# Uradni list L 144/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 144 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5715. maj 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 144

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5715. maj 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/273/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 19. septembra 2012 o ukrepih v korist podjetja ELAN d.o.o., SA.26379 (C 13/10) (ex NN 17/10), ki ju je izvedla Slovenija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 6345)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/274/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 20. marca 2013 o državni pomoči SA.23420 (11/C, ex NN40/10), ki jo je Belgija odobrila podjetju SA Ducroire/Delcredere NV
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1497)

   (
  1
  ) | 29 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2014/273/EU

*

Sklep Komisije z dne 19. septembra 2012 o ukrepih v korist podjetja ELAN d.o.o., SA.26379 (C 13/10) (ex NN 17/10), ki ju je izvedla Slovenija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 6345)

   (
  1
  )

ELAN

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 6345)

1

1

2014/274/EU

*

Sklep Komisije z dne 20. marca 2013 o državni pomoči SA.23420 (11/C, ex NN40/10), ki jo je Belgija odobrila podjetju SA Ducroire/Delcredere NV
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1497)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1497)

1

29

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Javna različica Odločba Nadzornega organa Efte št. 244/12/COL z dne 27. junija 2012 o pomoči za prestrukturiranje za banko Íslandsbanki (Islandija) | 70 |
| | * | Javna različica Odločba Nadzornega organa Efte št. 290/12/COL z dne 11. julija 2012 o pomoči za prestrukturiranje za banko Landsbankinn (Islandija) | 121 |
| | * | Javna različica Odločba nadzornega organa Efte št. 291/12/COL z dne 11. julija 2012 o pomoči za prestrukturiranje banki Arion Bank (Islandija) | 169 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Javna različica Odločba Nadzornega organa Efte št. 244/12/COL z dne 27. junija 2012 o pomoči za prestrukturiranje za banko Íslandsbanki (Islandija)

70

*

Javna različica Odločba Nadzornega organa Efte št. 290/12/COL z dne 11. julija 2012 o pomoči za prestrukturiranje za banko Landsbankinn (Islandija)

121

*

Javna različica Odločba nadzornega organa Efte št. 291/12/COL z dne 11. julija 2012 o pomoči za prestrukturiranje banki Arion Bank (Islandija)

169

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 15.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 19. septembra 2012

o ukrepih v korist podjetja ELAN d.o.o., SA.26379 (C 13/10) (ex NN 17/10), ki ju je izvedla Slovenija

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 6345)

(Besedilo v slovenskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/273/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedeno določbo (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Nemški proizvajalec smuči Marker Völkl International GmbH (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi z domnevno državno pomočjo, ki naj bi jo Slovenija dodelila podjetju Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan; v času pritožbe imenovan Skimar d.o.o.). Komisija je Sloveniji poslala več zahtev za informacije, na katere je Slovenija odgovorila z dopisi z dne 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010. |
| --- | --- |

(1)

Nemški proizvajalec smuči Marker Völkl International GmbH (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi z domnevno državno pomočjo, ki naj bi jo Slovenija dodelila podjetju Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan; v času pritožbe imenovan Skimar d.o.o.). Komisija je Sloveniji poslala več zahtev za informacije, na katere je Slovenija odgovorila z dopisi z dne 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010.

| (2) | Z dopisom z dne 12. maja 2010 je Komisija obvestila Slovenijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s to pomočjo. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 12. maja 2010 je Komisija obvestila Slovenijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s to pomočjo.

| (3) | Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih tretjih strani. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih tretjih strani.

| (4) | Po odločitvi o sprožitvi postopka je Slovenija predložila nadaljnje informacije, in sicer z dopisi z dne 9., 10. in 16. junija 2010 (zadnji od teh je vključeval priloge z dne 26. maja, 28. maja, 31. maja, 2. junija in 14. junija 2010). Komisija je nato 16. avgusta 2011 poslala slovenskim organom zahtevo za informacije, na katero so ti odgovorili z dopisom z dne 10. oktobra 2011. Več prilog k temu dopisu je bilo predloženih 11. oktobra 2011. Po sestanku med službami Komisije in predstavniki podjetja je Slovenija predložila dodatne informacije, in sicer z dopisi z dne 6. marca, 30. marca, 13. aprila, 16. aprila, 23. aprila, 10. maja, 15. maja in 30. maja 2012. |
| --- | --- |

(4)

Po odločitvi o sprožitvi postopka je Slovenija predložila nadaljnje informacije, in sicer z dopisi z dne 9., 10. in 16. junija 2010 (zadnji od teh je vključeval priloge z dne 26. maja, 28. maja, 31. maja, 2. junija in 14. junija 2010). Komisija je nato 16. avgusta 2011 poslala slovenskim organom zahtevo za informacije, na katero so ti odgovorili z dopisom z dne 10. oktobra 2011. Več prilog k temu dopisu je bilo predloženih 11. oktobra 2011. Po sestanku med službami Komisije in predstavniki podjetja je Slovenija predložila dodatne informacije, in sicer z dopisi z dne 6. marca, 30. marca, 13. aprila, 16. aprila, 23. aprila, 10. maja, 15. maja in 30. maja 2012.

2.   OPIS POMOČI

2.1   UPRAVIČENEC

| (5) | Elan je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme in morskih plovil, kot so jahte. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji, ki je v celoti upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU (3). Trenutno ima Elan približno 460 zaposlenih in dve glavni diviziji: zimsko in morsko. Ima samo eno hčerinsko podjetje v Sloveniji, Elan Inventa d.o.o. (športna oprema), in več trgovinskih podjetij v drugih državah. |
| --- | --- |

(5)

Elan je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme in morskih plovil, kot so jahte. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji, ki je v celoti upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU (3). Trenutno ima Elan približno 460 zaposlenih in dve glavni diviziji: zimsko in morsko. Ima samo eno hčerinsko podjetje v Sloveniji, Elan Inventa d.o.o. (športna oprema), in več trgovinskih podjetij v drugih državah.

| (6) | Do junija 2010 in torej tudi takrat, ko sta se izvedla ukrepa, ki se zdaj ocenjujeta, je bil Elan organiziran drugače. Sestavljalo ga je matično podjetje Elan, ki je imelo lastniški delež v štirih hčerinskih podjetjih:






  — | podjetju Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Winter sport), ki se je ukvarjalo z zimskimi dejavnostmi Elana. Podjetje Elan Winter sport je imelo deleže v več trgovinskih podjetjih, |
| --- | --- | --- |

(6)

Do junija 2010 in torej tudi takrat, ko sta se izvedla ukrepa, ki se zdaj ocenjujeta, je bil Elan organiziran drugače. Sestavljalo ga je matično podjetje Elan, ki je imelo lastniški delež v štirih hčerinskih podjetjih:

—

podjetju Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Winter sport), ki se je ukvarjalo z zimskimi dejavnostmi Elana. Podjetje Elan Winter sport je imelo deleže v več trgovinskih podjetjih,

| — | podjetju Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine), ki se je ukvarjalo z morskimi dejavnostmi Elana. Podjetje Elan Marine je imelo deleže v več hčerinskih podjetjih, npr. 100-odstotni delež v Elan PBO, 100-odstotni delež v Elan Marine Charter in 100-odstotni delež v Elan Yachting d.o.o., |
| --- | --- |

—

podjetju Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine), ki se je ukvarjalo z morskimi dejavnostmi Elana. Podjetje Elan Marine je imelo deleže v več hčerinskih podjetjih, npr. 100-odstotni delež v Elan PBO, 100-odstotni delež v Elan Marine Charter in 100-odstotni delež v Elan Yachting d.o.o.,

| — | podjetju Elan Inventa d.o.o. (divizija za športno opremo), |
| --- | --- |

—

podjetju Elan Inventa d.o.o. (divizija za športno opremo),

| — | podjetju Marine Nova d.o.o. (nedelujoče podjetje). |
| --- | --- |

—

podjetju Marine Nova d.o.o. (nedelujoče podjetje).

| (7) | Elan je v lasti države. Trenutno ima 66,4-odstotni delež v njem Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. (v nadaljnjem besedilu: PDP), finančni holding v lasti treh skladov, ki so v lasti države. Nadaljnji 25-odstotni delež v Elanu ima podjetje Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav Naložbe), finančna družba za zavarovalnico, ki je v večinski lasti države. Preostalega 8,6 % ima Prvi pokojninski sklad, pokojninski sklad v lasti države (za podroben opis družbenikov Elana glej točko 2.2). Tudi ko sta bila sprejeta ukrepa, ki se zdaj preiskujeta, je bil Elan v večinski lasti države. Vendar je bila njegova lastniška struktura nekoliko drugačna (glej tudi točko 2.2). |
| --- | --- |

(7)

Elan je v lasti države. Trenutno ima 66,4-odstotni delež v njem Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. (v nadaljnjem besedilu: PDP), finančni holding v lasti treh skladov, ki so v lasti države. Nadaljnji 25-odstotni delež v Elanu ima podjetje Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav Naložbe), finančna družba za zavarovalnico, ki je v večinski lasti države. Preostalega 8,6 % ima Prvi pokojninski sklad, pokojninski sklad v lasti države (za podroben opis družbenikov Elana glej točko 2.2). Tudi ko sta bila sprejeta ukrepa, ki se zdaj preiskujeta, je bil Elan v večinski lasti države. Vendar je bila njegova lastniška struktura nekoliko drugačna (glej tudi točko 2.2).

| (8) | Kar zadeva finančno stanje podjetja, je imel Elan po težavah leta 2004 dobiček v letih 2005 in 2006 in njegov promet se je povečeval. Leta 2007 se je položaj podjetja začel slabšati, kar je povzročilo upad prometa in neto izgube v letih 2007–2008. Natančnejša ocena finančnega stanja Elana je navedena v uvodnih izjavah (68) do (74). |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva finančno stanje podjetja, je imel Elan po težavah leta 2004 dobiček v letih 2005 in 2006 in njegov promet se je povečeval. Leta 2007 se je položaj podjetja začel slabšati, kar je povzročilo upad prometa in neto izgube v letih 2007–2008. Natančnejša ocena finančnega stanja Elana je navedena v uvodnih izjavah (68) do (74).

| (9) | Zdaj je Elan v postopku privatizacije. Glavni družbenik, PDP, namerava prodati svoj delež v podjetju in se trenutno pogaja s potencialnimi ponudniki. |
| --- | --- |

(9)

Zdaj je Elan v postopku privatizacije. Glavni družbenik, PDP, namerava prodati svoj delež v podjetju in se trenutno pogaja s potencialnimi ponudniki.

2.2   DRUŽBENIKI UPRAVIČENCA ZDAJ IN TAKRAT, KO STA BILA ODOBRENA UKREPA

| (10) | Lastniška struktura Elana ter identiteta njegovih lastnikov in njihovo upravljanje so pomembni za določanje, ali sta bila ukrepa v korist Elana izvedena z državnimi sredstvi in ali ju je mogoče pripisati državi, zato je v nadaljevanju najprej na kratko opisan vsak lastnik, temu pa sledi še pregled njihovih deležev v Elanu, kakor so se s časom spreminjali. Opozoriti je treba, da se je lastniška struktura Elana v času med prvo dokapitalizacijo leta 2007 (ukrep 1) in drugo dokapitalizacijo leta 2008 (ukrep 2) spremenila in da je od takrat prišlo še do drugih sprememb. Podrobnosti so navedene spodaj (glej uvodne izjave (19) do (22)). |
| --- | --- |

(10)

Lastniška struktura Elana ter identiteta njegovih lastnikov in njihovo upravljanje so pomembni za določanje, ali sta bila ukrepa v korist Elana izvedena z državnimi sredstvi in ali ju je mogoče pripisati državi, zato je v nadaljevanju najprej na kratko opisan vsak lastnik, temu pa sledi še pregled njihovih deležev v Elanu, kakor so se s časom spreminjali. Opozoriti je treba, da se je lastniška struktura Elana v času med prvo dokapitalizacijo leta 2007 (ukrep 1) in drugo dokapitalizacijo leta 2008 (ukrep 2) spremenila in da je od takrat prišlo še do drugih sprememb. Podrobnosti so navedene spodaj (glej uvodne izjave (19) do (22)).

2.2.1   Opis družbenikov Elana

KAD

| (11) | Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: KAD) je delniška družba, katere edini delničar je Slovenija. KAD upravlja državne pokojninske sklade in premoženje v imenu Slovenije. Odgovoren je tudi za privatizacijo državnih sredstev. Za KAD velja slovenski zakon o gospodarskih družbah (ZGD-1). V skladu z njim ima KAD skupščino, nadzorni svet in upravo. Slovenska vlada imenuje vseh 15 članov skupščine (od teh jih pet zastopa upokojence in invalidne delavce, pet delodajalce in zavarovance ter pet slovensko vlado) in vseh devet članov nadzornega sveta. Predstavniki vlade so vabljeni na seje skupščine. |
| --- | --- |

(11)

Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: KAD) je delniška družba, katere edini delničar je Slovenija. KAD upravlja državne pokojninske sklade in premoženje v imenu Slovenije. Odgovoren je tudi za privatizacijo državnih sredstev. Za KAD velja slovenski zakon o gospodarskih družbah (ZGD-1). V skladu z njim ima KAD skupščino, nadzorni svet in upravo. Slovenska vlada imenuje vseh 15 članov skupščine (od teh jih pet zastopa upokojence in invalidne delavce, pet delodajalce in zavarovance ter pet slovensko vlado) in vseh devet članov nadzornega sveta. Predstavniki vlade so vabljeni na seje skupščine.

KAD-PPS

| (12) | Prvi pokojninski sklad, s polnim imenom Prvi pokojninski sklad Republike Slovenije, je v 100-odstotni lasti države. KAD upravlja ta pokojninski sklad in nadzira tudi delež, ki ga ima PPS v Elanu (v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS). |
| --- | --- |

(12)

Prvi pokojninski sklad, s polnim imenom Prvi pokojninski sklad Republike Slovenije, je v 100-odstotni lasti države. KAD upravlja ta pokojninski sklad in nadzira tudi delež, ki ga ima PPS v Elanu (v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS).

DSU

| (13) | Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU) je družba z omejeno odgovornostjo, ki se ukvarja z upravljanjem in svetovanjem ter je v 100-odstotni lasti države. Med drugim je podjetje DSU odgovorno tudi za privatizacijo državnih sredstev. Ima nadzorni svet, ki ga sestavljajo trije člani. Dva imenuje slovenska vlada, enega pa zaposleni podjetja. Do imenovanja predstavnika zaposlenih tudi tretjega člana imenuje država. Nadzorni svet imenuje direktorja podjetja, ki vodi poslovanje DSU. |
| --- | --- |

(13)

Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU) je družba z omejeno odgovornostjo, ki se ukvarja z upravljanjem in svetovanjem ter je v 100-odstotni lasti države. Med drugim je podjetje DSU odgovorno tudi za privatizacijo državnih sredstev. Ima nadzorni svet, ki ga sestavljajo trije člani. Dva imenuje slovenska vlada, enega pa zaposleni podjetja. Do imenovanja predstavnika zaposlenih tudi tretjega člana imenuje država. Nadzorni svet imenuje direktorja podjetja, ki vodi poslovanje DSU.

Zavarovalnica Triglav

| (14) | Zavarovalnica Triglav, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav) je podjetje, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega ter nezgodnega zavarovanja. 67,7 % njenih delnic je v lasti podjetij, ki so neposredno ali posredno v večinski lasti države. Glavni delničarji Zavarovalnice Triglav v času odobritve ukrepov so bili: Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZIPZ), ki je v 100-odstotni lasti države in ima 34,5-odstotni delež v Zavarovalnici Triglav; Slovenska odškodninska družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: SOD), ki je v 100-odstotni lasti države in ima 28,1-odstotni delež v Zavarovalnici Triglav; NLB d.d., ki je v 50-odstotni lasti države in ima 3,1-odstotni delež v Zavarovalnici Triglav; ter HIT d.d., ki je v 100-odstotni lasti države in ima 1,1-odstotni delež v Zavarovalnici Triglav. Posamezni deleži drugih delničarjev Zavarovalnice Triglav ne presegajo 1,8 %. |
| --- | --- |

(14)

Zavarovalnica Triglav, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav) je podjetje, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega ter nezgodnega zavarovanja. 67,7 % njenih delnic je v lasti podjetij, ki so neposredno ali posredno v večinski lasti države. Glavni delničarji Zavarovalnice Triglav v času odobritve ukrepov so bili: Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZIPZ), ki je v 100-odstotni lasti države in ima 34,5-odstotni delež v Zavarovalnici Triglav; Slovenska odškodninska družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: SOD), ki je v 100-odstotni lasti države in ima 28,1-odstotni delež v Zavarovalnici Triglav; NLB d.d., ki je v 50-odstotni lasti države in ima 3,1-odstotni delež v Zavarovalnici Triglav; ter HIT d.d., ki je v 100-odstotni lasti države in ima 1,1-odstotni delež v Zavarovalnici Triglav. Posamezni deleži drugih delničarjev Zavarovalnice Triglav ne presegajo 1,8 %.

| (15) | Zavarovalnica Triglav ima nadzorni svet, ki ga sestavlja osem članov, in upravo. Pet članov nadzornega sveta zastopa interese delničarjev in jih izvoli skupščina delničarjev Zavarovalnice Triglav. Preostali trije člani zastopajo interese zaposlenih. |
| --- | --- |

(15)

Zavarovalnica Triglav ima nadzorni svet, ki ga sestavlja osem članov, in upravo. Pet članov nadzornega sveta zastopa interese delničarjev in jih izvoli skupščina delničarjev Zavarovalnice Triglav. Preostali trije člani zastopajo interese zaposlenih.

Triglav Naložbe

| (16) | Triglav Naložbe je finančna družba. V času druge dokapitalizacije je bilo 80 % delnic tega podjetja v lasti Zavarovalnice Triglav. Ta pa je v večinski lasti države (glej uvodno izjavo (14)). Preostali kapital podjetja Triglav Naložbe je zelo razpršen med posamezne vlagatelje, katerih posamezni deleži ne presegajo 0,67 %. Triglav Naložbe ima nadzorni svet in upravo. Nadzorni svet je sestavljen iz treh članov, ki jih imenuje skupščina podjetja. |
| --- | --- |

(16)

Triglav Naložbe je finančna družba. V času druge dokapitalizacije je bilo 80 % delnic tega podjetja v lasti Zavarovalnice Triglav. Ta pa je v večinski lasti države (glej uvodno izjavo (14)). Preostali kapital podjetja Triglav Naložbe je zelo razpršen med posamezne vlagatelje, katerih posamezni deleži ne presegajo 0,67 %. Triglav Naložbe ima nadzorni svet in upravo. Nadzorni svet je sestavljen iz treh članov, ki jih imenuje skupščina podjetja.

PDP

| (17) | PDP je finančni holding, ustanovljen junija 2009. Je v lasti treh skladov, ki so v lasti države, in sicer KAD, DSU in SOD, in v imenu slovenske države deluje kot podjetje za prestrukturiranje. PDP lahko po pogodbi prevzame upravljanje podjetij v državni lasti, ki so v težavah, uveljavlja vse glasovalne pravice, imenuje nadzorni svet in upravo ter za državo izvaja sanacijske ukrepe (4). PDP ima deleže v več slovenskih podjetjih, ki so bili prej v lasti paradržavnih skladov (5), in za nekatere od njih išče strateške vlagatelje. |
| --- | --- |

(17)

PDP je finančni holding, ustanovljen junija 2009. Je v lasti treh skladov, ki so v lasti države, in sicer KAD, DSU in SOD, in v imenu slovenske države deluje kot podjetje za prestrukturiranje. PDP lahko po pogodbi prevzame upravljanje podjetij v državni lasti, ki so v težavah, uveljavlja vse glasovalne pravice, imenuje nadzorni svet in upravo ter za državo izvaja sanacijske ukrepe (4). PDP ima deleže v več slovenskih podjetjih, ki so bili prej v lasti paradržavnih skladov (5), in za nekatere od njih išče strateške vlagatelje.

KD Kapital

| (18) | KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljevanju besedila: KD Kapital) je podjetje, dejavno na področju kapitalskih naložb. Pripada skupini KD Group
   (6) in je v zasebni lasti. |
| --- | --- |

(18)

KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljevanju besedila: KD Kapital) je podjetje, dejavno na področju kapitalskih naložb. Pripada skupini KD Group
   (6) in je v zasebni lasti.

2.2.2   Deleži v Elanu v različnih obdobjih

| (19) | Leta 2007, ko je bil odobren prvi ukrep, so imela delež v Elanu naslednja podjetja: KAD (30,48 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %), Zavarovalnica Triglav (11,89 %) in KD Kapital (16,83 %). |
| --- | --- |

(19)

Leta 2007, ko je bil odobren prvi ukrep, so imela delež v Elanu naslednja podjetja: KAD (30,48 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %), Zavarovalnica Triglav (11,89 %) in KD Kapital (16,83 %).

| (20) | Aprila 2008 je podjetje KD Kapital prodalo svoj delež podjetju KAD. Po tej transakciji so tako v času druge dokapitalizacije imela delež v Elanu naslednja podjetja: KAD (47,31 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %) in Zavarovalnica Triglav (11,89 %). |
| --- | --- |

(20)

Aprila 2008 je podjetje KD Kapital prodalo svoj delež podjetju KAD. Po tej transakciji so tako v času druge dokapitalizacije imela delež v Elanu naslednja podjetja: KAD (47,31 %), KAD-PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %) in Zavarovalnica Triglav (11,89 %).

| (21) | Leta 2010 sta podjetji KAD in DSU prenesli svoja deleža Elana v finančni holding PDP. Danes ima PDP 66,4-odstotni delež v Elanu. KAD-PPS ima 8,6-odstotni delež, Triglav Naložbe pa 25-odstotni delež. |
| --- | --- |

(21)

Leta 2010 sta podjetji KAD in DSU prenesli svoja deleža Elana v finančni holding PDP. Danes ima PDP 66,4-odstotni delež v Elanu. KAD-PPS ima 8,6-odstotni delež, Triglav Naložbe pa 25-odstotni delež.

| (22) | V razpredelnici 1 je prikazan pregled deležev posameznih družbenikov v času ukrepa 1, ukrepa 2 in maja 2012:

  Razpredelnica 1









  (v %) |
| --- | --- |
| Subjekt | Ukrep 1
  (januar 2007) | Ukrep 2
  (avgust 2008) | Maj 2012 |
| PDP (v lasti KAD, DSU in SOD, ki so v lasti države) | 0 | 0 | 66,4 |
| KAD (100 % v lasti države) | 30,48 | 47,31 | 0 |
| KAD-PPS (100 % v lasti države) | 10,30 | 10,30 | 8,6 |
| DSU (100 % v lasti države) | 17,34 | 17,34 | 0 |
| Triglav Naložbe (80 % v lasti Zavarovalnice Triglav) | 13,16 | 13,16 | 25 |
| Zavarovalnica Triglav (v lasti ZIPZ in SOD, ki sta v lasti države) | 11,89 | 11,89 | 0 |
| KD Kapital (zasebno podjetje) | 16,83 | 0 | 0 |
| Skupaj v lasti države | 83,17 | 100 | 100 |

(22)

V razpredelnici 1 je prikazan pregled deležev posameznih družbenikov v času ukrepa 1, ukrepa 2 in maja 2012:

Razpredelnica 1

(v %)

Subjekt

Ukrep 1

(januar 2007)

Ukrep 2

(avgust 2008)

Maj 2012

PDP (v lasti KAD, DSU in SOD, ki so v lasti države)

0

0

66,4

KAD (100 % v lasti države)

30,48

47,31

0

KAD-PPS (100 % v lasti države)

10,30

10,30

8,6

DSU (100 % v lasti države)

17,34

17,34

0

Triglav Naložbe (80 % v lasti Zavarovalnice Triglav)

13,16

13,16

25

Zavarovalnica Triglav (v lasti ZIPZ in SOD, ki sta v lasti države)

11,89

11,89

0

KD Kapital (zasebno podjetje)

16,83

0

0

Skupaj v lasti države

83,17

100

100

2.3   OPIS UKREPOV

2.3.1   Dokapitalizacija leta 2007 (ukrep 1)

| (23) | Leta 2006 je Elan na podlagi strateškega razvojnega načrta za obdobje 2006–2010 (ki ga je pripravil nadzorni svet Elana decembra 2005) predvidel ambiciozen program naložb za skupino z naložbami v nepremičnine, opremo in trženje blagovnih znamk. Za leti 2006–2007 so bile načrtovane naložbe v višini 20,2 milijona EUR. Za financiranje teh naložb je Elan družbenikom predlagal dokapitalizacijo v višini 20,2 milijona EUR. Istočasno, torej med letom 2006, je Elan začel kupovati novo proizvodno opremo, ki je bila prav tako predvidena v strateškem razvojnem načrtu. |
| --- | --- |

(23)

Leta 2006 je Elan na podlagi strateškega razvojnega načrta za obdobje 2006–2010 (ki ga je pripravil nadzorni svet Elana decembra 2005) predvidel ambiciozen program naložb za skupino z naložbami v nepremičnine, opremo in trženje blagovnih znamk. Za leti 2006–2007 so bile načrtovane naložbe v višini 20,2 milijona EUR. Za financiranje teh naložb je Elan družbenikom predlagal dokapitalizacijo v višini 20,2 milijona EUR. Istočasno, torej med letom 2006, je Elan začel kupovati novo proizvodno opremo, ki je bila prav tako predvidena v strateškem razvojnem načrtu.

| (24) | Elan in njegovi družbeniki so 29. januarja 2007 podpisali pismo o nameri, v katerem so soglašali, da bodo družbeniki dokapitalizirali Elan z 10,225 milijona EUR (približno polovico od 20,2 milijona EUR, predvidenega v strateškem razvojnem načrtu za obdobje 2006–2010). Vsi družbeniki so se strinjali, da k dokapitalizaciji prispevajo znesek, sorazmeren z njihovim deležem v Elanu. Odločitev je bila sprejeta na podlagi vrednotenja podjetja, ki ga je pripravilo neodvisno svetovalno podjetje [...] (7), in več drugih dokumentov, ki sta jih sestavila sam Elan in njegov večinski družbenik KAD. [...] izračun poštene vrednosti podjetja je temeljil na povprečju izračuna (za vsako divizijo) (i) tehtanega povprečja primerljivih razmerij med ceno in prihodki od prodaje nedavno sklenjenih poslov, (ii) razmerij med ceno in dobičkom zadevnih podjetij v letu 2005 in (iii) sedemkratnika vrednosti EBITDA, vključno s 25 odstotki ocenjenega možnega prihranka stroškov. Od tega povprečja so bili odšteti kratkoročni obrestovani dolgovi in polovica opredeljenih naložb, ki jih ne bi bilo mogoče financirati s predvidenim denarnim tokom podjetja. KAD je pripravil hitro oceno vrednosti Elana, in sicer po metodi diskontiranih denarnih tokov na podlagi projekcije poslovanja, ki jo je Elan predložil svojemu nadzornemu svetu. |
| --- | --- |

(24)

Elan in njegovi družbeniki so 29. januarja 2007 podpisali pismo o nameri, v katerem so soglašali, da bodo družbeniki dokapitalizirali Elan z 10,225 milijona EUR (približno polovico od 20,2 milijona EUR, predvidenega v strateškem razvojnem načrtu za obdobje 2006–2010). Vsi družbeniki so se strinjali, da k dokapitalizaciji prispevajo znesek, sorazmeren z njihovim deležem v Elanu. Odločitev je bila sprejeta na podlagi vrednotenja podjetja, ki ga je pripravilo neodvisno svetovalno podjetje [...] (7), in več drugih dokumentov, ki sta jih sestavila sam Elan in njegov večinski družbenik KAD. [...] izračun poštene vrednosti podjetja je temeljil na povprečju izračuna (za vsako divizijo) (i) tehtanega povprečja primerljivih razmerij med ceno in prihodki od prodaje nedavno sklenjenih poslov, (ii) razmerij med ceno in dobičkom zadevnih podjetij v letu 2005 in (iii) sedemkratnika vrednosti EBITDA, vključno s 25 odstotki ocenjenega možnega prihranka stroškov. Od tega povprečja so bili odšteti kratkoročni obrestovani dolgovi in polovica opredeljenih naložb, ki jih ne bi bilo mogoče financirati s predvidenim denarnim tokom podjetja. KAD je pripravil hitro oceno vrednosti Elana, in sicer po metodi diskontiranih denarnih tokov na podlagi projekcije poslovanja, ki jo je Elan predložil svojemu nadzornemu svetu.

| (25) | Pred tem, in sicer maja 2006, je Elan družbenike obvestil, da bo kljub usmerjanju vseh prostih denarnih tokov v naložbe, predvidene v strateškem razvojnem načrtu za obdobje 2006–2010, za izvedbo potrebnih naložb potrebna dokapitalizacija (8). Potem je novembra 2006 Elan pripravil podrobnejšo analizo učinkov dokapitalizacije (9), ki je pokazala, da bi po naložbah skupni neto dobiček zimske divizije v obdobju 2006–2010 znašal 15,4 milijona EUR, medtem ko bi brez dokapitalizacije ta divizija imela skupno neto izgubo v višini 4,8 milijona EUR. Tudi skupni neto dobiček morske divizije za obdobje 2006–2010 bi bil višji v primeru dokapitalizacije (14,9 milijona EUR v primerjavi z 8 milijoni EUR). Hkrati je Elanov večinski družbenik KAD ocenil vrednost skupine na 22,8 milijona EUR. Nadzorni sveti družbenikov Elana, in sicer KAD, DSU, Zavarovalnice Triglav in podjetja Triglav Naložbe, so odobrili dokapitalizacijo že decembra 2006 oziroma januarja 2007. |
| --- | --- |

(25)

Pred tem, in sicer maja 2006, je Elan družbenike obvestil, da bo kljub usmerjanju vseh prostih denarnih tokov v naložbe, predvidene v strateškem razvojnem načrtu za obdobje 2006–2010, za izvedbo potrebnih naložb potrebna dokapitalizacija (8). Potem je novembra 2006 Elan pripravil podrobnejšo analizo učinkov dokapitalizacije (9), ki je pokazala, da bi po naložbah skupni neto dobiček zimske divizije v obdobju 2006–2010 znašal 15,4 milijona EUR, medtem ko bi brez dokapitalizacije ta divizija imela skupno neto izgubo v višini 4,8 milijona EUR. Tudi skupni neto dobiček morske divizije za obdobje 2006–2010 bi bil višji v primeru dokapitalizacije (14,9 milijona EUR v primerjavi z 8 milijoni EUR). Hkrati je Elanov večinski družbenik KAD ocenil vrednost skupine na 22,8 milijona EUR. Nadzorni sveti družbenikov Elana, in sicer KAD, DSU, Zavarovalnice Triglav in podjetja Triglav Naložbe, so odobrili dokapitalizacijo že decembra 2006 oziroma januarja 2007.

| (26) | Uradno je bila dokapitalizacija potrjena na skupščini družbenikov 25. oktobra 2007. Družbeniki so svoje prispevke plačali 15. novembra 2007, in sicer v sorazmerju s svojim lastniškim deležem. Tako je bil Elan dokapitaliziran z 10,225 milijona EUR, od tega je zagotovil posojilo družbenika v višini 5,8 milijona EUR za Elan Winter sport in posojilo družbenika v višini 4,425 milijona EUR za Elan Marine. Ti posojili družbenika sta bili pozneje spremenjeni v lastniški delež v Elan Winter sport in Elan Marine. Kot je navedeno zgoraj, sta bili podjetji Elan Winter sport in Elan Marine junija 2010 združeni s svojim matičnim podjetjem Elanom (glej uvodno izjavo (6)). |
| --- | --- |

(26)

Uradno je bila dokapitalizacija potrjena na skupščini družbenikov 25. oktobra 2007. Družbeniki so svoje prispevke plačali 15. novembra 2007, in sicer v sorazmerju s svojim lastniškim deležem. Tako je bil Elan dokapitaliziran z 10,225 milijona EUR, od tega je zagotovil posojilo družbenika v višini 5,8 milijona EUR za Elan Winter sport in posojilo družbenika v višini 4,425 milijona EUR za Elan Marine. Ti posojili družbenika sta bili pozneje spremenjeni v lastniški delež v Elan Winter sport in Elan Marine. Kot je navedeno zgoraj, sta bili podjetji Elan Winter sport in Elan Marine junija 2010 združeni s svojim matičnim podjetjem Elanom (glej uvodno izjavo (6)).

| (27) | Eden od razlogov za časovni zamik med pismom o nameri in uradnim soglasjem družbenikov je bil, da je KD Kapital, ki je bil edini zasebni družbenik Elana v zadevnem obdobju in je imel kontrolni delež, preprečeval sprejetje uradnega sklepa o dokapitalizaciji. Razlog za nasprotovanje KD Kapital je bil spor med KAD in KD Kapital zaradi sprememb v nadzornem svetu Elana. Kot je pojasnila Slovenija, je bil KD Kapital 50-odstotni družbenik enega od Elanovih konkurentov, Seaway Group d.o.o., hkrati pa si je prizadeval, da bi imel predstavnika v nadzornem svetu Elana. KAD je menil, da to ni sprejemljivo glede na udeležbo KD Kapital v podjetju Seaway. Za rešitev tega vprašanja je v začetku oktobra 2007 KAD ponudil KD Kapital prodajno opcijo, pod pogojem, da KD Kapital glasuje v korist predloga KAD v zvezi s sporom glede članov nadzornega sveta. |
| --- | --- |

(27)

Eden od razlogov za časovni zamik med pismom o nameri in uradnim soglasjem družbenikov je bil, da je KD Kapital, ki je bil edini zasebni družbenik Elana v zadevnem obdobju in je imel kontrolni delež, preprečeval sprejetje uradnega sklepa o dokapitalizaciji. Razlog za nasprotovanje KD Kapital je bil spor med KAD in KD Kapital zaradi sprememb v nadzornem svetu Elana. Kot je pojasnila Slovenija, je bil KD Kapital 50-odstotni družbenik enega od Elanovih konkurentov, Seaway Group d.o.o., hkrati pa si je prizadeval, da bi imel predstavnika v nadzornem svetu Elana. KAD je menil, da to ni sprejemljivo glede na udeležbo KD Kapital v podjetju Seaway. Za rešitev tega vprašanja je v začetku oktobra 2007 KAD ponudil KD Kapital prodajno opcijo, pod pogojem, da KD Kapital glasuje v korist predloga KAD v zvezi s sporom glede članov nadzornega sveta.

| (28) | Po tej ponudbi se je KD Kapital končno strinjal z dokapitalizacijo in, kot je opisano zgoraj, so družbeniki sprejeli uradni sklep o tem oktobra 2007. |
| --- | --- |

(28)

Po tej ponudbi se je KD Kapital končno strinjal z dokapitalizacijo in, kot je opisano zgoraj, so družbeniki sprejeli uradni sklep o tem oktobra 2007.

2.3.2   Dokapitalizacija leta 2008 (ukrep 2)

| (29) | Kljub dokapitalizaciji novembra 2007 je slaba zimska sezona 2007/2008 (na kar je vplivala predhodna „zelena“ zima 2006/2007) privedla do nadaljnjih težav skupine. V začetku leta 2008 je Elanu grozila plačilna nesposobnost. |
| --- | --- |

(29)

Kljub dokapitalizaciji novembra 2007 je slaba zimska sezona 2007/2008 (na kar je vplivala predhodna „zelena“ zima 2006/2007) privedla do nadaljnjih težav skupine. V začetku leta 2008 je Elanu grozila plačilna nesposobnost.

| (30) | Potem ko je SKB banka d.d. v začetku leta 2008 zavrnila nadaljnje financiranje Elana, je KD Kapital marca 2008 izvršil svojo prodajno opcijo, transakcija je bila izvedena aprila 2008. Delež, ki je pripadal KD Kapital, je odkupil KAD, ki je s tem povečal svoj delež v Elanu. Od takrat je Elan v celoti v lasti države (glej uvodno izjavo (20)). |
| --- | --- |

(30)

Potem ko je SKB banka d.d. v začetku leta 2008 zavrnila nadaljnje financiranje Elana, je KD Kapital marca 2008 izvršil svojo prodajno opcijo, transakcija je bila izvedena aprila 2008. Delež, ki je pripadal KD Kapital, je odkupil KAD, ki je s tem povečal svoj delež v Elanu. Od takrat je Elan v celoti v lasti države (glej uvodno izjavo (20)).

| (31) | Za uspešno spopadanje s finančnimi težavami so družbeniki Elana aprila 2008 imenovali novo upravo. Ta je začela pogovore z bankami, da bi dosegli dogovor o reprogramiranju terjatev bank do Elana in s tem preprečili stečaj podjetja. Banke so bile pripravljene to storiti samo, če bi družbeniki Elana podjetje dokapitalizirali. |
| --- | --- |

(31)

Za uspešno spopadanje s finančnimi težavami so družbeniki Elana aprila 2008 imenovali novo upravo. Ta je začela pogovore z bankami, da bi dosegli dogovor o reprogramiranju terjatev bank do Elana in s tem preprečili stečaj podjetja. Banke so bile pripravljene to storiti samo, če bi družbeniki Elana podjetje dokapitalizirali.

| (32) | Glede na to ozadje je Elan marca 2008 družbenike pozval k novi dokapitalizaciji. Na podlagi dolgoročnega načrta za Elan za obdobje 2008–2012, ki ga je pripravil Elan junija 2008 (v nadaljnjem besedilu: dolgoročni načrt 2008–2012), je Elan družbenike konkretno zaprosil za 25 milijonov EUR v juniju/juliju 2008. Družbeniki Elana so menili, da dolgoročni načrt 2008–2012 ne ustreza za dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR. Dejansko so bili pripravljeni sodelovati v dokapitalizaciji samo z 10 milijoni EUR in še to dokapitalizacijo so pogojevali s predhodnim dogovorom med Elanom in bankami upnicami o reprogramiranju dolgov Elana. Poleg tega so zahtevali dopolnjen dolgoročni načrt za Elan
   (10). V skladu s to zahtevo je Elan pripravil dodatni načrt za sanacijo z dne 8. avgusta 2008 (v nadaljevanju: sanacijski načrt). Vendar se z bankami upnicami ni mogel dogovoriti o reprogramiranju dolga. Ravno nasprotno, ena od Elanovih upnic, in sicer SKB banka d.d., je sprožila sodni postopek za uveljavitev svoje terjatve in avgusta 2008 je sodišče v Ljubljani izdalo sklep o izvršbi, s katerim je Elanu naložilo plačilo neporavnanih dolgov. Izvršba tega sklepa bi pomenila stečaj podjetja. |
| --- | --- |

(32)

Glede na to ozadje je Elan marca 2008 družbenike pozval k novi dokapitalizaciji. Na podlagi dolgoročnega načrta za Elan za obdobje 2008–2012, ki ga je pripravil Elan junija 2008 (v nadaljnjem besedilu: dolgoročni načrt 2008–2012), je Elan družbenike konkretno zaprosil za 25 milijonov EUR v juniju/juliju 2008. Družbeniki Elana so menili, da dolgoročni načrt 2008–2012 ne ustreza za dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR. Dejansko so bili pripravljeni sodelovati v dokapitalizaciji samo z 10 milijoni EUR in še to dokapitalizacijo so pogojevali s predhodnim dogovorom med Elanom in bankami upnicami o reprogramiranju dolgov Elana. Poleg tega so zahtevali dopolnjen dolgoročni načrt za Elan
   (10). V skladu s to zahtevo je Elan pripravil dodatni načrt za sanacijo z dne 8. avgusta 2008 (v nadaljevanju: sanacijski načrt). Vendar se z bankami upnicami ni mogel dogovoriti o reprogramiranju dolga. Ravno nasprotno, ena od Elanovih upnic, in sicer SKB banka d.d., je sprožila sodni postopek za uveljavitev svoje terjatve in avgusta 2008 je sodišče v Ljubljani izdalo sklep o izvršbi, s katerim je Elanu naložilo plačilo neporavnanih dolgov. Izvršba tega sklepa bi pomenila stečaj podjetja.

| (33) | Glede na to je Elan sklical izredno skupščino družbenikov, ki je potekala 28. avgusta 2008. Na skupščini so družbeniki Elana na predlog podjetja KAD sklenili, da dokapitalizirajo Elan z 10 milijoni EUR, čeprav pogoj, da naj bi se Elan dogovoril z bankami upnicami o reprogramiranju posojil, ni bil izpolnjen. |
| --- | --- |

(33)

Glede na to je Elan sklical izredno skupščino družbenikov, ki je potekala 28. avgusta 2008. Na skupščini so družbeniki Elana na predlog podjetja KAD sklenili, da dokapitalizirajo Elan z 10 milijoni EUR, čeprav pogoj, da naj bi se Elan dogovoril z bankami upnicami o reprogramiranju posojil, ni bil izpolnjen.

| (34) | Nadzorni svet KAD je odobril dokapitalizacijo že pred skupščino družbenikov avgusta 2008; nadzorni sveti drugih družbenikov so sklep o dokapitalizaciji Elana v višini 10 milijonov EUR odobrili najpozneje v začetku septembra 2008. |
| --- | --- |

(34)

Nadzorni svet KAD je odobril dokapitalizacijo že pred skupščino družbenikov avgusta 2008; nadzorni sveti drugih družbenikov so sklep o dokapitalizaciji Elana v višini 10 milijonov EUR odobrili najpozneje v začetku septembra 2008.

| (35) | Družbeniki so svoje prispevke plačali 8. septembra 2008, in sicer v sorazmerju s svojim lastniškim deležem. Kot je opisno v uvodni izjavi (6), sta se v času odobritve dokapitalizacije z zimskimi dejavnostmi in morskimi dejavnostmi Elana ukvarjali dve hčerinski podjetji, in sicer Elan Winter sport in Elan Marine. Elan je bil dokapitaliziran z 10 milijoni EUR, od tega je vložil 5,924 milijona EUR v Elan Winter sport in 4,076 milijona EUR v Elan Marine. |
| --- | --- |

(35)

Družbeniki so svoje prispevke plačali 8. septembra 2008, in sicer v sorazmerju s svojim lastniškim deležem. Kot je opisno v uvodni izjavi (6), sta se v času odobritve dokapitalizacije z zimskimi dejavnostmi in morskimi dejavnostmi Elana ukvarjali dve hčerinski podjetji, in sicer Elan Winter sport in Elan Marine. Elan je bil dokapitaliziran z 10 milijoni EUR, od tega je vložil 5,924 milijona EUR v Elan Winter sport in 4,076 milijona EUR v Elan Marine.

Dolgoročni načrt 2008–2012

| (36) | V dolgoročnem načrtu 2008–2012, ki ga je pripravil Elan junija 2008, je bilo najprej opisano ekonomsko-finančno stanje skupine Elan. Predlaganih je bilo več ukrepov za prestrukturiranje na ravni Elan Winter sport (popravki naložb v povezana podjetja, popravki zalog in odpravnine) ter na ravni Elan Marine (popravki zalog, odpravnine, odpis kalupov). Poleg teh ukrepov za prestrukturiranje je bilo za Elan Winter sport predvideno naslednje:






  — | povečanje produktivnosti zaposlenih in zmanjšanje delovne sile s 340 na 230 zaposlenih, |
| --- | --- | --- |

(36)

V dolgoročnem načrtu 2008–2012, ki ga je pripravil Elan junija 2008, je bilo najprej opisano ekonomsko-finančno stanje skupine Elan. Predlaganih je bilo več ukrepov za prestrukturiranje na ravni Elan Winter sport (popravki naložb v povezana podjetja, popravki zalog in odpravnine) ter na ravni Elan Marine (popravki zalog, odpravnine, odpis kalupov). Poleg teh ukrepov za prestrukturiranje je bilo za Elan Winter sport predvideno naslednje:

—

povečanje produktivnosti zaposlenih in zmanjšanje delovne sile s 340 na 230 zaposlenih,

| — | zmanjšanje števila blagovnih znamk, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje števila blagovnih znamk,

| — | izboljšave sestave ponudbe izdelkov, |
| --- | --- |

—

izboljšave sestave ponudbe izdelkov,

| — | reorganizacija režijskih služb. |
| --- | --- |

—

reorganizacija režijskih služb.

| (37) | Za Elan Marine je bilo v dolgoročnem načrtu 2008–2012 predvideno naslednje:






  — | naložbe v novo skupno podjetje, imenovano Elan Yachts, ki naj bi bilo dejavno na področju prodaje in razvoja jadrnic, |
| --- | --- | --- |

(37)

Za Elan Marine je bilo v dolgoročnem načrtu 2008–2012 predvideno naslednje:

—

naložbe v novo skupno podjetje, imenovano Elan Yachts, ki naj bi bilo dejavno na področju prodaje in razvoja jadrnic,

| — | prodaja programov Power in Yachting (Elan PBO) za [9,5-11,2] milijona EUR, da bi zmanjšali dolgove Elan Marine. |
| --- | --- |

—

prodaja programov Power in Yachting (Elan PBO) za [9,5-11,2] milijona EUR, da bi zmanjšali dolgove Elan Marine.

| (38) | V dolgoročnem načrtu 2008–2012 so bile nato predstavljene napovedi za skupino in njena hčerinska podjetja, ki so temeljile na predpostavki, da bi bili zgoraj opisani ukrepi za prestrukturiranje in navedene točke izvedeni. Po teh napovedih naj bi imel Elan Winter sport dobiček od leta 2010 dalje, Elan Marine pa od leta 2011 dalje. V zaključku načrta je navedeno, da potrebuje Elan dokapitalizacijo v višini [23-26] milijonov EUR za zadovoljitev likvidnostnih potreb. Samo ob zagotovitvi takega zneska bi lahko Elan dosegel ustrezne donose za svoje družbenike. |
| --- | --- |

(38)

V dolgoročnem načrtu 2008–2012 so bile nato predstavljene napovedi za skupino in njena hčerinska podjetja, ki so temeljile na predpostavki, da bi bili zgoraj opisani ukrepi za prestrukturiranje in navedene točke izvedeni. Po teh napovedih naj bi imel Elan Winter sport dobiček od leta 2010 dalje, Elan Marine pa od leta 2011 dalje. V zaključku načrta je navedeno, da potrebuje Elan dokapitalizacijo v višini [23-26] milijonov EUR za zadovoljitev likvidnostnih potreb. Samo ob zagotovitvi takega zneska bi lahko Elan dosegel ustrezne donose za svoje družbenike.

