal riikliku haldamise alla veel teisigi finantsettevõtjaid. Näiteks 2010. aasta märtsis määras finantsjärelevalveamet ajutise juhatuse VBS Investment Bankile. 2010. aasta aprillis võttis finantsjärelevalveamet üle Keflavík Savings Banki ja Byr Savings Banki juhtimise ning sätestas nende tegevuse ülevõtmise vastavalt uute finantsettevõtjate SpKef Savings Bank ja Byr hf poolt. Et aga uute ettevõtjate finantstingimused osutusid halvemaks kui esialgu arvati, ühines SpKef finantsjärelevalveameti otsusel hiljem Landsbankinniga ning Byr hf ülevõtupakkumise tulemusel Íslandsbankiga. 2009. aastal olid Islandi ametiasutused sunnitud lahendama Saga Capital Investment Banki, 2011. aastal aga eluasemerahastamisfondi finantsraskusi.

19

(20)  Näitena krooni väärtuse hüppelisest langusest võib tuua asjaolu, et euro kuu keskmine vahetuskurss Islandi krooni suhtes kasvas 90,71 Islandi kroonilt 2007. aasta detsembris 184,64 Islandi kroonile 2009. aasta novembris,

20

(21)  Ajavahemikus 2009–2011 oli investeeringute osakaal SKPs üksnes 13–14 %.

21

(22)  Kaubandusbilanss kajastab kaupade ja teenuste ekspordi- ja imporditulu vahet. See ei sisalda välisriikidest saadud otsetulu bilanssi, mis on olnud viimastel aastatel, eriti alates 2008. aastast, negatiivne. See tähendab, et kaubandusbilansi ülejäägist hoolimata on Islandi jooksevkonto tervikuna olnud viimastel aastatel negatiivne, ehkki see on alates 2009. aastast järsult langenud.

22

(23)  Vt selle kohta nt majandusministri 2012. aasta märtsi aruannet Islandi parlamendile Islandi finantssüsteemi tuleviku kohta. Ministeeriumi arvamuse kohaselt kujutab nimetatud aruanne tõuget teadvustatud arutelu pidamiseks sel olulisel teemal, kuna selles ei ole esitatud valmis ettepanekud, vaid visandatud põhiküsimused ja antud ülevaade rahvusvahelise arengu taustal. Aruanne on kättesaadav aadressil http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

23

(24)  Hoiuste tagamise skeemi puhul tavatingimuste juurde naasmine ei tähenda üksnes riigi tagatise kadumist, vaid ka seda, et üle vaadatakse erakorraliste olukordade seaduse sätted, mille kohaselt on seadusega tagatud hoiustel finantsasutuse likvideerimise menetluses prioriteet. See on hoiustajate jaoks väga suur eelis, seda enam, et 2008. aasta panganduskrahh on inimestel veel värskelt meeles. Pankade jaoks takistab see aga rahastamiskorra mitmekesistamist.

24

(25)  Vt joonealuses märkuses nr 23 osutatud majandusministri aruande peatükk 9. Aruande esitamise ajal moodustas majandusminister ka pangaekspertide rühma, millesse kuulus väliseksperte, ning tegi sellele ülesandeks koostada ettepanekud laiapõhjalise õigus- ja reguleeriva raamistiku rajamiseks kogu Islandi finantsturu jaoks. Sama aruande järgi kavatsevad Islandi ametiasutused kaaluda ka muid valikuid, sealhulgas investeerimis- ja kommertspangandustegevuse võimalikku lahutamist üksteisest, finantsstabiilsust käsitleva õigustiku vastuvõtmist ning finantsteenuseid reguleerivate organite vastutuse jagamise muutmist. Ühtlasi nähtub Islandi ametiasutuste avaldustest, et olenemata sellest, kas Islandist saab Euroopa Liidu liige või mitte, on endiselt päevakorras rahapoliitika raamistiku läbivaatamine ning muude võimaluste leidmine majandusjuhtimise parandamiseks ja selle tagamiseks, et reguleerivad asutused suudaksid näha üldpilti ja kohaldaksid tõhusalt asjakohaseid makrotasandi usaldatavuse vahendeid.

25

(26)  Vt majandusministri aruanne Islandi parlamendile The Future Structure of the Icelandic Financial System, mis asub aadressil http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

26

The Future Structure of the Icelandic Financial System

(27)  Alates 2008. aasta sügisest kadusid turult mitmed finantsasutused (lisaks endistele suurtele kommertspankadele Glitnirile, Kaupthingile ja Landsbankile): Sparisjóðabanki Íslands (endine Icebank), the Reykjavik Savings Bank (SPRON), Sparisjóður Mýrasýslu (Myrasysla Savings Bank, SPM), VBS Investment Bank ja Askar Capital Investment Bank. Märkimisväärselt on vähenenud Straumur-Burdaras Investment Banki ja Saga Capital Investment Banki tehingud.

27

(28)  11. aprillil 2011 kiideti panga aktsionäride koosolekul heaks leping endise MP panga Islandi ja Leedu filiaalide müügiks, kusjuures üle 40 uue aktsionäri investeeris panga uude osakapitali 5,5 miljardit Islandi krooni. Endise panga muud filiaalid jäid eelmistele omanikele ja moodustati uus juriidiline isik, EA fjárfestingarfélag hf. Üksikasjalikuma teabe saamiseks vaata MP Banki 11. aprilli 2011. aasta pressiteated, mis on kättesaadavad aadressidel https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 ja https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510.

28

(29)  Kokkuleppe kohaselt võtsid serverikeskus ja selle omanikud mitmeid kohustusi, mille eesmärk oli vältida serverikeskuse tehingutest ja selle omanike koostööst tekkida võivat konkurentsi moonutamist. Nimetatud kohustustega sätestati muu hulgas serverikeskuse edaspidine juhtimine tavalistes äritingimustes ja omanikest sõltumatult, kusjuures juhatuse enamik koosneb omanikest sõltumatutest erialaspetsialistidest, juurdepääs serverikeskuse süsteemidele ja teenustele toimub mittediskrimineerivatel alustel ning pakutavate teenuste tingimused on kõigile ühesugused, olenemata sellest, kas kliendil on osalus serverikeskuses või mitte. Serverikeskuse omanikud võtsid kohustuse teha korrapäraselt teatava osaluse müügipakkumisi, et hõlbustada muude kui finantsasutuste osaluse kasvu serverikeskuse kapitalis. Pakkumiskutsed tuli koostada iga kahe aasta järel, kuni vähemalt kolmandik serverikeskuse aktsiakapitalist on müüdud muudele kui olemasolevatele aktsionäridele või lastud müüki aktsiamüügi enampakkumise teel.

29

(30)  Islandi konkurentsiamet kasutab äriettevõttes omatava osa kohta terminit „tegutsev äriühing”, et tähistada panga poolt tavaliselt muus kui finantsettevõtjas saavutatud osalust oma laenuportfelli ümberkorraldamise tulemusel võlakirjade vahetamise näol aktsiate vastu või muul viisil. Seepärast nimetab järelevalveamet sama terminiga sellise reaalmajanduse ettevõtjat, mis ei kuulu finantsurul panga põhitegevuse hulka.

30

(31)  Kaudse omandilise kuuluvusena peab järelevalveamet silmas panga võimalikku mõju ja kontrolli ettevõtjate üle viimaste suure võlakoormuse tõttu panga ees.

31

(32)  Põhilised tütarettevõtjad on järgmised (põhitegevusala ja panga aktsiaosalus on märgitud sulgudes): AFL-sparisjóður (hoiupank, 94.45 %), Verdis hf. (väärtpaberite hoiustamine, 100 %), KB ráðgjöf ehf. (kindlustus- ja pensionitoodete müük, 100 %), Gen hf. (osalus rahvusvahelistes ettevõtlusfondides, 100 %), Okkar Líftryggingar hf. (kindlustusettevõtja — era- ja elukindlustus; 100 %), Sparisjóður Ólafsfjarðar (hoiupank, 99,99 %), Stefnir hf. (eurofondide haldusettevõtja, 100 %) ja Valitor Holding hf. (makseteenuseid osutav ettevõtja, 52,94 %).

32

(33)  Pank eristab siinkohal kolme liiki varasid. Esiteks panga varahaldusettevõtja Eignabjarg ehf., mis haldab aktsiaid panga poolt üle võetud elujõulistes tegutsevates äriühingutes. See hõlmab osalust järgmistes ettevõtjates (põhitegevus ja panga aktsiaosalus on märgitud sulgudes): Hagar hf. (Islandil tegutsev äriettevõte, 5,98 %), Penninn á Íslandi ehf. (kirja- ja kontoritarvetega tegelev jaemüügiettevõte, 100 %), Reitir fasteignafélag hf. (Eignabjarg hf. sidusühing, mis on spetsialiseerunud kinnisvarale, 42,65 %) ja Fram Foods ehf. (toiduainetööstus, 100 %). Teiseks, müügiks hoitud vara, sealhulgas osalus järgmistes ettevõtjates: Langalína 2 ehf. (valdusühing, 100 %), Umtak fasteignafélag ehf. (kinnisvara, 100 %), EAB 2 ehf. (toiduainetööstus, 100 %), Farice ehf. (naaberriikidega ühise veealuse andmekaabli haldamine, 43,47 %), Sementsverksmiðjan ehf. (tsemenditootmine ja -import, 33 %), HB Grandi hf. (kalapüügiettevõte, 33 %) ja GO fjárfestingar ehf. (seenetööstus, 30 %). Kolmandaks hoitakse varasid ajutiste tehingute kujul aktsiatena järgmistes ettevõtjates: Landey (tulu mittetootvate kinnisvaraobjektidega tegelev valdusettevõtja, 100 %), Landfestar (haldusettevõtja, mis tegeleb Arion Banki poolt finantsraskustes olevatelt klientidelt omandatud ärikinnisvaraga, 100 %), Rekstrarfélagið Braut ehf. (seafarm, 100 %), NS 1 ehf. (maaomandid, puhkekodude rentimine, 100 %), Módelhús ehf. (kinnisvara, 100 %), EAB 1 ehf. (maa ja kinnisvara, 100 %), Andvaka ehf. (äri- ja juhtimisalane nõustamine, 50,11 %), Klakki ehf. (endine Exista — valdusettevõtja, 44,9 %), Ölgerðin Egill Skallagrímsson ehf. (karastus- ja muude jookide tootmine, turustamine ja müük, 20 %) ja SMI ehf. (kinnisvara, 39,1 %).

33

(34)  Alates asutamisest on Arion Banki põhilised finantsnäitajad märkimisväärselt muutunud, kuid siiski on kohane võrrelda kahte panka ajaliselt lähestikuste andmete alusel. Käesolevaga juhitakse tähelepanu asjaolule, et Kaupthing oli eri riikides tegutsev rahvusvaheline pank, Arion Bank asutati aga Kaupthing Banki teatavate kodumaiste tehingute ja vara ülevõtmiseks.

34

(35)  Muutused on ärisegmenditi erinevad ning teatavates valdkondades on kahanemine olnud kuni 90 %. Märkimisväärselt vähendati tegevjuhi haldusala töötajaskonda — kui Kaupthingi Islandi töötajatest töötas tegevjuhi haldusalas 6 %, siis Arion Banki vastav näitaja on 1 %.

35

(36)  Siiski formuleeriti kokkulepped alles 8. jaanuaril 2010, kui Kaupthing võttis oma võlausaldajate nimel oma tütarettevõtja Kaupskil ehf. kaudu üle Arion Banki omandiõiguse, pärast finantsjärelevalveameti ja Islandi konkurentsiameti heakskiitu. Kaupskil omab 87 % põhiomavahenditest ning Islandi riiklik finantsinvesteeringute asutus (ISFI) 13 %. Kaupskilil on võimalus osta valitsuse osalus hiljem tagasi.

36

(37)  Selles jaotises on rahalised väärtused esitatud kõigepealt rahaühikutes, milles kapital anti, ning seejärel sulgudes võrdlusena vastav summa Islandi kroonides või eurodes (vastavalt vajadusele), kui Islandi ametiasutused on need andmed esitanud.

37

(38)  Valitsuse omandiõiguse kokkuleppe alusel, mis ei teostunud, oleks valitsus olnud jätkuvalt panga täielik omanik, juhul kui Kaupthingi kriisilahenduskomisjon oleks otsustanud mitte võtta kontrolli Arion Banki üle. Hüvitise oleks sellisel juhul maksnud Arion Bankile ka Kaupthing ja samas vormis nagu ühist kapitaliseerimist käsitleva kokkuleppe alusel, st hüvitise summaks oleks arvutatud 38 miljardit Islandi krooni. Kaupthingile oleks lisaks antud võimalus omandada valitsuse aktsiaosalus ajavahemikul 2011–2015 hinnaga, mis annaks valitsusele asjakohase tasu tema investeeringute eest.

38

(39)  ELT L 84, 26.3.1997, lk 22.

39

(40)  ELT L 135, 31.5.1994, lk 5.

40

(41)  Vt 2011. aasta eelarveseadust käsitleva ettepaneku vastavat jaotist aadressil: http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm.

41

(42)  Morgunblaðið's (www.mbl.is) 10. juunil 2012 tehtud avalduse mitteametlik järelevalveameti poolne tõlge.

42

(43)  Pooltevahelise lahkarvamuse osas võlakirja intressimäära üle pöörduti esialgu finantsjärelevalveameti poole. Finantsjärelevalveamet otsustas 5. juunil 2009, et sellises olukorras on asjakohaseks määraks REIBORi määr + 1,75 %. Oma otsuses teatas finantsjärelevalveamet, et ta vaatab oma otsuse poolte taotlusel iga kuue kuu tagant läbi. Vaidlus esitati hiljem siiski kohtusse ja ei ole käesoleval hetkel veel lahendust leidnud. Arion Banki 2011. aasta aruande kohaselt taotles Drómi 2. detsembri 2009. aasta kirjas, et finantsjärelevalveamet vaataks oma eelneva intressimäära käsitleva otsuse läbi. Finantsjärelevalveamet otsustas 4. veebruaril 2011, et võlal peaks olema aastane intressimäär, milleks peaks olema esialgne intressimäär pluss esialgne intressipreemia alates ülevõtmise kuupäevast kuni 30. juunini 2010, kuid intressipreemia tuleks sellest hetkest kaotada, kui võlg on täielikult tasutud. Arion Bank esitas finantsjärelevalveameti ja Drómi vastu hagi, taotledes finantsjärelevalveameti 4. veebruari 2011. aasta otsuse tühistamist. Drómi esitas 4. mail 2011 hagi finantsjärelevalveameti ja Arion Banki vastu, taotledes esiteks kõigi finantsjärelevalveameti intressimäärasid käsitlevate otsuste tühistamist ja teiseks algusest peale erinevat intressimäära.

43

(44)  Rahandusministeerium leppis kokku Arion Bankile riigivõlakirjade laenamises, mida aktsepteeritakse likviidsuse tagamise vahendite saamiseks Islandi keskpangaga teostatavate repotehingute kaudu, vastavalt Islandi keskpanga kehtivatele eeskirjadele. Riigivõlakirjade turuväärtus on maksimaalselt 75 miljardit Islandi krooni.