Sanacijski načrt

| (39) | V sanacijskem načrtu, ki ga je pripravil Elan avgusta 2008, je bila najprej predstavljena struktura podjetij v skupini Elan ter finančno-ekonomsko stanje Elan Winter sport in Elan Marine, vključno s podrobno analizo obveznosti in stroškov, pa tudi prihodkov. Temu je sledila analiza poslovanja podjetij Elan Winter sport in Elan Marine od januarja do junija 2008. Za tem je načrt vključeval poglavje o sanaciji podjetja. V skladu z načrtom ukrepov, predlaganih v tem poglavju, ne bi bilo mogoče izvesti brez dokapitalizacije Elana in reprogramiranja bančnih posojil. Vendar v sanacijskem načrtu niso določeni potrebni zneski. |
| --- | --- |

(39)

V sanacijskem načrtu, ki ga je pripravil Elan avgusta 2008, je bila najprej predstavljena struktura podjetij v skupini Elan ter finančno-ekonomsko stanje Elan Winter sport in Elan Marine, vključno s podrobno analizo obveznosti in stroškov, pa tudi prihodkov. Temu je sledila analiza poslovanja podjetij Elan Winter sport in Elan Marine od januarja do junija 2008. Za tem je načrt vključeval poglavje o sanaciji podjetja. V skladu z načrtom ukrepov, predlaganih v tem poglavju, ne bi bilo mogoče izvesti brez dokapitalizacije Elana in reprogramiranja bančnih posojil. Vendar v sanacijskem načrtu niso določeni potrebni zneski.

| (40) | Za Elan Winter sport so bili v sanacijskem načrtu predvideni naslednji ukrepi:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(40)

Za Elan Winter sport so bili v sanacijskem načrtu predvideni naslednji ukrepi:

—

[...]

| (41) | Za Elan Marine so bili predvideni naslednji ukrepi:






  — | [...]. |
| --- | --- | --- |

(41)

Za Elan Marine so bili predvideni naslednji ukrepi:

—

[...].

| (42) | V sanacijskem načrtu je bila nato predstavljena projekcija poslovanja za leta 2008–2012, v skladu s katero naj bi imel Elan Winter sport dobiček od leta 2010 dalje, Elan Marine pa od leta 2011 dalje. |
| --- | --- |

(42)

V sanacijskem načrtu je bila nato predstavljena projekcija poslovanja za leta 2008–2012, v skladu s katero naj bi imel Elan Winter sport dobiček od leta 2010 dalje, Elan Marine pa od leta 2011 dalje.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (43) | Kot je opisano zgoraj v uvodnih izjavah (2) in (3), je Komisija 12. maja 2010 odločila, da sproži formalni postopek preiskave („odločitev o sprožitvi postopka“). V odločitvi o sprožitvi postopka je predhodno menila, da obe dokapitalizaciji vsebujeta državno pomoč v korist Elan Ski in Elan Marine. Izrazila je dvome, da bi lahko taka državna pomoč štela za združljivo z notranjim trgom. Najprej je preučila, ali sta podjetji upravičenca v težavah. |
| --- | --- |

(43)

Kot je opisano zgoraj v uvodnih izjavah (2) in (3), je Komisija 12. maja 2010 odločila, da sproži formalni postopek preiskave („odločitev o sprožitvi postopka“). V odločitvi o sprožitvi postopka je predhodno menila, da obe dokapitalizaciji vsebujeta državno pomoč v korist Elan Ski in Elan Marine. Izrazila je dvome, da bi lahko taka državna pomoč štela za združljivo z notranjim trgom. Najprej je preučila, ali sta podjetji upravičenca v težavah.

3.1   PODJETJE V TEŽAVAH

| (44) | Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah, kot je znatno zmanjšanje kapitala. V odločitvi o sprožitvi postopka je veljalo, da Elan Ski in Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Vendar lahko v skladu s točko 11 smernic podjetje še vedno velja za podjetje v težavah, če so prisotni običajni znaki podjetja v težavah. Glede na naraščajoče izgube, upadanje prometa in finančne težave skupine Elan na splošno je Komisija menila, da bi se Elan Ski in Elan Marine lahko obravnavala kot podjetji v težavah vsaj v letih 2007 in 2008. |
| --- | --- |

(44)

Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah, kot je znatno zmanjšanje kapitala. V odločitvi o sprožitvi postopka je veljalo, da Elan Ski in Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Vendar lahko v skladu s točko 11 smernic podjetje še vedno velja za podjetje v težavah, če so prisotni običajni znaki podjetja v težavah. Glede na naraščajoče izgube, upadanje prometa in finančne težave skupine Elan na splošno je Komisija menila, da bi se Elan Ski in Elan Marine lahko obravnavala kot podjetji v težavah vsaj v letih 2007 in 2008.

3.2   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (45) | Najprej je Komisija ocenila, ali sta bila ukrepa opravljena z državnimi sredstvi in ali ju je mogoče pripisati državi. Glede na to, da je KAD v 100-odstotni lasti Slovenije, da Slovenija imenuje vse člane skupščine in nadzornega sveta ter da se predstavniki slovenske vlade udeležujejo vseh sej skupščine in nadzornega sveta, je Komisija predhodno sklenila, da sta bila ukrepa, ki ju je sprejel KAD, opravljena z državnimi sredstvi in ju je mogoče pripisati državi. V zvezi z ukrepi, ki so jih odobrili drugi družbeniki Elana, tj. KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, je Komisija sklenila, da je treba v formalnem postopku preiskave preveriti, ali so bili prav tako izvedeni z državnimi sredstvi in ali jih je prav tako mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(45)

Najprej je Komisija ocenila, ali sta bila ukrepa opravljena z državnimi sredstvi in ali ju je mogoče pripisati državi. Glede na to, da je KAD v 100-odstotni lasti Slovenije, da Slovenija imenuje vse člane skupščine in nadzornega sveta ter da se predstavniki slovenske vlade udeležujejo vseh sej skupščine in nadzornega sveta, je Komisija predhodno sklenila, da sta bila ukrepa, ki ju je sprejel KAD, opravljena z državnimi sredstvi in ju je mogoče pripisati državi. V zvezi z ukrepi, ki so jih odobrili drugi družbeniki Elana, tj. KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, je Komisija sklenila, da je treba v formalnem postopku preiskave preveriti, ali so bili prav tako izvedeni z državnimi sredstvi in ali jih je prav tako mogoče pripisati državi.

| (46) | Nato je Komisija preučila, ali sta ukrepa dala prednost upravičencema. Dvomila je, da bi ukrepa prestala preskus načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Pri prvem ukrepu edini zasebni družbenik Elana, KD Kapital, ni želel sodelovati. Zdelo se je, da ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o potencialni prihodnji donosnosti naložbe. Za upravičenca se je v času dokapitalizacije zdelo, da sta v finančnih težavah. Pri drugem ukrepu ni sodelovalo nobeno zasebno podjetje. Čeprav sta bila pred odločitvijo družbenikov Elana o dokapitalizaciji pripravljena dolgoročni načrt in sanacijski načrt, so obstajali indici, da sta bila po mnenju družbenikov načrta neustrezna. Ko je bil drugi ukrep odobren, sta bila Elan Ski in Elan Marine še vedno v finančnih težavah. |
| --- | --- |

(46)

Nato je Komisija preučila, ali sta ukrepa dala prednost upravičencema. Dvomila je, da bi ukrepa prestala preskus načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Pri prvem ukrepu edini zasebni družbenik Elana, KD Kapital, ni želel sodelovati. Zdelo se je, da ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o potencialni prihodnji donosnosti naložbe. Za upravičenca se je v času dokapitalizacije zdelo, da sta v finančnih težavah. Pri drugem ukrepu ni sodelovalo nobeno zasebno podjetje. Čeprav sta bila pred odločitvijo družbenikov Elana o dokapitalizaciji pripravljena dolgoročni načrt in sanacijski načrt, so obstajali indici, da sta bila po mnenju družbenikov načrta neustrezna. Ko je bil drugi ukrep odobren, sta bila Elan Ski in Elan Marine še vedno v finančnih težavah.

| (47) | Nazadnje je Komisija menila, da bi ukrepa, ki ju je sprejela Slovenija, lahko izkrivljala konkurenco in prizadela trgovino med državami članicami, saj države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil. |
| --- | --- |

(47)

Nazadnje je Komisija menila, da bi ukrepa, ki ju je sprejela Slovenija, lahko izkrivljala konkurenco in prizadela trgovino med državami članicami, saj države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil.

3.3   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (48) | Komisija je predhodno ocenila, ali sta ukrepa združljiva z notranjim trgom na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Glede na svoje težave in ker v skupini ni drugih močnih podjetij, sta Elan Ski in Elan Marine načeloma upravičena do pomoči za reševanje in prestrukturiranje. Pri odobrenih ukrepih je šlo za dokapitalizacijo, zato ju ni mogoče obravnavati kot pomoč za reševanje. Kar zadeva njuno združljivost z notranjim trgom kot pomoč za prestrukturiranje, ni jasno, ali so izpolnjeni vsi ustrezni pogoji za to. Zlasti ni bilo jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto, in nič ni kazalo, da bi upravičenca prispevala lastna sredstva in da bi bili sprejeti izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je predhodno ocenila, ali sta ukrepa združljiva z notranjim trgom na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Glede na svoje težave in ker v skupini ni drugih močnih podjetij, sta Elan Ski in Elan Marine načeloma upravičena do pomoči za reševanje in prestrukturiranje. Pri odobrenih ukrepih je šlo za dokapitalizacijo, zato ju ni mogoče obravnavati kot pomoč za reševanje. Kar zadeva njuno združljivost z notranjim trgom kot pomoč za prestrukturiranje, ni jasno, ali so izpolnjeni vsi ustrezni pogoji za to. Zlasti ni bilo jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto, in nič ni kazalo, da bi upravičenca prispevala lastna sredstva in da bi bili sprejeti izravnalni ukrepi.

| (49) | Prav tako je bilo predhodno preučeno, ali bi bila ukrepa lahko z notranjim trgom združljiva regionalna pomoč. Čeprav imata oba upravičenca sedež v regiji, ki je upravičena do pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, ni bilo jasno, ali sta upravičena do take pomoči, ker sta bila v času njene odobritve oba v težavah. |
| --- | --- |

(49)

Prav tako je bilo predhodno preučeno, ali bi bila ukrepa lahko z notranjim trgom združljiva regionalna pomoč. Čeprav imata oba upravičenca sedež v regiji, ki je upravičena do pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, ni bilo jasno, ali sta upravičena do take pomoči, ker sta bila v času njene odobritve oba v težavah.

4.   PRIPOMBE SLOVENIJE

| (50) | Slovenija je predložila svoje pripombe z dopisi z dne 9., 10. in 16. junija 2010. Dodatne informacije so bile poslane 10. oktobra 2011 ter z dopisi z dne 6. marca, 30. marca, 13. aprila, 16. aprila, 23. aprila, 10. maja, 15. maja in 30. maja 2012 (glej uvodno izjavo (4)). |
| --- | --- |

(50)

Slovenija je predložila svoje pripombe z dopisi z dne 9., 10. in 16. junija 2010. Dodatne informacije so bile poslane 10. oktobra 2011 ter z dopisi z dne 6. marca, 30. marca, 13. aprila, 16. aprila, 23. aprila, 10. maja, 15. maja in 30. maja 2012 (glej uvodno izjavo (4)).

| (51) | Na kratko po mnenju Slovenije ukrepa ne pomenita državne pomoči, saj nista bila izvedena z državnimi sredstvi in ju ni mogoče pripisati državi. Tudi če bi izpolnjevala ta pogoja, naj ne bi dajala prednosti upravičencu, ker je Slovenija ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Nadalje Slovenija trdi, da ukrepa nista prizadela trgovine, niti nista izkrivljala konkurence, saj je po mnenju Slovenije trg opreme za zimske športe močno konsolidiran in kaže trend še nadaljnje konsolidacije, Elan pa je bil le šibak konkurent bistveno večjim udeležencem na zadevnem trgu. |
| --- | --- |

(51)

Na kratko po mnenju Slovenije ukrepa ne pomenita državne pomoči, saj nista bila izvedena z državnimi sredstvi in ju ni mogoče pripisati državi. Tudi če bi izpolnjevala ta pogoja, naj ne bi dajala prednosti upravičencu, ker je Slovenija ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Nadalje Slovenija trdi, da ukrepa nista prizadela trgovine, niti nista izkrivljala konkurence, saj je po mnenju Slovenije trg opreme za zimske športe močno konsolidiran in kaže trend še nadaljnje konsolidacije, Elan pa je bil le šibak konkurent bistveno večjim udeležencem na zadevnem trgu.

| (52) | Slovenija ni navedla nobenih argumentov glede morebitne združljivosti ukrepa 1 z notranjim trgom, če bi ukrep vključeval državno pomoč. Ukrep 2 bi po mnenju Slovenije lahko štel za združljivega z notranjim trgom v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(52)

Slovenija ni navedla nobenih argumentov glede morebitne združljivosti ukrepa 1 z notranjim trgom, če bi ukrep vključeval državno pomoč. Ukrep 2 bi po mnenju Slovenije lahko štel za združljivega z notranjim trgom v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje.

4.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

4.1.1   Državna sredstva in pripisljivost državi

| (53) | Slovenija trdi, da ni vplivala na povečanje osnovnega kapitala Elana. |
| --- | --- |

(53)

Slovenija trdi, da ni vplivala na povečanje osnovnega kapitala Elana.

| (54) | Slovenija opozarja, da morajo biti ukrepi, da bi šteli za državno pomoč, izvedeni neposredno ali posredno z državnimi sredstvi in da jih mora biti mogoče pripisati državi. Strinja se, da je pogoj o „državnih sredstvih“ izpolnjen, če ima država članica nad podjetjem prevladujoč vpliv. Vendar pa na podlagi dejstva, da država članica lahko izvaja prevladujoč vpliv nad podjetjem, še ni mogoče samodejno predpostavljati, da je v konkretnem primeru takšen vpliv tudi v resnici izvajala. V zvezi s tem se Slovenija sklicuje na sodbo Stardust Marine
   (11), v kateri je določen niz indicev za ugotavljanje, ali je država v konkretnem primeru takšen vpliv dejansko izvajala. Ti indici zajemajo vključenost v strukture javne uprave, naravo dejavnosti podjetja in njihovo izvajanje na trgu ob normalnih konkurenčnih pogojih z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja ter intenzivnost nadzora, ki ga izvaja državna oblast nad upravljanjem podjetja. Slovenija poudarja, da je treba ustrezno upoštevati dejstvo, ali je podjetje ustanovljeno po zasebnem pravu. |
| --- | --- |

(54)

Slovenija opozarja, da morajo biti ukrepi, da bi šteli za državno pomoč, izvedeni neposredno ali posredno z državnimi sredstvi in da jih mora biti mogoče pripisati državi. Strinja se, da je pogoj o „državnih sredstvih“ izpolnjen, če ima država članica nad podjetjem prevladujoč vpliv. Vendar pa na podlagi dejstva, da država članica lahko izvaja prevladujoč vpliv nad podjetjem, še ni mogoče samodejno predpostavljati, da je v konkretnem primeru takšen vpliv tudi v resnici izvajala. V zvezi s tem se Slovenija sklicuje na sodbo Stardust Marine
   (11), v kateri je določen niz indicev za ugotavljanje, ali je država v konkretnem primeru takšen vpliv dejansko izvajala. Ti indici zajemajo vključenost v strukture javne uprave, naravo dejavnosti podjetja in njihovo izvajanje na trgu ob normalnih konkurenčnih pogojih z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja ter intenzivnost nadzora, ki ga izvaja državna oblast nad upravljanjem podjetja. Slovenija poudarja, da je treba ustrezno upoštevati dejstvo, ali je podjetje ustanovljeno po zasebnem pravu.

| (55) | V zvezi s tem je Slovenija navedla naslednje argumente za vsak subjekt, vključen v dokapitalizaciji: |
| --- | --- |

(55)

V zvezi s tem je Slovenija navedla naslednje argumente za vsak subjekt, vključen v dokapitalizaciji:

| (56) | KAD je pravna oseba zasebnega prava, ki posluje na trgu pod konkurenčnimi pogoji. Čeprav je pod nadzorom države, zgolj na podlagi tega ni mogoče sklepati, da je ocenjevani dokapitalizaciji mogoče pripisati državi. Vpletenost države v dokapitalizaciji ni dokazana, in sicer iz naslednjih razlogov: poslovanje KAD ureja slovenski zakon o gospodarskih družbah (ZGD-1), razpolaganja z njegovimi sredstvi ne omejuje noben zakon, KAD se financira izključno iz dividend, obresti in drugih prihodkov, ki izvirajo iz naložb in poslovanja, ter sklep o dokapitalizaciji Elana je sprejel nadzorni svet, ki je neodvisen pri svojem odločanju. Čeprav je res, da je država KAD poverila nalogi v javnem interesu, in sicer upravljanje pokojninskih skladov in dokončanje privatizacije podjetij, ta javni interes na ukrepe, ki jih sprejme KAD, ne more vplivati tako, da bi bilo treba za te ukrepe šteti, da jih je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(56)

KAD je pravna oseba zasebnega prava, ki posluje na trgu pod konkurenčnimi pogoji. Čeprav je pod nadzorom države, zgolj na podlagi tega ni mogoče sklepati, da je ocenjevani dokapitalizaciji mogoče pripisati državi. Vpletenost države v dokapitalizaciji ni dokazana, in sicer iz naslednjih razlogov: poslovanje KAD ureja slovenski zakon o gospodarskih družbah (ZGD-1), razpolaganja z njegovimi sredstvi ne omejuje noben zakon, KAD se financira izključno iz dividend, obresti in drugih prihodkov, ki izvirajo iz naložb in poslovanja, ter sklep o dokapitalizaciji Elana je sprejel nadzorni svet, ki je neodvisen pri svojem odločanju. Čeprav je res, da je država KAD poverila nalogi v javnem interesu, in sicer upravljanje pokojninskih skladov in dokončanje privatizacije podjetij, ta javni interes na ukrepe, ki jih sprejme KAD, ne more vplivati tako, da bi bilo treba za te ukrepe šteti, da jih je mogoče pripisati državi.

| (57) | Podjetje DSU je v neposredni lasti države, vendar ga država ne financira in njegov namen je maksimiranje vrednosti lastnih naložb. Čeprav je res, da je država DSU poverila nalogi v javnem interesu, in sicer upravljanje pokojninskih skladov in dokončanje privatizacije podjetij, ta javni interes na ukrepe, ki jih sprejme DSU, ne more vplivati tako, da bi bilo treba za te ukrepe šteti, da jih je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(57)

Podjetje DSU je v neposredni lasti države, vendar ga država ne financira in njegov namen je maksimiranje vrednosti lastnih naložb. Čeprav je res, da je država DSU poverila nalogi v javnem interesu, in sicer upravljanje pokojninskih skladov in dokončanje privatizacije podjetij, ta javni interes na ukrepe, ki jih sprejme DSU, ne more vplivati tako, da bi bilo treba za te ukrepe šteti, da jih je mogoče pripisati državi.

| (58) | Zavarovalnica Triglav je samo v posredni lasti države in njene dejavnosti so izključno tržno pogojene. Država nima neposrednega vpliva na njeno poslovanje. Res je, da člane nadzornega sveta Zavarovalnice Triglav izvolijo delničarji, vendar so izvoljeni kot fizične osebe in nobeden od njih ni imel položaja v slovenski vladi ali upravi. |
| --- | --- |

(58)

Zavarovalnica Triglav je samo v posredni lasti države in njene dejavnosti so izključno tržno pogojene. Država nima neposrednega vpliva na njeno poslovanje. Res je, da člane nadzornega sveta Zavarovalnice Triglav izvolijo delničarji, vendar so izvoljeni kot fizične osebe in nobeden od njih ni imel položaja v slovenski vladi ali upravi.

| (59) | Triglav Naložbe je v posredni lasti države, in sicer prek Zavarovalnice Triglav. Namen podjetja je ustvarjanje dobička. Država nima neposrednega vpliva na poslovanje podjetja Triglav Naložbe in njegov nadzorni svet sestavljajo neodvisne fizične osebe. Poleg tega je podjetje Triglav Naložbe dokapitalizacijo financiralo s posojilom, najetim po tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(59)

Triglav Naložbe je v posredni lasti države, in sicer prek Zavarovalnice Triglav. Namen podjetja je ustvarjanje dobička. Država nima neposrednega vpliva na poslovanje podjetja Triglav Naložbe in njegov nadzorni svet sestavljajo neodvisne fizične osebe. Poleg tega je podjetje Triglav Naložbe dokapitalizacijo financiralo s posojilom, najetim po tržnih pogojih.

4.1.2   Obstoj prednosti

Ukrep 1

| (60) | Slovenija navaja, da ukrep 1 ni dal prednosti Elanu, in sicer iz naslednjih razlogov: decembra 2005 je Elan sprejel strateški razvojni načrt za obdobje 2006–2010, vključno s podrobnimi razvojnimi načrti za takratna hčerinska podjetja Elana. V razvojnem načrtu 2006–2010 so bile predvidene naložbe v zimsko in morsko divizijo. Za izvedbo teh naložb je maja 2006 Elan družbenikom predlagal dokapitalizacijo Elana v letih 2006–2009 z 20,2 milijona EUR. Družbeniki so predlog preudarno ocenili, Elan pa jim je predložil dokumente, ki so jasno prikazovali, da bi bila taka dokapitalizacija za družbenike dobičkonosna. KAD, večinski družbenik Elana, je novembra 2006 opravil lastno oceno predlagane dokapitalizacije in ugotovil, da bi bila dokapitalizacija dobra naložba. Tudi podjetje Triglav Naložbe je preučilo napovedi Elana in se na podlagi tega strinjalo z dokapitalizacijo. Poleg tega so družbeniki Elana zahtevali neodvisno cenitev skupine, za to nalogo pa je bilo izbrano podjetje [...] (glej uvodno izjavo (24)). Cenitev je pokazala, da so naložbe potrebne, da pa bi se lahko v vsakem primeru povrnile s prodajo deležev strateškim partnerjem po pošteni vrednosti. |
| --- | --- |

(60)

Slovenija navaja, da ukrep 1 ni dal prednosti Elanu, in sicer iz naslednjih razlogov: decembra 2005 je Elan sprejel strateški razvojni načrt za obdobje 2006–2010, vključno s podrobnimi razvojnimi načrti za takratna hčerinska podjetja Elana. V razvojnem načrtu 2006–2010 so bile predvidene naložbe v zimsko in morsko divizijo. Za izvedbo teh naložb je maja 2006 Elan družbenikom predlagal dokapitalizacijo Elana v letih 2006–2009 z 20,2 milijona EUR. Družbeniki so predlog preudarno ocenili, Elan pa jim je predložil dokumente, ki so jasno prikazovali, da bi bila taka dokapitalizacija za družbenike dobičkonosna. KAD, večinski družbenik Elana, je novembra 2006 opravil lastno oceno predlagane dokapitalizacije in ugotovil, da bi bila dokapitalizacija dobra naložba. Tudi podjetje Triglav Naložbe je preučilo napovedi Elana in se na podlagi tega strinjalo z dokapitalizacijo. Poleg tega so družbeniki Elana zahtevali neodvisno cenitev skupine, za to nalogo pa je bilo izbrano podjetje [...] (glej uvodno izjavo (24)). Cenitev je pokazala, da so naložbe potrebne, da pa bi se lahko v vsakem primeru povrnile s prodajo deležev strateškim partnerjem po pošteni vrednosti.

| (61) | Na podlagi zgoraj omenjenih dejavnikov so Elan in njegovi družbeniki januarja 2007 sklenili pismo o nameri, v katerem so soglašali, da bodo družbeniki dokapitalizirali podjetje z 10,225 milijona EUR. Tudi KD Kapital, edini zasebni družbenik Elana, je pristal na pismo o nameri brez kakršnih koli pogojev. Po mnenju Slovenije so družbeniki to odločitev sprejeli, da bi si zagotovili primeren donos na vloženi kapital, in so torej ravnali v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(61)

Na podlagi zgoraj omenjenih dejavnikov so Elan in njegovi družbeniki januarja 2007 sklenili pismo o nameri, v katerem so soglašali, da bodo družbeniki dokapitalizirali podjetje z 10,225 milijona EUR. Tudi KD Kapital, edini zasebni družbenik Elana, je pristal na pismo o nameri brez kakršnih koli pogojev. Po mnenju Slovenije so družbeniki to odločitev sprejeli, da bi si zagotovili primeren donos na vloženi kapital, in so torej ravnali v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (62) | Kar zadeva dejstvo, da se je skupščina družbenikov uradno strinjala z dokapitalizacijo šele oktobra 2007, Slovenija pojasnjuje, da je zamudo povzročil spor med KD Kapital, zasebnim manjšinskim družbenikom Elana, in KAD, večinskim družbenikom Elana. KD Kapital je bil 50-odstotni družbenik enega od Elanovih konkurentov, Seaway Group d.o.o. Hkrati si je prizadeval, da bi imel zastopnika svojih interesov v nadzornem svetu Elana, česar drugi družbeniki niso želeli sprejeti glede na njegovo udeležbo v konkurenčnem podjetju. Spor se je razrešil, ko je KAD ponudil KD Kapital prodajno opcijo. Po taki razrešitvi spora so vsi družbeniki Elana, vključno s KD Kapital, uradno soglašali z dokapitalizacijo Elana v višini 10,225 milijona EUR. |
| --- | --- |

(62)

Kar zadeva dejstvo, da se je skupščina družbenikov uradno strinjala z dokapitalizacijo šele oktobra 2007, Slovenija pojasnjuje, da je zamudo povzročil spor med KD Kapital, zasebnim manjšinskim družbenikom Elana, in KAD, večinskim družbenikom Elana. KD Kapital je bil 50-odstotni družbenik enega od Elanovih konkurentov, Seaway Group d.o.o. Hkrati si je prizadeval, da bi imel zastopnika svojih interesov v nadzornem svetu Elana, česar drugi družbeniki niso želeli sprejeti glede na njegovo udeležbo v konkurenčnem podjetju. Spor se je razrešil, ko je KAD ponudil KD Kapital prodajno opcijo. Po taki razrešitvi spora so vsi družbeniki Elana, vključno s KD Kapital, uradno soglašali z dokapitalizacijo Elana v višini 10,225 milijona EUR.

Ukrep 2

| (63) | Slovenija navaja, da je Elanu v začetku leta 2008 grozila plačilna nesposobnost. Nadzorni svet in družbeniki so se takoj odzvali in imenovali nove člane uprave Elana, ki se je začela pogajati z bankami upnicami Elana o reprogramiranju dolgov. Vendar so banke zahtevale, naj družbeniki podjetje dodatno dokapitalizirajo. Glede na to je Elan maja 2008 s pomočjo zunanjega svetovalca pripravil strategijo zasuka, junija 2008 je sestavil dolgoročni načrt 2008–2012, avgusta 2008 pa je uprava Elana sprejela sanacijski načrt. Družbeniki so se 11. julija 2008 strinjali z dokapitalizacijo, vendar pod pogojem, da banke najprej pristanejo na reprogramiranje dolgov na podlagi navedenih dokumentov. Poleg tega Slovenija navaja, da so družbeniki pri tem upoštevali vrednost podjetja, kot jo je določila neodvisna revizijska družba (12) pri ocenjevanju vrednosti lastniškega kapitala Elana. V skladu s to oceno je tržna vrednost Elana na dan 31. decembra 2007 znašala 38 059 000 EUR. Poleg tega so družbeniki upoštevali še hitro oceno vrednosti Elana z dne 1. julija 2008. Nazadnje so 28. avgusta 2008 sklenili, da dokapitalizirajo podjetje brez predhodnega dogovora z bankami o reprogramiranju dolga. Slovenija trdi, da bi družbeniki sicer lahko izgubili svojo celotno naložbo v Elan. Glede na zgoraj navedeno Slovenija meni, da so družbeniki Elana ravnali v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(63)

Slovenija navaja, da je Elanu v začetku leta 2008 grozila plačilna nesposobnost. Nadzorni svet in družbeniki so se takoj odzvali in imenovali nove člane uprave Elana, ki se je začela pogajati z bankami upnicami Elana o reprogramiranju dolgov. Vendar so banke zahtevale, naj družbeniki podjetje dodatno dokapitalizirajo. Glede na to je Elan maja 2008 s pomočjo zunanjega svetovalca pripravil strategijo zasuka, junija 2008 je sestavil dolgoročni načrt 2008–2012, avgusta 2008 pa je uprava Elana sprejela sanacijski načrt. Družbeniki so se 11. julija 2008 strinjali z dokapitalizacijo, vendar pod pogojem, da banke najprej pristanejo na reprogramiranje dolgov na podlagi navedenih dokumentov. Poleg tega Slovenija navaja, da so družbeniki pri tem upoštevali vrednost podjetja, kot jo je določila neodvisna revizijska družba (12) pri ocenjevanju vrednosti lastniškega kapitala Elana. V skladu s to oceno je tržna vrednost Elana na dan 31. decembra 2007 znašala 38 059 000 EUR. Poleg tega so družbeniki upoštevali še hitro oceno vrednosti Elana z dne 1. julija 2008. Nazadnje so 28. avgusta 2008 sklenili, da dokapitalizirajo podjetje brez predhodnega dogovora z bankami o reprogramiranju dolga. Slovenija trdi, da bi družbeniki sicer lahko izgubili svojo celotno naložbo v Elan. Glede na zgoraj navedeno Slovenija meni, da so družbeniki Elana ravnali v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

4.1.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (64) | Slovenija navaja, da ukrepi niso mogli izkrivljati konkurence in da tudi niso prizadeli trgovine. Po eni strani je bil Elan v času, ko sta bili dokapitalizaciji odobreni, šibak konkurent veliko večjim udeležencem na trgu smuči. Po drugi strani so tudi konkurenti Elana potrebovali ukrepe svojih zasebnih družbenikov ali delničarjev, da so pokrili izgube v letih 2007–2008. |
| --- | --- |

(64)

Slovenija navaja, da ukrepi niso mogli izkrivljati konkurence in da tudi niso prizadeli trgovine. Po eni strani je bil Elan v času, ko sta bili dokapitalizaciji odobreni, šibak konkurent veliko večjim udeležencem na trgu smuči. Po drugi strani so tudi konkurenti Elana potrebovali ukrepe svojih zasebnih družbenikov ali delničarjev, da so pokrili izgube v letih 2007–2008.

4.2   ZDRUŽLJIVOST

| (65) | Slovenija je navedla argumente glede združljivosti z notranjim trgom samo za ukrep 2. Trdi, da je bil ta ukrep združljiv z notranjim trgom v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje, saj je Elan pripravil izvedljiv načrt prestrukturiranja, vključno z izboljšavami v skupini predvsem iz notranjih ukrepov. |
| --- | --- |

(65)

Slovenija je navedla argumente glede združljivosti z notranjim trgom samo za ukrep 2. Trdi, da je bil ta ukrep združljiv z notranjim trgom v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje, saj je Elan pripravil izvedljiv načrt prestrukturiranja, vključno z izboljšavami v skupini predvsem iz notranjih ukrepov.

| (66) | Dejansko Slovenija trdi, da je Elan po dokapitalizaciji leta 2008 neoporečno izvedel svoje načrte in uspel reprogramirati svoja kratkoročna posojila. Januarja 2009 je bil sprejet program presežnih delavcev in oktobra 2009 je Elan prodal hčerinski podjetji Elan Yachting d.o.o. in Elan Marine Charter d.o.o. Aprila 2010 je bil prodan Elan Brod d.o.o. s sedežem v Obrovcu na Hrvaškem. Skupaj so prihodki od teh odsvojitev znašali [3,1-3,6] milijona EUR. Maja 2010 je Elan lahko pridobil novo financiranje s sklenitvijo pogodbe z bankami upnicami o dolgoročnem posojilu v znesku [21,5-25,5] milijona EUR. Novo posojilo je bilo porabljeno za poplačilo starih posojil. Nazadnje sta bili podjetji Elan Winter sport in Elan Marine1. junija 2010 združeni z matičnim podjetjem Elan. Slovenija je poleg tega zatrdila, da je imelo prenehanje njegovega severnoameriškega skupnega podjetja za distribucijo smuči z Dal Bello Sports izravnalni učinek. [...] Stranki sta se 14. decembra 2009 dogovorili o prenehanju svojega sporazuma o skupnem podjetju. Sporazum o distribuciji v Kanadi je prenehal veljati 1. januarja 2010, sporazum o distribuciji v ZDA pa 1. januarja 2011. |
| --- | --- |

(66)

Dejansko Slovenija trdi, da je Elan po dokapitalizaciji leta 2008 neoporečno izvedel svoje načrte in uspel reprogramirati svoja kratkoročna posojila. Januarja 2009 je bil sprejet program presežnih delavcev in oktobra 2009 je Elan prodal hčerinski podjetji Elan Yachting d.o.o. in Elan Marine Charter d.o.o. Aprila 2010 je bil prodan Elan Brod d.o.o. s sedežem v Obrovcu na Hrvaškem. Skupaj so prihodki od teh odsvojitev znašali [3,1-3,6] milijona EUR. Maja 2010 je Elan lahko pridobil novo financiranje s sklenitvijo pogodbe z bankami upnicami o dolgoročnem posojilu v znesku [21,5-25,5] milijona EUR. Novo posojilo je bilo porabljeno za poplačilo starih posojil. Nazadnje sta bili podjetji Elan Winter sport in Elan Marine1. junija 2010 združeni z matičnim podjetjem Elan. Slovenija je poleg tega zatrdila, da je imelo prenehanje njegovega severnoameriškega skupnega podjetja za distribucijo smuči z Dal Bello Sports izravnalni učinek. [...] Stranki sta se 14. decembra 2009 dogovorili o prenehanju svojega sporazuma o skupnem podjetju. Sporazum o distribuciji v Kanadi je prenehal veljati 1. januarja 2010, sporazum o distribuciji v ZDA pa 1. januarja 2011.

5.   OCENA

| (67) | Komisija preuči, ali je upravičenec prejel državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (glej točko 5.2 v nadaljevanju), in če jo je, ali bi bila taka pomoč lahko združljiva z notranjim trgom (glej točko 5.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitnega upravičenca treba šteti za podjetje v težavah (glej točko 5.1 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(67)

Komisija preuči, ali je upravičenec prejel državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (glej točko 5.2 v nadaljevanju), in če jo je, ali bi bila taka pomoč lahko združljiva z notranjim trgom (glej točko 5.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitnega upravičenca treba šteti za podjetje v težavah (glej točko 5.1 v nadaljevanju).

5.1   PODJETJE V TEŽAVAH

| (68) | V skladu s točko 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje je podjetje v težavah, če je bila v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot polovica njegovega kapitala ali če izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnih postopkov insolventnosti po nacionalni zakonodaji. Kakor je bilo ugotovljeno tudi v odločitvi o sprožitvi postopka, niti hčerinska podjetja niti skupina kot celota leta 2007 niso izpolnjevali meril iz točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(68)

V skladu s točko 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje je podjetje v težavah, če je bila v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot polovica njegovega kapitala ali če izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnih postopkov insolventnosti po nacionalni zakonodaji. Kakor je bilo ugotovljeno tudi v odločitvi o sprožitvi postopka, niti hčerinska podjetja niti skupina kot celota leta 2007 niso izpolnjevali meril iz točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (69) | V skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje lahko podjetje še vedno velja za podjetje v težavah, zlasti če so prisotni običajni znaki podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti in zmanjševanje ali izguba čiste vrednosti sredstev. |
| --- | --- |

(69)

V skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje lahko podjetje še vedno velja za podjetje v težavah, zlasti če so prisotni običajni znaki podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti in zmanjševanje ali izguba čiste vrednosti sredstev.

| (70) | V zvezi s tem je treba poudariti, da se je v obdobju 2003–2006 promet skupine povečal s 109,2 milijona EUR na 122,4 milijona EUR. Poleg tega je imela skupina Elan v tem obdobju razen leta 2004 neto dobiček. Finančno stanje Elana se je začelo slabšati med letom 2007. Promet skupine se je leta 2007 zmanjšal za 5 milijonov EUR na 117,5 milijona EUR in leta 2008 padel na 100 milijonov EUR. Hkrati je skupina Elan z letom 2007 začela poslovati z izgubo, saj je poslovni izid padel z 0,6 milijona EUR leta 2006 na –8,4 milijona EUR leta 2007 in –12,7 milijona EUR leta 2008.

  Razpredelnica 2


  Ključni finančni kazalniki za skupino Elan













  Zneski v tisoč EUR | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti prihodki od prodaje | 109 165 | 103 262 | 109 216 | 122 404 | 117 455 | 99 995 |
| Materialni stroški | 114 280 | 108 310 | 113 244 | 127 689 | 132 919 | 117 197 |
| Čisti poslovni izid | 3 480 | – 9 430 | 3 996 | 596 | – 8 432 | – 12 695 |

(70)

V zvezi s tem je treba poudariti, da se je v obdobju 2003–2006 promet skupine povečal s 109,2 milijona EUR na 122,4 milijona EUR. Poleg tega je imela skupina Elan v tem obdobju razen leta 2004 neto dobiček. Finančno stanje Elana se je začelo slabšati med letom 2007. Promet skupine se je leta 2007 zmanjšal za 5 milijonov EUR na 117,5 milijona EUR in leta 2008 padel na 100 milijonov EUR. Hkrati je skupina Elan z letom 2007 začela poslovati z izgubo, saj je poslovni izid padel z 0,6 milijona EUR leta 2006 na –8,4 milijona EUR leta 2007 in –12,7 milijona EUR leta 2008.

Razpredelnica 2

Ključni finančni kazalniki za skupino Elan

Zneski v tisoč EUR

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Čisti prihodki od prodaje

109 165

103 262

109 216

122 404

117 455

99 995

Materialni stroški

114 280

108 310

113 244

127 689

132 919

117 197

Čisti poslovni izid

3 480

– 9 430

3 996

596

– 8 432

– 12 695

| (71) | To je deloma mogoče razložiti kot posledico blage zime v sezoni 2006–2007 („zelena“ zima), ki je prizadela prodajo v zimski diviziji. Dejansko je prodaja v Elan Ski z 48,1 milijona EUR leta 2006 padla na 40,8 milijona EUR leta 2007 in se še nadalje zmanjšala na 37,7 milijona EUR leta 2008. Hkrati se je poslovni izid Elan Ski poslabšal z –0,5 milijona EUR leta 2006 na –6,7 milijona EUR leta 2007 in –13,0 milijona EUR leta 2008.

  Razpredelnica 3


  Elan Ski









  Zneski v tisoč EUR | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti prihodki od prodaje | 48 113 | 40 852 | 37 662 |
| Čisti poslovni izid | – 472 | – 6 674 | – 12 971 |

(71)

To je deloma mogoče razložiti kot posledico blage zime v sezoni 2006–2007 („zelena“ zima), ki je prizadela prodajo v zimski diviziji. Dejansko je prodaja v Elan Ski z 48,1 milijona EUR leta 2006 padla na 40,8 milijona EUR leta 2007 in se še nadalje zmanjšala na 37,7 milijona EUR leta 2008. Hkrati se je poslovni izid Elan Ski poslabšal z –0,5 milijona EUR leta 2006 na –6,7 milijona EUR leta 2007 in –13,0 milijona EUR leta 2008.

Razpredelnica 3

Elan Ski

Zneski v tisoč EUR

2006

2007

2008

Čisti prihodki od prodaje

48 113

40 852

37 662

Čisti poslovni izid

– 472

– 6 674

– 12 971

| (72) | Prihodki od prodaje v morski diviziji Elana so se leta 2007 znatno povečali z 31,8 milijona EUR na 38,6 milijona EUR, vendar je imelo podjetje manjšo izgubo v višini –0,3 milijona EUR. Vendar se je položaj poslabšal leta 2008, ko je prodaja padla za eno tretjino z 38,6 milijona EUR na 25,9 milijona EUR in Elan Marine je utrpel neto izgubo v višini –10,2 milijona EUR.

  Razpredelnica 4


  Elan Marine









  Zneski v tisoč EUR | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti prihodki od prodaje | 31 836 | 38 627 | 25 876 |
| Čisti poslovni izid | 1 176 | – 305 | – 10 214 |

(72)

Prihodki od prodaje v morski diviziji Elana so se leta 2007 znatno povečali z 31,8 milijona EUR na 38,6 milijona EUR, vendar je imelo podjetje manjšo izgubo v višini –0,3 milijona EUR. Vendar se je položaj poslabšal leta 2008, ko je prodaja padla za eno tretjino z 38,6 milijona EUR na 25,9 milijona EUR in Elan Marine je utrpel neto izgubo v višini –10,2 milijona EUR.

Razpredelnica 4

Elan Marine

Zneski v tisoč EUR

2006

2007

2008

Čisti prihodki od prodaje

31 836

38 627

25 876

Čisti poslovni izid

1 176

– 305

– 10 214

| (73) | Glede na finančne podatke, predstavljene v razpredelnicah 2 do 4, je jasno, da Elan v začetku leta 2007, ko je bil odobren ukrep 1 (glej uvodne izjave (79) do (86)), ni bil v težavah. |
| --- | --- |

(73)

Glede na finančne podatke, predstavljene v razpredelnicah 2 do 4, je jasno, da Elan v začetku leta 2007, ko je bil odobren ukrep 1 (glej uvodne izjave (79) do (86)), ni bil v težavah.

| (74) | Vendar se je, kot je razvidno iz zgoraj navedenih finančnih informacij, finančno stanje Elana med letom 2007 začelo slabšati in leta 2008 postalo zelo resno. Podjetju je v začetku leta 2008 zaradi upadanja prometa in naraščajočih izgub grozila plačilna nesposobnost (glej uvodne izjave (29) do (34) in uvodno izjavo (63)). Na podlagi tega je mogoče sklepati, da je treba Elan v času odobritve ukrepa 2 obravnavati kot podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. Dejansko so družbeniki Elana pristali na dokapitalizacijo, ker bi Elan sicer moral v stečaj (glej uvodne izjave (31) do (33)). |
| --- | --- |

(74)

Vendar se je, kot je razvidno iz zgoraj navedenih finančnih informacij, finančno stanje Elana med letom 2007 začelo slabšati in leta 2008 postalo zelo resno. Podjetju je v začetku leta 2008 zaradi upadanja prometa in naraščajočih izgub grozila plačilna nesposobnost (glej uvodne izjave (29) do (34) in uvodno izjavo (63)). Na podlagi tega je mogoče sklepati, da je treba Elan v času odobritve ukrepa 2 obravnavati kot podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. Dejansko so družbeniki Elana pristali na dokapitalizacijo, ker bi Elan sicer moral v stečaj (glej uvodne izjave (31) do (33)).

5.2   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (75) | V členu 107(1) PDEU je določeno, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in prizadene trgovino med državami članicami, nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(75)

V členu 107(1) PDEU je določeno, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in prizadene trgovino med državami članicami, nezdružljiva z notranjim trgom.

| (76) | Pogoji iz člena 107(1) PDEU so kumulativni, zato morajo biti izpolnjeni vsi hkrati, da ukrep šteje za državno pomoč. |
| --- | --- |

(76)

Pogoji iz člena 107(1) PDEU so kumulativni, zato morajo biti izpolnjeni vsi hkrati, da ukrep šteje za državno pomoč.

5.2.1   Dokapitalizacija leta 2007 (ukrep 1)

| (77) | Slovenija zlasti trdi, da je bil ukrep 1 odobren v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in da zato ne daje prednosti upravičencu. Poleg tega trdi, da dokapitalizacije v nobenem primeru ni mogoče pripisati državi (glej uvodne izjave (53) do (63)). |
| --- | --- |

(77)

Slovenija zlasti trdi, da je bil ukrep 1 odobren v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in da zato ne daje prednosti upravičencu. Poleg tega trdi, da dokapitalizacije v nobenem primeru ni mogoče pripisati državi (glej uvodne izjave (53) do (63)).