44

(45)  Arion Bankil ei ole lubatud riigivõlakirju müüa või kasutada neid muul eesmärgil, kui on kokkuleppes sätestatud. Kui Arion Bank kasutab SPRONi võlakirja vastutagatisena oma riigivõlakirjade laenu tagamiseks, ei maksa Arion kuni 25 miljardi Islandi krooni kasutuselevõtmise eest tasu, kuid ülejäänud vahendi kasutuselevõtmise eest maksab ta 1,75 % teenustasu, et saada luba riigivõlakirjade tagatiseks andmiseks. Siiski ei maksa Arion teenustasu, kui ta suudab selgelt tõestada, et laenust üle 25 miljardi Islandi krooni on seotud SPRONi hoiuste väljavõtmisega. Kui Arion kasutab oma laenu tagamiseks vastutagatisena muud vara kui SPRONi võlakiri, tõuseb teenustasu 3 %-le laenusummast, mis anti üksnes seoses kõnealuse tagatisega. Niisugusel juhul maksab Arion lisaks eritasu 0,5 % laenusummast iga kord, kui kasutatakse riigivõlakirju.

45

(46)  REIBOR (Reykjavik interbank offered rate) on Islandi kommerts- ja hoiupankade vaheline määr, mida rakendatakse lühiajalistele laenudele.

46

(47)  Islandi krooni kaalutud vahetuskursi indeks.

47

(48)  Panga põhieeldused on muu hulgas [...].

48

(49)  Hoolimata mitmest endiselt lahendamist vajavast keerulisest küsimusest, näitas Arion Bank eelmisel aastal selgeid märke taastumisest, kusjuures majandus on esimest korda pärast finantskriisi algust kasvama ja töötuse tase langema hakanud.

49

(50)  Pank märgib, et 2011. aastal tekitasid aasta lõpuks 5,3 % inflatsioonimäära ühiselt nii Islandi krooni väärtuse langemine, kaupade kõrged hinnad maailmaturul aasta esimeses pooles kui ka töötasude lepinguline kasv. Järgmise paari aasta inflatsiooniprognoos ei ole paljulubav — tõenäoliselt on inflatsioonimäär suurem kui Islandi keskpanga eesmärk 2,5 %. Majandustegevuse elavnemise ja inflatsiooniprognoosi halvenemise taustal tõstis Islandi keskpank 2011. aastal kaks korda intressimäärasid — kokku 50 baaspunkti võrra, kusjuures 2012. aasta esimesel poolaastal kokku 75 baaspunkti võrra. Äriplaanis prognoositakse nimetatud arengu jätkumist aastatel 2012–2014.

50

(51)  Selle kohta märgib Arion Bank, et kuigi leidub märke Islandi majanduse taastumisest, vajavad paljud probleemid veel lahendamist ja üks neist on justnimelt kapitalikontrollide kaotamine. Kapitalikontrollide kaotamine on edenenud aeglaselt olenemata sellest, et 2011. aasta märtsis teatas Islandi keskpank liberaliseerimiskavast, mis sisaldas loetelu mitmest kontrollide kaotamise meetmest neljaks järgnevaks aastaks. Aasta lõpupoole otsustas Islandi parlament aga pikendada välisvaluutat käsitlevaid seadusi (seega ka kapitalikontrolle) kuni 2013. aastani. Seega jättis parlament Islandi keskpangale väga vähe tegutsemisruumi tingimustes, kus kapitalikontrollid tuli kaotada järgneva kahe aasta jooksul. Välisvaluuta seadusesse tehtud muudatuste tulemusel tegelikult kapitalikontrolle 2012. aasta märtsis hoopis karmistati. Kapitalikontrollide kaotamisega seotud strateegia ei ole selge, mistõttu prognoositakse kapitalikontrollide kehtimist prognoosiperioodil.

51

(52)  Laenuportfelli restruktureerimiseks tehtud pingutuste tulemusel vähenes nn halbade laenude osakaal 37 %-lt 2010. aasta lõpus 13 %-le 2011. aasta lõpus. Makseraskustes olevate laenuvõtjatega seotud probleemi lahendamist saatis edu, mis vähendas väga olulisel määral laenuportfelli bilansilise väärtuse hindamisega seotud ebakindlust.

52

(53)  Kui 2008. aasta lõpus moodustas rahvusvääringu tasakaalustamatuse määr 300 % panga regulatiivsest kapitalist, siis 2011. aasta lõpus oli see näitaja vähenenud 30 %-le.

53

(54)  2009. aasta lõpus oli pangal [...] kontserni, kelle osakaal regulatiivses kapitalis oli suurem kui 10 %. Nimetatud kontsernid moodustasid kokku 175 % regulatiivsest kapitalist. 2011. aasta lõpus oli pangal [...] kontserni, mille osakaal regulatiivses kapitalis oli suurem kui 10 % ning mis moodustasid kokku 87 % regulatiivsest kapitalist.

54

(55)  Ajavahemikus 2009–2011 suurenes regulatiivse kapitali tase kokku 20,7 miljardi Islandi krooni võrra.

55

(56)  Kui 2009. aasta lõpus oli tähtajaliste hoiuste osakaal 10 %, siis 2011. aasta lõpuks oli see tõusnud 23 %-le.

56

(57)  Kui 2009. aasta lõpus moodustas tarbijahinnaindeks –17 % panga regulatiivsest kapitalist, siis 2011. aasta lõpus oli see näitaja tõusnud 9 %-le.

57

(58)  Pärast finantsjärelevalveameti sekkumist 2008. aasta oktoobris toimusid struktuurimuudatused. Tugevdati siseauditeerimise ja nõuetele vastavuse kontrollimise eest vastutavat osakonda, erapanganduse osakond ühendati varade valitsemise ning riigikassa osakond kapitaliturgude omaga. Uus strateegiline suund ning panga juhtkonna vahetumine 2011. aasta sügisel tõi kaasa muudegi oluliste muudatuste tegemise organisatsiooni struktuuris, tagamaks, et see vastaks ja toetaks paremini panga uut strateegiat, hõlbustaks tehingute tegemist ja suurendaks osakondade vahelist koostoimet.

58

(59)  SPM oli juba mitu kuud vaevelnud finantsraskustes ning otsinud võimalusi sõlmida pankrotiseaduse alusel võlausaldajatega vara koosseisu lepingut, kuna panga kapitali adekvaatsuse määr oli seaduslikult sätestatust väiksem. Nimetatud püüded aga luhtusid ning 3. aprillil 2009 sõlmisid SPM ja New Kauphting lepingu, mille kohaselt ostis New Kauphting SPMi kogu vara, sealhulgas Islandi filiaali Borgarneses, ning tütarettevõtjad, sealhulgas kaks Põhja-Islandil asunud hoiupanka, kelleks olid Afl Savings Bank ja Ólafsfjörður Savings Bank (SPÓL). Samal ajal võttis (uus) Kauphting üle teatavad SPMi kohustused, sealhulgas hoiused ja laenutehingud, nagu on sätestatud lepingus. Samal päeval võttis finantsjärelevalveamet vastu otsuse SPMi vara ja kohustuste võõrandamise kohta. Finantsjärelevalveameti otsuses ei viidata mingi viisil valitsuse sekkumisele kapitalisüsti, kohustuste või avalduste näol. Lisaks kinnitas pank järelevalveametile ja Islandi ametiasutustele, et seoses sellega ei võtnud riik mingeid finantskohustusi. Vt finantsjärelevalveameti otsus, 3. aprill 2009, aadressil http://www.fme.is/media/akvardanir/3.-april-2009.pdf.