Datum odobritve ukrepa

| (78) | Najprej je treba določiti natančen datum odobritve ukrepa 1 v korist Elana. Načeloma se državni ukrep v vsakem primeru šteje za odobrenega takoj, ko se država članica zaveže, tj. ko je država članica pravno zavezana k izvedbi ukrepa. Kot je opisano zgoraj (glej uvodno izjavo (24)), so družbeniki Elana in Elan29. januarja 2007 podpisali pismo o nameri, vendar je bila dokapitalizacija uradno potrjena šele na skupščini družbenikov Elana oktobra 2007. Zato je treba ugotoviti, ali je pismo o nameri že mogoče šteti za zavezujoče za družbenike na način, ki omogoča sklep, da se lahko šteje, da je bil ukrep 1 odobren na dan podpisa pisma o nameri. |
| --- | --- |

(78)

Najprej je treba določiti natančen datum odobritve ukrepa 1 v korist Elana. Načeloma se državni ukrep v vsakem primeru šteje za odobrenega takoj, ko se država članica zaveže, tj. ko je država članica pravno zavezana k izvedbi ukrepa. Kot je opisano zgoraj (glej uvodno izjavo (24)), so družbeniki Elana in Elan29. januarja 2007 podpisali pismo o nameri, vendar je bila dokapitalizacija uradno potrjena šele na skupščini družbenikov Elana oktobra 2007. Zato je treba ugotoviti, ali je pismo o nameri že mogoče šteti za zavezujoče za družbenike na način, ki omogoča sklep, da se lahko šteje, da je bil ukrep 1 odobren na dan podpisa pisma o nameri.

| (79) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da v skladu s strokovnim pravnim mnenjem, ki ga je predložila Slovenija (13), slovenska zakonodaja narave pisma o nameri ne ureja izrecno. Takšno pismo o nameri bi lahko bilo le nezavezujoč zapis o potekajočih pogajanjih, predpogodba ali pogodba. Pravno naravo pisma o nameri je treba presoditi za vsak primer posebej, ob upoštevanju besedila pisma o nameri, okoliščin, v katerih je bilo podpisano, in splošnih pravil tolmačenja v skladu s slovensko zakonodajo. |
| --- | --- |

(79)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da v skladu s strokovnim pravnim mnenjem, ki ga je predložila Slovenija (13), slovenska zakonodaja narave pisma o nameri ne ureja izrecno. Takšno pismo o nameri bi lahko bilo le nezavezujoč zapis o potekajočih pogajanjih, predpogodba ali pogodba. Pravno naravo pisma o nameri je treba presoditi za vsak primer posebej, ob upoštevanju besedila pisma o nameri, okoliščin, v katerih je bilo podpisano, in splošnih pravil tolmačenja v skladu s slovensko zakonodajo.

| (80) | V skladu s 15. členom slovenskega Obligacijskega zakonika (14) je pogodba sklenjena, ko se pogodbeni stranki sporazumeta o njenih bistvenih sestavinah. Zlasti morajo biti opredeljene pogodbene stranke in vsaka pogodba mora imeti „kavzo“. |
| --- | --- |

(80)

V skladu s 15. členom slovenskega Obligacijskega zakonika (14) je pogodba sklenjena, ko se pogodbeni stranki sporazumeta o njenih bistvenih sestavinah. Zlasti morajo biti opredeljene pogodbene stranke in vsaka pogodba mora imeti „kavzo“.

| (81) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so bile glede na besedilo pisma o nameri pogodbene stranke jasno opredeljene; v pismu o nameri je bil že določen skupni znesek dokapitalizacije (10,225 milijona EUR); določeni sta bili najvišja nominalna vrednost novega kapitala in najnižja emisijska cena za nov poslovni delež; vsi družbeniki, ki so podpisali pismo o nameri, so se takrat strinjali, da bodo sredstva zagotovili sorazmerno glede na višino svojega poslovnega deleža; opredeljen je bil namen dokapitalizacije (v glavnem naložbe v podjetji Elan Winter sport in Elan Marine) in določen je bil nadzorni mehanizem za spremljanje uporabe kapitala. Poleg tega je treba upoštevati, da pisma o nameri niso sklenili samo družbeniki Elana med seboj, temveč družbeniki in Elan. Družbeniki naj bi dokapitalizirali Elan, podjetje pa bi moralo vpisati nove deleže in dokapitalizacijo uporabiti na način, naveden v pismu o nameri. Glede na to Komisija meni, da so se pogodbene stranke sporazumele o vseh bistvenih sestavinah, ki so potrebne za sklenitev zavezujoče pogodbe. |
| --- | --- |

(81)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so bile glede na besedilo pisma o nameri pogodbene stranke jasno opredeljene; v pismu o nameri je bil že določen skupni znesek dokapitalizacije (10,225 milijona EUR); določeni sta bili najvišja nominalna vrednost novega kapitala in najnižja emisijska cena za nov poslovni delež; vsi družbeniki, ki so podpisali pismo o nameri, so se takrat strinjali, da bodo sredstva zagotovili sorazmerno glede na višino svojega poslovnega deleža; opredeljen je bil namen dokapitalizacije (v glavnem naložbe v podjetji Elan Winter sport in Elan Marine) in določen je bil nadzorni mehanizem za spremljanje uporabe kapitala. Poleg tega je treba upoštevati, da pisma o nameri niso sklenili samo družbeniki Elana med seboj, temveč družbeniki in Elan. Družbeniki naj bi dokapitalizirali Elan, podjetje pa bi moralo vpisati nove deleže in dokapitalizacijo uporabiti na način, naveden v pismu o nameri. Glede na to Komisija meni, da so se pogodbene stranke sporazumele o vseh bistvenih sestavinah, ki so potrebne za sklenitev zavezujoče pogodbe.

| (82) | Tudi besedilo pisma o nameri kaže, da so pogodbene stranke sklenile zavezujočo pogodbo: družbeniki Elana so „potrdili namero povečanja osnovnega kapitala“; družbeniki „bodo podprli dokapitalizacijo“; vplačila novih poslovnih deležev bodo „izvršena v denarju“. |
| --- | --- |

(82)

Tudi besedilo pisma o nameri kaže, da so pogodbene stranke sklenile zavezujočo pogodbo: družbeniki Elana so „potrdili namero povečanja osnovnega kapitala“; družbeniki „bodo podprli dokapitalizacijo“; vplačila novih poslovnih deležev bodo „izvršena v denarju“.

| (83) | Poleg tega je Elan takoj po podpisu pisma o nameri sklenil pogodbo o dobavi nove proizvodne linije, kar bi lahko razumeli tudi kot indic, da je Elan pričakoval dokapitalizacijo s strani družbenikov. |
| --- | --- |

(83)

Poleg tega je Elan takoj po podpisu pisma o nameri sklenil pogodbo o dobavi nove proizvodne linije, kar bi lahko razumeli tudi kot indic, da je Elan pričakoval dokapitalizacijo s strani družbenikov.

| (84) | Nazadnje, sklep pravnega strokovnega mnenja, ki ga je predložila Slovenija, je, da je bilo pismo o nameri po podpisu zavezujoče, tj. da so bili družbeniki zavezani sprejeti sklep o dokapitalizaciji in po sprejetju takšnega sklepa vplačati kapital. To strokovno mnenje navaja, da slovenska sodišča še niso razsojala o vprašanju, ali je obveznost glasovanja za dokapitalizacijo iztožljiva; vendar pa bi bila pogodbena stranka, ki bi prekršila takšen dogovor, za to običajno odškodninsko odgovorna. |
| --- | --- |

(84)

Nazadnje, sklep pravnega strokovnega mnenja, ki ga je predložila Slovenija, je, da je bilo pismo o nameri po podpisu zavezujoče, tj. da so bili družbeniki zavezani sprejeti sklep o dokapitalizaciji in po sprejetju takšnega sklepa vplačati kapital. To strokovno mnenje navaja, da slovenska sodišča še niso razsojala o vprašanju, ali je obveznost glasovanja za dokapitalizacijo iztožljiva; vendar pa bi bila pogodbena stranka, ki bi prekršila takšen dogovor, za to običajno odškodninsko odgovorna.

| (85) | Glede na zgoraj predstavljene argumente Komisija ugotavlja, da se datum podpisa pisma o nameri, to je 29. januar 2007, lahko šteje za datum odobritve ukrepa 1. |
| --- | --- |

(85)

Glede na zgoraj predstavljene argumente Komisija ugotavlja, da se datum podpisa pisma o nameri, to je 29. januar 2007, lahko šteje za datum odobritve ukrepa 1.

Selektivna prednost za upravičenca

| (86) | Da ukrep šteje za državno pomoč, mora biti specifičen ali selektiven, tako da daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga. |
| --- | --- |

(86)

Da ukrep šteje za državno pomoč, mora biti specifičen ali selektiven, tako da daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga.

Upravičenec do pomoči

| (87) | Člen 107(1) PDEU pri opredelitvi upravičenca do pomoči navaja pojem podjetja. Sodišča Unije so potrdila, da podjetje v smislu te določbe ni nujno le ena pravna oseba, ampak lahko zajema skupino podjetij (15). Ključno merilo pri določanju, ali gre za podjetje v smislu te določbe, je, ali je udeležena kakšna „gospodarska enota“. Gospodarsko enoto lahko sestavlja več pravnih oseb. Pravna oseba, ki ji je bila namenjena dokapitalizacija v tej zadevi, je bil Elan. V času odobritve ukrepa je imel Elan štiri hčerinska podjetja, in sicer Elan Winter sport, Elan Marine, Elan Inventa d.o.o. in Marine Nova d.o.o. (glej uvodno izjavo (6)). Po dokapitalizaciji je Elan podjetjema Elan Winter sport in Elan Marine zagotovil posojilo kot družbenik. Ti posojili družbenika sta bili pozneje spremenjeni v lastniški delež v hčerinskih podjetjih, zato je treba ugotoviti, ali sta imela koristi od dokapitalizacije samo podjetji Elan Winter sport in Elan Marine ali skupina kot celota. |
| --- | --- |

(87)

Člen 107(1) PDEU pri opredelitvi upravičenca do pomoči navaja pojem podjetja. Sodišča Unije so potrdila, da podjetje v smislu te določbe ni nujno le ena pravna oseba, ampak lahko zajema skupino podjetij (15). Ključno merilo pri določanju, ali gre za podjetje v smislu te določbe, je, ali je udeležena kakšna „gospodarska enota“. Gospodarsko enoto lahko sestavlja več pravnih oseb. Pravna oseba, ki ji je bila namenjena dokapitalizacija v tej zadevi, je bil Elan. V času odobritve ukrepa je imel Elan štiri hčerinska podjetja, in sicer Elan Winter sport, Elan Marine, Elan Inventa d.o.o. in Marine Nova d.o.o. (glej uvodno izjavo (6)). Po dokapitalizaciji je Elan podjetjema Elan Winter sport in Elan Marine zagotovil posojilo kot družbenik. Ti posojili družbenika sta bili pozneje spremenjeni v lastniški delež v hčerinskih podjetjih, zato je treba ugotoviti, ali sta imela koristi od dokapitalizacije samo podjetji Elan Winter sport in Elan Marine ali skupina kot celota.

| (88) | Prvič, glede lastniških razmerij je treba opozoriti, da je imel Elan v lasti 100-odstotni delež v obeh hčerinskih podjetjih, torej v Elan Winter sport in Elan Marine. Elan tako nadzoruje vse poslovne dejavnosti teh hčerinskih podjetij. |
| --- | --- |

(88)

Prvič, glede lastniških razmerij je treba opozoriti, da je imel Elan v lasti 100-odstotni delež v obeh hčerinskih podjetjih, torej v Elan Winter sport in Elan Marine. Elan tako nadzoruje vse poslovne dejavnosti teh hčerinskih podjetij.

| (89) | Drugič, Elan Winter sport in Elan Marine sta v času odobritve ukrepa opravljali glavni dejavnosti Elana, to je proizvodnjo smuči in snežnih desk ter proizvodnjo jaht. Od drugih dveh hčerinski podjetij eno ni bilo dejavno na trgu (Marine Nova d.o.o.), drugo pa je delovalo kot podpora glavnim Elanovim dejavnostim (Elan Inventa d.o.o.). Dejansko sta bili podjetji Elan Winter sport in Elan Marine ob prestrukturiranju Elana združeni z matičnim podjetjem (Elanom), kar je še en indic, da se za upravičenca lahko šteje celotna skupina. |
| --- | --- |

(89)

Drugič, Elan Winter sport in Elan Marine sta v času odobritve ukrepa opravljali glavni dejavnosti Elana, to je proizvodnjo smuči in snežnih desk ter proizvodnjo jaht. Od drugih dveh hčerinski podjetij eno ni bilo dejavno na trgu (Marine Nova d.o.o.), drugo pa je delovalo kot podpora glavnim Elanovim dejavnostim (Elan Inventa d.o.o.). Dejansko sta bili podjetji Elan Winter sport in Elan Marine ob prestrukturiranju Elana združeni z matičnim podjetjem (Elanom), kar je še en indic, da se za upravičenca lahko šteje celotna skupina.

| (90) | Glede na zgoraj navedene argumente je bilo ugotovljeno, da je treba kot upravičenca dokapitalizacije šteti celotno skupino Elan. V naslednji fazi je treba oceniti, ali ukrep daje prednost upravičencu. |
| --- | --- |

(90)

Glede na zgoraj navedene argumente je bilo ugotovljeno, da je treba kot upravičenca dokapitalizacije šteti celotno skupino Elan. V naslednji fazi je treba oceniti, ali ukrep daje prednost upravičencu.

Prednost

| (91) | Če ukrep izpolnjuje zahteve načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, se obstoj prednosti lahko izključi. V skladu z ustaljeno sodno prakso bi tržni vlagatelj poskušal kar najbolj povečati donosnost svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega družbenik oziroma delničar je že (16). V tej zadevi je treba oceniti, ali so družbeniki upravičenca delovali v skladu s tem načelom in svoje naložbene odločitve sprejeli predhodno, na podlagi informacij, zaradi katerih je bilo mogoče sklepati, da bi bila transakcija ekonomsko upravičena. |
| --- | --- |

(91)

Če ukrep izpolnjuje zahteve načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, se obstoj prednosti lahko izključi. V skladu z ustaljeno sodno prakso bi tržni vlagatelj poskušal kar najbolj povečati donosnost svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega družbenik oziroma delničar je že (16). V tej zadevi je treba oceniti, ali so družbeniki upravičenca delovali v skladu s tem načelom in svoje naložbene odločitve sprejeli predhodno, na podlagi informacij, zaradi katerih je bilo mogoče sklepati, da bi bila transakcija ekonomsko upravičena.

| (92) | V zvezi s tem se je Komisija seznanila z okoliščinami, ki so privedle do dokapitalizacije, in z informacijami, na podlagi katerih so družbeniki sprejeli svojo odločitev. Kot je opisano zgoraj, v času odobritve ukrepa Elan ni bil podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje (glej uvodne izjave od (68) do 73). Odločitev o dokapitalizaciji Elana je bila sprejeta na podlagi ocene podjetja, ki jo je pripravilo neodvisno svetovalno podjetje [...], in več drugih dokumentov, ki sta jih sestavila sam Elan in njegov večinski družbenik KAD. Elanova podrobna analiza učinkov dokapitalizacije je pokazala, da bi po naložbah skupni neto dobiček zimske divizije v obdobju 2006–2010 znašal 15,4 milijona EUR, medtem ko bi brez dokapitalizacije ta divizija imela skupno neto izgubo v višini 4,8 milijona EUR. Tudi skupni neto dobiček morske divizije za obdobje 2006–2010 bi bil višji v primeru dokapitalizacije (glej uvodni izjavi (23) in (24)). |
| --- | --- |

(92)

V zvezi s tem se je Komisija seznanila z okoliščinami, ki so privedle do dokapitalizacije, in z informacijami, na podlagi katerih so družbeniki sprejeli svojo odločitev. Kot je opisano zgoraj, v času odobritve ukrepa Elan ni bil podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje (glej uvodne izjave od (68) do 73). Odločitev o dokapitalizaciji Elana je bila sprejeta na podlagi ocene podjetja, ki jo je pripravilo neodvisno svetovalno podjetje [...], in več drugih dokumentov, ki sta jih sestavila sam Elan in njegov večinski družbenik KAD. Elanova podrobna analiza učinkov dokapitalizacije je pokazala, da bi po naložbah skupni neto dobiček zimske divizije v obdobju 2006–2010 znašal 15,4 milijona EUR, medtem ko bi brez dokapitalizacije ta divizija imela skupno neto izgubo v višini 4,8 milijona EUR. Tudi skupni neto dobiček morske divizije za obdobje 2006–2010 bi bil višji v primeru dokapitalizacije (glej uvodni izjavi (23) in (24)).

| (93) | Glede na zgoraj navedeno se šteje, da so družbeniki Elana ravnali v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ko so dokapitalizirali podjetje, in da ukrep 1 ne daje prednosti upravičencu. Državno pomoč je mogoče izključiti že na tej podlagi, zato se ne ocenjuje, ali je ukrep 1 mogoče pripisati državi. Komisija ugotavlja, da ukrep 1 ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(93)

Glede na zgoraj navedeno se šteje, da so družbeniki Elana ravnali v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ko so dokapitalizirali podjetje, in da ukrep 1 ne daje prednosti upravičencu. Državno pomoč je mogoče izključiti že na tej podlagi, zato se ne ocenjuje, ali je ukrep 1 mogoče pripisati državi. Komisija ugotavlja, da ukrep 1 ne pomeni državne pomoči.

5.2.2   Dokapitalizacija leta 2008 (ukrep 2)

| (94) | Tako kot za ukrep 1 Slovenija tudi za ukrep 2 zlasti trdi, da je bil odobren v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in da zato ne daje prednosti upravičencu. Poleg tega trdi, da dokapitalizacije v nobenem primeru ni mogoče pripisati državi (glej uvodne izjave od (53) do (63)). Nazadnje meni, da ukrep nikakor ni prizadel trgovine in da ni prišlo do izkrivljanja konkurence (glej uvodno izjavo (64)). |
| --- | --- |

(94)

Tako kot za ukrep 1 Slovenija tudi za ukrep 2 zlasti trdi, da je bil odobren v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in da zato ne daje prednosti upravičencu. Poleg tega trdi, da dokapitalizacije v nobenem primeru ni mogoče pripisati državi (glej uvodne izjave od (53) do (63)). Nazadnje meni, da ukrep nikakor ni prizadel trgovine in da ni prišlo do izkrivljanja konkurence (glej uvodno izjavo (64)).

Državna sredstva in pripisljivost državi

| (95) | Da ukrep šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora biti izveden neposredno ali posredno z državnimi sredstvi in ga mora biti mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(95)

Da ukrep šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora biti izveden neposredno ali posredno z državnimi sredstvi in ga mora biti mogoče pripisati državi.

| (96) | V skladu z uveljavljeno sodno prakso sredstva podjetja štejejo za državna sredstva, če država z uveljavitvijo prevladujočega vpliva na podjetje lahko usmerja uporabo njegovih sredstev (17). |
| --- | --- |

(96)

V skladu z uveljavljeno sodno prakso sredstva podjetja štejejo za državna sredstva, če država z uveljavitvijo prevladujočega vpliva na podjetje lahko usmerja uporabo njegovih sredstev (17).

| (97) | Vendar zmožnost države, da nadzira pravne osebe, ki odobrijo neke ukrepe, samodejno ne upravičuje domneve, da je dejanja teh pravnih oseb mogoče pripisati državi. Sodišče je pojem pripisljivosti državi podrobneje pojasnilo v zadevi Stardust Marine
   (18). Za ugotavljanje pripisljivosti državi je Sodišče navedlo naslednje indice: vključenost javnega podjetja v strukture javne uprave; naravo dejavnosti podjetja in njihovo izvajanje na trgu ob normalnih konkurenčnih pogojih z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti; pravni status podjetja (v smislu, ali zanj velja javno pravo ali običajno pravo družb); intenzivnost nadzora, ki ga izvaja državna oblast nad upravljanjem podjetja; drugi indici, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti tega, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje. |
| --- | --- |

(97)

Vendar zmožnost države, da nadzira pravne osebe, ki odobrijo neke ukrepe, samodejno ne upravičuje domneve, da je dejanja teh pravnih oseb mogoče pripisati državi. Sodišče je pojem pripisljivosti državi podrobneje pojasnilo v zadevi Stardust Marine
   (18). Za ugotavljanje pripisljivosti državi je Sodišče navedlo naslednje indice: vključenost javnega podjetja v strukture javne uprave; naravo dejavnosti podjetja in njihovo izvajanje na trgu ob normalnih konkurenčnih pogojih z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti; pravni status podjetja (v smislu, ali zanj velja javno pravo ali običajno pravo družb); intenzivnost nadzora, ki ga izvaja državna oblast nad upravljanjem podjetja; drugi indici, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti tega, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje.

| (98) | Kot je opisano v uvodni izjavi (54), se Slovenija sklicuje na sodbo Stardust Marine in navaja, da njeno lastništvo KAD in DSU ne pomeni, da je njuna dejanja mogoče samodejno pripisati državi. Glede podjetij Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav Slovenija meni, da nista pod nadzorom države in da tudi njunih dejanj v nobenem primeru ni mogoče pripisati državi. Glede pripisljivosti Slovenija zlasti poudarja, da so vsi družbeniki Elana pravne osebe zasebnega prava, kar po njenem mnenju samo po sebi zagotavlja zadovoljivo raven neodvisnosti teh podjetij od države. |
| --- | --- |

(98)

Kot je opisano v uvodni izjavi (54), se Slovenija sklicuje na sodbo Stardust Marine in navaja, da njeno lastništvo KAD in DSU ne pomeni, da je njuna dejanja mogoče samodejno pripisati državi. Glede podjetij Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav Slovenija meni, da nista pod nadzorom države in da tudi njunih dejanj v nobenem primeru ni mogoče pripisati državi. Glede pripisljivosti Slovenija zlasti poudarja, da so vsi družbeniki Elana pravne osebe zasebnega prava, kar po njenem mnenju samo po sebi zagotavlja zadovoljivo raven neodvisnosti teh podjetij od države.

| (99) | Komisija najprej poudarja, da dejstvo, da je podjetje v državni lasti pravna oseba zasebnega prava, samo po sebi ne zadostuje za izključitev pripisljivosti njegovih dejanj državi. Ni mogoče razlikovati med primeri, v katerih pomoč neposredno dodeli država, in tistimi, v katerih jo dodelijo javni ali zasebni organi, ki jih država ustanovi ali imenuje za upravljanje pomoči. Kot je opisano zgoraj, je Sodišče odločilo, da obstaja več indicev za pripisljivost dejanj državi, in vprašanje, ali je podjetje pravna oseba zasebnega ali javnega prava, je le eden od njih (glej uvodno izjavo (97)). Zato je treba preučiti, ali obstajajo druga dejstva, ki kažejo, da je ukrep 2 mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(99)

Komisija najprej poudarja, da dejstvo, da je podjetje v državni lasti pravna oseba zasebnega prava, samo po sebi ne zadostuje za izključitev pripisljivosti njegovih dejanj državi. Ni mogoče razlikovati med primeri, v katerih pomoč neposredno dodeli država, in tistimi, v katerih jo dodelijo javni ali zasebni organi, ki jih država ustanovi ali imenuje za upravljanje pomoči. Kot je opisano zgoraj, je Sodišče odločilo, da obstaja več indicev za pripisljivost dejanj državi, in vprašanje, ali je podjetje pravna oseba zasebnega ali javnega prava, je le eden od njih (glej uvodno izjavo (97)). Zato je treba preučiti, ali obstajajo druga dejstva, ki kažejo, da je ukrep 2 mogoče pripisati državi.

| (100) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da obstaja več indicev, da je bila država dejavno udeležena pri odločitvi družbenikov o novi dokapitalizaciji upravičenca. Slovenija je medijska poročila, ki so nakazovala vlogo države pri reševanju Elana, sicer zavrnila, češ da gre za „govorice“ oziroma za „posledice pretirane poenostavitve“, vendar takšna poročila kažejo, kako je javnost v tistem času dojemala pristop vlade k industrijski politiki. Kot je dodatno pojasnjeno v nadaljevanju, pojmovanje, da je slovenska vlada tedaj izvajala aktivno industrijsko politiko, podpira tudi pregled upravljanja gospodarskih družb v Sloveniji, ki ga je pripravil OECD, v katerem je poudarjeno, da je vlada akcijski načrt za reformo upravljanja gospodarskih družb v Sloveniji sprejela šele skoraj leto dni po uveljavitvi ukrepa 2, to je sredi leta 2009 (19). Junija 2008, ko je bilo zunanjim opazovalcem očitno, da je Elan v negotovem položaju, so tako mediji poročali o morebitni državni pomoči Elanu. Nemška športna revija je 6. junija 2008 zapisala, da krožijo govorice, po katerih namerava vlada dokapitalizirati Elan s 5,7 milijona EUR zaradi pretekle slabe zimske sezone (20). Položaj Elana so obravnavali tudi slovenski mediji, ki so poudarjali pomen državne pomoči pri reševanju delovnih mest. Največja komercialna (neodvisna) televizijska postaja PopTv je 26. junija 2008 na svojem spletnem mestu na primer poročala, da sta uprava in nadzorni svet Elana pričakovala rešitev finančnih težav podjetja s strani države ter pri tem poudarila, da bi bilo v primeru, da država ne bi pomagala z dokapitalizacijo, ogroženih več kot 700 delovnih mest (21). |
| --- | --- |

(100)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da obstaja več indicev, da je bila država dejavno udeležena pri odločitvi družbenikov o novi dokapitalizaciji upravičenca. Slovenija je medijska poročila, ki so nakazovala vlogo države pri reševanju Elana, sicer zavrnila, češ da gre za „govorice“ oziroma za „posledice pretirane poenostavitve“, vendar takšna poročila kažejo, kako je javnost v tistem času dojemala pristop vlade k industrijski politiki. Kot je dodatno pojasnjeno v nadaljevanju, pojmovanje, da je slovenska vlada tedaj izvajala aktivno industrijsko politiko, podpira tudi pregled upravljanja gospodarskih družb v Sloveniji, ki ga je pripravil OECD, v katerem je poudarjeno, da je vlada akcijski načrt za reformo upravljanja gospodarskih družb v Sloveniji sprejela šele skoraj leto dni po uveljavitvi ukrepa 2, to je sredi leta 2009 (19). Junija 2008, ko je bilo zunanjim opazovalcem očitno, da je Elan v negotovem položaju, so tako mediji poročali o morebitni državni pomoči Elanu. Nemška športna revija je 6. junija 2008 zapisala, da krožijo govorice, po katerih namerava vlada dokapitalizirati Elan s 5,7 milijona EUR zaradi pretekle slabe zimske sezone (20). Položaj Elana so obravnavali tudi slovenski mediji, ki so poudarjali pomen državne pomoči pri reševanju delovnih mest. Največja komercialna (neodvisna) televizijska postaja PopTv je 26. junija 2008 na svojem spletnem mestu na primer poročala, da sta uprava in nadzorni svet Elana pričakovala rešitev finančnih težav podjetja s strani države ter pri tem poudarila, da bi bilo v primeru, da država ne bi pomagala z dokapitalizacijo, ogroženih več kot 700 delovnih mest (21).

| (101) | Kot je podrobneje obrazloženo v nadaljevanju, je vpletenost javnih organov ali težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa najočitnejši v primeru največjega družbenika Elana, KAD (ta je v času dokapitalizacije obvladoval 57,61-odstotni delež Elana), in DSU (ki je imela tedaj 17,34-odstotni delež Elana). Tudi neodvisno svetovalno podjetje [...] je v svojem poročilu o vrednotenju podjetja z dne 22. decembra 2006 opozorilo na pomen političnih vidikov odločanja v KAD in DSU
   (22). V okviru analize morebitne privatizacije Elana (takrat Skimar d.o.o.) je podjetje [...] ugotovilo, da sta dva od njegovih lastnikov, to je KAD in DSU, pod 100-odstotnim nadzorom vlade in da zaradi tega obstaja verjetnost, da bo njuna odločitev o prodaji motivirana tako politično kot ekonomsko. |
| --- | --- |

(101)

Kot je podrobneje obrazloženo v nadaljevanju, je vpletenost javnih organov ali težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa najočitnejši v primeru največjega družbenika Elana, KAD (ta je v času dokapitalizacije obvladoval 57,61-odstotni delež Elana), in DSU (ki je imela tedaj 17,34-odstotni delež Elana). Tudi neodvisno svetovalno podjetje [...] je v svojem poročilu o vrednotenju podjetja z dne 22. decembra 2006 opozorilo na pomen političnih vidikov odločanja v KAD in DSU
   (22). V okviru analize morebitne privatizacije Elana (takrat Skimar d.o.o.) je podjetje [...] ugotovilo, da sta dva od njegovih lastnikov, to je KAD in DSU, pod 100-odstotnim nadzorom vlade in da zaradi tega obstaja verjetnost, da bo njuna odločitev o prodaji motivirana tako politično kot ekonomsko.

| (102) | Komisija preverja na ravni vsakega družbenika, ali je pod nadzorom države in ali sredstva, uporabljena za dokapitalizacijo, lahko štejejo za državna sredstva. Poleg tega Komisija ugotavlja, ali je odločitev o dokapitalizaciji Elana mogoče pripisati državi. V tem okviru je Komisija posebej pozorna na sestavo nadzornega sveta vseh družbenikov in ali je nadzorni svet moral podpreti dokapitalizacijo Elana v letu 2008. Komisija nato preuči dodatne elemente, ki nakazujejo vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa. |
| --- | --- |

(102)

Komisija preverja na ravni vsakega družbenika, ali je pod nadzorom države in ali sredstva, uporabljena za dokapitalizacijo, lahko štejejo za državna sredstva. Poleg tega Komisija ugotavlja, ali je odločitev o dokapitalizaciji Elana mogoče pripisati državi. V tem okviru je Komisija posebej pozorna na sestavo nadzornega sveta vseh družbenikov in ali je nadzorni svet moral podpreti dokapitalizacijo Elana v letu 2008. Komisija nato preuči dodatne elemente, ki nakazujejo vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa.

KAD

| (103) | Komisija ugotavlja, da je imela Slovenija v lasti 100 % delnic KAD, ki je bil v času odobritve ukrepa Elanov večinski družbenik. Slovenska vlada je imenovala vse člane skupščine KAD in njegovega nadzornega sveta (glej uvodno izjavo (11)). Po statutu KAD mora njegov nadzorni svet dati soglasje k sklenitvi poslov (transakcij), katerih vrednost presega 1 % osnovnega kapitala KAD. Dokapitalizacija, ki se ocenjuje, je bila opredeljena kot taka transakcija in nadzorni svet KAD je o njej dejansko razpravljal in se strinjal z dokapitalizacijo Elana na svoji 134. seji 10. julija 2008 in 135. seji avgusta 2008 (23). |
| --- | --- |

(103)

Komisija ugotavlja, da je imela Slovenija v lasti 100 % delnic KAD, ki je bil v času odobritve ukrepa Elanov večinski družbenik. Slovenska vlada je imenovala vse člane skupščine KAD in njegovega nadzornega sveta (glej uvodno izjavo (11)). Po statutu KAD mora njegov nadzorni svet dati soglasje k sklenitvi poslov (transakcij), katerih vrednost presega 1 % osnovnega kapitala KAD. Dokapitalizacija, ki se ocenjuje, je bila opredeljena kot taka transakcija in nadzorni svet KAD je o njej dejansko razpravljal in se strinjal z dokapitalizacijo Elana na svoji 134. seji 10. julija 2008 in 135. seji avgusta 2008 (23).

| (104) | Glede na to, da je KAD v lasti Slovenije, se lahko predpostavi, da ima slednja nadzor nad podjetjem in da sredstva KAD načeloma lahko štejejo za državna sredstva. V nasprotju s stališčem Slovenije dejstvo, da sredstva za dokapitalizacijo izhajajo iz dividend, obresti in drugih prihodkov KAD, ne spremeni te ugotovitve. Uporaba dividend, obresti ali drugih prihodkov, ki bi sicer lahko bili izplačani državi kot večinskemu delničarju podjetja, pomeni zmanjšanje državnih sredstev in se torej lahko šteje za uporabo državnih sredstev (24). |
| --- | --- |

(104)

Glede na to, da je KAD v lasti Slovenije, se lahko predpostavi, da ima slednja nadzor nad podjetjem in da sredstva KAD načeloma lahko štejejo za državna sredstva. V nasprotju s stališčem Slovenije dejstvo, da sredstva za dokapitalizacijo izhajajo iz dividend, obresti in drugih prihodkov KAD, ne spremeni te ugotovitve. Uporaba dividend, obresti ali drugih prihodkov, ki bi sicer lahko bili izplačani državi kot večinskemu delničarju podjetja, pomeni zmanjšanje državnih sredstev in se torej lahko šteje za uporabo državnih sredstev (24).

| (105) | Glede pripisljivosti ukrepa 2 Komisija meni, da KAD ne bi dokapitaliziral podjetja, če javni organi ne bi imeli vpliva na njegovo odločanje. O močnem vplivu države ni mogoče sklepati le na podlagi tega, da je bila Slovenija takrat edini delničar KAD, da je vse člane nadzornega sveta imenovala Slovenija in da se je moral nadzorni svet dejansko strinjati s transakcijo. Dodaten indic tesne vpletenosti države v odločanje KAD je dejstvo, da se predstavniki slovenske vlade udeležujejo vseh sej skupščine in nadzornega sveta (glej uvodno izjavo (45)). |
| --- | --- |

(105)

Glede pripisljivosti ukrepa 2 Komisija meni, da KAD ne bi dokapitaliziral podjetja, če javni organi ne bi imeli vpliva na njegovo odločanje. O močnem vplivu države ni mogoče sklepati le na podlagi tega, da je bila Slovenija takrat edini delničar KAD, da je vse člane nadzornega sveta imenovala Slovenija in da se je moral nadzorni svet dejansko strinjati s transakcijo. Dodaten indic tesne vpletenosti države v odločanje KAD je dejstvo, da se predstavniki slovenske vlade udeležujejo vseh sej skupščine in nadzornega sveta (glej uvodno izjavo (45)).

| (106) | Vpliv vlade na odločanje KAD (in drugega sklada pod državnim nadzorom, to je odškodninskega sklada SOD) za potrebe izpolnjevanja ciljev industrijske politike je poudarjen tudi v pregledu upravljanja gospodarskih družb v Sloveniji, ki ga je pripravil OECD: „S tema dvema skladoma ima vlada v rokah močan mehanizem za vplivanje na uprave in na upravljanje privatiziranih gospodarskih družb, tako da ima lahko aktivno vlogo pri določanju sprememb v lastništvu. Zdi se, da je bil deloma (vsaj sprva) razlog za to želja po nadzoru nad obsegom vpliva tujih gospodarskih družb na pomembne domače gospodarske družbe in industrije. Obseg neposrednega in posrednega lastništva je prejšnjim vladam omogočal bistveno in včasih netransparentno vlogo pri vplivanju na delovanje velikih sektorjev slovenskih komercialnih podjetij in na trgu za nadzor podjetij.“ (25) |
| --- | --- |

(106)

Vpliv vlade na odločanje KAD (in drugega sklada pod državnim nadzorom, to je odškodninskega sklada SOD) za potrebe izpolnjevanja ciljev industrijske politike je poudarjen tudi v pregledu upravljanja gospodarskih družb v Sloveniji, ki ga je pripravil OECD: „S tema dvema skladoma ima vlada v rokah močan mehanizem za vplivanje na uprave in na upravljanje privatiziranih gospodarskih družb, tako da ima lahko aktivno vlogo pri določanju sprememb v lastništvu. Zdi se, da je bil deloma (vsaj sprva) razlog za to želja po nadzoru nad obsegom vpliva tujih gospodarskih družb na pomembne domače gospodarske družbe in industrije. Obseg neposrednega in posrednega lastništva je prejšnjim vladam omogočal bistveno in včasih netransparentno vlogo pri vplivanju na delovanje velikih sektorjev slovenskih komercialnih podjetij in na trgu za nadzor podjetij.“ (25)

| (107) | Dokument slovenske vlade „Strukturne prilagoditve v letih 2010 in 2011“ (26) dodatno osvetljuje vlogo, ki sta jo imela KAD in odškodninski sklad v državni lasti SOD pri zadovoljevanju potreb slovenske industrijske politike, na primer z zagotovitvijo pomoči Elanu. V oddelku 2.1.1. „Ustanovitev javne agencije za upravljanje s podjetje v državni lasti (PDL) in preoblikovanje KAD in SOD“ je zapisano: „Prestrukturiranje pomeni, da je potrebno KAD in SOD razbremeniti vseh [slabih] strateških naložb ..., ki so postale strateške zato, ker jim želi država pomagati iz težav (Mura, Elan).“ Opredelitev, da je naložba KAD v Elan postala strateška, „ker želi država [Elanu] pomagati iz težav“ je v izrazitem nasprotju s trditvijo Slovenije, da je bil KAD pri svojem odločanju neodvisen (glej uvodno izjavo (56)). V vladnem dokumentu je nadalje razloženo, da je bil prenos slabih strateških naložb od paradržave neposredno k državi predvsem kadrovski zalogaj in da je bilo podjetje za prestrukturiranje PDP, ki sta ga ustanovila KAD in SOD, preneseno neposredno preneseno v last države, ker ta ekipa ni mogla biti več del KAD in SOD
   (27). |
| --- | --- |

(107)

Dokument slovenske vlade „Strukturne prilagoditve v letih 2010 in 2011“ (26) dodatno osvetljuje vlogo, ki sta jo imela KAD in odškodninski sklad v državni lasti SOD pri zadovoljevanju potreb slovenske industrijske politike, na primer z zagotovitvijo pomoči Elanu. V oddelku 2.1.1. „Ustanovitev javne agencije za upravljanje s podjetje v državni lasti (PDL) in preoblikovanje KAD in SOD“ je zapisano: „Prestrukturiranje pomeni, da je potrebno KAD in SOD razbremeniti vseh [slabih] strateških naložb ..., ki so postale strateške zato, ker jim želi država pomagati iz težav (Mura, Elan).“ Opredelitev, da je naložba KAD v Elan postala strateška, „ker želi država [Elanu] pomagati iz težav“ je v izrazitem nasprotju s trditvijo Slovenije, da je bil KAD pri svojem odločanju neodvisen (glej uvodno izjavo (56)). V vladnem dokumentu je nadalje razloženo, da je bil prenos slabih strateških naložb od paradržave neposredno k državi predvsem kadrovski zalogaj in da je bilo podjetje za prestrukturiranje PDP, ki sta ga ustanovila KAD in SOD, preneseno neposredno preneseno v last države, ker ta ekipa ni mogla biti več del KAD in SOD
   (27).

| (108) | Komisija je pozvala Slovenijo, naj predloži pripombe v zvezi z zgoraj navedenimi dokumenti. Slovenija je zatrdila, da vlada ni sprejela nobene odločitve o dokapitalizaciji Elana. Poudarila je, da pregled OECD, v katerem je zapisano, da sta KAD in SOD vladi zagotovila močan mehanizem za vplivanje na uprave in na upravljanje privatiziranih gospodarskih družb, ni omenjal DSU, Zavarovalnice Triglav ali Triglav Naložb ter da v slovenskem vladnem dokumentu ni bil omenjen nikakršen neposredni ali posredni državni vpliv v zvezi s premoženjem Zavarovalnice Triglav ali Triglav Naložb. Slovenija poleg tega opozarja na del pregleda OECD, v katerem je navedeno, da je „odsotnost centralne koordinacije povzročila težave za učinkovito upravljanje lastniških interesov vlade“. Nadalje pojasnjuje, da je bil KAD vedno v pristojnosti Ministrstva za finance, medtem ko je bilo za proizvodni sektor, v katerega spada tudi Elan, odgovorno Ministrstvo za gospodarstvo. Glede tega, da slovenski vladni dokument omenja slabe naložbe, ki so postale strateške, Slovenija poudarja, da je bilo drugo podjetje, ki je bilo navedeno kot primer takšnih naložb, Mura, oktobra 2009 prepuščeno stečajnim postopkom. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je pozvala Slovenijo, naj predloži pripombe v zvezi z zgoraj navedenimi dokumenti. Slovenija je zatrdila, da vlada ni sprejela nobene odločitve o dokapitalizaciji Elana. Poudarila je, da pregled OECD, v katerem je zapisano, da sta KAD in SOD vladi zagotovila močan mehanizem za vplivanje na uprave in na upravljanje privatiziranih gospodarskih družb, ni omenjal DSU, Zavarovalnice Triglav ali Triglav Naložb ter da v slovenskem vladnem dokumentu ni bil omenjen nikakršen neposredni ali posredni državni vpliv v zvezi s premoženjem Zavarovalnice Triglav ali Triglav Naložb. Slovenija poleg tega opozarja na del pregleda OECD, v katerem je navedeno, da je „odsotnost centralne koordinacije povzročila težave za učinkovito upravljanje lastniških interesov vlade“. Nadalje pojasnjuje, da je bil KAD vedno v pristojnosti Ministrstva za finance, medtem ko je bilo za proizvodni sektor, v katerega spada tudi Elan, odgovorno Ministrstvo za gospodarstvo. Glede tega, da slovenski vladni dokument omenja slabe naložbe, ki so postale strateške, Slovenija poudarja, da je bilo drugo podjetje, ki je bilo navedeno kot primer takšnih naložb, Mura, oktobra 2009 prepuščeno stečajnim postopkom.

| (109) | Pripombe Slovenije niso izpodbile zgoraj navedenih argumentov, ki nakazujejo vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa. Izjava, da vlada ni bila vpletena v odločitev o dokapitalizaciji, je zgolj trditev. Dejstvo, da pregled OECD ne omenja izrecno DSU, Zavarovalnice Triglav aliTriglav Naložb in da omenja odsotnost centralne koordinacije, ne spremeni splošnega vtisa v pregledu OECD, to je, da je slovenska vlada aktivno posegala v gospodarstvo in si prizadevala za uresničitev ciljev industrijske politike. V zvezi s podjetjema, ki ju pregled OECD in slovenski vladni dokument ne navajata izrecno, torej Zavarovalnico Triglav in Triglav Naložbami, so podrobnosti o nadzoru, ki ga je izvajala država, navedene v nadaljevanju. Poleg tega je treba upoštevati, da sta bili ti podjetji manjšinska družbenika, ki sta imela le 25-odstotni delež Elana. Glede vladnega dokumenta dejstvo, da je drugo podjetje v težavah, ki je štelo za „strateško naložbo“, šlo v stečaj, za zadevni primer ni pomembno. |
| --- | --- |

(109)

Pripombe Slovenije niso izpodbile zgoraj navedenih argumentov, ki nakazujejo vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa. Izjava, da vlada ni bila vpletena v odločitev o dokapitalizaciji, je zgolj trditev. Dejstvo, da pregled OECD ne omenja izrecno DSU, Zavarovalnice Triglav aliTriglav Naložb in da omenja odsotnost centralne koordinacije, ne spremeni splošnega vtisa v pregledu OECD, to je, da je slovenska vlada aktivno posegala v gospodarstvo in si prizadevala za uresničitev ciljev industrijske politike. V zvezi s podjetjema, ki ju pregled OECD in slovenski vladni dokument ne navajata izrecno, torej Zavarovalnico Triglav in Triglav Naložbami, so podrobnosti o nadzoru, ki ga je izvajala država, navedene v nadaljevanju. Poleg tega je treba upoštevati, da sta bili ti podjetji manjšinska družbenika, ki sta imela le 25-odstotni delež Elana. Glede vladnega dokumenta dejstvo, da je drugo podjetje v težavah, ki je štelo za „strateško naložbo“, šlo v stečaj, za zadevni primer ni pomembno.

| (110) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je bila dokapitalizacija Elana iz leta 2008 s strani KAD opravljena z državnimi sredstvi in jo je mogoče pripisati Sloveniji. |
| --- | --- |

(110)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je bila dokapitalizacija Elana iz leta 2008 s strani KAD opravljena z državnimi sredstvi in jo je mogoče pripisati Sloveniji.

KAD-PPS

| (111) | Kot je opisano v uvodni izjavi (12), KAD upravlja PPS in nadzira njegove lastniške deleže v drugih podjetjih. Zato je sodelovanje KAD-PPS pri dokapitalizaciji treba obravnavati na enak način kot sodelovanje KAD. Dejansko je soglasje nadzornega sveta KAD k dokapitalizaciji z njegove 134. seje 10. julija 2008 vsebovalo tudi soglasje k dokapitalizaciji v imenu PPS
   (28). Enako velja za odločitve, sprejete na 135. seji nadzornega sveta KAD avgusta 2008. |
| --- | --- |

(111)

Kot je opisano v uvodni izjavi (12), KAD upravlja PPS in nadzira njegove lastniške deleže v drugih podjetjih. Zato je sodelovanje KAD-PPS pri dokapitalizaciji treba obravnavati na enak način kot sodelovanje KAD. Dejansko je soglasje nadzornega sveta KAD k dokapitalizaciji z njegove 134. seje 10. julija 2008 vsebovalo tudi soglasje k dokapitalizaciji v imenu PPS
   (28). Enako velja za odločitve, sprejete na 135. seji nadzornega sveta KAD avgusta 2008.

| (112) | Zato se sklene, da je bila dokapitalizacija Elana iz leta 2008 s strani KAD-PPS opravljena z državnimi sredstvi in jo je mogoče pripisati Sloveniji. |
| --- | --- |

(112)

Zato se sklene, da je bila dokapitalizacija Elana iz leta 2008 s strani KAD-PPS opravljena z državnimi sredstvi in jo je mogoče pripisati Sloveniji.