59

(60)  Tehingu tagamaad on järgmised: ajavahemikus 2006–2008 emiteeris Kauphting neli seeriat pandikirju, millel oli Kauphtingi tütarettevõtja KMIIFi tagatis. KMIIFi kaudu oli Kaupthingil rohkem kui 120 miljardi Islandi krooni suurune Islandi eluaseme hüpoteeklaenude portfell. Pandikirjade eesmärk oli rahastada suuremat osa Kauphtingu hüpoteeklaenuportfellist. 22. detsembri 2011. aasta lepingu kohaselt omandas Arion Bank nimetatud hüpoteeklaenuportfelli. Tehingut rahastati peamiselt pandikirjade omandamisega väärtuses 117,7 miljardi Islandi krooni, kuna Arion Bank oli täitnud Kaupthingi kohustusi pandikirjade kava raames. Arion Banki arvamusel ei saa AMIIFi omandamist liigitada ei tavapäraseks omandamiseks ega restruktureerimisega seotud omandamiseks. Omandamine oli seotud panga ülesehitamisega viisil, mis ei hõlmanud AMIIFi ülevõtmist Arion Banki asutamise hetkel. Enne ülekannet osutas Arion Bank laenuvõtjatele teenuseid laenude üle kontrolli omamata. Lisaks uskusid fondis hüpoteeki omavad laenuvõtjad, et nad on Arion Banki kliendid. Pärast ülekannet läksid laenud Arion Bankile. Nagu eespool öeldud, oli tegemist Kaupthingi ja Arion Banki vahelise tehinguga, ilma et selles oleks mingil viisil osalenud või kohustusi võtnud Islandi riik.

60

(61)  Nimetatud laenud liigituvad hüpoteeklaenudeks ja muudeks laenudeks eraisikutele ja ettevõtetele. Diskontod olid erinevad sõltuvalt sellest, millist liiki laenuga oli tegemist ning kas need olid vääringustatud kroonides või välisvaluutas.

61

(62)  Ajavahemikus 2009–2011 kasvasid laenude väärtused tegelikud rohkem kui märgitud tabelis 4, kuna osa kasvust eraldati hüvitisinstrumendile (kokku 38 miljardit Islandi krooni). 2011. aasta esimeses kvartalis hüvitisinstrument suleti, kuna Kaupthingist Arion Banki üle kantud vara ja kohustuste väärtuste vahe sai täielikult hüvitatud.

62

(63)  Vt Islandi keskpanga likviidsusmäära eeskirjad nr 317, 25. aprill 2006, mis on kättesaadavad aadressil http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713.

63

(64)  Likviidsuskattekordaja nõuab pankadelt teataval hulgal kvaliteetse likviidse vara säilitamist, millest piisab väljamineva netorahavoo katmiseks 30 päevaks stressistsenaariumi korral. Seega on likviidsuskattekordaja võrdlusalus 100 %.

64

(65)  Stsenaarium põhineb ka täiendavatel ebasoodsatel prognoosidel. Prognoositakse elamuhindade langust 2012. aastal 10 %, 2013. aastal 18 % ja 2014. aastal 16 %. 2012. aastaks prognoositakse jaehoiuste väljavoolu 30 %, ärihoiuste väljavoolu 20 % ning krediidiasutuste hoiuste väljavoolu 80 %. Vahendustasudelt saadav tulu väheneb hinnanguliselt 50 % võrreldes 2012.–2014. aastaks koostatud baasstsenaariumiga. Laenude väärtus langeb hinnanguliselt 1–3 %, krediidimarginaal 0,5–1 %, hoiusemarginaal aga tõuseb 0,5–1 %. Tegevuskulud oleksid 10 % suuremad kui baasstsenaariumi korral. Krooni vahetuskurss langeks, kaalutud vahetuskurss (TWI) tõuseks 2013. aastal 4 % ja 2014. aastal 11 %.

65

(66)  Omakapitali investeeringute tulusus langeks 2012. aastal [0–5] %-le, 2012. aastal [0–5] %-le ja 2014. aastal [5–10] %-le.

66

(67)  Panga kapitali adekvaatsuse määr oleks 2012. aastal [20–25] %, 2013. aastal [20–25] % ja 2014. aastal [25–30] %.

67

(68)  Termin „hoiuste sidusus” viitab hoiuste stabiilsusele minevikus ja aja jooksul kavandatud käitumisele.

68

(69)  Icelandic State Financial Investments on aktiga nr 88/2009 asutatud sõltumatu juhatusega riigiasutus, kes annab aru vahetult rahandusministrile. Icelandic State Financial Investments peab täitma oma kohustused hiljemalt viie aasta jooksul pärast asutamist. Icelandic State Financial Investments haldab riigi osalust finantsettevõtjates kooskõlas õigusaktide, hea juhtimistava, äritavadega ja riigi omandiõiguse poliitikaga. Selle eesmärk on taastada ja ehitada üles dünaamiline finantssiseturg, edendades samal ajal tõhusat turukonkurentsi ning tagades kõikide otsuste läbipaistvuse, mis on seotud riigi osalusega finantstegevuses.

69

(70)  Kirjeldatud üksikasjalikult käesoleva otsuse 3. peatükis.

70

(71)  Vt üldkohtu 21. mai 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-425/04, T-444/04, T-450/04 ja T-456/04: Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 2010, II-02099, punkt 283 (apellatsioonkaebus), samuti kohtujurist Mengozzi arvamus apellatsioonkaebuses kohtuasjas C-399/10: Bouygues, punkt 47, milles ta leiab, et need tingimused on liialt piiravad järelduse tegemiseks riigiabi kohta.

71

Prantsusmaa

komisjon

Bouygues

(72)  Vt näiteks otsus kohtuasjas T-228/99: WestLB, EKL 2003, lk II-435.

72

(73)  Vt näiteks komisjoni 10. oktoobri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumit NN 51/2008: Tagatisskeem Taani pankadele, punkt 32, ning komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse juhtumit C 10/2008: IKB, punkt 74.

73

(74)  Vt järelevalveameti 8. mai 2009. aasta otsus, milles käsitletakse põhimõtteliselt elujõuliste pankade rekapitaliseerimise kava, et suurendada finantsstabiilsust ja reaalmajandusele laenamist Norras (205/05/COL), mis on kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1.

74

(75)  Vt sellega seoses Euroopa Komisjoni sarnaseid põhjendusi ühe raskustes oleva ettevõtte tarnijate poolt tehtud investeeringute kohta komisjoni otsuses C 4/10 (ex NN 64/09) — Äriühingule Trèves antud abi (Prantsusmaa).

75

(76)  Selle järelduse tegemist ei ole mõjutanud Drómi võlakirja osaliste vaheline lahkheli ja õigusvaidlus seoses võlakirja intressimääraga.

76

(77)  Majandusministri aruanne parlamendile (Althingi) (märts 2012), „Islandi finantssüsteemi tulevane struktuur”, peatükk 9.6, kättesaadav aadressil http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

77

(78)  Amet märgib sellega seoses ära Islandi Keskpanga juhataja selgitused, kes kinnitab panga 2010. aasta teise poole finantsstabiilsuse aruande eessõnas, et „finantseerimisasutuste kapitaliseerimine on praegu kaitstud kapitalikontrolli ja valitsuse poolse avaldusega hoiuste tagamise kohta”. Vt http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, lk 5. Vt ka komisjoni otsust juhtumis NN 48/2008, milles käsitletakse Iirimaa pankade hoiuste tagamise skeem, punktid 46 ja 47: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; ja otsust juhtumis NN51/2008, milles käsitletakse Taani pankade hoiuste tagamise skeemi: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf.

78

(79)  Vt sellega seoses otsus kohtuasjas 730/79: Phillip Morris vs. komisjon EKL 1980, lk 2671.