DSU

| (113) | Komisija ugotavlja, da je bilo podjetje DSU v času odobritve ukrepa v 100-odstotni neposredni državni lasti. Njegov nadzorni svet sestavljajo trije člani, od katerih dva imenuje družbenik, tj. Slovenija (glej uvodno izjavo (13)). V času dokapitalizacij je tudi tretjega člana imenovala država. Po statutu podjetja nadzorni svet odločitve sprejema z večino glasov in nadzoruje upravljanje poslov DSU. Dejansko je nadzorni svet DSU preučil in odobril dokapitalizacijo Elana na izredni seji 11. julija 2008 in delno spremenil svojo odločitev na dveh izrednih sejah 26. avgusta 2008 in 8. septembra 2008 (29). |
| --- | --- |

(113)

Komisija ugotavlja, da je bilo podjetje DSU v času odobritve ukrepa v 100-odstotni neposredni državni lasti. Njegov nadzorni svet sestavljajo trije člani, od katerih dva imenuje družbenik, tj. Slovenija (glej uvodno izjavo (13)). V času dokapitalizacij je tudi tretjega člana imenovala država. Po statutu podjetja nadzorni svet odločitve sprejema z večino glasov in nadzoruje upravljanje poslov DSU. Dejansko je nadzorni svet DSU preučil in odobril dokapitalizacijo Elana na izredni seji 11. julija 2008 in delno spremenil svojo odločitev na dveh izrednih sejah 26. avgusta 2008 in 8. septembra 2008 (29).

| (114) | Glede na to, da je DSU v lasti Slovenije, se lahko predpostavi, da ima slednja nadzor nad podjetjem in da sredstva DSU načeloma lahko štejejo za državna sredstva. V nasprotju s stališčem Slovenije dejstvo, da sredstva za dokapitalizacijo izhajajo iz dividend, obresti in drugih prihodkov DSU, ne spremeni te ugotovitve, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (104). |
| --- | --- |

(114)

Glede na to, da je DSU v lasti Slovenije, se lahko predpostavi, da ima slednja nadzor nad podjetjem in da sredstva DSU načeloma lahko štejejo za državna sredstva. V nasprotju s stališčem Slovenije dejstvo, da sredstva za dokapitalizacijo izhajajo iz dividend, obresti in drugih prihodkov DSU, ne spremeni te ugotovitve, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (104).

| (115) | V zvezi s pripisljivostjo ukrepa 2 je treba upoštevati, da je vse tri člane nadzornega sveta v času odobritve ukrepa imenovala Slovenija, ki je bila edina družbenica DSU, in da se je nadzorni svet dejansko moral strinjati s transakcijo. Kot je navedeno zgoraj, je bil vpliv političnih vidikov na odločanje DSU potrjen tudi v poročilu podjetja [...] o vrednotenju podjetja z dne 22. decembra 2006 (30). Tudi dejstvo, da je DSU leta 2010 prenesel svoj delež Elana na holding PDP skupaj s KAD, je treba videti v luči zgornjih pojasnil, na kakšen način se je slovenska vlada odločila ravnati s paradržavnimi naložbami, ki so postale strateške zato, ker jim je želela država pomagati iz težav. V povezavi z drugimi pomembnimi okoliščinami, ki nakazujejo vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, Komisija meni, da podjetje DSU ne bi dokapitaliziralo podjetja, če javni organi ne bi imeli vpliva na njegovo odločanje. |
| --- | --- |

(115)

V zvezi s pripisljivostjo ukrepa 2 je treba upoštevati, da je vse tri člane nadzornega sveta v času odobritve ukrepa imenovala Slovenija, ki je bila edina družbenica DSU, in da se je nadzorni svet dejansko moral strinjati s transakcijo. Kot je navedeno zgoraj, je bil vpliv političnih vidikov na odločanje DSU potrjen tudi v poročilu podjetja [...] o vrednotenju podjetja z dne 22. decembra 2006 (30). Tudi dejstvo, da je DSU leta 2010 prenesel svoj delež Elana na holding PDP skupaj s KAD, je treba videti v luči zgornjih pojasnil, na kakšen način se je slovenska vlada odločila ravnati s paradržavnimi naložbami, ki so postale strateške zato, ker jim je želela država pomagati iz težav. V povezavi z drugimi pomembnimi okoliščinami, ki nakazujejo vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, Komisija meni, da podjetje DSU ne bi dokapitaliziralo podjetja, če javni organi ne bi imeli vpliva na njegovo odločanje.

| (116) | Zato se sklene, da je bila dokapitalizacija Elana iz leta 2008 s strani DSU opravljena z državnimi sredstvi in jo je mogoče pripisati Sloveniji. |
| --- | --- |

(116)

Zato se sklene, da je bila dokapitalizacija Elana iz leta 2008 s strani DSU opravljena z državnimi sredstvi in jo je mogoče pripisati Sloveniji.

Zavarovalnica Triglav

| (117) | Zavarovalnica Triglav ni v neposredni lasti Slovenije. Komisija kljub temu ugotavlja, da ima Slovenija posredno v lasti dve tretjini Zavarovalnice Triglav (glej uvodno izjavo (14)). Njena večinska delničarja sta ZIPZ, Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, in SOD, Slovenska odškodninska družba. Oba sta v 100-odstotni lasti države. Posamezni deleži drugih delničarjev Zavarovalnice Triglav ne presegajo 1,8 %. |
| --- | --- |

(117)

Zavarovalnica Triglav ni v neposredni lasti Slovenije. Komisija kljub temu ugotavlja, da ima Slovenija posredno v lasti dve tretjini Zavarovalnice Triglav (glej uvodno izjavo (14)). Njena večinska delničarja sta ZIPZ, Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, in SOD, Slovenska odškodninska družba. Oba sta v 100-odstotni lasti države. Posamezni deleži drugih delničarjev Zavarovalnice Triglav ne presegajo 1,8 %.

| (118) | Pet od osmih članov nadzornega sveta Zavarovalnice Triglav, vključno s predsednikom in podpredsednikom, zastopa delničarje, ki jih tudi imenujejo. Kot je opisano v uvodni izjavi (14), sta večinska delničarja Zavarovalnice Triglav v 100-odstotni lasti države. Zato je načeloma država tista, ki imenuje navedenih pet članov nadzornega sveta in člani nadzornega sveta zastopajo državne interese. Komisija ugotavlja, da je na generalni skupščini Elana28. avgusta 2008 za dokapitalizacijo glasovala uprava Zavarovalnice Triglav, vendar je to storila pod pogojem, da nadzorni svet da soglasje k transakciji. Dejansko je nadzorni svet 4. septembra 2008 dal soglasje k dokapitalizaciji (31). |
| --- | --- |

(118)

Pet od osmih članov nadzornega sveta Zavarovalnice Triglav, vključno s predsednikom in podpredsednikom, zastopa delničarje, ki jih tudi imenujejo. Kot je opisano v uvodni izjavi (14), sta večinska delničarja Zavarovalnice Triglav v 100-odstotni lasti države. Zato je načeloma država tista, ki imenuje navedenih pet članov nadzornega sveta in člani nadzornega sveta zastopajo državne interese. Komisija ugotavlja, da je na generalni skupščini Elana28. avgusta 2008 za dokapitalizacijo glasovala uprava Zavarovalnice Triglav, vendar je to storila pod pogojem, da nadzorni svet da soglasje k transakciji. Dejansko je nadzorni svet 4. septembra 2008 dal soglasje k dokapitalizaciji (31).

| (119) | Glede na to, da sta dve tretjini delnic Zavarovalnice Triglav v posredni lasti Slovenije, se lahko predpostavi, da ima slednja nadzor nad podjetjem in da sredstva Zavarovalnice Triglav načeloma lahko štejejo za državna sredstva. |
| --- | --- |

(119)

Glede na to, da sta dve tretjini delnic Zavarovalnice Triglav v posredni lasti Slovenije, se lahko predpostavi, da ima slednja nadzor nad podjetjem in da sredstva Zavarovalnice Triglav načeloma lahko štejejo za državna sredstva.

| (120) | Upoštevati je treba dejstvo, da država imenuje večino članov nadzornega sveta Zavarovalnice Triglav, vključno s predsednikom in podpredsednikom, in da je nadzorni svet moral dati soglasje k dokapitalizaciji. |
| --- | --- |

(120)

Upoštevati je treba dejstvo, da država imenuje večino članov nadzornega sveta Zavarovalnice Triglav, vključno s predsednikom in podpredsednikom, in da je nadzorni svet moral dati soglasje k dokapitalizaciji.

| (121) | V povezavi z drugimi zgoraj obravnavanimi pomembnimi okoliščinami, ki jasno nakazujejo vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, se šteje, da je ukrep mogoče pripisati Sloveniji, |
| --- | --- |

(121)

V povezavi z drugimi zgoraj obravnavanimi pomembnimi okoliščinami, ki jasno nakazujejo vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, se šteje, da je ukrep mogoče pripisati Sloveniji,

Triglav Naložbe

| (122) | Podjetje Triglav Naložbe ni v neposredni lasti Slovenije. Komisija kljub temu ugotavlja, da ima Slovenija posredno v lasti večino delnic podjetja Triglav Naložbe. V času odobritve ukrepa je imela Zavarovalnica Triglav efektivno v lasti 80 % delnic podjetja Triglav Naložbe. Zavarovalnica Triglav pa je posredno v večinski lasti Slovenije (glej uvodno izjavo (14)). To pomeni, da ima Slovenija posredno v lasti več kot 51 % delnic podjetja Triglav Naložbe. Posamezni deleži drugih delničarjev ne presegajo 0,67 %. |
| --- | --- |

(122)

Podjetje Triglav Naložbe ni v neposredni lasti Slovenije. Komisija kljub temu ugotavlja, da ima Slovenija posredno v lasti večino delnic podjetja Triglav Naložbe. V času odobritve ukrepa je imela Zavarovalnica Triglav efektivno v lasti 80 % delnic podjetja Triglav Naložbe. Zavarovalnica Triglav pa je posredno v večinski lasti Slovenije (glej uvodno izjavo (14)). To pomeni, da ima Slovenija posredno v lasti več kot 51 % delnic podjetja Triglav Naložbe. Posamezni deleži drugih delničarjev ne presegajo 0,67 %.

| (123) | Tričlanski nadzorni svet zastopa interese delničarjev, ki jih tudi volijo. Glede na to, da je država posredno večinski delničar podjetja Triglav Naložbe, je treba upoštevati, da država lahko odloča, kdo je imenovan v nadzorni svet, da v njem zastopa interese Slovenije. Nadzorni svet podjetja Triglav Naložbe je moral dati soglasje k dokapitalizaciji Elana, kar je storil na svoji 7. izredni seji 3. septembra 2008 (32). |
| --- | --- |

(123)

Tričlanski nadzorni svet zastopa interese delničarjev, ki jih tudi volijo. Glede na to, da je država posredno večinski delničar podjetja Triglav Naložbe, je treba upoštevati, da država lahko odloča, kdo je imenovan v nadzorni svet, da v njem zastopa interese Slovenije. Nadzorni svet podjetja Triglav Naložbe je moral dati soglasje k dokapitalizaciji Elana, kar je storil na svoji 7. izredni seji 3. septembra 2008 (32).

| (124) | Glede na to, da je bilo podjetje Triglav Naložbe v posredni večinski lasti Slovenije, se lahko predpostavi, da je imela slednja nadzor nad podjetjem in da sredstva podjetja Triglav Naložbe načeloma lahko štejejo za državna sredstva. V nasprotju s stališčem Slovenije dejstvo, da sredstva za dokapitalizacijo izhajajo iz posojila, ne spremeni te ugotovitve, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (104). |
| --- | --- |

(124)

Glede na to, da je bilo podjetje Triglav Naložbe v posredni večinski lasti Slovenije, se lahko predpostavi, da je imela slednja nadzor nad podjetjem in da sredstva podjetja Triglav Naložbe načeloma lahko štejejo za državna sredstva. V nasprotju s stališčem Slovenije dejstvo, da sredstva za dokapitalizacijo izhajajo iz posojila, ne spremeni te ugotovitve, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (104).

| (125) | Ob upoštevanju, da država imenuje vse člane nadzornega sveta podjetja Triglav Naložbe in da je nadzorni svet moral dati soglasje k dokapitalizaciji, ter v povezavi z drugimi zgoraj obravnavanimi pomembnimi okoliščinami, ki jasno nakazujejo vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, se šteje, da je ukrep mogoče pripisati Sloveniji. |
| --- | --- |

(125)

Ob upoštevanju, da država imenuje vse člane nadzornega sveta podjetja Triglav Naložbe in da je nadzorni svet moral dati soglasje k dokapitalizaciji, ter v povezavi z drugimi zgoraj obravnavanimi pomembnimi okoliščinami, ki jasno nakazujejo vpletenost javnih organov v sprejetje ukrepa ali na težko verjetni neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, se šteje, da je ukrep mogoče pripisati Sloveniji.

Sklepna ugotovitev

| (126) | Že sestava nadzornih svetov Elanovih družbenikov in dejstvo, da so se nadzorni sveti morali strinjati z dokapitalizacijo leta 2008, nakazujeta, da je zadevni ukrep mogoče pripisati državi (33). |
| --- | --- |

(126)

Že sestava nadzornih svetov Elanovih družbenikov in dejstvo, da so se nadzorni sveti morali strinjati z dokapitalizacijo leta 2008, nakazujeta, da je zadevni ukrep mogoče pripisati državi (33).

| (127) | Poleg tega ima – kot je navedeno zgoraj – Komisija močne indice o tesni vpletenosti države v odločanje KAD, ki je bil v času dokapitalizacije Elanov daleč najpomembnejši družbenik s 57,61-odstotnim deležem kapitala, in DSU. Ti indici izhajajo iz poročila OECD, poročila podjetja [...], dokumentov, ki jih je objavila slovenska vlada, in medijskih poročil. |
| --- | --- |

(127)

Poleg tega ima – kot je navedeno zgoraj – Komisija močne indice o tesni vpletenosti države v odločanje KAD, ki je bil v času dokapitalizacije Elanov daleč najpomembnejši družbenik s 57,61-odstotnim deležem kapitala, in DSU. Ti indici izhajajo iz poročila OECD, poročila podjetja [...], dokumentov, ki jih je objavila slovenska vlada, in medijskih poročil.

| (128) | Poleg tega vzporedno ravnanje Elanovih petih družbenikov, ki so bili vsi pod nadzorom države, kaže na vpletenost države v odločanje družbenikov, saj se zdi malo verjetno, da bi se pet zasebnih in neodvisnih subjektov strinjalo o dokapitalizaciji podjetja v težavah istočasno in pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(128)

Poleg tega vzporedno ravnanje Elanovih petih družbenikov, ki so bili vsi pod nadzorom države, kaže na vpletenost države v odločanje družbenikov, saj se zdi malo verjetno, da bi se pet zasebnih in neodvisnih subjektov strinjalo o dokapitalizaciji podjetja v težavah istočasno in pod enakimi pogoji.

| (129) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je bil ukrep 2 izveden z državnimi sredstvi in ga je mogoče pripisati Sloveniji. |
| --- | --- |

(129)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je bil ukrep 2 izveden z državnimi sredstvi in ga je mogoče pripisati Sloveniji.

Selektivna prednost za upravičenca

| (130) | Da ukrep šteje za državno pomoč, mora biti specifičen ali selektiven, tako da daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga. |
| --- | --- |

(130)

Da ukrep šteje za državno pomoč, mora biti specifičen ali selektiven, tako da daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga.

| (131) | Za upravičenca dokapitalizacije iz leta 2008 je treba šteti celotno skupino Elan, in sicer zaradi enakih razlogov kot pri ukrepu 1 (glej uvodne izjave od (80) do (83)). V naslednji fazi je treba oceniti, ali ukrep daje prednost upravičencu. |
| --- | --- |

(131)

Za upravičenca dokapitalizacije iz leta 2008 je treba šteti celotno skupino Elan, in sicer zaradi enakih razlogov kot pri ukrepu 1 (glej uvodne izjave od (80) do (83)). V naslednji fazi je treba oceniti, ali ukrep daje prednost upravičencu.

| (132) | Če ukrep izpolnjuje zahteve načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, se obstoj prednosti lahko izključi. Kot je opisano zgoraj, bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev (glej uvodno izjavo (72)). |
| --- | --- |

(132)

Če ukrep izpolnjuje zahteve načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, se obstoj prednosti lahko izključi. Kot je opisano zgoraj, bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev (glej uvodno izjavo (72)).

| (133) | Komisija v zvezi s tem najprej ugotavlja, da je bil v času odobritve ukrepa 2 Elan podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje (glej uvodno izjavo (74)). Poleg tega Slovenija navaja, da je Elanu v začetku leta 2008 grozila plačilna nesposobnost in je imel likvidnostno vrzel v višini [12,6-15] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(133)

Komisija v zvezi s tem najprej ugotavlja, da je bil v času odobritve ukrepa 2 Elan podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje (glej uvodno izjavo (74)). Poleg tega Slovenija navaja, da je Elanu v začetku leta 2008 grozila plačilna nesposobnost in je imel likvidnostno vrzel v višini [12,6-15] milijonov EUR.

| (134) | Slovenija navaja, da so Elanovi družbeniki odločitev o dokapitalizaciji sprejeli na podlagi več dokumentov, ki so jih je sestavili Elan in zunanji svetovalci, kar dokazuje upravičenost odločitve. |
| --- | --- |

(134)

Slovenija navaja, da so Elanovi družbeniki odločitev o dokapitalizaciji sprejeli na podlagi več dokumentov, ki so jih je sestavili Elan in zunanji svetovalci, kar dokazuje upravičenost odločitve.

| (135) | Čeprav drži, da je Elan za skupino pripravil dolgoročni načrt 2008–2012, je treba upoštevati, da je načrt predvideval dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR kot podlago za dosego ustreznih donosov v prihodnosti in da po mnenju družbenikov ta dolgoročni načrt ni bil ustrezen za izvedbo dokapitalizacije v tolikšni višini. Sanacijski načrt iz avgusta 2008 je v glavnem temeljil na napovedih in ni zajemal informacij o načrtovani dokapitalizaciji. Tako dolgoročni načrt 2008–2012 kot sanacijski načrt je Elan sestavil sam, brez sodelovanja zunanjega svetovalca. Še en dokument, ki ga je Slovenija predložila v zvezi z drugo dokapitalizacijo, je bila hitra ocena vrednosti Elana, ki jo je julija 2008 pripravil KAD. Vendar ta dokument ne podpira argumenta Slovenije, da so Elanovi družbeniki ravnali kot skrbni vlagatelji, saj je julija 2008 ob upoštevanju morebitnih obveznosti vrednost Elanovega lastniškega kapitala po navedeni oceni znašala –[29,5-34] milijona EUR. Poleg tega hitra ocena kaže na možnost, da so projekcije v Elanovem dolgoročnem načrtu 2008–2012 glede na pretekle izkušnje močno preoptimistične, zaradi česar bi vrednost podjetja lahko bila še manjša. |
| --- | --- |

(135)

Čeprav drži, da je Elan za skupino pripravil dolgoročni načrt 2008–2012, je treba upoštevati, da je načrt predvideval dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR kot podlago za dosego ustreznih donosov v prihodnosti in da po mnenju družbenikov ta dolgoročni načrt ni bil ustrezen za izvedbo dokapitalizacije v tolikšni višini. Sanacijski načrt iz avgusta 2008 je v glavnem temeljil na napovedih in ni zajemal informacij o načrtovani dokapitalizaciji. Tako dolgoročni načrt 2008–2012 kot sanacijski načrt je Elan sestavil sam, brez sodelovanja zunanjega svetovalca. Še en dokument, ki ga je Slovenija predložila v zvezi z drugo dokapitalizacijo, je bila hitra ocena vrednosti Elana, ki jo je julija 2008 pripravil KAD. Vendar ta dokument ne podpira argumenta Slovenije, da so Elanovi družbeniki ravnali kot skrbni vlagatelji, saj je julija 2008 ob upoštevanju morebitnih obveznosti vrednost Elanovega lastniškega kapitala po navedeni oceni znašala –[29,5-34] milijona EUR. Poleg tega hitra ocena kaže na možnost, da so projekcije v Elanovem dolgoročnem načrtu 2008–2012 glede na pretekle izkušnje močno preoptimistične, zaradi česar bi vrednost podjetja lahko bila še manjša.

| (136) | Slovenija je predložila tudi oceno vrednosti Elana po metodi diskontiranih denarnih tokov. Po tej oceni, ki jo je junija 2008 pripravilo podjetje [...] d.o.o., naj bi bila tržna vrednost Elana na dan 31. decembra 2007 še pozitivna, in sicer naj bi znašala [35-40] milijonov EUR. Vendar pa se je, kot je opisano zgoraj (glej uvodne izjave od (70) do (74)), v letu 2008 Elanov položaj drastično poslabšal. Glede na tak razvoj dogodkov je treba šteti, da je bila zgoraj navedena ocena vrednosti podjetja 28. avgusta 2008, ko so Elanovi družbeniki odločali o dokapitalizaciji, zastarela, in ni zanesljiva kot dokaz, da so Elanovi družbeniki ravnali kot skrbni tržni vlagatelji, zlasti ne ob upoštevanju okoliščin v času druge dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(136)

Slovenija je predložila tudi oceno vrednosti Elana po metodi diskontiranih denarnih tokov. Po tej oceni, ki jo je junija 2008 pripravilo podjetje [...] d.o.o., naj bi bila tržna vrednost Elana na dan 31. decembra 2007 še pozitivna, in sicer naj bi znašala [35-40] milijonov EUR. Vendar pa se je, kot je opisano zgoraj (glej uvodne izjave od (70) do (74)), v letu 2008 Elanov položaj drastično poslabšal. Glede na tak razvoj dogodkov je treba šteti, da je bila zgoraj navedena ocena vrednosti podjetja 28. avgusta 2008, ko so Elanovi družbeniki odločali o dokapitalizaciji, zastarela, in ni zanesljiva kot dokaz, da so Elanovi družbeniki ravnali kot skrbni tržni vlagatelji, zlasti ne ob upoštevanju okoliščin v času druge dokapitalizacije.

| (137) | Kot je opisano v uvodni izjavi (32), so družbeniki dokapitalizacijo pogojili s predhodnim dogovorom z bankami o reprogramiranju Elanovih obstoječih posojil. Čeprav takšnega dogovora ni bilo mogoče doseči pred dokapitalizacijo, so jo Elanovi družbeniki izvedli, ker bi Elan sicer moral v stečaj. |
| --- | --- |

(137)

Kot je opisano v uvodni izjavi (32), so družbeniki dokapitalizacijo pogojili s predhodnim dogovorom z bankami o reprogramiranju Elanovih obstoječih posojil. Čeprav takšnega dogovora ni bilo mogoče doseči pred dokapitalizacijo, so jo Elanovi družbeniki izvedli, ker bi Elan sicer moral v stečaj.

| (138) | Če bi banke pristale na reprogramiranje posojil pred dokapitalizacijo, bi bil to znak, da so bile prepričane v Elanovo ponovno doseganje rentabilnosti. Vendar pa temu ni bilo tako. Nasprotno, ena od bank je celo zahtevala sklep sodišča o izvršbi za izterjavo Elanovih neporavnanih dolgov. Stališče banke se lahko šteje za znak, da trg ni verjel v Elanovo ponovno doseganje rentabilnosti. |
| --- | --- |

(138)

Če bi banke pristale na reprogramiranje posojil pred dokapitalizacijo, bi bil to znak, da so bile prepričane v Elanovo ponovno doseganje rentabilnosti. Vendar pa temu ni bilo tako. Nasprotno, ena od bank je celo zahtevala sklep sodišča o izvršbi za izterjavo Elanovih neporavnanih dolgov. Stališče banke se lahko šteje za znak, da trg ni verjel v Elanovo ponovno doseganje rentabilnosti.

| (139) | Poleg tega je treba upoštevati, da so družbeniki že v letu 2007 Elan dokapitalizirali z 10,225 milijona EUR, kar ni obrodilo uspeha. Pojasniti je treba, da kljub temu, da je dokapitalizacija iz leta 2007 temeljila na tako imenovanem strateškem razvojnem načrtu, na podlagi katerega je Elan sprva zaprosil za naložbe v višini 20,2 milijona EUR, dokapitalizacije iz leta 2008 v višini 10 milijonov EUR ni mogoče šteti za drugi obrok naložbe v skladu s prvotnim strateškim razvojnim načrtom. Dokapitalizacija iz leta 2008 je bila potrebna za preprečitev plačilne nesposobnosti s pokritjem likvidnostne vrzeli in utrpljenih izgub Elana – kapital ni bil posvečen namenom, določenim v strateškem razvojnem načrtu (glej uvodno izjavo (23)). |
| --- | --- |

(139)

Poleg tega je treba upoštevati, da so družbeniki že v letu 2007 Elan dokapitalizirali z 10,225 milijona EUR, kar ni obrodilo uspeha. Pojasniti je treba, da kljub temu, da je dokapitalizacija iz leta 2007 temeljila na tako imenovanem strateškem razvojnem načrtu, na podlagi katerega je Elan sprva zaprosil za naložbe v višini 20,2 milijona EUR, dokapitalizacije iz leta 2008 v višini 10 milijonov EUR ni mogoče šteti za drugi obrok naložbe v skladu s prvotnim strateškim razvojnim načrtom. Dokapitalizacija iz leta 2008 je bila potrebna za preprečitev plačilne nesposobnosti s pokritjem likvidnostne vrzeli in utrpljenih izgub Elana – kapital ni bil posvečen namenom, določenim v strateškem razvojnem načrtu (glej uvodno izjavo (23)).

| (140) | Komisija ugotavlja tudi, da so bili v času odobritve ukrepa vsi družbeniki v lasti države, kar pomeni, da pri dokapitalizaciji ni sodeloval noben zaseben družbenik. |
| --- | --- |

(140)

Komisija ugotavlja tudi, da so bili v času odobritve ukrepa vsi družbeniki v lasti države, kar pomeni, da pri dokapitalizaciji ni sodeloval noben zaseben družbenik.

| (141) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da ukrep 2 ni bil odobren v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu in je dal prednost podjetju Elan. |
| --- | --- |

(141)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da ukrep 2 ni bil odobren v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu in je dal prednost podjetju Elan.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (142) | Komisija ugotavlja, da je upravičenec dejaven na trgih, odprtih za konkurenco. Vsaka državna pomoč takemu podjetju lahko zagotovi prednost pred konkurenti, ki ne prejmejo pomoči. V nasprotju s stališčem Slovenije v tem okviru ni pomembno, ali so imeli Elanovi konkurenti večje tržne deleže kot Elan in ali so tudi ti konkurenti prejeli sredstva svojih družbenikov oziroma delničarjev. |
| --- | --- |

(142)

Komisija ugotavlja, da je upravičenec dejaven na trgih, odprtih za konkurenco. Vsaka državna pomoč takemu podjetju lahko zagotovi prednost pred konkurenti, ki ne prejmejo pomoči. V nasprotju s stališčem Slovenije v tem okviru ni pomembno, ali so imeli Elanovi konkurenti večje tržne deleže kot Elan in ali so tudi ti konkurenti prejeli sredstva svojih družbenikov oziroma delničarjev.

| (143) | Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj Unije, je treba konkurenco označiti kot izkrivljeno zaradi pomoči (34). Vsekakor države članice med seboj trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, torej blaga, ki ga proizvaja in trži upravičenec. |
| --- | --- |

(143)

Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj Unije, je treba konkurenco označiti kot izkrivljeno zaradi pomoči (34). Vsekakor države članice med seboj trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, torej blaga, ki ga proizvaja in trži upravičenec.

| (144) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da bi ukrep 2 lahko izkrivil konkurenco in da bi lahko prizadel trgovino. |
| --- | --- |

(144)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da bi ukrep 2 lahko izkrivil konkurenco in da bi lahko prizadel trgovino.

5.2.3   Sklepna ugotovitev glede obstoja državne pomoči

| (145) | Na podlagi zgoraj navedenih argumentov Komisija ugotavlja, da ukrep 2 vključuje državno pomoč podjetju Elan v smislu člena 107(1) PDEU. Slovenija ni spoštovala obveznosti zamrznitve ukrepov iz člena 180(3) PDEU. |
| --- | --- |

(145)

Na podlagi zgoraj navedenih argumentov Komisija ugotavlja, da ukrep 2 vključuje državno pomoč podjetju Elan v smislu člena 107(1) PDEU. Slovenija ni spoštovala obveznosti zamrznitve ukrepov iz člena 180(3) PDEU.

5.3   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (146) | Člen 107(2) in (3) PDEU določa izjeme od splošnega pravila, da je državna pomoč nezdružljiva z notranjim trgom, kot določa člen 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(146)

Člen 107(2) in (3) PDEU določa izjeme od splošnega pravila, da je državna pomoč nezdružljiva z notranjim trgom, kot določa člen 107(1) PDEU.

| (147) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da dokazno breme združljivosti pomoči z notranjim trgom na podlagi odstopanja od določb člena 107(1) PDEU, primarno nosi zadevna država članica, ki mora dokazati, da so pogoji za tako odstopanje izpolnjeni (35). |
| --- | --- |

(147)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da dokazno breme združljivosti pomoči z notranjim trgom na podlagi odstopanja od določb člena 107(1) PDEU, primarno nosi zadevna država članica, ki mora dokazati, da so pogoji za tako odstopanje izpolnjeni (35).

| (148) | Komisija ocenjuje združljivost ukrepa 2 z notranjim trgom na podlagi teh izjem. Glede na to, da je bil zadevni ukrep odobren podjetju v težavah (glej točko 5.1 zgoraj), Komisija najprej ocenjuje združljivost ukrepa v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Potem presodi, ali se ukrep lahko šteje za združljivega na kakršni koli drugi podlagi. |
| --- | --- |

(148)

Komisija ocenjuje združljivost ukrepa 2 z notranjim trgom na podlagi teh izjem. Glede na to, da je bil zadevni ukrep odobren podjetju v težavah (glej točko 5.1 zgoraj), Komisija najprej ocenjuje združljivost ukrepa v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Potem presodi, ali se ukrep lahko šteje za združljivega na kakršni koli drugi podlagi.

5.3.1   Smernice za reševanje in prestrukturiranje

| (149) | V skladu s točko 33 smernic za reševanje in prestrukturiranje so do odobritve pomoči za reševanje ali prestrukturiranje upravičena samo podjetja v težavah. Elan je upravičen do pomoči, saj se lahko šteje, da je bil v času druge dokapitalizacije podjetje v težavah (glej uvodno izjavo (74)). |
| --- | --- |

(149)

V skladu s točko 33 smernic za reševanje in prestrukturiranje so do odobritve pomoči za reševanje ali prestrukturiranje upravičena samo podjetja v težavah. Elan je upravičen do pomoči, saj se lahko šteje, da je bil v času druge dokapitalizacije podjetje v težavah (glej uvodno izjavo (74)).

| (150) | V skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje mora pomoč za reševanje izpolnjevati nekatere zahteve, ki pri zadevnem ukrepu niso izpolnjeni:






  (a) | ukrep ni bil odobren v obliki posojila ali poroštva za posojilo, temveč kot dokapitalizacija (točka 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje); |
| --- | --- | --- |

(150)

V skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje mora pomoč za reševanje izpolnjevati nekatere zahteve, ki pri zadevnem ukrepu niso izpolnjeni:

(a)

ukrep ni bil odobren v obliki posojila ali poroštva za posojilo, temveč kot dokapitalizacija (točka 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje);

| (b) | ukrep ni prenehal v obdobju največ šestih mesecev po izplačilu prvega obroka (točka 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje); |
| --- | --- |

(b)

ukrep ni prenehal v obdobju največ šestih mesecev po izplačilu prvega obroka (točka 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje);

| (c) | Slovenija ni najkasneje šest mesecev po prvi izvedbi ukrepa predložila načrta za prestrukturiranje ali načrta za likvidacijo ali dokazila, da je poroštvo prenehalo (točka 25(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(c)

Slovenija ni najkasneje šest mesecev po prvi izvedbi ukrepa predložila načrta za prestrukturiranje ali načrta za likvidacijo ali dokazila, da je poroštvo prenehalo (točka 25(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje).

| (151) | Zato se zadevna dokapitalizacija ne more šteti za pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(151)

Zato se zadevna dokapitalizacija ne more šteti za pomoč za reševanje.

| (152) | Ukrep prav tako ne izpolnjuje vseh zahtev za pomoč za prestrukturiranje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje, saj niso bili sprejeti izravnalni ukrepi, ki bi lahko izravnali škodljivi učinek pomoči na trgovinske pogoje. |
| --- | --- |

(152)

Ukrep prav tako ne izpolnjuje vseh zahtev za pomoč za prestrukturiranje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje, saj niso bili sprejeti izravnalni ukrepi, ki bi lahko izravnali škodljivi učinek pomoči na trgovinske pogoje.

| (153) | V skladu s točkami 38 do 42 smernic za reševanje in prestrukturiranje morajo prestrukturiranje spremljati izravnalni ukrepi, sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in zlasti z velikostjo in relativno pomembnostjo upravičenca na njegovem trgu. V točki 40 smernic je določeno, da je izravnalne ukrepe treba izvajati zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj. Slovenija trdi, da so imele nekatere odsvojitve, ki jih je Elan izvedel v letih 2009 in 2010, izravnalni učinek. |
| --- | --- |

(153)

V skladu s točkami 38 do 42 smernic za reševanje in prestrukturiranje morajo prestrukturiranje spremljati izravnalni ukrepi, sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in zlasti z velikostjo in relativno pomembnostjo upravičenca na njegovem trgu. V točki 40 smernic je določeno, da je izravnalne ukrepe treba izvajati zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj. Slovenija trdi, da so imele nekatere odsvojitve, ki jih je Elan izvedel v letih 2009 in 2010, izravnalni učinek.

| (154) | V zvezi z Elanovo zimsko divizijo Slovenija Elan opisuje kot „eno od zadnjih preostalih samostojnih blagovnih znamk zimske športne opreme“ in pravi, da je „le šibak konkurent bistveno večjim udeležencem na trgu“ (36). Vendar pa ta opredelitev ni skladna z opisom podjetja, kot ga navaja Elanov trenutni največji družbenik. PDP poudarja, da je Elan v letu 2010 prodal 448 000 parov smuči in 217 000 snežnih desk, da Elan proizvede 13 % vseh smuči na svetu in da je bil kot svetovna blagovna znamka na sedmem mestu, saj je tržni delež njegove blagovne znamke zajemal približno 8 % svetovnega trga. |
| --- | --- |

(154)

V zvezi z Elanovo zimsko divizijo Slovenija Elan opisuje kot „eno od zadnjih preostalih samostojnih blagovnih znamk zimske športne opreme“ in pravi, da je „le šibak konkurent bistveno večjim udeležencem na trgu“ (36). Vendar pa ta opredelitev ni skladna z opisom podjetja, kot ga navaja Elanov trenutni največji družbenik. PDP poudarja, da je Elan v letu 2010 prodal 448 000 parov smuči in 217 000 snežnih desk, da Elan proizvede 13 % vseh smuči na svetu in da je bil kot svetovna blagovna znamka na sedmem mestu, saj je tržni delež njegove blagovne znamke zajemal približno 8 % svetovnega trga.

| (155) | Slovenija ni ponudila nobene posebne opredelitve proizvodnega ali geografskega trga oziroma trgov, na katerih je dejavna Elanova zimska divizija. Kot je podrobneje opisano v nadaljevanju, je ob upoštevanju informacij, ki jih je predložila Slovenija, in ob upoštevanju pomislekov v zvezi z opredelitvijo trga, ki izhajajo iz prakse v primerih združitev (37), treba skleniti, da je Elan dejansko imel pomembne tržne deleže vsaj na nekaterih od zadevnih upoštevnih trgov. |
| --- | --- |

(155)

Slovenija ni ponudila nobene posebne opredelitve proizvodnega ali geografskega trga oziroma trgov, na katerih je dejavna Elanova zimska divizija. Kot je podrobneje opisano v nadaljevanju, je ob upoštevanju informacij, ki jih je predložila Slovenija, in ob upoštevanju pomislekov v zvezi z opredelitvijo trga, ki izhajajo iz prakse v primerih združitev (37), treba skleniti, da je Elan dejansko imel pomembne tržne deleže vsaj na nekaterih od zadevnih upoštevnih trgov.

| (156) | Komisija je preučila razpoložljive dokaze, vključno s strateškimi dokumenti, ki jih je sestavil sam Elan, da bi ocenila relativno pomembnost podjetja na trgih, na katerih je dejavno. Elan poleg dodatne opreme proizvaja zlasti alpske smuči in snežne deske. Po eni strani jih pod lastno blagovno znamko prodaja trgovcem na drobno (v nadaljnjem besedilu: maloprodajni trg), po drugi strani pa deluje kot tako imenovani proizvajalec originalne opreme ter smuči in snežne deske dobavlja drugim (konkurenčnim) proizvajalcem (v nadaljnjem besedilu: trg proizvajalcev originalne opreme, original equipment manufacturers – OEM). Opozoriti je treba, da je v zadevi št. COMP/M.3765 – AMER SALOMON Komisija decembra 2005 za potrebe zadevne odločbe med drugim upoštevala ločene proizvodne trge za različne vrste zimske športne opreme, vključno z ločenimi upoštevnimi proizvodnimi trgi za alpske smuči, snežne deske in za trg OEM za alpske smuči. Maloprodajni trgi za zimsko športno opremo so šteli za nacionalne, za trge OEM pa se je štelo, da obsegajo najmanj EGP (38). Podjetje je v svojem Razvojnem načrtu Elan Ski OEM 2006–2010 navedlo, da je imelo leta 2005 21-odstotni svetovni tržni delež proizvodnje smuči v okviru OEM, in pojasnilo: „[...]“ V Razvojnem načrtu Elan Sportartikel 2006–2010 je zapisano, da je Elan samega sebe štel za vodilnega proizvajalca snežnih desk na svetu s proizvodnjo 268 000 snežnih desk v letu 2005 (16-odstotni svetovni tržni delež). Velika večina te proizvodnje je bila del poslov OEM, 30 000 snežnih desk pa je bilo v letu 2005 prodanih pod Elanovo blagovno znamko. V zvezi s smučmi Elanove blagovne znamke je v Razvojnem načrtu za tržno in na blagovno znamko osredotočeno strategijo penetracije za Elanovo blagovno znamko 2006–2010 zabeležen 7,5-odstotni svetovni tržni delež, ki je Elan postavil na sedmo mesto po velikosti tržnega deleža. Vendar pa je v dokumentu navedeno prepričanje podjetja, da bi mu srednjeročno lahko uspel preboj med prvih pet blagovnih znamk [...]. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je preučila razpoložljive dokaze, vključno s strateškimi dokumenti, ki jih je sestavil sam Elan, da bi ocenila relativno pomembnost podjetja na trgih, na katerih je dejavno. Elan poleg dodatne opreme proizvaja zlasti alpske smuči in snežne deske. Po eni strani jih pod lastno blagovno znamko prodaja trgovcem na drobno (v nadaljnjem besedilu: maloprodajni trg), po drugi strani pa deluje kot tako imenovani proizvajalec originalne opreme ter smuči in snežne deske dobavlja drugim (konkurenčnim) proizvajalcem (v nadaljnjem besedilu: trg proizvajalcev originalne opreme, original equipment manufacturers – OEM). Opozoriti je treba, da je v zadevi št. COMP/M.3765 – AMER SALOMON Komisija decembra 2005 za potrebe zadevne odločbe med drugim upoštevala ločene proizvodne trge za različne vrste zimske športne opreme, vključno z ločenimi upoštevnimi proizvodnimi trgi za alpske smuči, snežne deske in za trg OEM za alpske smuči. Maloprodajni trgi za zimsko športno opremo so šteli za nacionalne, za trge OEM pa se je štelo, da obsegajo najmanj EGP (38). Podjetje je v svojem Razvojnem načrtu Elan Ski OEM 2006–2010 navedlo, da je imelo leta 2005 21-odstotni svetovni tržni delež proizvodnje smuči v okviru OEM, in pojasnilo: „[...]“ V Razvojnem načrtu Elan Sportartikel 2006–2010 je zapisano, da je Elan samega sebe štel za vodilnega proizvajalca snežnih desk na svetu s proizvodnjo 268 000 snežnih desk v letu 2005 (16-odstotni svetovni tržni delež). Velika večina te proizvodnje je bila del poslov OEM, 30 000 snežnih desk pa je bilo v letu 2005 prodanih pod Elanovo blagovno znamko. V zvezi s smučmi Elanove blagovne znamke je v Razvojnem načrtu za tržno in na blagovno znamko osredotočeno strategijo penetracije za Elanovo blagovno znamko 2006–2010 zabeležen 7,5-odstotni svetovni tržni delež, ki je Elan postavil na sedmo mesto po velikosti tržnega deleža. Vendar pa je v dokumentu navedeno prepričanje podjetja, da bi mu srednjeročno lahko uspel preboj med prvih pet blagovnih znamk [...].

| (157) | Glede na to, da zimska divizija Elanu prinaša daleč največji del prihodkov in da je, kot je opisano zgoraj, Elan imel močan položaj vsaj v nekaterih sektorjih za zimske športe, bi morali biti izravnalni ukrepi osredotočeni predvsem na to področje. Preučevanje elementov, ki jih je Slovenija navedla kot izravnalne ukrepe v zimski diviziji, je pokazalo, da je bila edina odsvojitev prodaja [17,5–20] % v skupnem podjetju za distribucijo, ki ga je imel Elan s partnerjem Dal Bello Sports (v nadaljnjem besedilu: Dal Bello) v ZDA. Odsvojitev je bila posledica prenehanja skupnega podjetja za trženje in distribucijo s podjetjem Dal Bello v Severni Ameriki. Elan trdi, da je prenehanje sodelovanja povzročilo zmanjšanje Elanove prodaje v Kanadi in ZDA, kar vidi kot „izravnalni učinek“. |
| --- | --- |

(157)

Glede na to, da zimska divizija Elanu prinaša daleč največji del prihodkov in da je, kot je opisano zgoraj, Elan imel močan položaj vsaj v nekaterih sektorjih za zimske športe, bi morali biti izravnalni ukrepi osredotočeni predvsem na to področje. Preučevanje elementov, ki jih je Slovenija navedla kot izravnalne ukrepe v zimski diviziji, je pokazalo, da je bila edina odsvojitev prodaja [17,5–20] % v skupnem podjetju za distribucijo, ki ga je imel Elan s partnerjem Dal Bello Sports (v nadaljnjem besedilu: Dal Bello) v ZDA. Odsvojitev je bila posledica prenehanja skupnega podjetja za trženje in distribucijo s podjetjem Dal Bello v Severni Ameriki. Elan trdi, da je prenehanje sodelovanja povzročilo zmanjšanje Elanove prodaje v Kanadi in ZDA, kar vidi kot „izravnalni učinek“.

| (158) | Najprej je treba opozoriti, da niti dolgoročni načrt 2008–2012 niti sanacijski načrt ne navajata prodaje deleža v Dal Bello, zato prodaje ni mogoče obravnavati kot „sestavnega dela prestrukturiranja“, kot je predvideno v točki 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Podrobnejša proučitev posla je pokazala, da je bilo sodelovanje na področju trženja in distribucije prekinjeno na pobudo podjetja Dal Bello. Slovenija je priznala, da „so Elanove težave v letu 2008 in Dal Bellovo iskanje zanesljivejšega dolgoročnega partnerja pripeljali do pogovorov o prenehanju sicer uspešnega sodelovanja. Rezultat teh pogovorov je bil dogovor o prenehanju skupnega podjetja z dne 14. decembra 2009 ...“ Glede na zgoraj navedeno Elanove odsvojitve že iz tega razloga ni mogoče šteti za izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(158)

Najprej je treba opozoriti, da niti dolgoročni načrt 2008–2012 niti sanacijski načrt ne navajata prodaje deleža v Dal Bello, zato prodaje ni mogoče obravnavati kot „sestavnega dela prestrukturiranja“, kot je predvideno v točki 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Podrobnejša proučitev posla je pokazala, da je bilo sodelovanje na področju trženja in distribucije prekinjeno na pobudo podjetja Dal Bello. Slovenija je priznala, da „so Elanove težave v letu 2008 in Dal Bellovo iskanje zanesljivejšega dolgoročnega partnerja pripeljali do pogovorov o prenehanju sicer uspešnega sodelovanja. Rezultat teh pogovorov je bil dogovor o prenehanju skupnega podjetja z dne 14. decembra 2009 ...“ Glede na zgoraj navedeno Elanove odsvojitve že iz tega razloga ni mogoče šteti za izravnalni ukrep.

| (159) | Poleg tega zmanjšanje prodaje, ki povzroči zmanjšanje tržnega deleža upravičenca, v drugih okoliščinah lahko šteje kot izravnalni ukrep, vendar pa Komisija ugotavlja, da se je v zadevnem primeru prodaja nanašala na maloprodajni trg, ki ga je Komisija prej štela za nacionalnega (39), in da se je prodaja Elanovih smuči v vsakem primeru zmanjšala samo na severnoameriškem trgu, ne pa tudi na evropskem trgu oziroma trgih, tako da ne more izravnati izkrivljanj, povzročenih v EGP. Poleg tega je bilo skupno podjetje dejavno na področju trženja in distribucije smuči, ne pa njihove proizvodnje. Elanova ključna dejavnost pa je proizvodnja smuči in snežnih desk. Samo odsvojitve na glavnem trgu upravičenca se lahko štejejo kot ustrezni izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(159)

Poleg tega zmanjšanje prodaje, ki povzroči zmanjšanje tržnega deleža upravičenca, v drugih okoliščinah lahko šteje kot izravnalni ukrep, vendar pa Komisija ugotavlja, da se je v zadevnem primeru prodaja nanašala na maloprodajni trg, ki ga je Komisija prej štela za nacionalnega (39), in da se je prodaja Elanovih smuči v vsakem primeru zmanjšala samo na severnoameriškem trgu, ne pa tudi na evropskem trgu oziroma trgih, tako da ne more izravnati izkrivljanj, povzročenih v EGP. Poleg tega je bilo skupno podjetje dejavno na področju trženja in distribucije smuči, ne pa njihove proizvodnje. Elanova ključna dejavnost pa je proizvodnja smuči in snežnih desk. Samo odsvojitve na glavnem trgu upravičenca se lahko štejejo kot ustrezni izravnalni ukrepi.