79

Phillip Morris

komisjon

(80)  Vt järelevalveameti riigiabi suuniste VIII osa. Ajutised eeskirjad seoses finantskriisiga. Riigiabieeskirjade kohaldamine ülemaailmse finantskriisi tulemusel finantsasutuste võetud meetmete suhtes, kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

80

(81)  Finantssektori elujõulisuse taastamine ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamine, vastu võetud järelevalveameti poolt 25. novembril 2009 VII peatükina „Temporary Rules regarding the Financial Crisis” (ajutised eeskirjad seoses finantskriisiga), 2012. aasta finantskriisi suunistega pikendatud kujul. Kättesaadav järelevalveameti veebilehel http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

81

(82)  Islandi keskpanga poolt 1. jaanuaril 2011 vastu võetud uued eeskirjad välisvaluuta tasakaalu kohta. Eeskirjadega soovitakse piirata välisvaluutariski, ennetades välisvaluuta saldo kõikumist üle kindlate piirmäärade. Üks olulisimaid muutusi võrreldes eeskirjade varasemate versioonidega on see, et lubatud avatud välisvaluuta positsiooni on vähendatud (valuuta kohta) 20 %-lt 15 %-le omavahenditest ning lubatud välisvaluuta kogusaldot on vähendatud 30 %-lt 15 %-le. Välisvaluuta bilanssi käsitlev aruandlus on varasemast üksikasjalikum, kuna välisvaluutas vääringustatud vara ja kohustused on liigi alusel järgmistesse kategooriatesse jagatud: laenud, võlakirjad, kapitaliväärtpaberid, usaldusfondide aktsiad, hoiused, intresse tootvad lepingud, võlad keskpangale jne. Kui välisvaluuta saldo ületab eeskirjades sätestatud piirid, peab asjaomane finantsettevõtja võtma meetmeid erinevuse kõrvaldamiseks maksimaalselt kolme tööpäeva jooksul. Kui finantsettevõtja ei suuda oma meetmetega seda saavutada, on Islandi keskpangal õigus arvutada talle välja korrapärased trahvid. Islandi keskpank on astunud ka muid samme välisvaluuta tasakaalustamatuse piiramiseks, näiteks sõlminud valuuta vahetustehingute lepingu ühe kommertspangaga ning ostnud välisvaluutat. Islandi keskpanga väite kohaselt edendatakse nende meetmetega suurema finantsstabiilsuse saavutamist ja toetatakse keskpanga oma välisvaluutareserve.

82

(83)  Arvestades, et 2011. aasta lõpus omandas pank endise Kaupthing Mortgage Institutional Investor Fundi, võttis pank ka vastutuse 117,7 miljardi Islandi krooni väärtuses pandikirjade eest.

83

(84)  Et Kaupthingi suhtes kehtib ikka veel likvideerimismenetlus, ei ole täpne kahju veel teada. 31. mail 2012 toimunud Kaupthingi võlausaldajate koosolekul esitatud teabe kohaselt oli 2011. aasta lõpus Kaupthingi vara väärtus 874 miljardit Islandi krooni (5,2 miljardit eurot) ning Islandi pankrotiseaduse artikli 113 alusel tunnustatud (mitteprioriteetseid) nõudeid oli kokku summas 2 873 miljardit Islandi krooni (17 miljardit eurot). Rohkem teavet aadressi http://www.kaupthing.com/lisalib/getfile.aspx?itemid=21204.

84

(85)  Arion Banki kapitaliseerimise puhul riigi poolt võeti vahetult aluseks ülekantud vara ja kohustuste algväärtuse ning finantsjärelevalveameti kapitalinõude vahe.

85

(86)  Islandi ametiasutuste selgituste kohaselt lepiti seoses sellega kokku kindlasummalise 6,5 mijardi Islandi krooni tagastamises riigile, sest läbirääkimiste toimumise aegne finantsteave oli kõikuv ning panga kasumlikkust oli sel ajal raske kindlaks määrata.

86

(87)  Finantsinstitutsioonide rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu („rekapitaliseerimissuunised”), ELT L 17, 20.1.2011 ja EMP kaasanne nr 3. Suunised leiab ka järelevalveameti veebilehelt: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

87

(88)  Finantssektori elujõulisuse taastamine ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamine, võetud järelevalveameti poolt vastu 25. novembril 2009 VII peatükina „Temporary Rules regarding the Financial Crisis” (ajutised eeskirjad seoses finantskriisiga), 2012. aasta finantskriisi suunistega pikendatud kujul. Kättesaadav järelevalveameti veebilehel http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

88

(89)  2014. aasta lõpuks peavad lõppema kõikide Islandi pankade restruktureerimisperioodid, mille suhtes on algatatud ametlik uurimismenetlus.

89

(90)  Tempelmaksu suurus sõltub õigusliku dokumendi liigist, kuid on tavaliselt 15 Islandi krooni 1000 Islandi krooni kohta (st umbes 1,5 %) intressi tootvate võlakirjade summadelt, mis on tagatud hüpoteegi või muu tagatisega.

90

(91)  Vt näiteks komisjoni otsus juhtumis SA.28264, ümberkorraldamisabi pangale Hypo Real Estate, milles komisjon nõustus eraldama suure osa Hypo Real Estate'i ülemeretehingutest, meetmena konkurentsimoonutuste piiramiseks panga järglase PBB puhul.

91

(92)  Pank kinnitas, et ei ole teadlik ühestki klauslist üheski muus laenulepingus, mis võimaldavad tal tõsta intressimäära juhul, kui klient ei säilita pangas minimaalset tegevust. Juhul kui selliseid klausleid panga puhul tuvastatakse, ei jõusta pank neid enne 1. detsembrit 2014.

92

---

LISA

KOHUSTUSED JA VAJALIKUD MUUDATUSED SEOSES PANGANDUST KÄSITLEVA ÕIGUSRAAMISTIKUGA

1.   ISLANDI AMETIASUTUSTE VÕETUD KOHUSTUSED

Islandi ametiasutused on võtnud kaks allpool loetletud kohustust.

Tempelmaksu muutmine riigiabi välistamiseks ja pangavahetuskulude vähendamiseks

Rahandusministeerium nimetab ametisse töörühma, kelle ülesanne on vaadata läbi seadus nr 36/1978 tempelmaksu kohta. Töörühm esitab 2012. aasta oktoobriks rahandusministrile aruande ja seaduseelnõu projekti. Töörühma ülesanne on uurida eriti seda, kuidas oleks võimalik kaotada tempelmaks võlausaldajate vahel üle kantavatelt eraisikute võlakirjadelt (nt kui eraisikud kannavad oma laenud ühest laenuasutusest teise). Lisaks uurib töörühm, kuidas muuta tempelmaksu käsitlevat sätet nii, et see võimaldaks lihtsustada menetlusi ja edendada konkurentsi.

Meetmed pangavahetuse lihtsustamiseks ja vahetuskulude vähendamiseks

Kooskõlas Islandi parlamendis 21. märtsil 2012 heaks kiidetud resolutsiooniga nimetab valitsus ametisse komisjoni, mille ülesanne on vaadata läbi tarbijakaitse finantsurul ning esitada ettepanekuid selle kohta, mil viisil oleks võimalik tugevdada eraisikute ja majapidamiste positsiooni laenuasutuste suhtes. Komisjonile antakse muu hulgas erilised volitused teenuseosutaja vahetamise võimaluse läbivaatamiseks ja vahetamiskulude vähendamiseks ning komisjoni tihedaks sellealaseks koostööks Islandi konkurentsiametiga. Komisjon esitab oma aruande hiljemalt 15. jaanuariks 2013.

Lisaks toetavad Islandi ametiasutused järgmiseid Arion Banki võetud kohustusi.

Omandamise piiramine

Arion Bank on võtnud kohustuse mitte omandada finantsasutusi enne 1. detsembrit 2014. Vaatamata nimetatud kohustusele võib Arion Bank järelevalveameti eelneval loal selliseid ettevõtjaid omandada eeskätt juhul, kui see on vajalik finantsstabiilsuse säilitamiseks.

[...]

Arion Bank võtab kohustuse [...].

Restruktureerimisel olevate ettevõtjate aktsiate võõrandamine

Arion Bank kohustub müüma võimalikult kiiresti oma osalus tegutsevates äriühingutes, mis võeti üle kooskõlas äriühinguid käsitleva seaduse nr 161/2002 artikli 22 kohase restruktureerimisega. Veel kohustub pank järgima nimetatud sättes osutatud menetlust ja ajapiiranguid finantsjärelevalveameti tõlgenduse alusel. Lõpuks riputab pank oma (või vastava tütarettevõtja) veebilehele ajakohast teavet müügiks hoitavate aktsiate kohta.

Meetmed uute ja väikekonkurentide kasuks

Arion Bank kohustub rakendama enne 1. detsembrit 2014 järgmised meetmed uute ja väikekonkurentide kasuks:

| a) | Arion Bank ei jõusta enne 1. detsembrit 2014 eraisikute eluasemehüpoteegi lepingute klausleid ega võta vastu uusi lepinguklausleid, millega muudetakse intressimäärade eritingimused sõltuvaks minimaalse tegevuse säilitamisest pangas; |
| --- | --- |

a)

Arion Bank ei jõusta enne 1. detsembrit 2014 eraisikute eluasemehüpoteegi lepingute klausleid ega võta vastu uusi lepinguklausleid, millega muudetakse intressimäärade eritingimused sõltuvaks minimaalse tegevuse säilitamisest pangas;

| b) | Arion Bank tagab panga veebilehel kergesti juurdepääsetava teabe selle kohta, kuidas vahetada pangateenuste osutajat. Lisaks on veebilehel antud kerge juurdepääs dokumentidele, mida on vaja finantsasutuse vahetamiseks. Sama teave ja teenuseosutaja vahetamise taotlusvormid on tehtud kättesaadavaks ka panga tütarettevõtjates. |
| --- | --- |

b)

Arion Bank tagab panga veebilehel kergesti juurdepääsetava teabe selle kohta, kuidas vahetada pangateenuste osutajat. Lisaks on veebilehel antud kerge juurdepääs dokumentidele, mida on vaja finantsasutuse vahetamiseks. Sama teave ja teenuseosutaja vahetamise taotlusvormid on tehtud kättesaadavaks ka panga tütarettevõtjates.

| c) | Arion Bank täidab pangateenuse vahetamise taotlused kiiresti; |
| --- | --- |

c)

Arion Bank täidab pangateenuse vahetamise taotlused kiiresti;

| d) | Arion Bank ei kasuta riigi kaasatust konkurentsieelise saavutamiseks turunduses; |
| --- | --- |

d)

Arion Bank ei kasuta riigi kaasatust konkurentsieelise saavutamiseks turunduses;

| e) | konkureeriva pakkumise puudumisel püüab Arion Bank pakkuda järgmiseid teenuseid hinnaga, mis põhineb teenuse maksumusel pluss mõistlikul marginaalil vastavalt panga mis tahes hetkel tehtud otsusele:






  i) | maksete töötlemise teenused (Islandi kroon) |
| --- | --- | --- |

e)

konkureeriva pakkumise puudumisel püüab Arion Bank pakkuda järgmiseid teenuseid hinnaga, mis põhineb teenuse maksumusel pluss mõistlikul marginaalil vastavalt panga mis tahes hetkel tehtud otsusele:

i)

maksete töötlemise teenused (Islandi kroon)

| ii) | maksete töötlemise teenused (välisvaluuta) |
| --- | --- |

ii)

maksete töötlemise teenused (välisvaluuta)

2.   KOHANDAMISED JA MUUDATUSED, MIDA ON TEHTUD PÄRAST KRIISI ISLANDI FINANTSTURUGA SEOTUD REGULEERIVASSE JA JÄRELEVALVERAAMISTIKKU

Islandi ametiasutused on esitanud järgmise ülevaate 2008. aasta sügisel kehtinud õigusaktidesse tehtud muudatuste kohta.

| — | Suurendati Islandi finantsjärelevalveameti sekkumisvolitusi (aktsionäride üldkoosolekute ja vara võõrandamise volituste ülevõtmine, nt erakorralise olukorra õigusaktid); suurendati finantsjärelevalveameti järelevalvevolitusi; võeti vastu täiendavad sätted, millega anti finantsjärelevalveametile luba hinnata järelevalvega hõlmatud üksikettevõtja tehinguid ja käitumist. See hõlmab nii otsustusõigust näiteks ettevõtjate tegevuse lõpetamise suhtes või teatud tegevuse lõpetamise suhtes ilma tegevusluba peatamata, kui ka selliste kontseptsioonide üksikasjalikumat määratlemist, mille tõlgenduse on finantsjärelevalveamet, järelevalvega hõlmatud ettevõtja või apellatsioonikogu vaidlustanud. |
| --- | --- |

—

Suurendati Islandi finantsjärelevalveameti sekkumisvolitusi (aktsionäride üldkoosolekute ja vara võõrandamise volituste ülevõtmine, nt erakorralise olukorra õigusaktid); suurendati finantsjärelevalveameti järelevalvevolitusi; võeti vastu täiendavad sätted, millega anti finantsjärelevalveametile luba hinnata järelevalvega hõlmatud üksikettevõtja tehinguid ja käitumist. See hõlmab nii otsustusõigust näiteks ettevõtjate tegevuse lõpetamise suhtes või teatud tegevuse lõpetamise suhtes ilma tegevusluba peatamata, kui ka selliste kontseptsioonide üksikasjalikumat määratlemist, mille tõlgenduse on finantsjärelevalveamet, järelevalvega hõlmatud ettevõtja või apellatsioonikogu vaidlustanud.

| — | On muudetud täpsemaks ja spetsiifilisemaks eeskirjad üksikettevõtja suure riskikontsentratsiooni kohta; on suurendatud riskijuhtimise osakaalu ja vastutustunnet ettevõtetes ning antud finantsjärelevalveametile volitus tugevdada riskijuhtimise rolli finantsettevõtjate organisatsioonilises struktuuris; on muudetud rangemaks stressitestide kohaldamise sätted. |
| --- | --- |

—

On muudetud täpsemaks ja spetsiifilisemaks eeskirjad üksikettevõtja suure riskikontsentratsiooni kohta; on suurendatud riskijuhtimise osakaalu ja vastutustunnet ettevõtetes ning antud finantsjärelevalveametile volitus tugevdada riskijuhtimise rolli finantsettevõtjate organisatsioonilises struktuuris; on muudetud rangemaks stressitestide kohaldamise sätted.

| — | Jõustati sätted suuremate laenuvõtjate spetsiaalse registri loomise kohta, et tagada parem ülevaade üksikettevõtja suurest riskikontsentratsioonist kahe või enama finantsettevõtja suhtes. Register on tähtis riskipositsioonide omavahelise asetuse nägemiseks ja nende süsteemse mõju hindamiseks, kui laenuvõtjate tegevuses peaks tekkima raskusi. Finantsjärelevalveameti järelevalvetegevusega hõlmamata ettevõtjad, kes on kirjas äriregistris, peavad esitama nimetatud ametile teabe kõigi oma kohustuste kohta. Kui seda keeldutakse tegemast, on finantsjärelevalveametil õigus keelata teenuste osutamine sellistele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

—

Jõustati sätted suuremate laenuvõtjate spetsiaalse registri loomise kohta, et tagada parem ülevaade üksikettevõtja suurest riskikontsentratsioonist kahe või enama finantsettevõtja suhtes. Register on tähtis riskipositsioonide omavahelise asetuse nägemiseks ja nende süsteemse mõju hindamiseks, kui laenuvõtjate tegevuses peaks tekkima raskusi. Finantsjärelevalveameti järelevalvetegevusega hõlmamata ettevõtjad, kes on kirjas äriregistris, peavad esitama nimetatud ametile teabe kõigi oma kohustuste kohta. Kui seda keeldutakse tegemast, on finantsjärelevalveametil õigus keelata teenuste osutamine sellistele ettevõtjatele.