| (160) | Slovenija je poleg tega navedla, da se kot izravnalna ukrepa lahko štejeta tudi zmanjšanje števila zaposlenih v proizvodnji smuči in zmanjšanje naložb v trženje. |
| --- | --- |

(160)

Slovenija je poleg tega navedla, da se kot izravnalna ukrepa lahko štejeta tudi zmanjšanje števila zaposlenih v proizvodnji smuči in zmanjšanje naložb v trženje.

| (161) | Vendar pa je treba ta ukrepa razumeti kot preprosto racionalizacijo, namenjeno zmanjševanju stroškov in izboljševanju učinkovitosti, da bi ponovno dosegli finančno rentabilnost, na kar kažeta tudi Elanov dolgoročni načrt in njegov sanacijski načrt. Ukrepa nista bila sprejeta z namenom zmanjšati Elanovo prisotnost na trgu ali izravnati morebitna izkrivljanja konkurence, ki jih je povzročila pomoč, ki jo je prejel Elan. |
| --- | --- |

(161)

Vendar pa je treba ta ukrepa razumeti kot preprosto racionalizacijo, namenjeno zmanjševanju stroškov in izboljševanju učinkovitosti, da bi ponovno dosegli finančno rentabilnost, na kar kažeta tudi Elanov dolgoročni načrt in njegov sanacijski načrt. Ukrepa nista bila sprejeta z namenom zmanjšati Elanovo prisotnost na trgu ali izravnati morebitna izkrivljanja konkurence, ki jih je povzročila pomoč, ki jo je prejel Elan.

| (162) | Slovenija je navedla, da so imele v morskem sektorju izravnalni učinek naslednje odsvojitve: leta 2009 je Elan prodal dve podjetji, ki sta se ukvarjali z oddajanjem jaht v najem, tj. Elan Yachting d.o.o. in Elan Marine Charter d.o.o. Leta 2010 je bilo prodano podjetje na Hrvaškem Elan Brod d.o.o., ki se je ukvarjalo predvsem s proizvodnjo motornih plovil. Slovenija je zatrdila, da podjetja strukturno niso poslovala z izgubo, da so dejavnosti oddajanja v najem, ki sta jih opravljali podjetji Elan Yachting d.o.o. in Elan Marine Charter d.o.o., podpirale prodor Elanovih jaht na Elanove glavne trge in da je umik iz tržnega segmenta motornih plovil bistveno zmanjšal Elanovo prisotnost na trgu rekreativnih in športnih plovil. |
| --- | --- |

(162)

Slovenija je navedla, da so imele v morskem sektorju izravnalni učinek naslednje odsvojitve: leta 2009 je Elan prodal dve podjetji, ki sta se ukvarjali z oddajanjem jaht v najem, tj. Elan Yachting d.o.o. in Elan Marine Charter d.o.o. Leta 2010 je bilo prodano podjetje na Hrvaškem Elan Brod d.o.o., ki se je ukvarjalo predvsem s proizvodnjo motornih plovil. Slovenija je zatrdila, da podjetja strukturno niso poslovala z izgubo, da so dejavnosti oddajanja v najem, ki sta jih opravljali podjetji Elan Yachting d.o.o. in Elan Marine Charter d.o.o., podpirale prodor Elanovih jaht na Elanove glavne trge in da je umik iz tržnega segmenta motornih plovil bistveno zmanjšal Elanovo prisotnost na trgu rekreativnih in športnih plovil.

| (163) | Komisija opozarja, da bi se v skladu s točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje izravnalni ukrepi morali izvajati zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj. Odpis dolgov in opustitev deficitnih dejavnosti, ki bi ju bilo v vsakem primeru treba izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti z namenom ocenitve izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(163)

Komisija opozarja, da bi se v skladu s točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje izravnalni ukrepi morali izvajati zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj. Odpis dolgov in opustitev deficitnih dejavnosti, ki bi ju bilo v vsakem primeru treba izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti z namenom ocenitve izravnalnih ukrepov.

| (164) | Upoštevati je treba, da morska divizija ni glavna dejavnost Elana. Bistveno večji del prometa podjetje ustvari v svoji zimski diviziji. V skladu s finančno napovedjo za leto 2011 naj bi skupni prihodki morske divizije v letu 2011 znašali le [20-24] milijona EUR v primerjavi s [58-68] milijona EUR v športni diviziji. Poleg tega je zimska divizija prejela tudi večji delež (5,924 milijona EUR) dokapitalizacije Elana v skupni višini 10 milijonov EUR. Glede na točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje je dvomljivo, da bi odsvojitve v morski diviziji sploh lahko štele kot ustrezni izravnalni ukrepi, saj – tudi kot je podrobneje opisano v nadaljevanju – morska divizija ni dejavna na tistem trgu, kjer ima podjetje po prestrukturiranju najpomembnejši tržni položaj. |
| --- | --- |

(164)

Upoštevati je treba, da morska divizija ni glavna dejavnost Elana. Bistveno večji del prometa podjetje ustvari v svoji zimski diviziji. V skladu s finančno napovedjo za leto 2011 naj bi skupni prihodki morske divizije v letu 2011 znašali le [20-24] milijona EUR v primerjavi s [58-68] milijona EUR v športni diviziji. Poleg tega je zimska divizija prejela tudi večji delež (5,924 milijona EUR) dokapitalizacije Elana v skupni višini 10 milijonov EUR. Glede na točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje je dvomljivo, da bi odsvojitve v morski diviziji sploh lahko štele kot ustrezni izravnalni ukrepi, saj – tudi kot je podrobneje opisano v nadaljevanju – morska divizija ni dejavna na tistem trgu, kjer ima podjetje po prestrukturiranju najpomembnejši tržni položaj.

| (165) | Komisija je, da bi v celoti preučila argumente, ki jih je predstavila Slovenija, kljub temu preverila, v kolikšni meri bi Slovenija lahko zatrjevala, da so bili v morski diviziji sprejeti ustrezni izravnalni ukrepi. Pred prestrukturiranjem je Elanova maksimalna proizvodna zmogljivost znašala [280-330] jadrnic in [45-55] motornih plovil. Slovenija ni ponudila nobene posebne opredelitve proizvodnega ali geografskega trga oziroma trgov za morsko divizijo, v skladu s katero bi bilo mogoče meriti njeno relativno pomembnost. V svojih predloženih dokumentih piše o zmanjšanju Elanove prisotnosti na „trgu rekreativnih in športnih plovil“, hkrati pa se sklicuje na njegov umik iz „tržnega segmenta motornih plovil“. |
| --- | --- |

(165)

Komisija je, da bi v celoti preučila argumente, ki jih je predstavila Slovenija, kljub temu preverila, v kolikšni meri bi Slovenija lahko zatrjevala, da so bili v morski diviziji sprejeti ustrezni izravnalni ukrepi. Pred prestrukturiranjem je Elanova maksimalna proizvodna zmogljivost znašala [280-330] jadrnic in [45-55] motornih plovil. Slovenija ni ponudila nobene posebne opredelitve proizvodnega ali geografskega trga oziroma trgov za morsko divizijo, v skladu s katero bi bilo mogoče meriti njeno relativno pomembnost. V svojih predloženih dokumentih piše o zmanjšanju Elanove prisotnosti na „trgu rekreativnih in športnih plovil“, hkrati pa se sklicuje na njegov umik iz „tržnega segmenta motornih plovil“.

| (166) | Vendar pa analiza razpoložljivih dokumentov, ki obravnavajo konkurenčni položaj Elanove morske divizije, vključno s strateškimi dokumenti, ki jih je pripravil sam Elan, daje dodaten vpogled v relativno pomembnost podjetja na morskem trgu. V Razvojnem načrtu Elan Marine Division 2006–2010 je bilo navedeno, da je bil svetovni trg vseh novih plovil vreden okrog 25 milijard EUR ter da so približno 80 % te vrednosti pomenila motorna plovila, 20 % pa jadrnice, pri čemer naj bi enako razmerje veljalo tudi v Evropi. Elan je trg opisal kot „močno razdrobljen“ in tržni delež svojega programa jadrnic v EU ocenil na približno [0-5] %, delež svojega programa motornih plovil pa na manj kot 1 %. Razvojni načrt je kljub temu opozoril na obstoj različnih tržnih segmentov, na katerih so veljali različni konkurenčni pogoji, med drugim tudi vstopne ovire. Elanov dolgoročni načrt 2008–2012 iz junija 2008 je trg plovil razdelil po dolžini plovil in navedel, da je bila konkurenca največja v segmentu malih plovil (30 čevljev), medtem ko je Elan proizvajal in prodajal plovila srednje velikosti (dolžine 30 do 50 čevljev) ter nameraval [...] razviti nove modele [...]. Najjasneje je Elanov tržni delež v segmentu, v katerem je po lastni oceni konkurenčen, opredeljen v predstavitvi Elanovega trenutnega največjega družbenika PDP: „Elan je v letu 2010 v segmentu jadrnic dolžine od 32 do 60 čevljev (ki pomeni 20 % navtičnega trga) prodal 122 plovil in s tem dosegel 5,2-odstotni tržni delež“. Zdi se verjetno, da se pri razdelitvi trga za izhodišče uporabijo merila, kot sta vrsta pogona (jadra, motor) in velikost. Glede na to, da ni nasprotujočega mnenja, Komisija lahko za namene tega sklepa sprejme oceno PDP, da je imel Elan na razdrobljenem trgu jadrnic tržni delež, ki je bil večji od 5 %. |
| --- | --- |

(166)

Vendar pa analiza razpoložljivih dokumentov, ki obravnavajo konkurenčni položaj Elanove morske divizije, vključno s strateškimi dokumenti, ki jih je pripravil sam Elan, daje dodaten vpogled v relativno pomembnost podjetja na morskem trgu. V Razvojnem načrtu Elan Marine Division 2006–2010 je bilo navedeno, da je bil svetovni trg vseh novih plovil vreden okrog 25 milijard EUR ter da so približno 80 % te vrednosti pomenila motorna plovila, 20 % pa jadrnice, pri čemer naj bi enako razmerje veljalo tudi v Evropi. Elan je trg opisal kot „močno razdrobljen“ in tržni delež svojega programa jadrnic v EU ocenil na približno [0-5] %, delež svojega programa motornih plovil pa na manj kot 1 %. Razvojni načrt je kljub temu opozoril na obstoj različnih tržnih segmentov, na katerih so veljali različni konkurenčni pogoji, med drugim tudi vstopne ovire. Elanov dolgoročni načrt 2008–2012 iz junija 2008 je trg plovil razdelil po dolžini plovil in navedel, da je bila konkurenca največja v segmentu malih plovil (30 čevljev), medtem ko je Elan proizvajal in prodajal plovila srednje velikosti (dolžine 30 do 50 čevljev) ter nameraval [...] razviti nove modele [...]. Najjasneje je Elanov tržni delež v segmentu, v katerem je po lastni oceni konkurenčen, opredeljen v predstavitvi Elanovega trenutnega največjega družbenika PDP: „Elan je v letu 2010 v segmentu jadrnic dolžine od 32 do 60 čevljev (ki pomeni 20 % navtičnega trga) prodal 122 plovil in s tem dosegel 5,2-odstotni tržni delež“. Zdi se verjetno, da se pri razdelitvi trga za izhodišče uporabijo merila, kot sta vrsta pogona (jadra, motor) in velikost. Glede na to, da ni nasprotujočega mnenja, Komisija lahko za namene tega sklepa sprejme oceno PDP, da je imel Elan na razdrobljenem trgu jadrnic tržni delež, ki je bil večji od 5 %.

| (167) | Na podlagi zgoraj navedenega bi tudi v primeru, da bi za namen Komisijine ocene združljivosti lahko upoštevali Elanove odsvojitve v morski diviziji, izravnalni ukrepi znotraj morskega sektorja morali biti izvedeni na področju proizvodnje jadrnic, ki je bilo očitno glavna dejavnost Elanove morske divizije in kjer je podjetje imelo, kot je opisano zgoraj, nezanemarljiv delež trga, ki je bil po Elanovi besedah „močno razdrobljen“. Odsvojitev dejavnosti oddajanja plovil v najem, ki so kvečjemu posredno podpirale Elanovo prodajo jaht, in odsvojitev proizvodnje motornih plovil, to je sektorja, ki ga je Elan popolnoma zapustil s prodajo podjetja Elan Brod d.o.o., tako nista v skladu s točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Elan je začel proizvajati motorna plovila šele leta 2002 ter nameraval v tem sektorju izkoristiti ugled, ki ga je pridobil v sektorju jadrnic. Vendar pa je prodaja dosegla višek s 50 motornimi plovili v letih 2006 in 2007, nakar se je zmanjšala na [25-29] plovil v letu 2008 in le [7-9] plovil v letu 2009. |
| --- | --- |

(167)

Na podlagi zgoraj navedenega bi tudi v primeru, da bi za namen Komisijine ocene združljivosti lahko upoštevali Elanove odsvojitve v morski diviziji, izravnalni ukrepi znotraj morskega sektorja morali biti izvedeni na področju proizvodnje jadrnic, ki je bilo očitno glavna dejavnost Elanove morske divizije in kjer je podjetje imelo, kot je opisano zgoraj, nezanemarljiv delež trga, ki je bil po Elanovi besedah „močno razdrobljen“. Odsvojitev dejavnosti oddajanja plovil v najem, ki so kvečjemu posredno podpirale Elanovo prodajo jaht, in odsvojitev proizvodnje motornih plovil, to je sektorja, ki ga je Elan popolnoma zapustil s prodajo podjetja Elan Brod d.o.o., tako nista v skladu s točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Elan je začel proizvajati motorna plovila šele leta 2002 ter nameraval v tem sektorju izkoristiti ugled, ki ga je pridobil v sektorju jadrnic. Vendar pa je prodaja dosegla višek s 50 motornimi plovili v letih 2006 in 2007, nakar se je zmanjšala na [25-29] plovil v letu 2008 in le [7-9] plovil v letu 2009.

| (168) | Tudi v predloženih dokumentih Slovenije je poudarjeno dejstvo, da odsvojene dejavnosti po mnenju Elanovih družbenikov in bank niso bile ključne (40). Poudariti je treba tudi, da namen prodaje Elanovih hčerinskih podjetij ni bil izravnati morebitna izkrivljanja konkurence. Vsa tri hčerinska podjetja so v času prodaje in v letih pred njo poslovala z izgubo. Slovenija je obvestila Komisijo, da je bil skupni (združeni) neto rezultat podjetij Elan Yachting d.o.o. in Elan Marine Charter d.o.o. –157 000 EUR v letu 2007, –100 000 EUR v letu 2008 in –57 000 EUR v letu 2009. Poleg tega je Elan Brod d.o.o. v celotnem obdobju posloval z izgubo, in sicer –58 000 EUR v letu 2006, –436 000 EUR v letu 2007, –1 milijon EUR v letu 2008 in –1,5 milijona EUR v letu 2009. Glede na te zneske se zdi izjava Slovenije, da zadevna podjetja strukturno niso poslovala z izgubo, sama sebi v namen. Kot je navedeno zgoraj, v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje odpis dolgov in opustitev deficitnih dejavnosti, ki bi ju bilo v vsakem primeru treba izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti z namenom ocenitve izravnalnih ukrepov. Velike izgube, ki so jih zabeležile vsa tri prodana hčerinska podjetja v morski diviziji, in nenehno izrazito slabšanje poslovanja v podjetju Elan Brod d.o.o. pa kažejo, da so bile odsvojitve v vsakem primeru potrebne za obnovitev sposobnosti podjetja za preživetje in jih tudi iz tega razloga ni mogoče šteti kot izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(168)

Tudi v predloženih dokumentih Slovenije je poudarjeno dejstvo, da odsvojene dejavnosti po mnenju Elanovih družbenikov in bank niso bile ključne (40). Poudariti je treba tudi, da namen prodaje Elanovih hčerinskih podjetij ni bil izravnati morebitna izkrivljanja konkurence. Vsa tri hčerinska podjetja so v času prodaje in v letih pred njo poslovala z izgubo. Slovenija je obvestila Komisijo, da je bil skupni (združeni) neto rezultat podjetij Elan Yachting d.o.o. in Elan Marine Charter d.o.o. –157 000 EUR v letu 2007, –100 000 EUR v letu 2008 in –57 000 EUR v letu 2009. Poleg tega je Elan Brod d.o.o. v celotnem obdobju posloval z izgubo, in sicer –58 000 EUR v letu 2006, –436 000 EUR v letu 2007, –1 milijon EUR v letu 2008 in –1,5 milijona EUR v letu 2009. Glede na te zneske se zdi izjava Slovenije, da zadevna podjetja strukturno niso poslovala z izgubo, sama sebi v namen. Kot je navedeno zgoraj, v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje odpis dolgov in opustitev deficitnih dejavnosti, ki bi ju bilo v vsakem primeru treba izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti z namenom ocenitve izravnalnih ukrepov. Velike izgube, ki so jih zabeležile vsa tri prodana hčerinska podjetja v morski diviziji, in nenehno izrazito slabšanje poslovanja v podjetju Elan Brod d.o.o. pa kažejo, da so bile odsvojitve v vsakem primeru potrebne za obnovitev sposobnosti podjetja za preživetje in jih tudi iz tega razloga ni mogoče šteti kot izravnalne ukrepe.

| (169) | Komisija zato ugotavlja, da Elanovih odsvojitev ter zmanjšanja števila zaposlenih in odhodkov za trženje ni mogoče šteti za izravnalne ukrepe. Glede na to, da ni bil sprejet noben ustrezen izravnalni ukrep, mora Komisija tudi ob upoštevanju točke 56 smernic za reševanje in prestrukturiranje, ki določa, da so lahko na območjih, ki prejemajo podporo, pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov, skleniti, da niso bile izpolnjene zahteve smernic za reševanje in prestrukturiranje v zvezi z nujnostjo izvedbe ustreznih izravnalnih ukrepov. Zahteve za združljivost pomoči za prestrukturiranje iz smernic so kumulativne, zato za izključitev uporabe smernic zadošča že neizpolnitev ene od zahtev. Komisija zato ne ocenjuje morebitnega izpolnjevanja drugih zahtev. Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ukrepa 2 ni mogoče šteti za združljivega v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(169)

Komisija zato ugotavlja, da Elanovih odsvojitev ter zmanjšanja števila zaposlenih in odhodkov za trženje ni mogoče šteti za izravnalne ukrepe. Glede na to, da ni bil sprejet noben ustrezen izravnalni ukrep, mora Komisija tudi ob upoštevanju točke 56 smernic za reševanje in prestrukturiranje, ki določa, da so lahko na območjih, ki prejemajo podporo, pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov, skleniti, da niso bile izpolnjene zahteve smernic za reševanje in prestrukturiranje v zvezi z nujnostjo izvedbe ustreznih izravnalnih ukrepov. Zahteve za združljivost pomoči za prestrukturiranje iz smernic so kumulativne, zato za izključitev uporabe smernic zadošča že neizpolnitev ene od zahtev. Komisija zato ne ocenjuje morebitnega izpolnjevanja drugih zahtev. Glede na zgoraj navedeno se sklene, da ukrepa 2 ni mogoče šteti za združljivega v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje.

5.3.2   Združljivost na drugi podlagi

| (170) | Izjeme iz člena 107(2) PDEU se v tej zadevi ne uporabljajo, ker zadevni ukrep nima socialnega značaja, ni bil dodeljen posameznim potrošnikom, ni bil namenjen povrnitvi škode zaradi naravnih nesreč ali izjemnih dogodkov in ni bil dodeljen gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije, ki jih je prizadela delitev te države. |
| --- | --- |

(170)

Izjeme iz člena 107(2) PDEU se v tej zadevi ne uporabljajo, ker zadevni ukrep nima socialnega značaja, ni bil dodeljen posameznim potrošnikom, ni bil namenjen povrnitvi škode zaradi naravnih nesreč ali izjemnih dogodkov in ni bil dodeljen gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije, ki jih je prizadela delitev te države.

| (171) | Nadaljnje izjeme so določene v členu 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(171)

Nadaljnje izjeme so določene v členu 107(3) PDEU.

| (172) | Člen 107(3)(a) PDEU določa, da se „pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika,“ lahko šteje za združljivo z notranjim trgom. Elan je v regiji, ki je upravičena do pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU (41). Združljivost državne pomoči na območjih, ki prejemajo pomoč, je urejena s smernicami o regionalni pomoči (42). V skladu s smernicami o regionalni pomoči je lahko državna pomoč načeloma dodeljena samo podjetjem, ki niso v težavah. Elan pa je bil v času odobritve ukrepa v težavah (glej uvodno izjavo (74)). Ukrepa 2 zato ni mogoče šteti za združljivo regionalno pomoč. |
| --- | --- |

(172)

Člen 107(3)(a) PDEU določa, da se „pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika,“ lahko šteje za združljivo z notranjim trgom. Elan je v regiji, ki je upravičena do pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU (41). Združljivost državne pomoči na območjih, ki prejemajo pomoč, je urejena s smernicami o regionalni pomoči (42). V skladu s smernicami o regionalni pomoči je lahko državna pomoč načeloma dodeljena samo podjetjem, ki niso v težavah. Elan pa je bil v času odobritve ukrepa v težavah (glej uvodno izjavo (74)). Ukrepa 2 zato ni mogoče šteti za združljivo regionalno pomoč.

| (173) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da pomoč ni upravičena do izjeme, določene v členu 107(3)(a) PDEU. |
| --- | --- |

(173)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da pomoč ni upravičena do izjeme, določene v členu 107(3)(a) PDEU.

| (174) | Člen 107(3)(b) PDEU določa, da se „pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“ lahko šteje za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(174)

Člen 107(3)(b) PDEU določa, da se „pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“ lahko šteje za združljivo z notranjim trgom.

| (175) | Komisija ugotavlja, da zadevna pomoč ni bila zasnovana za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa. Komisija tudi ni odkrila nobenega dokaza, da je bila zasnovana za odpravljanje resne motnje v slovenskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(175)

Komisija ugotavlja, da zadevna pomoč ni bila zasnovana za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa. Komisija tudi ni odkrila nobenega dokaza, da je bila zasnovana za odpravljanje resne motnje v slovenskem gospodarstvu.

| (176) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da pomoč ni upravičena do izjeme iz člena 107(3)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(176)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da pomoč ni upravičena do izjeme iz člena 107(3)(b) PDEU.

| (177) | Člen 107(3)(d) PDEU določa, da se pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine lahko šteje za združljivo s PDEU, kadar taka pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. Jasno je, da se ta člen v tej zadevi ne uporablja. |
| --- | --- |

(177)

Člen 107(3)(d) PDEU določa, da se pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine lahko šteje za združljivo s PDEU, kadar taka pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. Jasno je, da se ta člen v tej zadevi ne uporablja.

| (178) | Člen 107(3)(c) PDEU določa, da se lahko odobri državna pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija je pripravila več smernic in sporočil, ki pojasnjujejo, kako bo uporabljala izjemo, ki jo vsebuje ta člen. Glede na to, da je bil zadevni ukrepa izveden v korist podjetja v težavah, je Komisija ocenila le njegovo združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Za zadevni ukrep se ne uporabljajo nobene druge smernice ali sporočila. |
| --- | --- |

(178)

Člen 107(3)(c) PDEU določa, da se lahko odobri državna pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija je pripravila več smernic in sporočil, ki pojasnjujejo, kako bo uporabljala izjemo, ki jo vsebuje ta člen. Glede na to, da je bil zadevni ukrepa izveden v korist podjetja v težavah, je Komisija ocenila le njegovo združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Za zadevni ukrep se ne uporabljajo nobene druge smernice ali sporočila.

| (179) | Ocenjevana pomoč je torej nezdružljiva državna pomoč. |
| --- | --- |

(179)

Ocenjevana pomoč je torej nezdružljiva državna pomoč.

6.   IZTERJAVA

| (180) | V skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (43), za katero je Komisija ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno zagovarja stališče, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da je nezdružljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (44). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik povrne znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (45). |
| --- | --- |

(180)

V skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (43), za katero je Komisija ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno zagovarja stališče, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da je nezdružljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (44). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik povrne znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (45).

| (181) | V skladu s sodno prakso je v členu 14 postopkovne uredbe določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč.“ |
| --- | --- |

(181)

V skladu s sodno prakso je v členu 14 postopkovne uredbe določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč.“

| (182) | Ker je treba zadevni ukrep obravnavati kot nezakonito in nezdružljivo pomoč, je treba pomoč izterjati, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Izterjava zato velja za obdobje od trenutka, ko je nastopila ugodnost za upravičenca, torej od takrat, ko je bila pomoč dana na voljo upravičencu, do dejanske izterjave in za to obdobje se zaračunajo tudi obresti. |
| --- | --- |

(182)

Ker je treba zadevni ukrep obravnavati kot nezakonito in nezdružljivo pomoč, je treba pomoč izterjati, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Izterjava zato velja za obdobje od trenutka, ko je nastopila ugodnost za upravičenca, torej od takrat, ko je bila pomoč dana na voljo upravičencu, do dejanske izterjave in za to obdobje se zaračunajo tudi obresti.

| (183) | Znesek dokapitalizacije iz leta 2008 je treba v celoti izterjati, ker je sklepe vseh petih subjektov, ki so pri njej sodelovali, mogoče pripisati državi. Skupni znesek dokapitalizacije je znašal 10 milijonov EUR, od tega 5,924 milijona EUR za Elan Winter sport in 4,076 milijona EUR za Elan Marine. Ti podjetji sta bili junija 2010 združeni s svojim matičnim podjetjem Elanom. Obresti je treba zaračunati od datuma, ko je bil kapital dejansko dan na razpolago upravičencu, to je od 8. septembra 2008. |
| --- | --- |

(183)

Znesek dokapitalizacije iz leta 2008 je treba v celoti izterjati, ker je sklepe vseh petih subjektov, ki so pri njej sodelovali, mogoče pripisati državi. Skupni znesek dokapitalizacije je znašal 10 milijonov EUR, od tega 5,924 milijona EUR za Elan Winter sport in 4,076 milijona EUR za Elan Marine. Ti podjetji sta bili junija 2010 združeni s svojim matičnim podjetjem Elanom. Obresti je treba zaračunati od datuma, ko je bil kapital dejansko dan na razpolago upravičencu, to je od 8. septembra 2008.

7.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (184) | Dokapitalizacija v korist Elana, o kateri je bilo odločeno januarja 2007 (ukrep 1), ne vključuje državne pomoči, ker je bila odločitev družbenikov v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(184)

Dokapitalizacija v korist Elana, o kateri je bilo odločeno januarja 2007 (ukrep 1), ne vključuje državne pomoči, ker je bila odločitev družbenikov v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (185) | Dokapitalizacija v korist Elana, o kateri je bilo odločeno avgusta 2008 (ukrep 2), vključuje državno pomoč. Ta državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom. Ta državna pomoč tudi ne izpolnjuje zahtev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. Prav tako se ne more uporabiti nobena od določb člena 107(2) in (3) PDEU. Zato mora Elan znesek dokapitalizacije v višini 10 milijonov EUR vrniti, skupaj z obrestmi – |
| --- | --- |

(185)

Dokapitalizacija v korist Elana, o kateri je bilo odločeno avgusta 2008 (ukrep 2), vključuje državno pomoč. Ta državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom. Ta državna pomoč tudi ne izpolnjuje zahtev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. Prav tako se ne more uporabiti nobena od določb člena 107(2) in (3) PDEU. Zato mora Elan znesek dokapitalizacije v višini 10 milijonov EUR vrniti, skupaj z obrestmi –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dokapitalizacija iz januarja 2007 ne pomeni pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ukrep državne pomoči v korist Elana v obliki dokapitalizacije v višini 10 milijonov EUR v letu 2008 je Slovenija izvršila nezakonito, v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, in je nezdružljiv z notranjim trgom.

Člen 3

1.   Slovenija od upravičenca, tj. podjetja Elan, izterja pomoč iz člena 2.

2.   Za znesek, ki ga je treba izterjati, se od datuma, ko je bil dan na razpolago upravičencu (8. septembra 2008), do datuma dejanske izterjave zaračunavajo obresti.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s Poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 749/2004 (46).

4.   Slovenija z dnem sprejetja tega sklepa prekliče vsa še neporavnana plačila pomoči iz člena 2.

Člen 4

1.   Izterjava pomoči iz člena 2 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Slovenija zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.

Člen 5

1.   Slovenija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora upravičenec vrniti; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora upravičenec vrniti;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Slovenija Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvršitev tega sklepa, do dokončne izterjave pomoči iz člena 2. Slovenija na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obresti, ki so bili od upravičenca že izterjani.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Republiko Slovenijo.

V Bruslju, 19. septembra 2012

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 223, 18.8.2010, str. 8.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (UL C 54, 4.3.2006, str. 13).

3

(4)  „Strukturne prilagoditve v letih 2010 in 2011“, Vlada Republike Slovenije, oktober 2009, str. 12, http://www.arhiv.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/Novinarska_konferenca_strukturne_prilagoditve/NK_strukturne_prilagoditve_gradivo_1okt2009_CISTOPIS.doc.

4

(5)  Decembra 2009 je imel PDP deleže v 10 slovenskih podjetjih, ki so bili prej v lasti KAD, SOD in DSU; glej: „Kdo smo“ – predstavitev PDP v powerpointu, ki so jo predložili slovenski organi.

5

PDP

KAD, SOD

DSU

PDP

(6)  http://www.kd-group.com/index.php

6

(7)  Zaupne informacije

7

(8)  Dokument, ki ga je sestavila uprava Elana, z dne 30. maja 2006 o dokapitalizaciji podjetij v Elanu.

8

Elana

Elanu

(9)  Pismo uprave Elana podjetju KAD z dne 30. novembra 2006.

9

Elana

KAD

(10)  Glej točko 2.2 v zapisniku 134. seje nadzornega sveta KAD z dne 4. julija 2008.

10

KAD

(11)  Sodba z dne 16. maja 2002 v zadevi Francija proti Komisiji (Stardust Marine) (C-482/99, Recueil, str. I-4397).

11

Francija proti Komisiji (Stardust Marine)

(12)  [...]

12

(13)  Pripravila ga je odvetniška pisarna Jadek & Pensa, www.jadek-pensa.si, in sicer 16. aprila 2012.

13

(14)  Uradni list Republike Slovenije, št. 83/2001, s spremembami.

14

(15)  Glej sodbo Sodišča z dne 14. novembra 1984Intermills proti Komisiji (C-323/82, Recueil, str. 3809, točka 11 in naslednje).

15

Intermills proti Komisiji

(16)  Sodba z dne 6. marca 2003 v zadevi WestLB proti Komisiji (T-228/99, Recueil, str. II-435).

16

WestLB proti Komisiji

(17)  Sodba z dne 16. maja 2002 v zadevi Francija proti Komisiji (Stardust Marine) (C-482/99, Recueil, str. I-4397).

17

Francija proti Komisiji (Stardust Marine)

(18)  Sodba z dne 16. maja 2002 v zadevi Francija proti Komisiji (Stardust Marine) (C-482/99, Recueil, str. I-4397, točke 50 do 59).

18

Francija proti Komisiji (Stardust Marine)

(19)  Pregled OECD: Corporate Governance in Slovenia, z dne 28. marca 2011, str. 9, http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html.

19

(20)  „Gerüchten zufolge will die Regierung für Verluste nach dem schlechten Winter Elan eine Finanzspritze von EUR 5,7 Mio Euro zukommen lassen.“ Sport Artikel Zeitung „SAZsport“ z dne 9. junija 2008: „Zweiter Abgang an der Spitze“.

20

(21)  http://24ur.com/novice/gospodarstvo/kriticne-razmere-v-elanu_comment_p1_a19.html?&page=1&p_all_items=19

21

(22)  [...], A Valuation of the Skimar Group, z dne 22. decembra 2006, str. 28.

22

(23)  Glej zapisnik sestanka: „[...] soglaša, da uprava opravi vsa potrebna dejanja za zaščito oziroma maksimiranje vrednosti naložbe Kapitalske družbe, d.d. v družbo Skimar, d.o.o., vključno z dokapitalizacijo družbe, sorazmerno z lastniškim deležem Kapitalske družbe, d.d. in Prvega pokojninskega sklada RS, ki znaša skupaj znaša 57,606 % v maksimalni višini 5 761 000,00 EUR.“

23

(24)  V sklepnih predlogih v zadevi Italija proti Komisiji (sodba z dne 19. maja 1999, C-6/97, Recueil, str. I-2981) je generalni pravobranilec v točki (22) trdil, da „odločilno merilo ni ne oblika intervencije, ne njena pravna narava, ne njen namen, temveč njen rezultat. Kakršna koli intervencija, ki daje gospodarsko prednost in jo spremlja sorazmerno zmanjšanje državnih sredstev [...], je načeloma državna pomoč v smislu člena [107] Pogodbe.“

24

Italija proti Komisiji

(25)  Pregled OECD: Corporate Governance in Slovenia, z dne 28. marca 2011, str. 9, http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html.

25

(26)  „Strukturne prilagoditve v letih 2010 in 2011“, Vlada Republike Slovenije, oktober 2009, str. 12, http://www.arhiv.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/Novinarska_konferenca_strukturne_prilagoditve/NK_strukturne_prilagoditve_gradivo_1okt2009_CISTOPIS.doc.

26

(27)  „Strukturne prilagoditve v letih 2010 in 2011“, Vlada Republike Slovenije, oktober 2009, str. 13, http://www.arhiv.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/Novinarska_konferenca_strukturne_prilagoditve/NK_strukturne_prilagoditve_gradivo_1okt2009_CISTOPIS.doc.

27

(28)  Glej opombo 22.

28

(29)  Glej zapisnik seje dne 8. septembra 2008: [...]

29

(30)  [...], A Valuation of the Skimar Group, z dne 22. decembra 2006, str. 28.

30

(31)  Glej zapisnik seje z dne 4. septembra 2008: „Nadzorni svet soglaša s sodelovanjem Zavarovalnice Triglav, d.d., pri povečanju osnovnega kapitala družbe Skimar, d.o.o., v višini največ 1 200 000,00 EUR [...]“.

31

(32)  Glej zapisnik tega sestanka: „Nadzorni svet se je seznanil s poročilom o naložbi v Skimar d.o.o. in sklepih zadnje skupščine 28. 8. 2008 in podpira upravo pri aktivnem sodelovanju pri sanaciji podjetja in v tem smislu tudi potrebni dokapitalizaciji v skupni višini 10 mio. v sorazmernih deležih [...].“

32

(33)  Odločba Komisije 2008/948/ES z dne 23. julija 2008 o ukrepih Nemčije v korist družbe DHL in letališča Leipzig Halle C 48/06 (prej N 227/06) (UL L 326, 23.12.2008, str. 1), uvodne izjave (184)–(186), (226), (227); Sklep Komisije z dne 17. junija 2008 o letališču Frankfurt-Hahn – morebitna državna pomoč letališču in pogodba s podjetjem Ryanair, C 29/2008 (UL C 12, 17.1.2009, str. 6), uvodne izjave (212)–(218).

33

(34)  Glej zlasti sodbo z dne 17. septembra 1980 v zadevi Philip Morris proti Komisiji (C-730/79, Recueil, str. 2671, točka 11), sodbo z dne 22. novembra 2001 v zadevi Ferring (C-53/00, Recueil, str. I-9067, točka 21) in sodbo z dne 29. aprila 2004 v zadevi Italija proti Komisiji (C-372/97, Recueil, str. I-3679, točka 44).

34

Philip Morris proti Komisiji

Ferring

Italija proti Komisiji

(35)  Na primer sodba z dne 12. septembra 2007 v zadevi Olympiaki Aeroporia Ypiresies proti Komisiji (T-68/03, ZOdl., str. II-2911, točke 34 do 37).

35

Olympiaki Aeroporia Ypiresies proti Komisiji

(36)  Dopis odvetniške pisarne Jadek & Pensa v imenu Elana z dne 2. decembra 2012.

36

Elana

(37)  Glej zadevo št. COMP/M.3765 – AMER SALOMON, http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/decisions/m3765_20051012_20212_en.pdf.

37

(38)  Glej opombo 36.

38

(39)  Glej opombo 36.

39

(40)  Glej predložene dokumente Slovenije z dne 10. oktobra 2011, v katerih je dopis KAD o prodaji podjetij v morski diviziji, ki štejejo kot „neključne dejavnosti“, oziroma dopis odvetniške pisarne Jadek & Pensa, ki zastopa Elan, z dne 26. aprila 2012, ki pojasnjuje, da so banke zahtevale prodajo neključnih sredstev na Hrvaškem kot pogoj za sklenitev sporazumov o refinanciranju.

40

KAD

Elan

(41)  Karta regionalnih pomoči za Slovenijo, ki jo je Komisija odobrila dne 13. septembra 2006 in je objavljena v UL C 256, 24.10.2006, str. 6.

41

(42)  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

42

(43)  Sodba z dne 12. julija 1973 v zadevi Komisija proti Nemčiji (C-70/72, Recueil, str. 813, točka 13).

43

Komisija proti Nemčiji

(44)  Sodba z dne 14. septembra 1994 v združenih zadevah Španija proti Komisiji (C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Recueil, str. I-4103, točka 75).

44

Španija proti Komisiji

(45)  Sodba z dne 17. junija 1999 v zadevi Belgija proti Komisiji (C-75/97, Recueil, str. I-3671, točki 64 in 65).

45

Belgija proti Komisiji

(46)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

46

---

| 15.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/29

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 20. marca 2013

o državni pomoči SA.23420 (11/C, ex NN40/10), ki jo je Belgija odobrila podjetju SA Ducroire/Delcredere NV

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1497)

(Besedilo v francoskem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/274/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima členoma (2),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | [Pritožnik] (3) je 5. junija 2007 vložil pritožbo pri Evropski komisiji glede začetnega kapitala v višini 150 milijonov EUR, ki ga je družba SA Ducroire/Delcredere NV (v nadaljnjem besedilu: družba Ducroire/Delcredere) ob ustanovitvi septembra 2004 prejela od agencije Office National du Ducroire (v nadaljnjem besedilu: družba ONDD). |
| --- | --- |

(1)

[Pritožnik] (3) je 5. junija 2007 vložil pritožbo pri Evropski komisiji glede začetnega kapitala v višini 150 milijonov EUR, ki ga je družba SA Ducroire/Delcredere NV (v nadaljnjem besedilu: družba Ducroire/Delcredere) ob ustanovitvi septembra 2004 prejela od agencije Office National du Ducroire (v nadaljnjem besedilu: družba ONDD).

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 7. decembra 2007 belgijskim organom zastavila podrobna vprašanja. Komisija je odgovore na ta vprašanja skupaj s številnimi dokumenti in poslovnim načrtom prejela 12. februarja 2008. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 7. decembra 2007 belgijskim organom zastavila podrobna vprašanja. Komisija je odgovore na ta vprašanja skupaj s številnimi dokumenti in poslovnim načrtom prejela 12. februarja 2008.

| (3) | Komisija se je s pritožnikom sestala 9. septembra 2008. |
| --- | --- |

(3)

Komisija se je s pritožnikom sestala 9. septembra 2008.

| (4) | Komisija je 4. decembra 2008 belgijskim organom poslala nezaupno različico pritožbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 4. decembra 2008 belgijskim organom poslala nezaupno različico pritožbe.

| (5) | Komisija je 12. in 17. decembra 2008 pritožniku poslala nezaupno različico ugotovitev in določenih vprašanj, ki jih je prejela od Belgije. Pritožnik je odgovoril z dopisom z dne 6. novembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 12. in 17. decembra 2008 pritožniku poslala nezaupno različico ugotovitev in določenih vprašanj, ki jih je prejela od Belgije. Pritožnik je odgovoril z dopisom z dne 6. novembra 2009.

| (6) | Komisija je 21. aprila 2010 Belgiji zastavila dodatna vprašanja, na katera je Belgija odgovorila 23. julija 2010. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 21. aprila 2010 Belgiji zastavila dodatna vprašanja, na katera je Belgija odgovorila 23. julija 2010.

| (7) | Komisija se je 23. februarja 2011 odločila, da začne formalni postopek preiskave iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) (4) glede morebitnih naslednjih ukrepov pomoči: (i) jamstva za tržna tveganja, ki ga je agenciji ONDD zagotavljala Belgija; (ii) najmanj enega notranjega prenosa sredstev za zavarovanje tržnih tveganj in (iii) kapitala, ki ga je agencija ONDD zagotovila za zavarovanje tržnih tveganj družbe SA Ducroire. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih. |
| --- | --- |

(7)

Komisija se je 23. februarja 2011 odločila, da začne formalni postopek preiskave iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) (4) glede morebitnih naslednjih ukrepov pomoči: (i) jamstva za tržna tveganja, ki ga je agenciji ONDD zagotavljala Belgija; (ii) najmanj enega notranjega prenosa sredstev za zavarovanje tržnih tveganj in (iii) kapitala, ki ga je agencija ONDD zagotovila za zavarovanje tržnih tveganj družbe SA Ducroire. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih.

| (8) | 17. marca 2011 in 28. aprila 2011 sta potekala sestanka med belgijskimi organi, družbo ONDD, družbo SA Ducroire in služami Komisijo. |
| --- | --- |

(8)

17. marca 2011 in 28. aprila 2011 sta potekala sestanka med belgijskimi organi, družbo ONDD, družbo SA Ducroire in služami Komisijo.

| (9) | Belgijski organi so 4. maja 2011 zaprosili za štiritedensko podaljšanje roka za odgovor na sklep o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Komisija je 5. maja 2011 belgijske organe obvestila, da ne nasprotuje zaprosilu za podaljšanje roka, in zahtevala dodatne informacije v zvezi s sestankom dne 28. aprila 2011. |
| --- | --- |

(9)

Belgijski organi so 4. maja 2011 zaprosili za štiritedensko podaljšanje roka za odgovor na sklep o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Komisija je 5. maja 2011 belgijske organe obvestila, da ne nasprotuje zaprosilu za podaljšanje roka, in zahtevala dodatne informacije v zvezi s sestankom dne 28. aprila 2011.

| (10) | Belgijski organi so 1. junija 2011 predložili svoj odgovor na ugotovitve in vprašanja, ki jih je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka. Komisija je priloge k odgovoru belgijskih organov prejela 9. in 10. junija 2011. |
| --- | --- |

(10)

Belgijski organi so 1. junija 2011 predložili svoj odgovor na ugotovitve in vprašanja, ki jih je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka. Komisija je priloge k odgovoru belgijskih organov prejela 9. in 10. junija 2011.

| (11) | Komisija je na podlagi tega odgovora 27. julija 2011 zahtevala dodatne informacije. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je na podlagi tega odgovora 27. julija 2011 zahtevala dodatne informacije.

| (12) | Da bi belgijski organi pripravili svoj odgovor na vprašanja Komisije, so 26. septembra in 18. oktobra 2011 organizirali strokovni srečanji s Komisijo in upravičencem do pomoči. Belgija je 14. novembra 2011 predložila dodatne informacije glede zadev, obravnavanih na teh srečanjih. |
| --- | --- |

(12)

Da bi belgijski organi pripravili svoj odgovor na vprašanja Komisije, so 26. septembra in 18. oktobra 2011 organizirali strokovni srečanji s Komisijo in upravičencem do pomoči. Belgija je 14. novembra 2011 predložila dodatne informacije glede zadev, obravnavanih na teh srečanjih.

| (13) | Belgijski organi so 5. decembra 2011 odgovorili na vprašanja Komisije z dne 27. julija 2011. |
| --- | --- |

(13)

Belgijski organi so 5. decembra 2011 odgovorili na vprašanja Komisije z dne 27. julija 2011.

| (14) | Komisija je 23. aprila 2012 zahtevala številna pojasnila glede prejetih informacij, ki so jih belgijski organi posredovali 16. maja 2012. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 23. aprila 2012 zahtevala številna pojasnila glede prejetih informacij, ki so jih belgijski organi posredovali 16. maja 2012.

| (15) | 21. maja 2012 je potekal sestanek med belgijskimi organi, agencijo ONDD, družbo SA Ducroire in Komisijo, po katerem so belgijski organi z dopisom z dne 31. maja 2012 predložili nadaljnja pojasnila. Belgijski organi so z dopisom z dne 14. junija 2012 ponovili svoje stališče glede ukrepa dodelitve kapitala, ki ga je izpodbijala Komisija. |
| --- | --- |

(15)

21. maja 2012 je potekal sestanek med belgijskimi organi, agencijo ONDD, družbo SA Ducroire in Komisijo, po katerem so belgijski organi z dopisom z dne 31. maja 2012 predložili nadaljnja pojasnila. Belgijski organi so z dopisom z dne 14. junija 2012 ponovili svoje stališče glede ukrepa dodelitve kapitala, ki ga je izpodbijala Komisija.