| — | Tugevdatud on usaldusväärse äritegevuse tavasid ning seaduslikult jõustatud finantsettevõtjatega toimuvate tehingute kaebuskomisjoni tegevus; avaldada tuleb üksikasjalik teave finantsettevõtjate kõigi suuromanike kohta. |
| --- | --- |

—

Tugevdatud on usaldusväärse äritegevuse tavasid ning seaduslikult jõustatud finantsettevõtjatega toimuvate tehingute kaebuskomisjoni tegevus; avaldada tuleb üksikasjalik teave finantsettevõtjate kõigi suuromanike kohta.

| — | Lühendatud on finantsettevõtjate ajalisi piiranguid assigneeritud vara võõrandamiseks. |
| --- | --- |

—

Lühendatud on finantsettevõtjate ajalisi piiranguid assigneeritud vara võõrandamiseks.

| — | Rangemaks on muudetud ja üksikasjalikumalt määratletud sätted finantsettevõtjate omakapitalis osalemise kohta. Tütarettevõtjate osalust ja bilansiväliseid lepinguid omakapitali kohta käsitletakse nüüd omakapitalina. |
| --- | --- |

—

Rangemaks on muudetud ja üksikasjalikumalt määratletud sätted finantsettevõtjate omakapitalis osalemise kohta. Tütarettevõtjate osalust ja bilansiväliseid lepinguid omakapitali kohta käsitletakse nüüd omakapitalina.

| — | Finantsettevõtjate suhtes võeti vastu keeld pikendada laenu omakapitali pantimise vastu või tagada kapitalitõendeid. |
| --- | --- |

—

Finantsettevõtjate suhtes võeti vastu keeld pikendada laenu omakapitali pantimise vastu või tagada kapitalitõendeid.

| — | Finantsjärelevalveamet on koostamas eeskirju selle kohta, kuidas arvutada teise finantsettevõtja hüpoteegiga tagatud laenude osakaalu riskis ja regulatiivses kapitalis. |
| --- | --- |

—

Finantsjärelevalveamet on koostamas eeskirju selle kohta, kuidas arvutada teise finantsettevõtja hüpoteegiga tagatud laenude osakaalu riskis ja regulatiivses kapitalis.

| — | Suurendatud on siseauditi osakonna vastutust ja rolli. On olemas üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad tasakaalu asjaomase finantsettevõtja suuruse ja tegevuse mitmekesisuse vahel ning siseauditi osakonna reguleerimisala. |
| --- | --- |

—

Suurendatud on siseauditi osakonna vastutust ja rolli. On olemas üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad tasakaalu asjaomase finantsettevõtja suuruse ja tegevuse mitmekesisuse vahel ning siseauditi osakonna reguleerimisala.

| — | Auditeerimisfirmad võivad edaspidi töötada ühe ja sama finantsettevõtja jaoks maksimaalselt viis aastat — sellega vähendatakse finantsettevõtjate võimalusi vabaneda „keerulisest” audiitorist. |
| --- | --- |

—

Auditeerimisfirmad võivad edaspidi töötada ühe ja sama finantsettevõtja jaoks maksimaalselt viis aastat — sellega vähendatakse finantsettevõtjate võimalusi vabaneda „keerulisest” audiitorist.

| — | Läbi on vaadatud kõik omakapitali arvestamist käsitlevad sätted ja muud tehnilised aspektid. |
| --- | --- |

—

Läbi on vaadatud kõik omakapitali arvestamist käsitlevad sätted ja muud tehnilised aspektid.

| — | Läbi on vaadatud eeskirjad olulise osaluse (s.o hääleõigusest 10 % või rohkem) kasutamise kohta. Selleks et hinnata omandamisest huvitatud või olulisse osalusse lisandunud osalejaid, on finantsjärelevalveametile antud volitus pöörata ümber tõendamiskoormist, näiteks juhul, kui ei ole selge, kes on valdusettevõtjas olulist osalust omav(ad) kasu saav(ad) omanik(ud). |
| --- | --- |

—

Läbi on vaadatud eeskirjad olulise osaluse (s.o hääleõigusest 10 % või rohkem) kasutamise kohta. Selleks et hinnata omandamisest huvitatud või olulisse osalusse lisandunud osalejaid, on finantsjärelevalveametile antud volitus pöörata ümber tõendamiskoormist, näiteks juhul, kui ei ole selge, kes on valdusettevõtjas olulist osalust omav(ad) kasu saav(ad) omanik(ud).

| — | Direktorite suhtes on kehtestatud täiendavaid valikukriteeriume, suurendatud on nende vastutust järelevalve teostamises tehingute üle ja keelatud tegevdirektorite määramine juhatuse esimeesteks; finantsjärelevalveametile on antud suurem roll juhatuste üle järelevalve teostamiseks; avalikustada tuleb isiku tuvastamist võimaldavat teavet kõrgema juhtkonna tasude kohta. |
| --- | --- |

—

Direktorite suhtes on kehtestatud täiendavaid valikukriteeriume, suurendatud on nende vastutust järelevalve teostamises tehingute üle ja keelatud tegevdirektorite määramine juhatuse esimeesteks; finantsjärelevalveametile on antud suurem roll juhatuste üle järelevalve teostamiseks; avalikustada tuleb isiku tuvastamist võimaldavat teavet kõrgema juhtkonna tasude kohta.

| — | Kehtestatud on eeskirjad, mis käsitlevad finantsettevõtjate laenutehinguid oma ettevõtte direktorite, tegevdirektorite, võtmetöötajate ja olulist osalust omavate isikutega. Samad eeskirjad kehtivad eelpool nimetatud isikutega lähedalt seotud isikute kohta. Finantsjärelevalveamet võttis vastu eeskirjad selle kohta, mida pidada rahuldavaks tagatiseks selliste tehingute puhul. |
| --- | --- |

—

Kehtestatud on eeskirjad, mis käsitlevad finantsettevõtjate laenutehinguid oma ettevõtte direktorite, tegevdirektorite, võtmetöötajate ja olulist osalust omavate isikutega. Samad eeskirjad kehtivad eelpool nimetatud isikutega lähedalt seotud isikute kohta. Finantsjärelevalveamet võttis vastu eeskirjad selle kohta, mida pidada rahuldavaks tagatiseks selliste tehingute puhul.

| — | Vastu on võetud eeskirjad juhatuse ja töötajate motivatsiooni- ja boonusesüsteemide korraldamise ning lepingute lõpetamise kohta. |
| --- | --- |

—

Vastu on võetud eeskirjad juhatuse ja töötajate motivatsiooni- ja boonusesüsteemide korraldamise ning lepingute lõpetamise kohta.

| — | Rangemaks on muudetud sätted finantsettevõtjate ümberkorraldamise ja likvideerimise kohta. |
| --- | --- |

—

Rangemaks on muudetud sätted finantsettevõtjate ümberkorraldamise ja likvideerimise kohta.

| — | Läbi on vaadatud kõik hoiupanku käsitlevad erieeskirjad. Täpsustatud on hoiupankade tagatiskapitali omanike staatust ja õigusi, kehtestatud dividendipiirangud, võetud vastu selged eeskirjad tagatiskapitaliga seotud tehingute kohta, tagatiskapitali vähendamise kohta ning hoiupankade volituste kohta ametliku koostöö tegemiseks. Hoiupankadel keelati muuta oma juriidilise isiku staatust. |
| --- | --- |

—

Läbi on vaadatud kõik hoiupanku käsitlevad erieeskirjad. Täpsustatud on hoiupankade tagatiskapitali omanike staatust ja õigusi, kehtestatud dividendipiirangud, võetud vastu selged eeskirjad tagatiskapitaliga seotud tehingute kohta, tagatiskapitali vähendamise kohta ning hoiupankade volituste kohta ametliku koostöö tegemiseks. Hoiupankadel keelati muuta oma juriidilise isiku staatust.