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

II.1   UPRAVIČENEC IN NJEGOVE DEJAVNOSTI

| (16) | Agencija ONDD je „samostojna javna ustanova“, ki deluje na trgu zavarovanja kreditov, jamstvo pa ji zagotavlja država Belgija. |
| --- | --- |

(16)

Agencija ONDD je „samostojna javna ustanova“, ki deluje na trgu zavarovanja kreditov, jamstvo pa ji zagotavlja država Belgija.

| (17) | Do 31. avgusta 2003 so bili vsi zavarovalni posli, ki jih je opravila agencija ONDD, za njen lastni račun, zavarovani z državnim jamstvom. Družba ni vodila ločenih računov za kratkoročno in dolgoročno zavarovanje kreditov ali za tržna in netržna tveganja. V sporočilu Komisije državam članicam v skladu s členom 93(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o zavarovanju izvoznih kreditov) (5) so „tržna“ tveganja opredeljena kot trgovinska in politična tveganja, pri katerih je tveganje krajše od dveh let, pri dolžnikih (6), registriranih v eni od držav Evropske unije ali v nekaterih državah članicah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, tj. v Avstriji, Kanadi, Islandiji, na Japonskem, v Novi Zelandiji, na Norveškem, Švedskem in v Združenih državah Amerike (7). |
| --- | --- |

(17)

Do 31. avgusta 2003 so bili vsi zavarovalni posli, ki jih je opravila agencija ONDD, za njen lastni račun, zavarovani z državnim jamstvom. Družba ni vodila ločenih računov za kratkoročno in dolgoročno zavarovanje kreditov ali za tržna in netržna tveganja. V sporočilu Komisije državam članicam v skladu s členom 93(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o zavarovanju izvoznih kreditov) (5) so „tržna“ tveganja opredeljena kot trgovinska in politična tveganja, pri katerih je tveganje krajše od dveh let, pri dolžnikih (6), registriranih v eni od držav Evropske unije ali v nekaterih državah članicah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, tj. v Avstriji, Kanadi, Islandiji, na Japonskem, v Novi Zelandiji, na Norveškem, Švedskem in v Združenih državah Amerike (7).

| (18) | Agencija ONDD je 1. septembra 2003 odprla „poslovni“ račun, za katerega po navedbah belgijskih organov ni jamčila država, družba pa ga je od navedenega datuma naprej uporabljala za vse zavarovalne posle, povezane s kratkoročnimi tveganji. V tem času je bil za ta poslovni račun dodeljen kapital v višini [45–70] milijonov EUR, ki je omogočil pridobitev dovoljenja nacionalnega regulatorja zavarovalništva, Office de Contrôle des Assurances (v nadaljnjem besedilu: regulator OCA). V okviru tega poslovnega računa ni bilo ločenih računov za tržna in netržna tveganja. |
| --- | --- |

(18)

Agencija ONDD je 1. septembra 2003 odprla „poslovni“ račun, za katerega po navedbah belgijskih organov ni jamčila država, družba pa ga je od navedenega datuma naprej uporabljala za vse zavarovalne posle, povezane s kratkoročnimi tveganji. V tem času je bil za ta poslovni račun dodeljen kapital v višini [45–70] milijonov EUR, ki je omogočil pridobitev dovoljenja nacionalnega regulatorja zavarovalništva, Office de Contrôle des Assurances (v nadaljnjem besedilu: regulator OCA). V okviru tega poslovnega računa ni bilo ločenih računov za tržna in netržna tveganja.

| (19) | Agencija ONDD se je maja 2004 odločila, da bo svoje obstoječe posle kratkoročnega zavarovanja kreditov prenesla na podružnico in ustanovila družbo Ducroire/Delcredere. Belgijski organi trdijo, da je bila odločitev glede ustanovitve družbe Ducroire/Delcredere sprejeta zaradi sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov, ki države članice poziva, naj svoje sheme za zavarovanje izvoznih kreditov spremenijo, tako da zavarovatelji izvoznih kreditov ne bodo imeli več podpore države, kar zadeva „tržna“ tveganja. |
| --- | --- |

(19)

Agencija ONDD se je maja 2004 odločila, da bo svoje obstoječe posle kratkoročnega zavarovanja kreditov prenesla na podružnico in ustanovila družbo Ducroire/Delcredere. Belgijski organi trdijo, da je bila odločitev glede ustanovitve družbe Ducroire/Delcredere sprejeta zaradi sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov, ki države članice poziva, naj svoje sheme za zavarovanje izvoznih kreditov spremenijo, tako da zavarovatelji izvoznih kreditov ne bodo imeli več podpore države, kar zadeva „tržna“ tveganja.

| (20) | Odločitev o ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere in zagotovitvi kapitala v višini 150 milijonov EUR je upravni odbor sprejel 11. maja 2004 na podlagi poslovnega načrta za obdobje 2005–2007, ki ga je pripravila družba ONDD in v katerem sta bila predvidena dva scenarija: scenarij (A), poimenovan „stvarni scenarij“, ki je temeljil na gospodarskih razmerah in je predvideval 3-odstotno rast zavarovalnih vsot ter scenarij (B), poimenovan „dinamični scenarij“, ki je temeljil na proaktivnem pristopu glede osvajanja trgov in je predvideval dvakratno rast v primerjavi s stvarnim scenarijem, tj. 6-odstotno rast (8). |
| --- | --- |

(20)

Odločitev o ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere in zagotovitvi kapitala v višini 150 milijonov EUR je upravni odbor sprejel 11. maja 2004 na podlagi poslovnega načrta za obdobje 2005–2007, ki ga je pripravila družba ONDD in v katerem sta bila predvidena dva scenarija: scenarij (A), poimenovan „stvarni scenarij“, ki je temeljil na gospodarskih razmerah in je predvideval 3-odstotno rast zavarovalnih vsot ter scenarij (B), poimenovan „dinamični scenarij“, ki je temeljil na proaktivnem pristopu glede osvajanja trgov in je predvideval dvakratno rast v primerjavi s stvarnim scenarijem, tj. 6-odstotno rast (8).

| (21) | Družba Ducroire/Delcredere je bila ustanovljena 23. septembra 2004, tega dne pa ji je družba ONDD tudi zagotovila kapital v višini 150 milijonov EUR, in sicer 100 milijonov EUR takoj, preostalih 50 milijonov EUR pa je bilo vplačanih leta 2009. |
| --- | --- |

(21)

Družba Ducroire/Delcredere je bila ustanovljena 23. septembra 2004, tega dne pa ji je družba ONDD tudi zagotovila kapital v višini 150 milijonov EUR, in sicer 100 milijonov EUR takoj, preostalih 50 milijonov EUR pa je bilo vplačanih leta 2009.

| (22) | Družba ONDD je 1. januarja 2005 svoj portfelj kratkoročnih tveganj prenesla na družbo Ducroire/Delcredere, ki je na ta datum začela z delovanjem. Dolgoročna tveganja še naprej upravlja družba ONDD. |
| --- | --- |

(22)

Družba ONDD je 1. januarja 2005 svoj portfelj kratkoročnih tveganj prenesla na družbo Ducroire/Delcredere, ki je na ta datum začela z delovanjem. Dolgoročna tveganja še naprej upravlja družba ONDD.

| (23) | Tako družba Ducroire/Delcredere upravlja vsa tržna tveganja v smislu sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov (ki so po definiciji kratkoročna) in vsa kratkoročna netržna tveganja, kot so tveganja, krajša od dveh let, pri dolžnikih, registriranih zunaj držav članic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj. |
| --- | --- |

(23)

Tako družba Ducroire/Delcredere upravlja vsa tržna tveganja v smislu sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov (ki so po definiciji kratkoročna) in vsa kratkoročna netržna tveganja, kot so tveganja, krajša od dveh let, pri dolžnikih, registriranih zunaj držav članic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj.

| (24) | Družba Ducroire/Delcredere je leta 2007 pridobila 33 % kapitala družbe Komerčni úvěrová pojišťovna EGAP (KUP) (poslovni del češke nacionalne agencije za zavarovanje izvoznih kreditov) za [12–14] milijonov EUR. To pridobitev je izvedla skupaj z družbo SACE BT, ki je prav tako pridobila 33 % kapitala družbe KUP. Družba Ducroire/Delcredere je celoten delež kapitala, ki ga je imela družba SACE BT v družbi KUP, leta 2009 odkupila za [0–20] milijonov EUR. Družba Ducroire/Delcredere je torej pridobila 66-odstotni delež kapitala v družbi KUP za skupni znesek v višini [10–35] milijonov EUR. Od tega zneska je bilo 12 milijonov EUR odpisanih kot izguba pri deležu (negativna prilagoditev vrednosti naložbe). |
| --- | --- |

(24)

Družba Ducroire/Delcredere je leta 2007 pridobila 33 % kapitala družbe Komerčni úvěrová pojišťovna EGAP (KUP) (poslovni del češke nacionalne agencije za zavarovanje izvoznih kreditov) za [12–14] milijonov EUR. To pridobitev je izvedla skupaj z družbo SACE BT, ki je prav tako pridobila 33 % kapitala družbe KUP. Družba Ducroire/Delcredere je celoten delež kapitala, ki ga je imela družba SACE BT v družbi KUP, leta 2009 odkupila za [0–20] milijonov EUR. Družba Ducroire/Delcredere je torej pridobila 66-odstotni delež kapitala v družbi KUP za skupni znesek v višini [10–35] milijonov EUR. Od tega zneska je bilo 12 milijonov EUR odpisanih kot izguba pri deležu (negativna prilagoditev vrednosti naložbe).

II.2   PRITOŽBA

| (25) | Komisija je pritožbo prejela 5. junija 2007. Pritožnik trdi, da je družba ONDD kapital dodelila pod pogoji, ki za vlagatelja v tržnem gospodarstvu ne bi bili sprejemljivi. Prvič, stopnja donosa družbe Ducroire/Delcredere, kot je bila predvidena v času dodelitve kapitala, naj bi bila nižja od stopnje, ki bi jo pričakoval zasebni vlagatelj. Drugič, znesek kapitala, ki ga je prejela družba Ducroire/Delcredere, naj bi bil glede na pravila varnega in skrbnega poslovanja o najmanjšem ustreznem kapitalu in glede na povprečno stopnjo solventnosti (neto premije/lastna sredstva) drugih udeležencev v tem sektorju višji od zahtevanega kapitala. Po navedbah pritožnika je ravno ta „prevelika kapitalizacija“ leta 2004 družbama Ducroire/Delcredere in SACE BT omogočila, da sta v drugi polovici leta 2006 podali skupno ponudbo za odkup 66 % delnic družbe KUP, ki je „ni bilo mogoče preseči“. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je pritožbo prejela 5. junija 2007. Pritožnik trdi, da je družba ONDD kapital dodelila pod pogoji, ki za vlagatelja v tržnem gospodarstvu ne bi bili sprejemljivi. Prvič, stopnja donosa družbe Ducroire/Delcredere, kot je bila predvidena v času dodelitve kapitala, naj bi bila nižja od stopnje, ki bi jo pričakoval zasebni vlagatelj. Drugič, znesek kapitala, ki ga je prejela družba Ducroire/Delcredere, naj bi bil glede na pravila varnega in skrbnega poslovanja o najmanjšem ustreznem kapitalu in glede na povprečno stopnjo solventnosti (neto premije/lastna sredstva) drugih udeležencev v tem sektorju višji od zahtevanega kapitala. Po navedbah pritožnika je ravno ta „prevelika kapitalizacija“ leta 2004 družbama Ducroire/Delcredere in SACE BT omogočila, da sta v drugi polovici leta 2006 podali skupno ponudbo za odkup 66 % delnic družbe KUP, ki je „ni bilo mogoče preseči“.

II.3   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (26) | Preiskava, ki se je začela 23. februarja 2011, se nanaša na naslednje ukrepe:






  (a) | domnevno jamstvo za tržna tveganja, ki ga je družbi ONDD zagotavljala Belgija (v nadaljnjem besedilu: ukrep 1); |
| --- | --- | --- |

(26)

Preiskava, ki se je začela 23. februarja 2011, se nanaša na naslednje ukrepe:

(a)

domnevno jamstvo za tržna tveganja, ki ga je družbi ONDD zagotavljala Belgija (v nadaljnjem besedilu: ukrep 1);

| (b) | morebitne notranje prenose sredstev (v družbi ONDD) iz zavarovanj netržnih tveganj za zavarovanja tržnih tveganj (pred prenosom zavarovanja pred kratkoročnimi tveganji na družbo Ducroire/Delcredere) (v nadaljnjem besedilu: ukrep 2).
  Ko je družba ONDD zavarovala tržna tveganja, ni vodila ločene uprave in ločenih računov za (kratkoročna) zavarovanja tržnih in netržnih tveganj, kar je v nasprotju z zahtevo iz točke 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov. V skladu s to točko pa zavarovatelji kreditov, ki delujejo z državno podporo: „vodijo ločeno upravo in ločene računovodske izkaze za svoja zavarovanja tržnih tveganj in netržnih tveganj za račun ali z jamstvom države, ki dokazujejo, da ne uživajo državne pomoči pri zavarovanju tržnih tveganj“; |
| --- | --- |

(b)

morebitne notranje prenose sredstev (v družbi ONDD) iz zavarovanj netržnih tveganj za zavarovanja tržnih tveganj (pred prenosom zavarovanja pred kratkoročnimi tveganji na družbo Ducroire/Delcredere) (v nadaljnjem besedilu: ukrep 2).

Ko je družba ONDD zavarovala tržna tveganja, ni vodila ločene uprave in ločenih računov za (kratkoročna) zavarovanja tržnih in netržnih tveganj, kar je v nasprotju z zahtevo iz točke 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov. V skladu s to točko pa zavarovatelji kreditov, ki delujejo z državno podporo: „vodijo ločeno upravo in ločene računovodske izkaze za svoja zavarovanja tržnih tveganj in netržnih tveganj za račun ali z jamstvom države, ki dokazujejo, da ne uživajo državne pomoči pri zavarovanju tržnih tveganj“;

| (c) | kapital (150 milijonov EUR vpisanega kapitala), ki ga je družba ONDD leta 2004 dodelila svoji podružnici, družbi Ducroire/Delcredere (v nadaljnjem besedilu: ukrep 3). |
| --- | --- |

(c)

kapital (150 milijonov EUR vpisanega kapitala), ki ga je družba ONDD leta 2004 dodelila svoji podružnici, družbi Ducroire/Delcredere (v nadaljnjem besedilu: ukrep 3).

| (27) | Glede ukrepa 3 je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da naslednji deli kapitala, ki ga je prejela družba Ducroire/Delcredere, ne pomenijo državne pomoči (9):






  (a) | del začetnega kapitala družbe Ducroire/Delcredere, za katerega se lahko šteje, da podpira zavarovanje netržnih tveganj (10), ne pomeni pomoči. V skladu s sporočilom o zavarovanju izvoznih kreditov države članice lahko podprejo zavarovanje izvoznih kreditov v sektorju netržnih tveganj. Ker te dejavnosti naj ne bi izvajali udeleženci na trgu, državna pomoč ne more izkrivljati konkurence in torej ne more pomeniti državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Komisija je zato pozvala Belgijo, naj pojasni, kateri del kapitala družbe Ducroire/Delcredere je podpiral zavarovanje netržnih tveganj; |
| --- | --- | --- |

(27)

Glede ukrepa 3 je bilo v sklepu o začetku postopka ugotovljeno, da naslednji deli kapitala, ki ga je prejela družba Ducroire/Delcredere, ne pomenijo državne pomoči (9):

(a)

del začetnega kapitala družbe Ducroire/Delcredere, za katerega se lahko šteje, da podpira zavarovanje netržnih tveganj (10), ne pomeni pomoči. V skladu s sporočilom o zavarovanju izvoznih kreditov države članice lahko podprejo zavarovanje izvoznih kreditov v sektorju netržnih tveganj. Ker te dejavnosti naj ne bi izvajali udeleženci na trgu, državna pomoč ne more izkrivljati konkurence in torej ne more pomeniti državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Komisija je zato pozvala Belgijo, naj pojasni, kateri del kapitala družbe Ducroire/Delcredere je podpiral zavarovanje netržnih tveganj;

| (b) | del kapitala družbe Ducroire/Delcredere, ki je že podpiral zavarovanje tržnih tveganj v družbi ONDD in je bil na družbo Ducroire/Delcredere samo prenesen skupaj z ustreznimi zavarovalnimi posli, ne pomeni pomoči. Šlo je samo za spremembo pravne oblike obstoječe gospodarske dejavnosti skupaj s povezanim kapitalom (11). |
| --- | --- |

(b)

del kapitala družbe Ducroire/Delcredere, ki je že podpiral zavarovanje tržnih tveganj v družbi ONDD in je bil na družbo Ducroire/Delcredere samo prenesen skupaj z ustreznimi zavarovalnimi posli, ne pomeni pomoči. Šlo je samo za spremembo pravne oblike obstoječe gospodarske dejavnosti skupaj s povezanim kapitalom (11).

| (28) | Zadevna morebitna nova pomoč (ukrep 3) se torej nanaša samo na tisti del kapitala družbe Ducroire/Delcredere, ki ne podpira zavarovanja izvoznih kreditov za netržna tveganja in presega del kapitala, ki je dne 31. decembra 2004 (tik pred prenosom zavarovanja pred kratkoročnimi tveganji na družbo Ducroire/Delcredere) že podpiral zavarovanje tržnih tveganj v družbi ONDD. |
| --- | --- |

(28)

Zadevna morebitna nova pomoč (ukrep 3) se torej nanaša samo na tisti del kapitala družbe Ducroire/Delcredere, ki ne podpira zavarovanja izvoznih kreditov za netržna tveganja in presega del kapitala, ki je dne 31. decembra 2004 (tik pred prenosom zavarovanja pred kratkoročnimi tveganji na družbo Ducroire/Delcredere) že podpiral zavarovanje tržnih tveganj v družbi ONDD.

| (29) | V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
  (a)   „dodatni kapital“: del kapitala, dodeljenega družbi Ducroire/Delcredere, ki presega tisti del kapitala, ki je dne 31. decembra 2004 (tik pred prenosom zavarovanja pred kratkoročnimi tveganji na družbo Ducroire/Delcredere) že podpiral zavarovanje pred kratkoročnimi tveganji (vključno s tržnimi in netržnimi) v družbi ONDD;
  (b)   „dopolnilni kapital“: del zgoraj opredeljenega dodatnega kapitala, ki podpira zavarovanje kreditov za tržna tveganja (tj. kapital, dodeljen družbi Ducroire/Delcredere, ki podpira zavarovanje kreditov za tržna tveganja in presega del kapitala, ki je dne 31. decembra 2004 že podpiral zavarovanje pred kratkoročnimi tveganji v družbi ONDD). |
| --- | --- |

(29)

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)   „dodatni kapital“: del kapitala, dodeljenega družbi Ducroire/Delcredere, ki presega tisti del kapitala, ki je dne 31. decembra 2004 (tik pred prenosom zavarovanja pred kratkoročnimi tveganji na družbo Ducroire/Delcredere) že podpiral zavarovanje pred kratkoročnimi tveganji (vključno s tržnimi in netržnimi) v družbi ONDD;

(b)   „dopolnilni kapital“: del zgoraj opredeljenega dodatnega kapitala, ki podpira zavarovanje kreditov za tržna tveganja (tj. kapital, dodeljen družbi Ducroire/Delcredere, ki podpira zavarovanje kreditov za tržna tveganja in presega del kapitala, ki je dne 31. decembra 2004 že podpiral zavarovanje pred kratkoročnimi tveganji v družbi ONDD).

| (30) | Dodatni kapital torej med drugim obsega dopolnilni kapital (glej diagram v uvodni izjavi 141). |
| --- | --- |

(30)

Dodatni kapital torej med drugim obsega dopolnilni kapital (glej diagram v uvodni izjavi 141).

| (31) | V sklepu o začetku postopka je Komisija domnevala, da je glede na nesorazmerje med kapitalom v višini 150 milijonov EUR, ki ga je družba Ducroire/Delcredere prejela ob ustanovitvi, in zneskom v višini [45–70] milijonov EUR, ki je bil v družbi ONDD dodeljen za uporabljeni poslovni račun od 1. septembra 2003 do 31. decembra 2004 za zavarovanje pred kratkoročnimi tveganji, vključno s tržnimi tveganji, znesek dodatnega in dopolnilnega kapitala precejšen. Komisija je zato navedla, da očitno obstajata dodatni in dopolnilni kapital, pričakovana donosnost pa se zdi prenizka. |
| --- | --- |

(31)

V sklepu o začetku postopka je Komisija domnevala, da je glede na nesorazmerje med kapitalom v višini 150 milijonov EUR, ki ga je družba Ducroire/Delcredere prejela ob ustanovitvi, in zneskom v višini [45–70] milijonov EUR, ki je bil v družbi ONDD dodeljen za uporabljeni poslovni račun od 1. septembra 2003 do 31. decembra 2004 za zavarovanje pred kratkoročnimi tveganji, vključno s tržnimi tveganji, znesek dodatnega in dopolnilnega kapitala precejšen. Komisija je zato navedla, da očitno obstajata dodatni in dopolnilni kapital, pričakovana donosnost pa se zdi prenizka.

| (32) | Ker družbi ONDD in Ducroire/Delcredere nista izpolnili zahteve iz točke 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov (glej uvodni izjavi 17 in 19), tj. nista vodili ločene uprave in ločenih računov za tržna in netržna tveganja, Komisija ob začetku formalnega postopka preiskave ni mogla jasno določiti zneska „dopolnilnega kapitala“. V sklepu o začetku postopka je zato Komisija od belgijskih organov zahtevala, naj izpolnijo zahteve iz točke 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov in ji sporočijo, kateri deli kapitala so podpirali kratkoročno zavarovanje netržnih tveganj oziroma zavarovanje tržnih tveganj pred prenosom na družbo Ducroire/Delcredere in po njem. |
| --- | --- |

(32)

Ker družbi ONDD in Ducroire/Delcredere nista izpolnili zahteve iz točke 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov (glej uvodni izjavi 17 in 19), tj. nista vodili ločene uprave in ločenih računov za tržna in netržna tveganja, Komisija ob začetku formalnega postopka preiskave ni mogla jasno določiti zneska „dopolnilnega kapitala“. V sklepu o začetku postopka je zato Komisija od belgijskih organov zahtevala, naj izpolnijo zahteve iz točke 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov in ji sporočijo, kateri deli kapitala so podpirali kratkoročno zavarovanje netržnih tveganj oziroma zavarovanje tržnih tveganj pred prenosom na družbo Ducroire/Delcredere in po njem.

III.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH TRETJIH STRANI

| (33) | Komisija v predpisanem roku ni prejela nobenih pripomb zainteresiranih tretjih strani v zvezi s sklepom o začetku postopka. |
| --- | --- |

(33)

Komisija v predpisanem roku ni prejela nobenih pripomb zainteresiranih tretjih strani v zvezi s sklepom o začetku postopka.

IV.   PRIPOMBE BELGIJE

O ukrepih 1 in 2: Državno jamstvo za tržna tveganja v družbi ONDD in notranji prenosi sredstev za tržna tveganja družbe ONDD

| (34) | Belgija je trdila, da je bila družba ONDD vedno osredotočena na netržna tveganja in da so bila ta tveganja vedno prevladujoča postavka v portfelju družbe. Po letu 1993 (12) in pred pristopom desetih novih držav članic Evropske unije maja 2004 so bili zavarovalni posli družbe ONDD, povezani s tržnimi tveganji, zanemarljivi. Konec leta 2003 so premije za te zavarovalne posle predstavljale samo približno [0–1 %] portfelja kratkoročnih tveganj, zavarovalne vsote pa so znašale le nekaj [...] milijonov EUR (glej preglednico 1 v nadaljevanju). Poudarila je, da je bil odstotek takrat kritih tržnih tveganj zelo nizek zaradi povezave teh tveganj z netržnimi tveganji (13). |
| --- | --- |

(34)

Belgija je trdila, da je bila družba ONDD vedno osredotočena na netržna tveganja in da so bila ta tveganja vedno prevladujoča postavka v portfelju družbe. Po letu 1993 (12) in pred pristopom desetih novih držav članic Evropske unije maja 2004 so bili zavarovalni posli družbe ONDD, povezani s tržnimi tveganji, zanemarljivi. Konec leta 2003 so premije za te zavarovalne posle predstavljale samo približno [0–1 %] portfelja kratkoročnih tveganj, zavarovalne vsote pa so znašale le nekaj [...] milijonov EUR (glej preglednico 1 v nadaljevanju). Poudarila je, da je bil odstotek takrat kritih tržnih tveganj zelo nizek zaradi povezave teh tveganj z netržnimi tveganji (13).

| (35) | Šele 1. maja 2004, ko se je deset novih držav članic pridružilo Evropski uniji, se je razmerje med kratkoročnimi tržnimi in netržnimi tveganji v portfelju družbe ONDD spremenilo; delež tržnih tveganj v portfelju družbe ONDD se je z [0–1 %] (glede na premije) leta 2003 povečal na [15–20 %] leta 2004 (glej preglednico 1 v nadaljevanju). Do te spremembe je prišlo zaradi samodejne spremembe netržnih tveganj v tržna tveganja pri dolžnikih, registriranih v desetih novih članicah Evropske unije. |
| --- | --- |

(35)

Šele 1. maja 2004, ko se je deset novih držav članic pridružilo Evropski uniji, se je razmerje med kratkoročnimi tržnimi in netržnimi tveganji v portfelju družbe ONDD spremenilo; delež tržnih tveganj v portfelju družbe ONDD se je z [0–1 %] (glede na premije) leta 2003 povečal na [15–20 %] leta 2004 (glej preglednico 1 v nadaljevanju). Do te spremembe je prišlo zaradi samodejne spremembe netržnih tveganj v tržna tveganja pri dolžnikih, registriranih v desetih novih članicah Evropske unije.

| (36) | Glede ukrepa 1 so belgijski organi navedli tudi, da Belgija od 1. septembra 2003 za tržna tveganja ni več zagotavljala jamstva, saj so bila ta tveganja prenesena na poslovni račun, za katerega je družba ONDD pridobila dovoljenje regulatorja OCA (14) ravno zato, ker država za ta račun ni zagotavljala jamstva (regulator OCA ne ureja zavarovalnih poslov, za katere jamči država). |
| --- | --- |

(36)

Glede ukrepa 1 so belgijski organi navedli tudi, da Belgija od 1. septembra 2003 za tržna tveganja ni več zagotavljala jamstva, saj so bila ta tveganja prenesena na poslovni račun, za katerega je družba ONDD pridobila dovoljenje regulatorja OCA (14) ravno zato, ker država za ta račun ni zagotavljala jamstva (regulator OCA ne ureja zavarovalnih poslov, za katere jamči država).

| (37) | V zvezi z morebitnimi notranjimi prenosi sredstev za tržna tveganja v družbi ONDD belgijski organi trdijo, da glede na zanemarljiv delež zavarovanj tržnih tveganj kakršen koli prenos sredstev ni bil mogoč in bi bil v vsakem primeru de minimis
   (15). |
| --- | --- |

(37)

V zvezi z morebitnimi notranjimi prenosi sredstev za tržna tveganja v družbi ONDD belgijski organi trdijo, da glede na zanemarljiv delež zavarovanj tržnih tveganj kakršen koli prenos sredstev ni bil mogoč in bi bil v vsakem primeru de minimis
   (15).

| (38) | Belgijski organi so menili, da so bili zadevni zneski za ukrep 1 in ukrep 2 vsekakor de minimis
   (16)
  .


  Preglednica1


  Gibanje premij in zavarovalnih vsot pri kratkoročnih tržnih in netržnih tveganjih (celoten obseg izvoznih poslov – kratkoročnih )













  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| tržna tveganja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| tržna od leta 2004 (10 novih držav članic) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| tržna od leta 2007 (2 novi državi članici) | | | | | | | |
| netržna tveganja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| tržna od leta 2004 (10 novih držav članic) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| tržna od leta 2007 (2 novi državi članici) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zavarovalne vsote | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| |
| tržna tveganja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| tržna od leta 2004 (10 novih držav članic) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| tržna od leta 2007 (2 novi državi članici) | | | | | | | |
| netržna tveganja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| tržna od leta 2004 (10 novih držav članic) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| tržna od leta 2007 (2 novi državi članici) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Premije | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (%) | | | | | | |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| tržna tveganja | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [20–25 %] | [20–25 %] | [25–30 %] |
| tržna od leta 2004 (10 novih držav članic) | | | | | [20–25 %] | [15–20 %] | [15–20 %] |
| tržna od leta 2007 (2 novi državi članici) | | | | | | | |
| netržna tveganja | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [75–80 %] | [75–80 %] | [70–75 %] |
| tržna od leta 2004 (10 novih držav članic) | [20–25 %] | [15–20 %] | [20–25 %] | [20–25 %] | | | |
| tržna od leta 2007 (2 novi državi članici) | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] |
| Zavarovalne vsote | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |
| | | | | | | |
| tržna tveganja | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [0–1 %] | [15–20 %] | [15–20 %] | [15–20 %] |
| tržna od leta 2004 (10 novih držav članic) | | | | | [15–20 %] | [10–15 %] | [10–15 %] |
| tržna od leta 2007 (2 novi državi članici) | | | | | | | |
| netržna tveganja | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [99–100 %] | [80–85 %] | [80–85 %] | [80–85 %] |
| tržna od leta 2004 (10 novih držav članic) | [15–20 %] | [15–20 %] | [20–25 %] | [15–20 %] | | | |
| tržna od leta 2007 (2 novi državi članici) | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [0–5 %] | [5–10 %] |
| Premije | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |

(38)

Belgijski organi so menili, da so bili zadevni zneski za ukrep 1 in ukrep 2 vsekakor de minimis
   (16)
  .

Preglednica1

Gibanje premij in zavarovalnih vsot pri kratkoročnih tržnih in netržnih tveganjih (celoten obseg izvoznih poslov – kratkoročnih )

(v tisoč EUR)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

tržna tveganja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

tržna od leta 2004 (10 novih držav članic)

[...]

[...]

[...]

tržna od leta 2007 (2 novi državi članici)

netržna tveganja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

tržna od leta 2004 (10 novih držav članic)

[...]

[...]

[...]

[...]

tržna od leta 2007 (2 novi državi članici)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zavarovalne vsote

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

tržna tveganja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

tržna od leta 2004 (10 novih držav članic)

[...]

[...]

[...]

tržna od leta 2007 (2 novi državi članici)

netržna tveganja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

tržna od leta 2004 (10 novih držav članic)

[...]

[...]

[...]

[...]

tržna od leta 2007 (2 novi državi članici)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Premije

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(%)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

tržna tveganja

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[20–25 %]

[20–25 %]

[25–30 %]

tržna od leta 2004 (10 novih držav članic)

[20–25 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

tržna od leta 2007 (2 novi državi članici)

netržna tveganja

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[75–80 %]

[75–80 %]

[70–75 %]

tržna od leta 2004 (10 novih držav članic)

[20–25 %]

[15–20 %]

[20–25 %]

[20–25 %]

tržna od leta 2007 (2 novi državi članici)

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

Zavarovalne vsote

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

tržna tveganja

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[0–1 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

[15–20 %]

tržna od leta 2004 (10 novih držav članic)

[15–20 %]

[10–15 %]

[10–15 %]

tržna od leta 2007 (2 novi državi članici)

netržna tveganja

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[99–100 %]

[80–85 %]

[80–85 %]

[80–85 %]

tržna od leta 2004 (10 novih držav članic)

[15–20 %]

[15–20 %]

[20–25 %]

[15–20 %]

tržna od leta 2007 (2 novi državi članici)

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[0–5 %]

[5–10 %]

Premije

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

O ukrepu 3: Kapital, ki ga je družba ONDD dodelila družbi Ducroire/Delcredere

| (39) | Da bi dokazali, da je bil kapital, ki ga je družba ONDD dodelila družbi Ducroire/Delcredere, potreben in je izpolnjeval merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, so belgijski organi podali naslednje utemeljitve: (1) prenos sredstev je treba obravnavati v lastnem okviru, tj. prenosu obstoječe dejavnosti na novo podružnico; (2) kapitalski vložek je bil upravičen na podlagi pravil o solventnosti; (3) pričakovana donosnost družbe Ducroire/Delcredere na področju zavarovanja tržnih tveganj je bila dovolj visoka, da bi zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu prepričala v naložbo. |
| --- | --- |

(39)

Da bi dokazali, da je bil kapital, ki ga je družba ONDD dodelila družbi Ducroire/Delcredere, potreben in je izpolnjeval merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, so belgijski organi podali naslednje utemeljitve: (1) prenos sredstev je treba obravnavati v lastnem okviru, tj. prenosu obstoječe dejavnosti na novo podružnico; (2) kapitalski vložek je bil upravičen na podlagi pravil o solventnosti; (3) pričakovana donosnost družbe Ducroire/Delcredere na področju zavarovanja tržnih tveganj je bila dovolj visoka, da bi zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu prepričala v naložbo.

1.   Prenos sredstev je prenos obstoječe dejavnosti (18)

| (40) | Belgijski organi menijo, da je treba kapitalski vložek obravnavati v lastnem okviru, tj. v okviru prenosa obstoječe dejavnosti. Vsi zavarovalni posli družbe Ducroire/Delcredere ob njeni ustanovitvi so bili le prenesen portfelj poslov kratkoročnega zavarovanja družbe ONDD. |
| --- | --- |

(40)

Belgijski organi menijo, da je treba kapitalski vložek obravnavati v lastnem okviru, tj. v okviru prenosa obstoječe dejavnosti. Vsi zavarovalni posli družbe Ducroire/Delcredere ob njeni ustanovitvi so bili le prenesen portfelj poslov kratkoročnega zavarovanja družbe ONDD.

| (41) | Glede tega belgijski organi trdijo, da so bile vse bilančne postavke poslovnega računa, ki so bile povezane s poslovno dejavnostjo, prenesene na začetno bilanco stanja družbe Ducroire/Delcredere. V zvezi s sredstvi so bili preneseni samo zahtevki, ki so bili neposredno povezani z zavarovalnimi policami in so že bili v portfelju (naložbe niso bile prenesene). V zvezi z obveznostmi so bile prenesene samo postavke, ki so bile povezane z obstoječim portfeljem zavarovanj, zato kapital, rezervacije in izravnalne rezervacije ter rezervacije za naravne nesreče niso bili vključeni (19). Belgijski organi poudarjajo, da [45–70] milijonov EUR, dodeljenih za poslovni račun, ni bilo prenesenih na družbo Ducroire/Delcredere, ker je bil znesek kapitala določen na podlagi posebne ocene. |
| --- | --- |

(41)

Glede tega belgijski organi trdijo, da so bile vse bilančne postavke poslovnega računa, ki so bile povezane s poslovno dejavnostjo, prenesene na začetno bilanco stanja družbe Ducroire/Delcredere. V zvezi s sredstvi so bili preneseni samo zahtevki, ki so bili neposredno povezani z zavarovalnimi policami in so že bili v portfelju (naložbe niso bile prenesene). V zvezi z obveznostmi so bile prenesene samo postavke, ki so bile povezane z obstoječim portfeljem zavarovanj, zato kapital, rezervacije in izravnalne rezervacije ter rezervacije za naravne nesreče niso bili vključeni (19). Belgijski organi poudarjajo, da [45–70] milijonov EUR, dodeljenih za poslovni račun, ni bilo prenesenih na družbo Ducroire/Delcredere, ker je bil znesek kapitala določen na podlagi posebne ocene.

| (42) | Belgijski organi trdijo, da kapital, dodeljen za poslovni račun, ni primerna osnova za ocenjevanje kapitalskih zahtev družbe Ducroire/Delcredere. Zahtevani kapital za poslovni račun je bil ocenjen z mehansko uporabo pravil iz Direktive 2002/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. marca 2002 o spremembi Direktive Sveta 73/239/EGS o zahtevani kapitalski ustreznosti zavarovalnic, ki opravljajo posle neživljenjskega zavarovanja (20) (v nadaljnjem besedilu: direktiva Solventnost I), ki ustrezajo pravilom varnega in skrbnega poslovanja, da bi pridobili dovoljenje regulatorja OCA za posle kratkoročnega zavarovanja, saj zanje ni več jamčila država, ta kapital pa ni enakovreden ekonomskemu kapitalu, potrebnemu za kritje profila tveganja teh zavarovalnih poslov. |
| --- | --- |

(42)

Belgijski organi trdijo, da kapital, dodeljen za poslovni račun, ni primerna osnova za ocenjevanje kapitalskih zahtev družbe Ducroire/Delcredere. Zahtevani kapital za poslovni račun je bil ocenjen z mehansko uporabo pravil iz Direktive 2002/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. marca 2002 o spremembi Direktive Sveta 73/239/EGS o zahtevani kapitalski ustreznosti zavarovalnic, ki opravljajo posle neživljenjskega zavarovanja (20) (v nadaljnjem besedilu: direktiva Solventnost I), ki ustrezajo pravilom varnega in skrbnega poslovanja, da bi pridobili dovoljenje regulatorja OCA za posle kratkoročnega zavarovanja, saj zanje ni več jamčila država, ta kapital pa ni enakovreden ekonomskemu kapitalu, potrebnemu za kritje profila tveganja teh zavarovalnih poslov.

| (43) | Po navedbah belgijskih organov obstaja razlika med odnosom zasebnega vlagatelja, ki ga zanima donosnost nove naložbe, in matično družbo, ki svoje obstoječe dejavnosti prenaša na podružnico. Belgijski organi trdijo, da bi nasprotna presoja javno družbo lahko prisilila, da prenese ali ukine ekonomsko dejavnost, ki ni dovolj donosna za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, s tem pa bi bilo kršeno načelo nevtralnosti javnega kapitala iz člena 345 PDEU. |
| --- | --- |

(43)

Po navedbah belgijskih organov obstaja razlika med odnosom zasebnega vlagatelja, ki ga zanima donosnost nove naložbe, in matično družbo, ki svoje obstoječe dejavnosti prenaša na podružnico. Belgijski organi trdijo, da bi nasprotna presoja javno družbo lahko prisilila, da prenese ali ukine ekonomsko dejavnost, ki ni dovolj donosna za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, s tem pa bi bilo kršeno načelo nevtralnosti javnega kapitala iz člena 345 PDEU.

2.   Metode, uporabljene za upravičenje zneska kapitala v družbi Ducroire/Delcredere

| (44) | Belgijski organi trdijo, da sta bili leta 2004 za določanje kapitalskih zahtev družb na področju zavarovanja kreditov na voljo dve metodi: (a) klasična metoda za zavarovalniški sektor na splošno iz direktive Solventnost I, ki temelji na povračilu tveganja (pristop, ki temelji na premijah), in (b) metoda, ki temelji na prevzetih tveganjih (pristop, ki temelji na izpostavljenosti), na primer metoda baselskih pravil, ki se uporablja za bančni sektor, in metoda bonitetne hiše Standard & Poor's za določanje zahtevanega kapitala družbe za zavarovanje kreditov. |
| --- | --- |

(44)

Belgijski organi trdijo, da sta bili leta 2004 za določanje kapitalskih zahtev družb na področju zavarovanja kreditov na voljo dve metodi: (a) klasična metoda za zavarovalniški sektor na splošno iz direktive Solventnost I, ki temelji na povračilu tveganja (pristop, ki temelji na premijah), in (b) metoda, ki temelji na prevzetih tveganjih (pristop, ki temelji na izpostavljenosti), na primer metoda baselskih pravil, ki se uporablja za bančni sektor, in metoda bonitetne hiše Standard & Poor's za določanje zahtevanega kapitala družbe za zavarovanje kreditov.

Veljavna pravila varnega in skrbnega poslovanja: Solventnost I

| (45) | Glede družbe Ducroire/Delcredere belgijski organi menijo, da metoda, določena v direktivi Solventnost I, ne upošteva dovolj splošnega finančnega profila zavarovatelja. |
| --- | --- |

(45)

Glede družbe Ducroire/Delcredere belgijski organi menijo, da metoda, določena v direktivi Solventnost I, ne upošteva dovolj splošnega finančnega profila zavarovatelja.

| (46) | Na podlagi direktive Solventnost I je zahtevani minimalni kapital enak višjemu od obeh zneskov, pri čemer en znesek temelji na letnem prihodku od premij ali prispevkov, drugi pa na povprečnih terjatvah na izplačilo odškodnin za pretekla tri finančna leta. Absolutna spodnja meja za obdobje 2004–2006 je 3 milijone EUR, za obdobje 2007–2009 pa 3,2 milijona EUR. |
| --- | --- |

(46)

Na podlagi direktive Solventnost I je zahtevani minimalni kapital enak višjemu od obeh zneskov, pri čemer en znesek temelji na letnem prihodku od premij ali prispevkov, drugi pa na povprečnih terjatvah na izplačilo odškodnin za pretekla tri finančna leta. Absolutna spodnja meja za obdobje 2004–2006 je 3 milijone EUR, za obdobje 2007–2009 pa 3,2 milijona EUR.

| (47) | Z upoštevanjem teh pravil naj bi družba ONDD družbi Ducroire/Delcredere v obdobju 2005–2007 na podlagi poslovnega načrta dodelila minimalni znesek kapitala v višini približno 3 do 3,3 milijona EUR
   (21) (glej preglednico 2 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(47)

Z upoštevanjem teh pravil naj bi družba ONDD družbi Ducroire/Delcredere v obdobju 2005–2007 na podlagi poslovnega načrta dodelila minimalni znesek kapitala v višini približno 3 do 3,3 milijona EUR
   (21) (glej preglednico 2 v nadaljevanju).

| (48) | Belgija trdi, da so kapitalske zahteve zavarovateljev kreditov odvisne bolj od izpostavljenosti kot povračila tveganja (premije) in da so metodologije, ki temeljijo na prevzetih tveganjih (pristop, ki temelji na izpostavljenosti) (na primer člen 8 zakona o družbi ONDD iz leta 1939, metoda bonitetne hiše Standard & Poor's ali metoda baselskih pravil, ki se uporablja za bančni sektor), primernejše kot direktiva Solventnost I, ki temelji na povračilu tveganja (pristop, ki temelji na premijah). |
| --- | --- |

(48)

Belgija trdi, da so kapitalske zahteve zavarovateljev kreditov odvisne bolj od izpostavljenosti kot povračila tveganja (premije) in da so metodologije, ki temeljijo na prevzetih tveganjih (pristop, ki temelji na izpostavljenosti) (na primer člen 8 zakona o družbi ONDD iz leta 1939, metoda bonitetne hiše Standard & Poor's ali metoda baselskih pravil, ki se uporablja za bančni sektor), primernejše kot direktiva Solventnost I, ki temelji na povračilu tveganja (pristop, ki temelji na premijah).

| (49) | Belgijski organi trdijo, da portfelj tveganj, ki jih zavaruje družba Ducroire/Delcredere, ni običajen, saj v nasprotju z večino konkurentov družba krije večinoma netržna tveganja v smislu sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov. Stopnja tveganja pri takšnem portfelju je precej višja kot pri portfelju, sestavljenem izključno ali delno iz tržnih tveganj, kar po mnenju Belgije upravičuje uporabo pravil bolj varnega in skrbnega poslovanja. |
| --- | --- |

(49)

Belgijski organi trdijo, da portfelj tveganj, ki jih zavaruje družba Ducroire/Delcredere, ni običajen, saj v nasprotju z večino konkurentov družba krije večinoma netržna tveganja v smislu sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov. Stopnja tveganja pri takšnem portfelju je precej višja kot pri portfelju, sestavljenem izključno ali delno iz tržnih tveganj, kar po mnenju Belgije upravičuje uporabo pravil bolj varnega in skrbnega poslovanja.

Pristop, ki temelji na izpostavljenosti: (i) uporaba člena 8 zakona o družbi ONDD iz leta 1939 za družbo Ducroire/Delcredere

| (50) | Belgijski organi menijo, da je uporaba člena 8 zakona o družbi ONDD z dne 31. avgusta leta 1939 (22) (v nadaljnjem besedilu: zakon iz leta 1939) v tem primeru ustrezna, ker izhaja iz pristopa, ki temelji na izpostavljenosti. Opozoriti je treba, da člen 8 zakona iz leta 1939 z regulativnega vidika za družbo Ducroire/Delcredere ni pomemben, saj velja samo za družbo ONDD. |
| --- | --- |

(50)

Belgijski organi menijo, da je uporaba člena 8 zakona o družbi ONDD z dne 31. avgusta leta 1939 (22) (v nadaljnjem besedilu: zakon iz leta 1939) v tem primeru ustrezna, ker izhaja iz pristopa, ki temelji na izpostavljenosti. Opozoriti je treba, da člen 8 zakona iz leta 1939 z regulativnega vidika za družbo Ducroire/Delcredere ni pomemben, saj velja samo za družbo ONDD.

| (51) | Kljub temu, da člen 8 določa najvišji znesek obveznosti za družbo ONDD iz njenih zavarovalnih poslov za lastni račun, za katere jamči država, in za njene zavarovalne posle za račun države, belgijski organi menijo, da člen 8 zakona iz leta 1939 določa najnižjo spodnjo mejo za družbo Ducroire/Delcredere, ki nima državnega jamstva. |
| --- | --- |

(51)

Kljub temu, da člen 8 določa najvišji znesek obveznosti za družbo ONDD iz njenih zavarovalnih poslov za lastni račun, za katere jamči država, in za njene zavarovalne posle za račun države, belgijski organi menijo, da člen 8 zakona iz leta 1939 določa najnižjo spodnjo mejo za družbo Ducroire/Delcredere, ki nima državnega jamstva.

| (52) | Z uporabo člena 8(1) zakona iz leta 1939
   (23), ki navaja, da obveznosti ne smejo preseči 20-kratnika skupnega zneska kapitala in splošne rezerve, belgijski organi zahtevani kapital družbe (24) Ducroire/Delcredere ocenjujejo na približno 92 do 106 milijonov EUR v obdobju 2005–2007, na podlagi poslovnega načrta (glej preglednico 2 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(52)

Z uporabo člena 8(1) zakona iz leta 1939
   (23), ki navaja, da obveznosti ne smejo preseči 20-kratnika skupnega zneska kapitala in splošne rezerve, belgijski organi zahtevani kapital družbe (24) Ducroire/Delcredere ocenjujejo na približno 92 do 106 milijonov EUR v obdobju 2005–2007, na podlagi poslovnega načrta (glej preglednico 2 v nadaljevanju).

Pristop, ki temelji na izpostavljenosti: (ii) model, ki ga je razvila bonitetna hiša Standard & Poor's

| (53) | Belgijski organi v svojih ugotovitvah navajajo metodo, ki jo je bonitetna hiša Standard & Poor's razvila za določanje zahtevanega kapitala zavarovatelja kreditov. |
| --- | --- |

(53)

Belgijski organi v svojih ugotovitvah navajajo metodo, ki jo je bonitetna hiša Standard & Poor's razvila za določanje zahtevanega kapitala zavarovatelja kreditov.

| (54) | Za določanje stopnje kapitala (25) bonitetna hiša Standard & Poor's uporablja model, ki temelji na prevzetih tveganjih (pristop, ki temelji na izpostavljenosti) in ki ga spremlja ocena pozavarovanja zavarovatelja. Zahtevani kapital se določi z metodologijo, ki primerja bruto zahtevke z bruto zavarovalnimi vsotami (metoda bruto izgube od bruto izpostavljenosti) za obdobje (običajno) 10 let. Najvišja stopnja v tem obdobju se pomnoži s faktorjem 1,25 ter uporabi za napovedane zavarovalne vsote in prilagodi za pozavarovanje. Ta model temelji na predpostavki, da je portfelj zavarovatelja geografsko in po panogah precej raznolik. |
| --- | --- |

(54)

Za določanje stopnje kapitala (25) bonitetna hiša Standard & Poor's uporablja model, ki temelji na prevzetih tveganjih (pristop, ki temelji na izpostavljenosti) in ki ga spremlja ocena pozavarovanja zavarovatelja. Zahtevani kapital se določi z metodologijo, ki primerja bruto zahtevke z bruto zavarovalnimi vsotami (metoda bruto izgube od bruto izpostavljenosti) za obdobje (običajno) 10 let. Najvišja stopnja v tem obdobju se pomnoži s faktorjem 1,25 ter uporabi za napovedane zavarovalne vsote in prilagodi za pozavarovanje. Ta model temelji na predpostavki, da je portfelj zavarovatelja geografsko in po panogah precej raznolik.

| (55) | Belgijski organi sicer navajajo metodo bonitetne hiše Standard & Poor's, vendar je niso uporabili za določitev zahtevanega kapitala družbe Ducroire/Delcredere. |
| --- | --- |

(55)

Belgijski organi sicer navajajo metodo bonitetne hiše Standard & Poor's, vendar je niso uporabili za določitev zahtevanega kapitala družbe Ducroire/Delcredere.

Pristop, ki temelji na izpostavljenosti: (iii) uporaba pravil Basel II za zavarovatelje kreditov (Cookov količnik)

| (56) | Belgijski organi trdijo, da so baselska pravila primernejša za ocenjevanje solventnosti zavarovateljev kreditov kot veljavna pravila varnega in skrbnega poslovanja, tj. direktiva Solventnost I. Uporabo baselskih pravil upravičujeta narava zavarovanja kreditov in previdnostno načelo. Po mnenju belgijskih organov je zavarovanje kreditov podobno kreditnim poslom bank na ravni tveganja nasprotne stranke (zlasti tveganja neplačila s strani dolžnika). Poleg tega zavarovalni posli družbe Ducroire/Delcredere v nasprotju s posli drugih zasebnih zavarovateljev kreditov obsegajo v glavnem kreditna tveganja pri dolžnikih, registriranih v manj razvitih državah ali državah v razvoju (tveganja v območju 2 (26)). |
| --- | --- |

(56)

Belgijski organi trdijo, da so baselska pravila primernejša za ocenjevanje solventnosti zavarovateljev kreditov kot veljavna pravila varnega in skrbnega poslovanja, tj. direktiva Solventnost I. Uporabo baselskih pravil upravičujeta narava zavarovanja kreditov in previdnostno načelo. Po mnenju belgijskih organov je zavarovanje kreditov podobno kreditnim poslom bank na ravni tveganja nasprotne stranke (zlasti tveganja neplačila s strani dolžnika). Poleg tega zavarovalni posli družbe Ducroire/Delcredere v nasprotju s posli drugih zasebnih zavarovateljev kreditov obsegajo v glavnem kreditna tveganja pri dolžnikih, registriranih v manj razvitih državah ali državah v razvoju (tveganja v območju 2 (26)).

| (57) | Po mnenju belgijskih organov je torej Cookov količnik v okviru pravil varnega in skrbnega poslovanja Basel I, ki zahtevajo kapitalizacijo najmanj v višini 8 % neto obveznosti, primernejši za oceno solventnosti zavarovateljev kreditov. |
| --- | --- |

(57)

Po mnenju belgijskih organov je torej Cookov količnik v okviru pravil varnega in skrbnega poslovanja Basel I, ki zahtevajo kapitalizacijo najmanj v višini 8 % neto obveznosti, primernejši za oceno solventnosti zavarovateljev kreditov.

| (58) | Iz zapisnika sestanka upravnega odbora družbe ONDD z dne 20. aprila 2004 je razvidno, da je družba ONDD zahtevani kapital družbe Ducroire/Delcredere določila s pomočjo Cookovega količnika, ob tem pa upoštevala potrebo po zagotavljanju zadostne verodostojnosti za konkurente. |
| --- | --- |

(58)

Iz zapisnika sestanka upravnega odbora družbe ONDD z dne 20. aprila 2004 je razvidno, da je družba ONDD zahtevani kapital družbe Ducroire/Delcredere določila s pomočjo Cookovega količnika, ob tem pa upoštevala potrebo po zagotavljanju zadostne verodostojnosti za konkurente.

| (59) | Količnik, ki so ga uporabili belgijski organi, ni 8 %, kot to določajo pravila Basel I, ampak 10 % zaradi varnostne rezerve. |
| --- | --- |

(59)

Količnik, ki so ga uporabili belgijski organi, ni 8 %, kot to določajo pravila Basel I, ampak 10 % zaradi varnostne rezerve.

| (60) | Kapital, ki ga je družba ONDD določila za družbo Ducroire/Delcredere ter navedla v finančnih načrtih, ki jih je predložila regulatorju, in v obvestilu z dne 20. aprila 2004 (27), na podlagi katerega se je upravni odbor načeloma strinjal glede ustanovitve družbe Ducroire/Delcredere z vpisanim kapitalom v višini 150 milijonov EUR, je znašal približno 68 do 74 milijonov EUR za konec leta 2006 (glej preglednico 2 v nadaljevanju). V temeljnih predpostavkah so bila zajeta samo tveganja v območju 2 in v 10 državah, ki so se Evropski uniji pridružile maja 2004. |
| --- | --- |

(60)

Kapital, ki ga je družba ONDD določila za družbo Ducroire/Delcredere ter navedla v finančnih načrtih, ki jih je predložila regulatorju, in v obvestilu z dne 20. aprila 2004 (27), na podlagi katerega se je upravni odbor načeloma strinjal glede ustanovitve družbe Ducroire/Delcredere z vpisanim kapitalom v višini 150 milijonov EUR, je znašal približno 68 do 74 milijonov EUR za konec leta 2006 (glej preglednico 2 v nadaljevanju). V temeljnih predpostavkah so bila zajeta samo tveganja v območju 2 in v 10 državah, ki so se Evropski uniji pridružile maja 2004.

| (61) | V strateškem dokumentu z dne 28. septembra 2004 (28) je kapital, ki ga je družba ONDD ocenila s pomočjo Cookovega količnika (10 % neto obveznosti), v obdobju 2005–2007 znašal približno 74 do 101 milijon EUR. V nasprotju s finančnimi napovedmi v obvestilu iz aprila 2004 so finančne napovedi iz septembra 2004 obsegale kritje vseh kratkoročnih tveganj, s čimer so zajele celotni območji 1 in 2. V tem dokumentu je bil podan sklep, da je bil vplačani kapital v višini 100 milijonov EUR dovolj za nadaljevanje poslovanja na področju celotnega obsega kratkoročnih izvoznih poslov do leta 2007, vendar bi bilo ob koncu obdobja treba opraviti pregled. |
| --- | --- |

(61)

V strateškem dokumentu z dne 28. septembra 2004 (28) je kapital, ki ga je družba ONDD ocenila s pomočjo Cookovega količnika (10 % neto obveznosti), v obdobju 2005–2007 znašal približno 74 do 101 milijon EUR. V nasprotju s finančnimi napovedmi v obvestilu iz aprila 2004 so finančne napovedi iz septembra 2004 obsegale kritje vseh kratkoročnih tveganj, s čimer so zajele celotni območji 1 in 2. V tem dokumentu je bil podan sklep, da je bil vplačani kapital v višini 100 milijonov EUR dovolj za nadaljevanje poslovanja na področju celotnega obsega kratkoročnih izvoznih poslov do leta 2007, vendar bi bilo ob koncu obdobja treba opraviti pregled.

| (62) | Belgijski organi menijo, da Cookov količnik ni primerna metoda za delitev zahtevanega kapitala med tržna in netržna zavarovanja, ker je po njihovem mnenju rezultat metode s Cookovim količnikom, ki se uporabi za znesek obveznosti, določena linearnost, ki ne upošteva ustrezno raznolike narave različnih temeljnih tveganj. |
| --- | --- |

(62)

Belgijski organi menijo, da Cookov količnik ni primerna metoda za delitev zahtevanega kapitala med tržna in netržna zavarovanja, ker je po njihovem mnenju rezultat metode s Cookovim količnikom, ki se uporabi za znesek obveznosti, določena linearnost, ki ne upošteva ustrezno raznolike narave različnih temeljnih tveganj.

Uporaba direktive Solventnost II z notranjim oblikovanjem za politična tveganja

| (63) | Pravila Solventnost II sodijo na področje uporabe Direktive 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (29) (v nadaljnjem besedilu: direktiva Solventnost II). |
| --- | --- |

(63)

Pravila Solventnost II sodijo na področje uporabe Direktive 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (29) (v nadaljnjem besedilu: direktiva Solventnost II).

| (64) | Družba ONDD je leta 2011 razvila metodologijo, ki je po njenem mnenju ustreznejša za delitev zahtevanega kapitala med tržna in netržna zavarovanja. Sestavljena je iz standardne formule na podlagi direktive Solventnost II (30), ki je bila razvita v okviru pete študije o kvantitativnih posledicah (QIS5); spremlja jo notranje oblikovanje zahtevanega kapitala za kritje političnega tveganja, kalibrirana je bila tako, da izpolnjuje stopnjo solventnosti, ki ustreza oceni A, uporabljena pa je s parametri za leto 2004. |
| --- | --- |

(64)

Družba ONDD je leta 2011 razvila metodologijo, ki je po njenem mnenju ustreznejša za delitev zahtevanega kapitala med tržna in netržna zavarovanja. Sestavljena je iz standardne formule na podlagi direktive Solventnost II (30), ki je bila razvita v okviru pete študije o kvantitativnih posledicah (QIS5); spremlja jo notranje oblikovanje zahtevanega kapitala za kritje političnega tveganja, kalibrirana je bila tako, da izpolnjuje stopnjo solventnosti, ki ustreza oceni A, uporabljena pa je s parametri za leto 2004.

| (65) | Po mnenju belgijskih organov je mogoče razumno predpostaviti, da bi skrben zasebni vlagatelj leta 2004 uporabil to metodo. |
| --- | --- |

(65)

Po mnenju belgijskih organov je mogoče razumno predpostaviti, da bi skrben zasebni vlagatelj leta 2004 uporabil to metodo.

| (66) | Družba ONDD je standardno formulo QIS5 iz direktive Solventnost II uporabila za vsa tveganja, razen za politična. Belgijski organi menijo, da je politično tveganje na področju zavarovanja kreditov povezano s tveganjem naravnih nesreč. Menijo, da je tveganje naravnih nesreč za zavarovanje kreditov v standardni formuli QIS5 iz direktive Solventnost II trenutno slabo pokrito. Zato naj bi bila upravičena uporaba notranjega modela za oceno zahtevanega kapitala v zvezi s političnimi tveganji. |
| --- | --- |

(66)

Družba ONDD je standardno formulo QIS5 iz direktive Solventnost II uporabila za vsa tveganja, razen za politična. Belgijski organi menijo, da je politično tveganje na področju zavarovanja kreditov povezano s tveganjem naravnih nesreč. Menijo, da je tveganje naravnih nesreč za zavarovanje kreditov v standardni formuli QIS5 iz direktive Solventnost II trenutno slabo pokrito. Zato naj bi bila upravičena uporaba notranjega modela za oceno zahtevanega kapitala v zvezi s političnimi tveganji.

| (67) | S to metodo je zahtevani kapital družbe Ducroire/Delcredere ocenjen (31) na približno 80 do 99 milijonov EUR v obdobju 2005–2007 in približno [125–150] milijonov EUR leta 2009 na podlagi poslovnega načrta (glej preglednico 2 v nadaljevanju). Večina tega zahtevanega kapitala izhaja iz kritja političnega tveganja. |
| --- | --- |

(67)

S to metodo je zahtevani kapital družbe Ducroire/Delcredere ocenjen (31) na približno 80 do 99 milijonov EUR v obdobju 2005–2007 in približno [125–150] milijonov EUR leta 2009 na podlagi poslovnega načrta (glej preglednico 2 v nadaljevanju). Večina tega zahtevanega kapitala izhaja iz kritja političnega tveganja.

| (68) | Na zahtevo Komisije so belgijski organi zahtevani kapital družbe Ducroire/Delcredere ocenili s standardno formulo QIS5 iz direktive Solventnost II za vse vrste tveganj (tudi politično tveganje). V tem primeru naj bi zahtevani kapital družbe Ducroire/Delcredere (32) znašal manj kot 23 do 25 milijonov EUR v obdobju 2005–2007 in manj kot [25–50] milijonov EUR za leto 2009 (glej preglednico 2 v nadaljevanju).
  Preglednica 2
  Določanje kapitala družbe Ducroire/Delcredere s strani družbe ONDD/belgijskih organov za leta 2005, 2007 in 2009 na podlagi dveh scenarijev rasti in z uporabo različnih metod











  (v mio EUR) |
| --- | --- |
| | Metodologija | Scenarij (33) | Obravnavano obdobje | Kapital, zahtevan za tržna tveganja | Kapital, zahtevan za netržna tveganja | Skupaj |
| Na podlagi poslovnega načrta | Solventnost I
  v skladu s pripombami iz decembra 2011 | A (3 %) | Konec leta 2005 | 3,0 | 3,0 | 3 (34) |
| Konec leta 2007 | 3,2 | 3,2 | 3,2 (34) |
| B (6 %) | Konec leta 2005 | 3,0 | 3,0 | 3,0 (34) |
| Konec leta 2007 | 3,2 | 3,2 | 3,3 (34) |
| Člen 8 zakona iz leta 1939
  v skladu s pripombami iz decembra 2011 | A (3 %) | Konec leta 2005 | | | 92 |
| Konec leta 2007 | | | 97 |
| Konec leta 2009 | | | [100–125] |
| B (6 %) | Konec leta 2005 | | | 95 |
| Konec leta 2007 | | | 106 |
| Konec leta 2009 | | | [100–125] |
| Cookov količnik/Basel I
  (10 % neto obveznosti)
  v skladu z zapisnikom sestanka upravnega odbora z dne 20. 4. 2004 in kot je bilo predloženo regulatorju | A (3 %) | Konec leta 2006 | | | 68,2 |
| B (6 %) | Konec leta 2006 | | | 74,3 |
| Cookov količnik/Basel I
  (10 % neto obveznosti)
  v skladu s strateškim dokumentom z dne 28. 9. 2004 | A (3 %) | Konec leta 2005 | | | 73,5 |
| Konec leta 2007 | | | 92,2 |
| B (6 %) | Konec leta 2005 | | | 77,4 |
| Konec leta 2007 | | | 100,7 |
| Cookov količnik/Basel I
  (10 % neto obveznosti)
  v skladu s pripombami iz decembra 2011 | A (3 %) | Konec leta 2009 | | | [100–125] |
| B (6 %) | Konec leta 2009 | | | [125–150] |
| Solventnost II, standardna metoda (iz leta 2011)
  v skladu s pripombami iz decembra 2011, Priloga B10 | A (3 %) | Konec leta 2005 | 7,0 | 48,0 | 55,0 |
| Konec leta 2007 | 9,0 | 56,0 | 65,0 |
| Konec leta 2009 | [10–20] | [65–80] | [75–100] |
| B (6 %) | Konec leta 2005 | 8,0 | 51,0 | 59,0 |
| Konec leta 2007 | 10,0 | 64,0 | 74,0 |
| Konec leta 2009 | [5–15] | [70–85] | [75–100] |
| Solventnost II z notranjim oblikovanjem za politična tveganja
  v skladu s pripombami iz decembra 2011 | A (3 %) | Konec leta 2005 | 7,0 | 73,0 | 80,0 |
| Konec leta 2007 | 9,0 | 81,0 | 90,0 |
| Konec leta 2009 | [5–15] | [110–135] | [125–150] |
| B (6 %) | Konec leta 2005 | 8,0 | 74,0 | 82,0 |
| Konec leta 2007 | 10,0 | 89,0 | 99,0 |
| Konec leta 2009 | [5–15] | [120–135] | [125–150] |
| Prilagojeni kapital (QIS5 + notranji model)

  (glej uvodno izjavo (76)), vključno z akumuliranim dobičkom
   (35) | A (3 %) | Konec leta 2005 | 9,8 | 90,2 | 100,0 |
| Konec leta 2007 | 10,8 | 91,7 | 102,5 |
| Konec leta 2009 | [5–15] | [130–145] | [135–160] |
| B (6 %) | Konec leta 2005 | 9,8 | 90,2 | 100 |
| Konec leta 2007 | 11 | 92.3 | 103,3 |
| Konec leta 2009 | [10–20] | [140–155] | [150–175] |
| Na podlagi dejanskih številk | Dodeljeni vplačani kapital
  v skladu s pripombami z dne 31. maja 2012 | | Konec leta 2011 | [40–80] | [70–110] | 150,0 |

(68)

Na zahtevo Komisije so belgijski organi zahtevani kapital družbe Ducroire/Delcredere ocenili s standardno formulo QIS5 iz direktive Solventnost II za vse vrste tveganj (tudi politično tveganje). V tem primeru naj bi zahtevani kapital družbe Ducroire/Delcredere (32) znašal manj kot 23 do 25 milijonov EUR v obdobju 2005–2007 in manj kot [25–50] milijonov EUR za leto 2009 (glej preglednico 2 v nadaljevanju).

Preglednica 2

Določanje kapitala družbe Ducroire/Delcredere s strani družbe ONDD/belgijskih organov za leta 2005, 2007 in 2009 na podlagi dveh scenarijev rasti in z uporabo različnih metod

(v mio EUR)

Metodologija

Scenarij (33)

Obravnavano obdobje

Kapital, zahtevan za tržna tveganja

Kapital, zahtevan za netržna tveganja

Skupaj

Na podlagi poslovnega načrta

Solventnost I

v skladu s pripombami iz decembra 2011

A (3 %)

Konec leta 2005

3,0

3,0

3 (34)

Konec leta 2007

3,2

3,2

3,2 (34)

B (6 %)

Konec leta 2005

3,0

3,0

3,0 (34)

Konec leta 2007

3,2

3,2

3,3 (34)

Člen 8 zakona iz leta 1939

v skladu s pripombami iz decembra 2011

A (3 %)

Konec leta 2005

92

Konec leta 2007

97

Konec leta 2009

[100–125]

B (6 %)

Konec leta 2005

95

Konec leta 2007

106

Konec leta 2009

[100–125]

Cookov količnik/Basel I

(10 % neto obveznosti)

v skladu z zapisnikom sestanka upravnega odbora z dne 20. 4. 2004 in kot je bilo predloženo regulatorju

A (3 %)

Konec leta 2006

68,2

B (6 %)

Konec leta 2006

74,3

Cookov količnik/Basel I

(10 % neto obveznosti)

v skladu s strateškim dokumentom z dne 28. 9. 2004

A (3 %)

Konec leta 2005

73,5

Konec leta 2007

92,2

B (6 %)

Konec leta 2005

77,4

Konec leta 2007

100,7

Cookov količnik/Basel I

(10 % neto obveznosti)

v skladu s pripombami iz decembra 2011

A (3 %)

Konec leta 2009

[100–125]

B (6 %)

Konec leta 2009

[125–150]

Solventnost II, standardna metoda (iz leta 2011)

v skladu s pripombami iz decembra 2011, Priloga B10

A (3 %)

Konec leta 2005

7,0

48,0

55,0

Konec leta 2007

9,0

56,0

65,0

Konec leta 2009

[10–20]

[65–80]

[75–100]

B (6 %)

Konec leta 2005

8,0

51,0

59,0

Konec leta 2007

10,0

64,0

74,0

Konec leta 2009

[5–15]

[70–85]

[75–100]

Solventnost II z notranjim oblikovanjem za politična tveganja

v skladu s pripombami iz decembra 2011

A (3 %)

Konec leta 2005

7,0

73,0

80,0

Konec leta 2007

9,0

81,0

90,0

Konec leta 2009

[5–15]

[110–135]

[125–150]

B (6 %)

Konec leta 2005

8,0

74,0

82,0

Konec leta 2007

10,0

89,0

99,0

Konec leta 2009

[5–15]

[120–135]

[125–150]

Prilagojeni kapital (QIS5 + notranji model)

  (glej uvodno izjavo (76)), vključno z akumuliranim dobičkom
   (35)

A (3 %)

Konec leta 2005

9,8

90,2

100,0

Konec leta 2007

10,8

91,7

102,5

Konec leta 2009

[5–15]

[130–145]

[135–160]

B (6 %)

Konec leta 2005

9,8

90,2

100

Konec leta 2007

11

92.3

103,3

Konec leta 2009

[10–20]

[140–155]

[150–175]

Na podlagi dejanskih številk

Dodeljeni vplačani kapital

v skladu s pripombami z dne 31. maja 2012

Konec leta 2011

[40–80]

[70–110]

150,0

| (69) | Družba ONDD je v svojih pripombah z dne 16. in 31. maja 2012 poudarila, da so bili na podlagi strateških odločitev v obdobju 2007–2009 (na primer spremembe strategije pozavarovanja, sprememba parametrov tveganja v portfelju netržnih tveganj), ki niso bile vključene v strateški načrt od leta 2004, opravljeni notranji prenosi kapitala iz netržnih zavarovanj za tržna zavarovanja. |
| --- | --- |

(69)

Družba ONDD je v svojih pripombah z dne 16. in 31. maja 2012 poudarila, da so bili na podlagi strateških odločitev v obdobju 2007–2009 (na primer spremembe strategije pozavarovanja, sprememba parametrov tveganja v portfelju netržnih tveganj), ki niso bile vključene v strateški načrt od leta 2004, opravljeni notranji prenosi kapitala iz netržnih zavarovanj za tržna zavarovanja.

3.   Načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (70) | Belgijski organi menijo, da začetni kapitalski vložek družbe ONDD ob ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere izpolnjuje merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(70)

Belgijski organi menijo, da začetni kapitalski vložek družbe ONDD ob ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere izpolnjuje merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

Donosnost glede na napovedi iz leta 2004

| (71) | V obvestilu iz aprila 2004 je družba ONDD na podlagi scenarija 1B, ki je predvideval 6-odstotno rast poslovanja, predvidela donosnost lastniškega kapitala (ROE) v višini 1,3–1,5 % za prva tri leta delovanja družbe Ducroire/Delcredere (leta 2005, 2006 in 2007) z upoštevanimi izravnalnimi rezervacijami in v višini 2,2–2,9 % za ista leta brez izravnalnih rezervacij.
  Preglednica 3
  Finančne napovedi iz aprila 2004 (obseg: območje 1 „10 držav pristopnic“ + območje 2)











  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| | Scenarij 1A:
  3-odstotna rast | Scenarij 1B:
  6-odstotna rast |
| | Proračun za leto 2005 | Proračun za leto 2006 | Proračun za leto 2007 | Proračun za leto 2005 | Proračun za leto 2006 | Proračun za leto 2007 |
| Rezultat zavarovalnih poslov | – 527 | – 536 | – 543 | 47 | 389 | 763 |
| Rezultat upravljanja poslov | 1 643 | 1 692 | 1 742 | 1 749 | 1 885 | 2 029 |
| Zavarovalni rezultat | 1 116 | 1 156 | 1 199 | 1 797 | 2 274 | 2 792 |
| Prenos na izravnalne rezervacije | – 837 | – 867 | – 899 | – 1 347 | – 1 706 | – 2 094 |
| Zavarovalni rezultat po izravnalnih rezervacijah | 279 | 289 | 300 | 449 | 569 | 698 |
| Finančni rezultat | 2 360 | 2 468 | 2 577 | 2 369 | 2 499 | 2 641 |
| Davek | – 871 | – 910 | – 949 | – 930 | – 1 012 | – 1 102 |
| Rezultat | 1 768 | 1 847 | 1 927 | 1 888 | 2 055 | 2 237 |
| Kapital | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 |
| Donosnost lastniškega kapitala (rezultat/kapital) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Rezultat + izravnalne rezervacije | 2 605 | 2 715 | 2 826 | 3 235 | 3 761 | 4 331 |
| Donosnost lastniškega kapitala pred izravnalnimi rezervacijami
  (rezultat + izravnalne rezervacije)/kapital | 1,7 % | 1,8 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Denarni tok | 5 744 | 5 190 | 5 803 | 6 634 | 6 557 | 7 742 |
| Kapital, potreben za poslovanje | 68 186 | 74 319 |
| Vir:

  Družba ONDD. To so finančne napovedi iz Priloge 8, str. 70 (dokument z naslovom „Setting up a limited company“ (Ustanovitev družbe z omejeno odgovornostjo) – Création d'une société anonyme – ki je bil upravnemu odboru družbe ONDD predložen 20. aprila 2004), k ugotovitvam belgijskih organov z dne 1. junija 2011. |

(71)

V obvestilu iz aprila 2004 je družba ONDD na podlagi scenarija 1B, ki je predvideval 6-odstotno rast poslovanja, predvidela donosnost lastniškega kapitala (ROE) v višini 1,3–1,5 % za prva tri leta delovanja družbe Ducroire/Delcredere (leta 2005, 2006 in 2007) z upoštevanimi izravnalnimi rezervacijami in v višini 2,2–2,9 % za ista leta brez izravnalnih rezervacij.

Preglednica 3

Finančne napovedi iz aprila 2004 (obseg: območje 1 „10 držav pristopnic“ + območje 2)

(v tisoč EUR)

Scenarij 1A:

3-odstotna rast

Scenarij 1B:

6-odstotna rast

Proračun za leto 2005

Proračun za leto 2006

Proračun za leto 2007

Proračun za leto 2005

Proračun za leto 2006

Proračun za leto 2007

Rezultat zavarovalnih poslov

– 527

– 536

– 543

47

389

763

Rezultat upravljanja poslov

1 643

1 692

1 742

1 749

1 885

2 029

Zavarovalni rezultat

1 116

1 156

1 199

1 797

2 274

2 792

Prenos na izravnalne rezervacije

– 837

– 867

– 899

– 1 347

– 1 706

– 2 094

Zavarovalni rezultat po izravnalnih rezervacijah

279

289

300

449

569

698

Finančni rezultat

2 360

2 468

2 577

2 369

2 499

2 641

Davek

– 871

– 910

– 949

– 930

– 1 012

– 1 102

Rezultat

1 768

1 847

1 927

1 888

2 055

2 237

Kapital

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

Donosnost lastniškega kapitala (rezultat/kapital)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,5 %

Rezultat + izravnalne rezervacije

2 605

2 715

2 826

3 235

3 761

4 331

Donosnost lastniškega kapitala pred izravnalnimi rezervacijami

(rezultat + izravnalne rezervacije)/kapital

1,7 %

1,8 %

1,9 %

2,2 %

2,5 %

2,9 %

Denarni tok

5 744

5 190

5 803

6 634

6 557

7 742

Kapital, potreben za poslovanje

68 186

74 319

Vir:

Družba ONDD. To so finančne napovedi iz Priloge 8, str. 70 (dokument z naslovom „Setting up a limited company“ (Ustanovitev družbe z omejeno odgovornostjo) – Création d'une société anonyme – ki je bil upravnemu odboru družbe ONDD predložen 20. aprila 2004), k ugotovitvam belgijskih organov z dne 1. junija 2011.

| (72) | V dokumentu, ki ga je družba ONDD predložila svojemu upravnemu odboru 28. septembra 2004 – po ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere 23. septembra 2004 – je bila na podlagi „dinamičnega scenarija, tj. 6-odstotna rast“, predvidena donosnost lastniškega kapitala v višini 1,3–1,9 % za leta 2005, 2006 in 2007 z vključenimi izravnalnimi rezervacijami in v višini 2,8– 4,3 % za ta ista leta brez izravnalnih rezervacij. Rezultati finančnih napovedi iz septembra 2004 so nekoliko drugačni od rezultatov iz aprila 2004, ker napovedi iz septembra 2004 temeljijo na obsežnejšem področju poslovanja (celotno območje 1). Poleg tega so bila septembra 2004 nekatere predpostavke prilagojene.

  Preglednica 4


  Finančne napovedi – september 2004 (obseg: celotno območje 1 in območje 2)












  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| | Scenarij 1A:
  3-odstotna rast | Scenarij 1B:
  6-odstotna rast |
| | Proračun za leto 2005 | Proračun za leto 2006 | Proračun za leto 2007 | Proračun za leto 2005 | Proračun za leto 2006 | Proračun za leto 2007 |
| Rezultat zavarovalnih poslov (36) | – 229 | 49 | 292 | 330 | 924 | 1 504 |
| netržna tveganja (območje 2) | 378 | 688 | 970 | 918 | 1 537 | 2 148 |
| tržna tveganja (območje 1 „10 držav pristopnic“) | – 619 | – 579 | – 545 | – 600 | – 553 | – 511 |
| druga tržna tveganja (območje 1 „druge države“) | 13 | – 12 | 3 | 31 | 43 | 109 |
| Rezultat upravljanja poslov | 1 662 | 1 734 | 1 805 | 1 768 | 1 924 | 2 086 |
| Zavarovalni rezultat | 1 433 | 1 783 | 2 096 | 2 097 | 2 848 | 3 590 |
| Prenos na izravnalne rezervacije | – 1 066 | – 1 383 | – 1 672 | – 1 564 | – 2 182 | – 2 392 |
| Zavarovalni rezultat po izravnalnih rezervacijah | 367 | 400 | 425 | 533 | 667 | 1 197 |
| Finančni rezultat | 1 366 | 1 470 | 1 581 | 1 375 | 1 500 | 1 642 |
| Davek | – 568 | – 637 | – 706 | – 626 | – 735 | – 981 |
| Rezultat | 1 165 | 1 233 | 1 300 | 1 282 | 1 432 | 1 858 |
| Kapital | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 |
| Donosnost lastniškega kapitala (rezultat/kapital) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Rezultat + izravnalne rezervacije | 2 231 | 2 616 | 2 972 | 2 846 | 3 614 | 4 251 |
| Donosnost lastniškega kapitala pred izravnalnimi rezervacijami

  (rezultat + izravnalne rezervacije/kapital) | 2,2 % | 2,6 % | 3,0 % | 2,8 % | 3,6 % | 4,3 % |
| Denarni tok | 5 358 | 5 152 | 6 080 | 6 233 | 6 471 | 7 796 |
| Kapital, potreben za poslovanje | 73 506 | 82 798 | 92 150 | 77 419 | 88 931 | 100 696 |
| Vir:

  Družba ONDD. To so finančne napovedi s strani 28 in iz Priloge 9 k dokumentu z naslovom „Strategic guidelines for the ONDD and its subsidiary“ (Strateške smernice za družbo ONDD in njeno podružnico; Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA), ki so bile upravnemu odboru družbe ONDD predložene 28. septembra 2004, belgijski organi pa so jih predložili 1. junija 2011 v Prilogi 10 k njihovim ugotovitvam. |

(72)

V dokumentu, ki ga je družba ONDD predložila svojemu upravnemu odboru 28. septembra 2004 – po ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere 23. septembra 2004 – je bila na podlagi „dinamičnega scenarija, tj. 6-odstotna rast“, predvidena donosnost lastniškega kapitala v višini 1,3–1,9 % za leta 2005, 2006 in 2007 z vključenimi izravnalnimi rezervacijami in v višini 2,8– 4,3 % za ta ista leta brez izravnalnih rezervacij. Rezultati finančnih napovedi iz septembra 2004 so nekoliko drugačni od rezultatov iz aprila 2004, ker napovedi iz septembra 2004 temeljijo na obsežnejšem področju poslovanja (celotno območje 1). Poleg tega so bila septembra 2004 nekatere predpostavke prilagojene.

Preglednica 4

Finančne napovedi – september 2004 (obseg: celotno območje 1 in območje 2)

(v tisoč EUR)

Scenarij 1A:

3-odstotna rast

Scenarij 1B:

6-odstotna rast

Proračun za leto 2005

Proračun za leto 2006

Proračun za leto 2007

Proračun za leto 2005

Proračun za leto 2006

Proračun za leto 2007

Rezultat zavarovalnih poslov (36)

– 229

49

292

330

924

1 504

netržna tveganja (območje 2)

378

688

970

918

1 537

2 148

tržna tveganja (območje 1 „10 držav pristopnic“)

– 619

– 579

– 545

– 600

– 553

– 511

druga tržna tveganja (območje 1 „druge države“)

13

– 12

3

31

43

109

Rezultat upravljanja poslov

1 662

1 734

1 805

1 768

1 924

2 086

Zavarovalni rezultat

1 433

1 783

2 096

2 097

2 848

3 590

Prenos na izravnalne rezervacije

– 1 066

– 1 383

– 1 672

– 1 564

– 2 182

– 2 392

Zavarovalni rezultat po izravnalnih rezervacijah

367

400

425

533

667

1 197

Finančni rezultat

1 366

1 470

1 581

1 375

1 500

1 642

Davek

– 568

– 637

– 706

– 626

– 735

– 981

Rezultat

1 165

1 233

1 300

1 282

1 432

1 858

Kapital

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

Donosnost lastniškega kapitala (rezultat/kapital)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,9 %

Rezultat + izravnalne rezervacije

2 231

2 616

2 972

2 846

3 614

4 251

Donosnost lastniškega kapitala pred izravnalnimi rezervacijami

(rezultat + izravnalne rezervacije/kapital)

2,2 %

2,6 %

3,0 %

2,8 %

3,6 %

4,3 %

Denarni tok

5 358

5 152

6 080

6 233

6 471

7 796

Kapital, potreben za poslovanje

73 506

82 798

92 150

77 419

88 931

100 696

Vir:

Družba ONDD. To so finančne napovedi s strani 28 in iz Priloge 9 k dokumentu z naslovom „Strategic guidelines for the ONDD and its subsidiary“ (Strateške smernice za družbo ONDD in njeno podružnico; Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA), ki so bile upravnemu odboru družbe ONDD predložene 28. septembra 2004, belgijski organi pa so jih predložili 1. junija 2011 v Prilogi 10 k njihovim ugotovitvam.

| (73) | V nasprotju z izračunom v obvestilu iz aprila 2004 je donosnost lastniškega kapitala izračunana na podlagi vplačanega kapitala v višini 100 milijonov EUR, pri čemer ni bilo upoštevanih 50 milijonov EUR, ki so bili vloženi, vendar niso bili vplačani. |
| --- | --- |

(73)

V nasprotju z izračunom v obvestilu iz aprila 2004 je donosnost lastniškega kapitala izračunana na podlagi vplačanega kapitala v višini 100 milijonov EUR, pri čemer ni bilo upoštevanih 50 milijonov EUR, ki so bili vloženi, vendar niso bili vplačani.

| (74) | Glede donosnosti lastniškega kapitala, predvidenega za zavarovanje tržnih tveganj, so belgijski organi pojasnili, da se razčlenitev iz strateškega dokumenta, ki je bil upravnemu odboru predložen 28. septembra 2004 (37), ne bi smela upoštevati pri analizi donosnosti zavarovanj tržnih in netržnih tveganj. Pojasnili so (38), da so te napovedi nesmiselne, saj je bila stopnja zahtevkov občutno precenjena za tveganja, ki so postala tržna leta 2004, obenem pa ni bila upoštevana možnost, da zavarovatelj v primeru dejanskega visokega deleža škod prilagodi premije. Poudarili so, da upravni odbor družbe ONDD svoje odločitve glede stopnje kapitalizacije družbe Ducroire/Delcredere ni sprejel na podlagi razdelitve iz Priloge 9 k strateškemu dokumentu. |
| --- | --- |

(74)

Glede donosnosti lastniškega kapitala, predvidenega za zavarovanje tržnih tveganj, so belgijski organi pojasnili, da se razčlenitev iz strateškega dokumenta, ki je bil upravnemu odboru predložen 28. septembra 2004 (37), ne bi smela upoštevati pri analizi donosnosti zavarovanj tržnih in netržnih tveganj. Pojasnili so (38), da so te napovedi nesmiselne, saj je bila stopnja zahtevkov občutno precenjena za tveganja, ki so postala tržna leta 2004, obenem pa ni bila upoštevana možnost, da zavarovatelj v primeru dejanskega visokega deleža škod prilagodi premije. Poudarili so, da upravni odbor družbe ONDD svoje odločitve glede stopnje kapitalizacije družbe Ducroire/Delcredere ni sprejel na podlagi razdelitve iz Priloge 9 k strateškemu dokumentu.

Donosnost glede na napovedi, naknadno pripravljene leta 2011

| (75) | Napovedi iz leta 2004 torej niso bile osnova za razdelitev napovedi za tržna in netržna tveganja, ki je bila Komisiji predložena junija 2011. Ugotovitve iz junija 2011 so izmenoma temeljile na dejanskih številkah pred letom 2004 in uspešnosti takratnih konkurentov družbe Ducroire/Delcredere. Belgija meni, da pristop, uporabljen v ugotovitvah iz junija 2011, najbolje odraža argumente, ki bi jih leta 2004 upošteval zasebni vlagatelj, obenem pa ostaja skladen s konsolidiranim rezultatom. |
| --- | --- |

(75)

Napovedi iz leta 2004 torej niso bile osnova za razdelitev napovedi za tržna in netržna tveganja, ki je bila Komisiji predložena junija 2011. Ugotovitve iz junija 2011 so izmenoma temeljile na dejanskih številkah pred letom 2004 in uspešnosti takratnih konkurentov družbe Ducroire/Delcredere. Belgija meni, da pristop, uporabljen v ugotovitvah iz junija 2011, najbolje odraža argumente, ki bi jih leta 2004 upošteval zasebni vlagatelj, obenem pa ostaja skladen s konsolidiranim rezultatom.

| (76) | Belgijski organi so v svojih ugotovitvah iz junija 2011 ocenili donosnost zavarovalnih poslov s tržnimi tveganji glede na kapital, ki je bil za te posle dodeljen z modelom Solventnost II (standardna formula QIS5 in notranji model), tj. metodo, ki je bila razvita naknadno na zahtevo Komisije. Opozoriti je treba, da je bila razlika med minimalnim zneskom kapitala na podlagi tega modela, tj. 82 milijonov EUR, in dejansko vplačanim kapitalom v višini 100 milijonov EUR dodeljena zavarovanju tržnih in netržnih tveganj glede na njihov zadevni delež minimalnega kapitala v višini 82 milijonov EUR. Zato „prilagojeni“ kapital, ki ga je družba ONDD ocenila za tržna tveganja, znaša 9,8 milijona EUR za leto 2005 (39) (glej preglednico 5 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(76)

Belgijski organi so v svojih ugotovitvah iz junija 2011 ocenili donosnost zavarovalnih poslov s tržnimi tveganji glede na kapital, ki je bil za te posle dodeljen z modelom Solventnost II (standardna formula QIS5 in notranji model), tj. metodo, ki je bila razvita naknadno na zahtevo Komisije. Opozoriti je treba, da je bila razlika med minimalnim zneskom kapitala na podlagi tega modela, tj. 82 milijonov EUR, in dejansko vplačanim kapitalom v višini 100 milijonov EUR dodeljena zavarovanju tržnih in netržnih tveganj glede na njihov zadevni delež minimalnega kapitala v višini 82 milijonov EUR. Zato „prilagojeni“ kapital, ki ga je družba ONDD ocenila za tržna tveganja, znaša 9,8 milijona EUR za leto 2005 (39) (glej preglednico 5 v nadaljevanju).

| (77) | Na podlagi pregledanih finančnih napovedi, ki so jih belgijski organi predložili leta 2011, in njihovih ocen kapitala, dodeljenega zavarovalnim poslom s tržnim tveganjem, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 76, je donosnost za zavarovalne posle s tržnim tveganjem za obdobje 2005–2007, kot so jo določili belgijski organi, naslednja:

  Preglednica 5


  Finančne napovedi, ponovno izračunane leta 2011 (40)













  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| | Scenarij 1B:
  6-odstotna rast
  tržna tveganja | Scenarij 1B:
  6-odstotna rast
  netržna tveganja |
| Finančne napovedi | Proračun za leto 2005 | Proračun za leto 2006 | Proračun za leto 2007 | Proračun za leto 2005 | Proračun za leto 2006 | Proračun za leto 2007 |
| Rezultat zavarovalnih poslov | 656 | 516 | 596 | – 326 | 408 | 908 |
| Rezultat upravljanja poslov | 292 | 329 | 363 | 1 476 | 1 596 | 1 723 |
| Zavarovalni rezultat pred provizijami | 948 | 845 | 959 | 1 150 | 2 004 | 2 631 |
| Prenos na izravnalne rezervacije | – 328 | – 347 | – 368 | – 1 236 | – 1 835 | – 2 024 |
| Zavarovalni rezultat po izravnalnih rezervacijah | 620 | 497 | 591 | -86 | 170 | 607 |
| Finančni rezultat | 280 | 347 | 374 | 1 095 | 1 153 | 1 268 |
| Davek | – 297 | – 279 | – 318 | – 330 | – 456 | – 664 |
| Dobiček po davku | 603 | 566 | 646 | 679 | 866 | 1 212 |
| Prilagojeni kapital (QIS5 + notranji model) (41) | 9 756 | 10 322 | 10 969 | 90 244 | 91 110 | 92 321 |
| Prilagojeni kapital + izravnalne rezervacije | 9 756 | 10 437 | 11 205 | 90 244 | 91 743 | 93 671 |
| ROE (rezultat/kapital) | 6,2 % | 5,5 % | 5,9 % | 0,8 % | 1,0 % | 1,3 % |
| Rezultat + izravnalne rezervacije | 823 | 799 | 893 | 1 511 | 2 068 | 2 519 |
| ROE pred izravnalnimi rezervacijami | 8,4 % | 7,7 % | 8,0 % | 1,7 % | 2,3 % | 2,7 % |

(77)

Na podlagi pregledanih finančnih napovedi, ki so jih belgijski organi predložili leta 2011, in njihovih ocen kapitala, dodeljenega zavarovalnim poslom s tržnim tveganjem, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 76, je donosnost za zavarovalne posle s tržnim tveganjem za obdobje 2005–2007, kot so jo določili belgijski organi, naslednja:

Preglednica 5

Finančne napovedi, ponovno izračunane leta 2011 (40)

(v tisoč EUR)

Scenarij 1B:

6-odstotna rast

tržna tveganja

Scenarij 1B:

6-odstotna rast

netržna tveganja

Finančne napovedi

Proračun za leto 2005

Proračun za leto 2006

Proračun za leto 2007

Proračun za leto 2005

Proračun za leto 2006

Proračun za leto 2007

Rezultat zavarovalnih poslov

656

516

596

– 326

408

908

Rezultat upravljanja poslov

292

329

363

1 476

1 596

1 723

Zavarovalni rezultat pred provizijami

948

845

959

1 150

2 004

2 631

Prenos na izravnalne rezervacije

– 328

– 347

– 368

– 1 236

– 1 835

– 2 024

Zavarovalni rezultat po izravnalnih rezervacijah

620

497

591

-86

170

607

Finančni rezultat

280

347

374

1 095

1 153

1 268

Davek

– 297

– 279

– 318

– 330

– 456

– 664

Dobiček po davku

603

566

646

679

866

1 212

Prilagojeni kapital (QIS5 + notranji model) (41)

9 756

10 322

10 969

90 244

91 110

92 321

Prilagojeni kapital + izravnalne rezervacije

9 756

10 437

11 205

90 244

91 743

93 671

ROE (rezultat/kapital)

6,2 %

5,5 %

5,9 %

0,8 %

1,0 %

1,3 %

Rezultat + izravnalne rezervacije

823

799

893

1 511

2 068

2 519

ROE pred izravnalnimi rezervacijami

8,4 %

7,7 %

8,0 %

1,7 %

2,3 %

2,7 %

| (78) | Belgijski organi so donosnost lastniškega kapitala (ROE) izračunali na podlagi vplačanega kapitala v višini 100 milijonov EUR, pri čemer niso upoštevali 50 milijonov EUR, ki so bili vloženi, vendar niso bili vplačani do leta 2009. |
| --- | --- |

(78)

Belgijski organi so donosnost lastniškega kapitala (ROE) izračunali na podlagi vplačanega kapitala v višini 100 milijonov EUR, pri čemer niso upoštevali 50 milijonov EUR, ki so bili vloženi, vendar niso bili vplačani do leta 2009.

| (79) | V odgovor na pomisleke iz sklepa o začetku postopka glede tega, ali bi zasebni vlagatelj zahteval nadomestilo za nevplačani kapital, čeprav bi ga v primeru stečaja izgubil, so belgijski organi vztrajali pri svojem mnenju, tj. da se pri izračunu donosnosti kapitala v višini 50 milijonov EUR ne bi smelo upoštevati do njegovega dejanskega vplačila. Menijo, da bi bila edina posledica stečaja (ob predpostavki, da bi prišlo do vpoklica salda vpisanega kapitala) krajše trajanje takšne naložbe. Nadalje so dodali, da je družba ONDD do vplačila kapitala leta 2009 ta kapital v višini 50 milijonov EUR lahko prosto vlagala na trgu in tako imela korist od ustreznega donosa. |
| --- | --- |

(79)

V odgovor na pomisleke iz sklepa o začetku postopka glede tega, ali bi zasebni vlagatelj zahteval nadomestilo za nevplačani kapital, čeprav bi ga v primeru stečaja izgubil, so belgijski organi vztrajali pri svojem mnenju, tj. da se pri izračunu donosnosti kapitala v višini 50 milijonov EUR ne bi smelo upoštevati do njegovega dejanskega vplačila. Menijo, da bi bila edina posledica stečaja (ob predpostavki, da bi prišlo do vpoklica salda vpisanega kapitala) krajše trajanje takšne naložbe. Nadalje so dodali, da je družba ONDD do vplačila kapitala leta 2009 ta kapital v višini 50 milijonov EUR lahko prosto vlagala na trgu in tako imela korist od ustreznega donosa.

| (80) | Poleg tega belgijski organi trdijo, da je stopnja naložb v višini 2 %, ki je bila uporabljena v napovedih leta 2004 in upoštevana pri izračunih iz preglednice 5, nižja od stopnje, ki bi jo verjetno uporabil zasebni vlagatelj. Belgijski organi so z uporabo stopnje naložb v višini 3,5 % ugotovili, da bi napovedana donosnost zavarovanja tržnih tveganj (donosnost lastniškega kapitala, prilagojena za izravnalne rezervacije) dosegla stopnjo v višini približno 9,7–10,4 % v obdobju 2005–2007 (v primerjavi s približno 7,7–8,4 % s stopnjo naložb v višini 2 %) (42). |
| --- | --- |

(80)

Poleg tega belgijski organi trdijo, da je stopnja naložb v višini 2 %, ki je bila uporabljena v napovedih leta 2004 in upoštevana pri izračunih iz preglednice 5, nižja od stopnje, ki bi jo verjetno uporabil zasebni vlagatelj. Belgijski organi so z uporabo stopnje naložb v višini 3,5 % ugotovili, da bi napovedana donosnost zavarovanja tržnih tveganj (donosnost lastniškega kapitala, prilagojena za izravnalne rezervacije) dosegla stopnjo v višini približno 9,7–10,4 % v obdobju 2005–2007 (v primerjavi s približno 7,7–8,4 % s stopnjo naložb v višini 2 %) (42).