Islandi ametiasutuste sõnul on Islandi eeskirjad mõneti rangemad kui üleeuroopalise raamistiku omad. Põhilised kõrvalekalded ELis vastu võetud eeskirjadest (mida käsitletakse EMP lepingus) on järgmised.

| — | Vajaduse korral on finantsjärelevalveametil õigus keelata üksikutel finantsettevõtjatel teatavate tehingute tegemine. Lisaks on tal õigus kehtestada üksikutele finantsettevõtjatele tegevuse jätkamiseks erinõudeid. Samuti on finantsjärelevalveametil õigus piirata vajaduse korral ajutiselt finantsettevõtja tegevust, mida viimane võib seejärel kas täielikult või osaliselt (litsentsi omamise tingimusel või mitte) jätkata. See on mõistagi ajendatud ka tütarettevõtjate tegevusest ja nende poolt Euroopa riikides kuni 2008. aastani asutatud hoiukontodest (Icesave, Edge ja Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral on finantsjärelevalveametil õigus keelata üksikutel finantsettevõtjatel teatavate tehingute tegemine. Lisaks on tal õigus kehtestada üksikutele finantsettevõtjatele tegevuse jätkamiseks erinõudeid. Samuti on finantsjärelevalveametil õigus piirata vajaduse korral ajutiselt finantsettevõtja tegevust, mida viimane võib seejärel kas täielikult või osaliselt (litsentsi omamise tingimusel või mitte) jätkata. See on mõistagi ajendatud ka tütarettevõtjate tegevusest ja nende poolt Euroopa riikides kuni 2008. aastani asutatud hoiukontodest (Icesave, Edge ja Save-and-Save).

| — | Islandi seadustes on kehtestatud ELi direktiividest palju üksikasjalikumalt sätted siseauditi osakonna rolli kohta. |
| --- | --- |

—

Islandi seadustes on kehtestatud ELi direktiividest palju üksikasjalikumalt sätted siseauditi osakonna rolli kohta.

| — | Islandi seadustes on kehtestatud ELi direktiividest palju üksikasjalikumalt sätted stressitestide läbiviimise kohta. |
| --- | --- |

—

Islandi seadustes on kehtestatud ELi direktiividest palju üksikasjalikumalt sätted stressitestide läbiviimise kohta.

| — | Finantsettevõtjad on kohustatud pidama eriotstarbelist registrit (laenuregistrit) kõigi laenuvõtjate kohta ning esitama iga kuu lõpus finantsjärelevalveametile ajakohastatud nimekirja. Sarnane nimekiri saadetakse ka finantsettevõtjatega lähedalt seotud isikute kohta (juhatus, juhid ja seotud kliendirühmad), kui eespool nimetatud nimekiri neid ei sisalda. Selline nimekiri annab parema võimaluse jälgida finantsettevõtjate, nende direktorite ja juhtkonna omavahelist seotust. |
| --- | --- |

—

Finantsettevõtjad on kohustatud pidama eriotstarbelist registrit (laenuregistrit) kõigi laenuvõtjate kohta ning esitama iga kuu lõpus finantsjärelevalveametile ajakohastatud nimekirja. Sarnane nimekiri saadetakse ka finantsettevõtjatega lähedalt seotud isikute kohta (juhatus, juhid ja seotud kliendirühmad), kui eespool nimetatud nimekiri neid ei sisalda. Selline nimekiri annab parema võimaluse jälgida finantsettevõtjate, nende direktorite ja juhtkonna omavahelist seotust.

| — | Kui finantsjärelevalveamet leiab, et laenuregistris figureeriva osalise (kelle finantstegevust ametlikult ei jälgita) laenamine avaldab süsteemset mõju, võib amet paluda asjaomasel osalisel esitada teavet oma kohustuste kohta. |
| --- | --- |

—

Kui finantsjärelevalveamet leiab, et laenuregistris figureeriva osalise (kelle finantstegevust ametlikult ei jälgita) laenamine avaldab süsteemset mõju, võib amet paluda asjaomasel osalisel esitada teavet oma kohustuste kohta.

| — | Kui laenuregistris figureeriv osaline (kelle finantstegevust ametlikult ei jälgita) keeldub avaldamast finantsjärelevalveametile teavet, on viimasel õigus anda järelevalvega hõlmatud ettevõtjatele korralduse lõpetada teenuse osutamine sellisele osalisele. Sama kehtib juhul, kui selline osaline avaldab ebapiisavat teavet. ELi/EMP eeskirjad ei sisalda sätteid laenuregistri kohta ega järelvalveasutustele laialdaste volituste andmist ametliku järelevalvega hõlmamata osaliste suhtes. |
| --- | --- |

—

Kui laenuregistris figureeriv osaline (kelle finantstegevust ametlikult ei jälgita) keeldub avaldamast finantsjärelevalveametile teavet, on viimasel õigus anda järelevalvega hõlmatud ettevõtjatele korralduse lõpetada teenuse osutamine sellisele osalisele. Sama kehtib juhul, kui selline osaline avaldab ebapiisavat teavet. ELi/EMP eeskirjad ei sisalda sätteid laenuregistri kohta ega järelvalveasutustele laialdaste volituste andmist ametliku järelevalvega hõlmamata osaliste suhtes.

| — | Samuti on Islandi sätted seotud isikute laenamise ja tagatiste kohta märkimisväärselt üksikasjalikumad ja piiravamad kui ELi/EMP omad. |
| --- | --- |

—

Samuti on Islandi sätted seotud isikute laenamise ja tagatiste kohta märkimisväärselt üksikasjalikumad ja piiravamad kui ELi/EMP omad.

| — | Finantsjärelevalveametil on õigus keelata olulise osaluse omanikul seda osalust kasutada, kui tekib kahtlus selles suhtes, kes on sel hetkel või hiljem kasu saav omanik. |
| --- | --- |

—

Finantsjärelevalveametil on õigus keelata olulise osaluse omanikul seda osalust kasutada, kui tekib kahtlus selles suhtes, kes on sel hetkel või hiljem kasu saav omanik.

| — | Auditeerimisfirmade maksimaalne lubatud teenuse osutamise aeg ühele ja samale finantsettevõtjale on lühem kui ELi/EMP eeskirjades. |
| --- | --- |

—

Auditeerimisfirmade maksimaalne lubatud teenuse osutamise aeg ühele ja samale finantsettevõtjale on lühem kui ELi/EMP eeskirjades.

| — | Sätted finantsettevõtjate direktorite valikukriteeriumide kohta on ELi direktiividega võrreldes oluliselt üksikasjalikumad. |
| --- | --- |

—

Sätted finantsettevõtjate direktorite valikukriteeriumide kohta on ELi direktiividega võrreldes oluliselt üksikasjalikumad.

| — | On vastu võetud sätted motivatsiooni- ja boonusesüsteemide korraldamise ning lepingute lõpetamise kohta. |
| --- | --- |

—

On vastu võetud sätted motivatsiooni- ja boonusesüsteemide korraldamise ning lepingute lõpetamise kohta.

| — | Hiljuti on ELi direktiividega võetud vastu ametlikud eeskirjad tasustamispoliitika kohta, kuid lepingute lõpetamise kohta veel mitte. |
| --- | --- |

—

Hiljuti on ELi direktiividega võetud vastu ametlikud eeskirjad tasustamispoliitika kohta, kuid lepingute lõpetamise kohta veel mitte.

23. märtsil 2012 esitas majandusminister aruande Islandi finantssüsteemi tulevase struktuuri kohta. Lisaks nimetas minister ametisse eksperdirühma, mille ülesanne on valmistada ette õigusraamistik, mis hõlmab kogu Islandil toimuvat finantstegevust.

---