Uporaba stopnje ROR

| (81) | Belgijski organi menijo, da je najprimernejša stopnja za ocenjevanje pričakovanega donosa naložb stopnja gospodarskega donosa prihodkov (v nadaljnjem besedilu: stopnja ROR), čeprav ta stopnja ni bila uporabljena v predhodnih finančnih napovedih (poslovni načrt družbe ONDD). Stopnja se izračuna s primerjavo zavarovalnih prihodkov (pred dodelitvijo izravnalnim rezervacijam) in prometa (zavarovalne premije). Po mnenju belgijskih organov je stopnja ROR najprimernejša metoda, ker:






  (a) | se izračuna pred izravnalnimi rezervacijami, ki so jih določili belgijski organi za nadzor varnega in skrbnega poslovanja in ki naj bi sčasoma izravnale rezultate ter krile morebitne prihodnje izgube zaradi poslovanja v prihodnosti; |
| --- | --- | --- |

(81)

Belgijski organi menijo, da je najprimernejša stopnja za ocenjevanje pričakovanega donosa naložb stopnja gospodarskega donosa prihodkov (v nadaljnjem besedilu: stopnja ROR), čeprav ta stopnja ni bila uporabljena v predhodnih finančnih napovedih (poslovni načrt družbe ONDD). Stopnja se izračuna s primerjavo zavarovalnih prihodkov (pred dodelitvijo izravnalnim rezervacijam) in prometa (zavarovalne premije). Po mnenju belgijskih organov je stopnja ROR najprimernejša metoda, ker:

(a)

se izračuna pred izravnalnimi rezervacijami, ki so jih določili belgijski organi za nadzor varnega in skrbnega poslovanja in ki naj bi sčasoma izravnale rezultate ter krile morebitne prihodnje izgube zaradi poslovanja v prihodnosti;

| (b) | natančno odraža donosnost zavarovanja kreditov, saj jo osami od izključno finančne donosnosti. Prikazuje torej donosnost, povezano z „jedrom“ dejavnosti zavarovanja kreditov. |
| --- | --- |

(b)

natančno odraža donosnost zavarovanja kreditov, saj jo osami od izključno finančne donosnosti. Prikazuje torej donosnost, povezano z „jedrom“ dejavnosti zavarovanja kreditov.

| (82) | Stopnja ROR v višini 16,5 % in 18,5 % v letu 2005 oziroma 2006 je pokazala, da je družba Ducroire/Delcredere donosnejša (43) od treh največjih imen v sektorju zavarovanja kreditov, tj. Coface, Euler Hermes in Atradius, katerih stopnja ROR je v letih 2005 in 2006 znašala 9,7 % oziroma 10,9 %, 16,0 % oziroma 16,9 % in 9,3 % oziroma 11,9 %. |
| --- | --- |

(82)

Stopnja ROR v višini 16,5 % in 18,5 % v letu 2005 oziroma 2006 je pokazala, da je družba Ducroire/Delcredere donosnejša (43) od treh največjih imen v sektorju zavarovanja kreditov, tj. Coface, Euler Hermes in Atradius, katerih stopnja ROR je v letih 2005 in 2006 znašala 9,7 % oziroma 10,9 %, 16,0 % oziroma 16,9 % in 9,3 % oziroma 11,9 %.

Določanje pričakovane donosnosti

| (83) | V odgovor na pripombo Komisije, da zasebni vlagatelj stopnje ROR najverjetneje ne bi uporabil kot edino osnovo za ocenjevanje donosnosti morebitne naložbe, so belgijski organi predlagali dve novi metodologiji, ki bi dokazali, da je bila družba Ducroire/Delcredere ob kapitalizaciji dovolj donosna: (a) „model ocenjevanja dolgoročnih sredstev“ (v nadaljnjem besedilu: model CAPM) (44), s katerim se lahko donosnost, pričakovana za določeno finančno sredstvo, oceni na podlagi tveganja, in (b) primerjavo donosnosti zavarovateljev kreditov. |
| --- | --- |

(83)

V odgovor na pripombo Komisije, da zasebni vlagatelj stopnje ROR najverjetneje ne bi uporabil kot edino osnovo za ocenjevanje donosnosti morebitne naložbe, so belgijski organi predlagali dve novi metodologiji, ki bi dokazali, da je bila družba Ducroire/Delcredere ob kapitalizaciji dovolj donosna: (a) „model ocenjevanja dolgoročnih sredstev“ (v nadaljnjem besedilu: model CAPM) (44), s katerim se lahko donosnost, pričakovana za določeno finančno sredstvo, oceni na podlagi tveganja, in (b) primerjavo donosnosti zavarovateljev kreditov.

| (84) | V skladu z modelom CAPM se strošek kapitala izračuna z naslednjo formulo:





  Strošek kapitala = netvegana stopnja donosa + premija za kapitalsko tveganje
  Strošek kapitala = netvegana stopnja donosa + beta koeficient sredstev (45) [premija za tržno tveganje]

  Beta koeficient sredstev predstavlja volatilnost donosnosti zadevnih sredstev v primerjavi z donosnostjo trga. |
| --- | --- |

(84)

V skladu z modelom CAPM se strošek kapitala izračuna z naslednjo formulo:

Strošek kapitala = netvegana stopnja donosa + premija za kapitalsko tveganje

Strošek kapitala = netvegana stopnja donosa + beta koeficient sredstev (45) [premija za tržno tveganje]

Beta koeficient sredstev predstavlja volatilnost donosnosti zadevnih sredstev v primerjavi z donosnostjo trga.

| (85) | Ocene stroškov kapitala družbe Ducroire/Delcredere, ki so jih opravili belgijski organi, so prikazane v spodnjem diagramu. |
| --- | --- |

(85)

Ocene stroškov kapitala družbe Ducroire/Delcredere, ki so jih opravili belgijski organi, so prikazane v spodnjem diagramu.

Image

| (86) | V skladu z ocenami družbe ONDD na podlagi modela CAPM bi leta 2004 zasebni vlagatelj v belgijskem sektorju neživljenjskih zavarovanj zahteval donosnost najmanj 7–8 %. |
| --- | --- |

(86)

V skladu z ocenami družbe ONDD na podlagi modela CAPM bi leta 2004 zasebni vlagatelj v belgijskem sektorju neživljenjskih zavarovanj zahteval donosnost najmanj 7–8 %.

| (87) | Da bi dosegli preteklo referenčno vrednost donosnosti, so belgijski organi pripravili vzorec zavarovateljev z izborom tistih, ki so izpolnjevali naslednja merila: (a) evropski udeleženci, (b) katerih glavna panoga je zavarovanje kreditov, (c) ki so dejavni zlasti v sektorju tržnega tveganja, vendar so dejavni tudi v sektorju netržnega tveganja, razen družb, ki so v postopku državne pomoči ali so bile ustanovljene po letu 2004, in podružnic družb, vključenih v vzorec. V vzorcu je 11 zavarovateljev. Po navedbah belgijskih organov je povprečna donosnost lastniškega kapitala za družbe za zavarovanje kreditov, ki so aktivne zlasti v sektorju tržnega tveganja, 6–7,5 %, odvisno od obravnavanega obdobja (tj. z upoštevanimi kriznimi leti ali brez njih). Povprečna donosnost lastniškega kapitala za teh 11 zavarovateljev je leta 2004 znašala 7,8 % v primerjavi s 13,3-odstotno povprečno donosnostjo lastniškega kapitala treh referenčnih udeležencev na trgu (glej preglednico 6).

  Preglednica 6


  Referenčna vrednost donosnosti za zavarovatelje kreditov, ki jo je predložila Belgija


























  Metodologija za določitev vzorca za primerjavo povprečne tržne donosnosti lastniškega kapitala | | Povprečna donosnost lastniškega kapitala (47), 2000–09, odstotek |
| --- | --- | --- | --- |
| Družbe | Sedež | Ocenjeni delež tržnega tveganja (48) % | Bruto premije v milijonih EUR, 2004 | Povprečna donosnost lastniškega kapitala | Povprečja |
| Merila za izbor | Velikost vzorca | | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2001–2004 | 2003–2004 | 2001–2009 |
| ߦ | Zavarovatelji kreditov, ki so člani združenja ICISA in Bernske unije (49) |

(87)

Da bi dosegli preteklo referenčno vrednost donosnosti, so belgijski organi pripravili vzorec zavarovateljev z izborom tistih, ki so izpolnjevali naslednja merila: (a) evropski udeleženci, (b) katerih glavna panoga je zavarovanje kreditov, (c) ki so dejavni zlasti v sektorju tržnega tveganja, vendar so dejavni tudi v sektorju netržnega tveganja, razen družb, ki so v postopku državne pomoči ali so bile ustanovljene po letu 2004, in podružnic družb, vključenih v vzorec. V vzorcu je 11 zavarovateljev. Po navedbah belgijskih organov je povprečna donosnost lastniškega kapitala za družbe za zavarovanje kreditov, ki so aktivne zlasti v sektorju tržnega tveganja, 6–7,5 %, odvisno od obravnavanega obdobja (tj. z upoštevanimi kriznimi leti ali brez njih). Povprečna donosnost lastniškega kapitala za teh 11 zavarovateljev je leta 2004 znašala 7,8 % v primerjavi s 13,3-odstotno povprečno donosnostjo lastniškega kapitala treh referenčnih udeležencev na trgu (glej preglednico 6).

Preglednica 6

Referenčna vrednost donosnosti za zavarovatelje kreditov, ki jo je predložila Belgija

Metodologija za določitev vzorca za primerjavo povprečne tržne donosnosti lastniškega kapitala

Povprečna donosnost lastniškega kapitala (47), 2000–09, odstotek

Družbe

Sedež

Ocenjeni delež tržnega tveganja (48) %

Bruto premije v milijonih EUR, 2004

Povprečna donosnost lastniškega kapitala

Povprečja

Merila za izbor

Velikost vzorca

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2001–2004

2003–2004

2001–2009

ߦ

Zavarovatelji kreditov, ki so člani združenja ICISA in Bernske unije (49)

115

Cesce

Španija

60

51 (50)

2,3

5,2

7,3

6,0

3,5

8,3

2,3

– 24,0

10,4

4,1

4,5

1,8

KUKE

Poljska

60

7

– 9,0

0,5

1,9

5,5

7,9

4,9

5,3

8,1

– 14,6

– 0,3

3,7

1,2

| ߦ | Evropski zavarovatelji kreditov (52) |
| --- | --- |

ߦ

Evropski zavarovatelji kreditov (52)

47

COSEC

Portugalska

90

37

1,5

1,7

– 5,1

8,1

7,3

2,2

6,0

– 9,0

1,8

1,5

1,5

1,6

Prisma

Nemčija

100

36

0,0

4,8

6,8

4,7

5,6

9,3

12,9

17,1

9,5

15,9

7,6

6,6

7,5

9,9

| ߦ | Družbe, katerih glavna dejavnost je zavarovanje kreditov in ki so dejavne zlasti na področju tržnih tveganj (46) |
| --- | --- |

ߦ

Družbe, katerih glavna dejavnost je zavarovanje kreditov in ki so dejavne zlasti na področju tržnih tveganj (46)

19

Crédito y Caución

Španija

100

341

9,0

13,7

14,3

16,0

21,1

17,6

14,3

13,7

15,2

53,7

0,5

17,3

19,4

18,5

Baez

Bolgarija

60

0,5

4,7

8,7

5,3

11,5

10,6

14,2

4,7

4,7

9,2

| ߦ | Izključitev družb, ki so v postopku državne pomoči (tj. SACE in SACE BT) |
| --- | --- |

ߦ

Izključitev družb, ki so v postopku državne pomoči (tj. SACE in SACE BT)

16

Garant

Avstrija

50

4

– 7,3

– 5,6

0,6

1,3

3,2

-10,7

-7,3

-7,3

-3,1

Mehib

Madžarska

90

6 (50)

0,2

0,8

2,2

0,8

-2,3

0,4

5,7

8,2

| ߦ | Izključitev družb, ki so bile ustanovljene po letu 2004 in/ali so podružnice druge družbe, ki je že na seznamu |
| --- | --- |

ߦ

Izključitev družb, ki so bile ustanovljene po letu 2004 in/ali so podružnice druge družbe, ki je že na seznamu

11

Atradius

Nizozemska

90

1079

1,8

– 17,5

3,4

10,1

16,8

14,5

19,4

– 22,1

– 12,5

– 0,5

6,8

1,5

Euler Hermes:

Francija

96

1567

13,7

13,2

16,7

14,5

18,4

17,7

17,3

21,8

4,5

1,3

15,7

16,4

13,9

COFACE

Francija

83

903

11,3

11,8

9,2

3,2

13,2

11,5

13,4

11,2

15,1

3,7

– 15,0

9,3

12,4

7,3

Povprečje (51)

11,0

5,0

3,4

7,0

7,8

8,9

8,4

9,8

4,6

-0,8

5,8

7,4

6,0

Povprečje (51) treh referenčnih udeležencev

8,1

0,8

10,4

13,3

16,0

14,3

18,8

-4,6

-8,7

8,2

11,9

7,6

Povprečje (51) udeležencev podobne velikosti

3,1

4,7

5,3

5,8

6,2

6,2

6,4

8,0

2,2

4,7

5,5

5,3

| (88) | Po trditvah belgijskih organov je pričakovana donosnost poslov s tržnim tveganjem pred izravnalnimi rezervacijami (donosnost lastniškega kapitala pred izravnalnimi rezervacijami) na podlagi finančnih napovedi, ki so jih belgijski organi ponovno izračunali leta 2011 na podlagi scenarija 1B (glej preglednico 5), v skladu s donosnostjo, za katero bi zasebni vlagatelj pričakoval, da jo bo dosegel leta 2004 (ocene belgijskih organov temeljijo na stroških kapitala pri uporabi modela CAPM in na primerjavi donosnosti zavarovateljev kreditov; glej uvodno izjavo (86) oziroma (87)). |
| --- | --- |

(88)

Po trditvah belgijskih organov je pričakovana donosnost poslov s tržnim tveganjem pred izravnalnimi rezervacijami (donosnost lastniškega kapitala pred izravnalnimi rezervacijami) na podlagi finančnih napovedi, ki so jih belgijski organi ponovno izračunali leta 2011 na podlagi scenarija 1B (glej preglednico 5), v skladu s donosnostjo, za katero bi zasebni vlagatelj pričakoval, da jo bo dosegel leta 2004 (ocene belgijskih organov temeljijo na stroških kapitala pri uporabi modela CAPM in na primerjavi donosnosti zavarovateljev kreditov; glej uvodno izjavo (86) oziroma (87)).

Ločevanje računov

| (89) | Na zahtevo Komisije iz sklepa o začetku postopka glede skladnosti s točko 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov, ki določa ločeno upravo in ločene račune za zavarovanje tržnih tveganj in netržnih tveganj, so belgijski organi odgovorili, da takšno ločevanje računov ni bilo potrebno. Po 1. januarju 2005 se je izvajanje kratkoročnih dejavnosti (tržna in netržna tveganja) v družbi Ducroire/Delcredere nadaljevalo v okviru prenosa obstoječe dejavnosti. Po trditvah belgijskih organov ločeni računi niso potrebni, ker družba Ducroire/Delcredere ne prejema več državne pomoči, niti za svoje dejavnosti v sektorju netržnega tveganja. |
| --- | --- |

(89)

Na zahtevo Komisije iz sklepa o začetku postopka glede skladnosti s točko 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov, ki določa ločeno upravo in ločene račune za zavarovanje tržnih tveganj in netržnih tveganj, so belgijski organi odgovorili, da takšno ločevanje računov ni bilo potrebno. Po 1. januarju 2005 se je izvajanje kratkoročnih dejavnosti (tržna in netržna tveganja) v družbi Ducroire/Delcredere nadaljevalo v okviru prenosa obstoječe dejavnosti. Po trditvah belgijskih organov ločeni računi niso potrebni, ker družba Ducroire/Delcredere ne prejema več državne pomoči, niti za svoje dejavnosti v sektorju netržnega tveganja.

V.   OCENA POMOČI

V.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (90) | Člen 107(1) PDEU predvideva, da „razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(90)

Člen 107(1) PDEU predvideva, da „razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (91) | Komisija bi morala najprej oceniti zadevne ukrepe, da bi ugotovila, ali pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Zato v naslednjih oddelkih analizira ukrepe glede na različna merila, ki pomenijo pomoč. |
| --- | --- |

(91)

Komisija bi morala najprej oceniti zadevne ukrepe, da bi ugotovila, ali pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Zato v naslednjih oddelkih analizira ukrepe glede na različna merila, ki pomenijo pomoč.

V.1.1   Obstoj prednosti

V.1.1.1   Obstoj prednosti, ki izhaja iz državnega jamstva (ukrep 1) in morebitni notranji prenosi sredstev za tržna tveganja v družbi ONDD (ukrep 2)

| (92) | V skladu s točkama 3.1 in 3.2 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov državna jamstva, ki jih prejmejo družbe za zavarovanje izvoznih kreditov, pomenijo finančno prednost za upravičence v primerjavi z njihovimi konkurenti. Zato se je preiskava, ki se je začela 23. februarja 2011 (glej uvodno izjavo 26) nanašala zlasti na belgijsko državno jamstvo, ki ga je družba ONDD prejela za svojo dejavnost, povezano s tržnimi tveganji. |
| --- | --- |

(92)

V skladu s točkama 3.1 in 3.2 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov državna jamstva, ki jih prejmejo družbe za zavarovanje izvoznih kreditov, pomenijo finančno prednost za upravičence v primerjavi z njihovimi konkurenti. Zato se je preiskava, ki se je začela 23. februarja 2011 (glej uvodno izjavo 26) nanašala zlasti na belgijsko državno jamstvo, ki ga je družba ONDD prejela za svojo dejavnost, povezano s tržnimi tveganji.

| (93) | Od 1. septembra 2003 je „poslovni“ račun, za katerega po navedbah belgijskih organov ni jamčila država, pokrival dejavnosti družbe ONDD na področju kratkoročnih tveganj, vključno s tržnimi tveganji. |
| --- | --- |

(93)

Od 1. septembra 2003 je „poslovni“ račun, za katerega po navedbah belgijskih organov ni jamčila država, pokrival dejavnosti družbe ONDD na področju kratkoročnih tveganj, vključno s tržnimi tveganji.

| (94) | Ker družba ONDD ni vodila ločenih računov, ki bi omogočili razlikovanje med dejavnostmi zavarovanja tržnih in netržnih tveganj, je Komisija od belgijskih organov zahtevala, naj zagotovijo podrobnosti o tistem delu državnega jamstva, za katerega bi se lahko štelo, da je bil do 31. avgusta 2003 dodeljen za dejavnosti na področju tržnih tveganj. Prav tako so morali dokazati, da je to jamstvo dejansko poteklo 31. avgusta 2003 in ne ob ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere, tj. 1. januarja 2005. |
| --- | --- |

(94)

Ker družba ONDD ni vodila ločenih računov, ki bi omogočili razlikovanje med dejavnostmi zavarovanja tržnih in netržnih tveganj, je Komisija od belgijskih organov zahtevala, naj zagotovijo podrobnosti o tistem delu državnega jamstva, za katerega bi se lahko štelo, da je bil do 31. avgusta 2003 dodeljen za dejavnosti na področju tržnih tveganj. Prav tako so morali dokazati, da je to jamstvo dejansko poteklo 31. avgusta 2003 in ne ob ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere, tj. 1. januarja 2005.

| (95) | Belgijski organi so potrdili, da je družba ONDD leta 1993 prenehala nuditi kritje tveganja dolžnikom v „območju 1“ (53). Po letu 1993 je bilo poslovanje družbe ONDD osredotočeno izključno na netržna tveganja. Družba ONDD je kritje tržnih tveganj nudila samo izjemoma. |
| --- | --- |

(95)

Belgijski organi so potrdili, da je družba ONDD leta 1993 prenehala nuditi kritje tveganja dolžnikom v „območju 1“ (53). Po letu 1993 je bilo poslovanje družbe ONDD osredotočeno izključno na netržna tveganja. Družba ONDD je kritje tržnih tveganj nudila samo izjemoma.

| (96) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (34), je Belgija pojasnila, da je bil obseg poslov s tržnim tveganjem v družbi ONDD pred majem 2004 zanemarljiv. Poleg tega je bil odstotek tržnih tveganj, kritih v tistem času, tako nizek zaradi povezave teh tveganj z netržnim tveganjem. Podan je bil naslednji primer (54): „Zavarovana oseba X je prodala blago posredniku A iz območja 1, ki je blago prodal končni stranki B iz območja 2. V večini primerov je bilo blago dostavljeno neposredno končni stranki B. Plačilo računa zavarovane osebe X s strani posrednika A je bilo povezano s plačilom računa posrednika A s strani končne stranke B. Zavarovane strani običajno niso mogle dobiti kritja od drugega zavarovatelja kreditov, ker so bile zadevne dejavnosti izpostavljene političnim tveganjem v državi končne stranke B.“ |
| --- | --- |

(96)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (34), je Belgija pojasnila, da je bil obseg poslov s tržnim tveganjem v družbi ONDD pred majem 2004 zanemarljiv. Poleg tega je bil odstotek tržnih tveganj, kritih v tistem času, tako nizek zaradi povezave teh tveganj z netržnim tveganjem. Podan je bil naslednji primer (54): „Zavarovana oseba X je prodala blago posredniku A iz območja 1, ki je blago prodal končni stranki B iz območja 2. V večini primerov je bilo blago dostavljeno neposredno končni stranki B. Plačilo računa zavarovane osebe X s strani posrednika A je bilo povezano s plačilom računa posrednika A s strani končne stranke B. Zavarovane strani običajno niso mogle dobiti kritja od drugega zavarovatelja kreditov, ker so bile zadevne dejavnosti izpostavljene političnim tveganjem v državi končne stranke B.“

| (97) | Belgijski organi so ponovno potrdili, da drugi zasebni zavarovatelji kreditov niso nudili kritja teh tveganj. |
| --- | --- |

(97)

Belgijski organi so ponovno potrdili, da drugi zasebni zavarovatelji kreditov niso nudili kritja teh tveganj.

| (98) | Glede elementov iz uvodnih izjav (93) do (95) se ocenjuje, da je treba ta tveganja, čeprav so teoretično opredeljena kot tržna (glede na glavno povezavo med zavarovanim izvoznikom X in posrednikom A), zaradi takratnih tržnih pogojev v praksi šteti za netržna. Pred majem 2004 je družba ONDD ta tveganja krila le izjemoma, saj so predstavljala manj kot [0–2 %] premij (v obdobju 2000–2004) kratkoročnega portfelja družbe ONDD (glej uvodno izjavo (34)). |
| --- | --- |

(98)

Glede elementov iz uvodnih izjav (93) do (95) se ocenjuje, da je treba ta tveganja, čeprav so teoretično opredeljena kot tržna (glede na glavno povezavo med zavarovanim izvoznikom X in posrednikom A), zaradi takratnih tržnih pogojev v praksi šteti za netržna. Pred majem 2004 je družba ONDD ta tveganja krila le izjemoma, saj so predstavljala manj kot [0–2 %] premij (v obdobju 2000–2004) kratkoročnega portfelja družbe ONDD (glej uvodno izjavo (34)).

| (99) | Belgijski organi so predložili tudi dokaz, da je državno jamstvo, ki je bilo družbi ONDD odobreno za njene posle s tržnim tveganjem, poteklo 1. septembra 2003. To jamstvo je poteklo ob prenosu tržnih tveganj na poslovni račun; družba ONDD je za ta izkaz pridobila dovoljenje regulatorja OCA (55), saj ni bil krit z državnim jamstvom. V kraljevem odloku, v katerem so opredeljene dejavnosti, ki jih je družba ONDD izvajala za lastni račun brez jamstva države, in ki je bil objavljen 1. septembra 2003 (datum začetka veljavnosti), so podrobno navedene dejavnosti, ki naj bi bile vključene v ta račun. Po začetku veljavnosti kraljevega odloka (56) vsako tveganje, krito s polico za izvoz z veljavnostjo manj kot dve leti, ureja člen 3(2) zakona iz leta 1939 (poslovanje za račun družbe ONDD brez državnega jamstva). |
| --- | --- |

(99)

Belgijski organi so predložili tudi dokaz, da je državno jamstvo, ki je bilo družbi ONDD odobreno za njene posle s tržnim tveganjem, poteklo 1. septembra 2003. To jamstvo je poteklo ob prenosu tržnih tveganj na poslovni račun; družba ONDD je za ta izkaz pridobila dovoljenje regulatorja OCA (55), saj ni bil krit z državnim jamstvom. V kraljevem odloku, v katerem so opredeljene dejavnosti, ki jih je družba ONDD izvajala za lastni račun brez jamstva države, in ki je bil objavljen 1. septembra 2003 (datum začetka veljavnosti), so podrobno navedene dejavnosti, ki naj bi bile vključene v ta račun. Po začetku veljavnosti kraljevega odloka (56) vsako tveganje, krito s polico za izvoz z veljavnostjo manj kot dve leti, ureja člen 3(2) zakona iz leta 1939 (poslovanje za račun družbe ONDD brez državnega jamstva).

| (100) | Pomisleki, ki jih je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila glede obstoja prednosti za dejavnost zavarovanja tržnega tveganja zaradi državnega jamstva, so odpravljeni. Za državno jamstvo, ki ga je imela družba ONDD do avgusta 2003 za dejavnost, povezano s tržnimi tveganji, se šteje, da za to dejavnost ni omogočilo konkurenčne prednosti pred konkurenti, saj ni bilo nobene dejanske dejavnosti na področju tržnih tveganj. Poleg tega ni bilo nobenega poskusa razvoja dejanske dejavnosti na področju tržnih tveganj na podlagi državnega jamstva. Skleniti je mogoče tudi, da celotno poslovanje, povezano s kratkoročnimi tveganji, od 1. septembra 2003 ni imelo več koristi od državnega jamstva. |
| --- | --- |

(100)

Pomisleki, ki jih je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila glede obstoja prednosti za dejavnost zavarovanja tržnega tveganja zaradi državnega jamstva, so odpravljeni. Za državno jamstvo, ki ga je imela družba ONDD do avgusta 2003 za dejavnost, povezano s tržnimi tveganji, se šteje, da za to dejavnost ni omogočilo konkurenčne prednosti pred konkurenti, saj ni bilo nobene dejanske dejavnosti na področju tržnih tveganj. Poleg tega ni bilo nobenega poskusa razvoja dejanske dejavnosti na področju tržnih tveganj na podlagi državnega jamstva. Skleniti je mogoče tudi, da celotno poslovanje, povezano s kratkoročnimi tveganji, od 1. septembra 2003 ni imelo več koristi od državnega jamstva.

| (101) | Glede na to, da na področju tržnih tveganj ni bilo dejanskega poslovanja, za to področje tudi ni bilo notranjih prenosov sredstev v družbi ONDD. Izveden ni bil noben poskus razvoja dejanske dejavnosti na področju tržnih tveganj na podlagi prenosa sredstev iz poslov z netržnim tveganjem (glej uvodno izjavo (98)). Prav tako ni nobenega dokaza o obstoju prenosov sredstev v sektor tržnega tveganja v družbi ONDD ali o morebitni prednosti, ki bi jo družba ONDD imela zaradi takih prenosov. |
| --- | --- |

(101)

Glede na to, da na področju tržnih tveganj ni bilo dejanskega poslovanja, za to področje tudi ni bilo notranjih prenosov sredstev v družbi ONDD. Izveden ni bil noben poskus razvoja dejanske dejavnosti na področju tržnih tveganj na podlagi prenosa sredstev iz poslov z netržnim tveganjem (glej uvodno izjavo (98)). Prav tako ni nobenega dokaza o obstoju prenosov sredstev v sektor tržnega tveganja v družbi ONDD ali o morebitni prednosti, ki bi jo družba ONDD imela zaradi takih prenosov.

| (102) | Ukrep 1 in ukrep 2 ne dajeta prednosti v smislu člena 107 PDEU. Zato ne pomenita državne pomoči. |
| --- | --- |

(102)

Ukrep 1 in ukrep 2 ne dajeta prednosti v smislu člena 107 PDEU. Zato ne pomenita državne pomoči.

| (103) | Analiza drugih meril, ki pomenijo pomoč (državna sredstva, selektivnost, izkrivljanje konkurence), v naslednjih oddelkih ne bo izvedena za ukrepa 1 in 2. |
| --- | --- |

(103)

Analiza drugih meril, ki pomenijo pomoč (državna sredstva, selektivnost, izkrivljanje konkurence), v naslednjih oddelkih ne bo izvedena za ukrepa 1 in 2.

V.1.1.2   Obstoj prednosti, ki izhaja iz dodelitve kapitala družbi Ducroire/Delcredere (ukrep 3)

Obseg presoje, na podlagi katere se oceni, ali dodelitev kapitala družbi Ducroire/Delcredere pomeni pomoč

| (104) | V skladu s sklepom o začetku postopka (glej uvodni izjavi (27) in (28) tega sklepa) naslednja dva zneska ne pomenita pomoči, zato ju je treba odšteti od začetnega kapitala, ki ga je prejela družba Ducroire/Delcredere:






  (a) | del kapitala, ki podpira zavarovanje netržnih tveganj (prvo izključitveno merilo); |
| --- | --- | --- |

(104)

V skladu s sklepom o začetku postopka (glej uvodni izjavi (27) in (28) tega sklepa) naslednja dva zneska ne pomenita pomoči, zato ju je treba odšteti od začetnega kapitala, ki ga je prejela družba Ducroire/Delcredere:

(a)

del kapitala, ki podpira zavarovanje netržnih tveganj (prvo izključitveno merilo);

| (b) | del kapitala, ki je že podpiral zavarovanje tržnih tveganj v družbi ONDD in je bil na družbo Ducroire/Delcredere samo prenesen skupaj z ustreznimi zavarovalnimi posli. Šlo je zgolj za spremembo pravne oblike obstoječe gospodarske dejavnosti skupaj z zadevnim kapitalom. Na podlagi pristopa, upoštevanega v sklepu o ustanovitvi Banque Postale (57), takšen prenos ne daje nove prednosti zadevni gospodarski dejavnosti, zato ga kot takšnega ni mogoče šteti za pomoč (drugo izključitveno merilo). |
| --- | --- |

(b)

del kapitala, ki je že podpiral zavarovanje tržnih tveganj v družbi ONDD in je bil na družbo Ducroire/Delcredere samo prenesen skupaj z ustreznimi zavarovalnimi posli. Šlo je zgolj za spremembo pravne oblike obstoječe gospodarske dejavnosti skupaj z zadevnim kapitalom. Na podlagi pristopa, upoštevanega v sklepu o ustanovitvi Banque Postale (57), takšen prenos ne daje nove prednosti zadevni gospodarski dejavnosti, zato ga kot takšnega ni mogoče šteti za pomoč (drugo izključitveno merilo).

| (105) | V skladu s pristopom, razvitim v sklepu o začetku postopka, bi morala Komisija začeti z uporabo teh dveh izključitvenih meril. |
| --- | --- |

(105)

V skladu s pristopom, razvitim v sklepu o začetku postopka, bi morala Komisija začeti z uporabo teh dveh izključitvenih meril.

| (106) | Belgija je podala mnenje na podlagi drugega izključitvenega merila, s katerim bi bilo mogoče, če bi bilo pravilno, takoj izključiti morebitno opredelitev celotnega ukrepa 3 kot pomoči. Komisija bo zato pred uporabo izključitvenih meril iz sklepa o začetku postopka najprej dokazala, da ta utemeljitev ni pravilna. |
| --- | --- |

(106)

Belgija je podala mnenje na podlagi drugega izključitvenega merila, s katerim bi bilo mogoče, če bi bilo pravilno, takoj izključiti morebitno opredelitev celotnega ukrepa 3 kot pomoči. Komisija bo zato pred uporabo izključitvenih meril iz sklepa o začetku postopka najprej dokazala, da ta utemeljitev ni pravilna.

Zavrnitev trditve Belgije, da je bil skupni znesek v višini 150 milijonov EUR povezan s posli, prenesenimi leta 2004

| (107) | V svojem odgovoru na sklep o začetku postopka je Belgija obravnavala in se v svojo korist sklicevala na drugo izključitveno merilo, v skladu s katerim kapital, ki je v družbi ONDD že podpiral obstoječe tržne posle tik pred njihovim prenosom na družbo Ducroire/Delcredere 1. januarja 2005, ne pomeni pomoči. Natančneje, Belgija meni, da je bil ves začetni kapital v višini 150 milijonov EUR, ki ga je prejela družba Ducroire/Delcredere, ekonomski kapital, povezan s prenesenimi posli kratkoročnega zavarovanja (tržnimi in netržnimi). Meni, da je bila ustanovitev družbe Ducroire/Delcredere z začetnim kapitalom v višini 150 milijonov EUR samo sprememba pravne oblike obstoječe dejavnosti in zadevnega kapitala. To bi pomenilo, da nobena od dodelitev začetnega kapitala ni pomenila pomoči. Zato Belgija trdi, da ni treba preverjati, kako je družba Ducroire/Delcredere ta kapital uporabila (tj. ali je bil uporabljen za tržna ali netržna tveganja – prvo izključitveno merilo), saj ni pomenil pomoči. |
| --- | --- |

(107)

V svojem odgovoru na sklep o začetku postopka je Belgija obravnavala in se v svojo korist sklicevala na drugo izključitveno merilo, v skladu s katerim kapital, ki je v družbi ONDD že podpiral obstoječe tržne posle tik pred njihovim prenosom na družbo Ducroire/Delcredere 1. januarja 2005, ne pomeni pomoči. Natančneje, Belgija meni, da je bil ves začetni kapital v višini 150 milijonov EUR, ki ga je prejela družba Ducroire/Delcredere, ekonomski kapital, povezan s prenesenimi posli kratkoročnega zavarovanja (tržnimi in netržnimi). Meni, da je bila ustanovitev družbe Ducroire/Delcredere z začetnim kapitalom v višini 150 milijonov EUR samo sprememba pravne oblike obstoječe dejavnosti in zadevnega kapitala. To bi pomenilo, da nobena od dodelitev začetnega kapitala ni pomenila pomoči. Zato Belgija trdi, da ni treba preverjati, kako je družba Ducroire/Delcredere ta kapital uporabila (tj. ali je bil uporabljen za tržna ali netržna tveganja – prvo izključitveno merilo), saj ni pomenil pomoči.

| (108) | Belgijski organi so v podporo tej trditvi poudarili, da je bil vpis kapitala družbe Ducroire/Delcredere v višini 150 milijonov EUR potreben od začetka leta 2005. Belgijski organi so to stopnjo kapitalizacije upravičili na podlagi „veljavnih standardov“, razvitih v okviru sprejetja direktive Solventnost II (58) (tako imenovana „standardna“ metoda v skladu s tehničnimi parametri, kot so tisti iz študije učinka – „QIS 5“ za Belgijo – iz marca 2011), za vsa tveganja, ki jim je bila izpostavljena družba Ducroire/Delcredere, razen za politična tveganja, za katera je bil kapital, potreben za kritje teh tveganj, določen z notranjim oblikovanjem. Kot je navedeno v oddelku „Solventnost II z notranjim oblikovanjem za politična tveganja“ preglednice 2, je bil za kritje pričakovane stopnje dejavnosti leta 2009 potreben kapital v višini [125–150] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(108)

Belgijski organi so v podporo tej trditvi poudarili, da je bil vpis kapitala družbe Ducroire/Delcredere v višini 150 milijonov EUR potreben od začetka leta 2005. Belgijski organi so to stopnjo kapitalizacije upravičili na podlagi „veljavnih standardov“, razvitih v okviru sprejetja direktive Solventnost II (58) (tako imenovana „standardna“ metoda v skladu s tehničnimi parametri, kot so tisti iz študije učinka – „QIS 5“ za Belgijo – iz marca 2011), za vsa tveganja, ki jim je bila izpostavljena družba Ducroire/Delcredere, razen za politična tveganja, za katera je bil kapital, potreben za kritje teh tveganj, določen z notranjim oblikovanjem. Kot je navedeno v oddelku „Solventnost II z notranjim oblikovanjem za politična tveganja“ preglednice 2, je bil za kritje pričakovane stopnje dejavnosti leta 2009 potreben kapital v višini [125–150] milijonov EUR.

| (109) | Komisija ugotavlja, da je koncept „kapitala, povezanega s prenesenimi dejavnostmi“, opredeljen v odločbi Komisije z dne 21. decembra 2005 z naslovom „Ukrepi v zvezi z ustanovitvijo in delovanjem Banque Postale“ (59). V tem primeru je bilo ugotovljeno, da prenos ni obsegal nobenega novega kapitala, saj so bila na novoustanovljeni pravni subjekt, „La Banque Postale“, prenesena samo lastna sredstva, povezana z dejavnostmi finančnih storitev La Poste. To so bila izključno lastna sredstva, ki so že obstajala in so bila prej jasno dodeljena za prenesena sredstva, pravice in obveznosti. Zato je bila analiza povezana s kapitalom, ki je bil že uradno povezan s prenesenimi poslovnimi dejavnostmi in ne z oceno kapitala, ki ga bi bilo primerno dodeliti novemu subjektu za podporo njegovega prihodnjega razvoja. |
| --- | --- |

(109)

Komisija ugotavlja, da je koncept „kapitala, povezanega s prenesenimi dejavnostmi“, opredeljen v odločbi Komisije z dne 21. decembra 2005 z naslovom „Ukrepi v zvezi z ustanovitvijo in delovanjem Banque Postale“ (59). V tem primeru je bilo ugotovljeno, da prenos ni obsegal nobenega novega kapitala, saj so bila na novoustanovljeni pravni subjekt, „La Banque Postale“, prenesena samo lastna sredstva, povezana z dejavnostmi finančnih storitev La Poste. To so bila izključno lastna sredstva, ki so že obstajala in so bila prej jasno dodeljena za prenesena sredstva, pravice in obveznosti. Zato je bila analiza povezana s kapitalom, ki je bil že uradno povezan s prenesenimi poslovnimi dejavnostmi in ne z oceno kapitala, ki ga bi bilo primerno dodeliti novemu subjektu za podporo njegovega prihodnjega razvoja.

| (110) | Kot je bilo že pojasnjeno, je dejavnost, povezano s kratkoročnimi (tržnimi in netržnimi) tveganji, ki so bila prenesena na družbo Ducroire/Delcredere, od 1. septembra 2003 upravljala družba ONDD preko poslovnega računa. Temu računu je bil dodeljen kapital v višini [45–70] milijonov EUR. Kot je navedeno v uvodni izjavi 99, je družba ONDD pridobila dovoljenje nacionalnega regulatorja zavarovalništva (OCA) izključno in zgolj za poslovni račun (in z njim povezani kapital v višini [45–70] milijonov EUR). Pravila in nadzor regulatorja OCA so se med drugim nanašali na skladnost s pravili o solventnosti (minimalni zajamčeni kapital, potrebni minimalni kapital) (60). V skladu s tem so bile na podlagi takrat veljavnih pravil varnega in skrbnega poslovanja te kratkoročne dejavnosti, prenesene na poslovni račun, ustrezno kapitalizirane. |
| --- | --- |

(110)

Kot je bilo že pojasnjeno, je dejavnost, povezano s kratkoročnimi (tržnimi in netržnimi) tveganji, ki so bila prenesena na družbo Ducroire/Delcredere, od 1. septembra 2003 upravljala družba ONDD preko poslovnega računa. Temu računu je bil dodeljen kapital v višini [45–70] milijonov EUR. Kot je navedeno v uvodni izjavi 99, je družba ONDD pridobila dovoljenje nacionalnega regulatorja zavarovalništva (OCA) izključno in zgolj za poslovni račun (in z njim povezani kapital v višini [45–70] milijonov EUR). Pravila in nadzor regulatorja OCA so se med drugim nanašali na skladnost s pravili o solventnosti (minimalni zajamčeni kapital, potrebni minimalni kapital) (60). V skladu s tem so bile na podlagi takrat veljavnih pravil varnega in skrbnega poslovanja te kratkoročne dejavnosti, prenesene na poslovni račun, ustrezno kapitalizirane.

| (111) | Glede tega Komisija ugotavlja, da je bil v skladu z internim dopisom z dne 20. aprila 2004 (61), na podlagi katerega je bila sprejeta odločitev o ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere in dodelitvi kapitala v višini 150 milijonov EUR, kapital, ki je bil izrecno dodeljen dejavnosti, povezani s kratkoročnimi tveganji, tisti kapital, ki je bil registriran na poslovnem računu skupaj z dobičkom za obdobje 16 mesecev (od 1. septembra 2003 do 31. decembra 2004), ocenjenim na [0–5] milijonov EUR. V obvestilu je navedeno, da „je [45–70] milijonov EUR od kapitala družbe v višini 150 milijonov EUR izviralo iz prenosa lastnih sredstev s poslovnega računa“. Zato Komisija meni, da je v času sprejetja odločitve za ustanovitev družbe Ducroire/Delcredere kapital, ki ga je mogoče šteti za uradno dodeljenega za kratkoročne dejavnosti dne 31. decembra 2004, znašal samo [45–75] milijonov EUR ([45–70] milijonov EUR plus ocenjeni dobiček v višini [0–5] milijonov EUR). Torej je samo prenos tega kapitala v višini [45–75] milijonov EUR pomenil del kapitala, ki je bil v družbi ONDD že dodeljen za dejavnosti s kratkoročnim tveganjem in samo prenesen na družbo Ducroire/Delcredere. Ta prenos torej ne more pomeniti nove prednosti za to dejavnost in torej ne more pomeniti pomoči. |
| --- | --- |

(111)

Glede tega Komisija ugotavlja, da je bil v skladu z internim dopisom z dne 20. aprila 2004 (61), na podlagi katerega je bila sprejeta odločitev o ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere in dodelitvi kapitala v višini 150 milijonov EUR, kapital, ki je bil izrecno dodeljen dejavnosti, povezani s kratkoročnimi tveganji, tisti kapital, ki je bil registriran na poslovnem računu skupaj z dobičkom za obdobje 16 mesecev (od 1. septembra 2003 do 31. decembra 2004), ocenjenim na [0–5] milijonov EUR. V obvestilu je navedeno, da „je [45–70] milijonov EUR od kapitala družbe v višini 150 milijonov EUR izviralo iz prenosa lastnih sredstev s poslovnega računa“. Zato Komisija meni, da je v času sprejetja odločitve za ustanovitev družbe Ducroire/Delcredere kapital, ki ga je mogoče šteti za uradno dodeljenega za kratkoročne dejavnosti dne 31. decembra 2004, znašal samo [45–75] milijonov EUR ([45–70] milijonov EUR plus ocenjeni dobiček v višini [0–5] milijonov EUR). Torej je samo prenos tega kapitala v višini [45–75] milijonov EUR pomenil del kapitala, ki je bil v družbi ONDD že dodeljen za dejavnosti s kratkoročnim tveganjem in samo prenesen na družbo Ducroire/Delcredere. Ta prenos torej ne more pomeniti nove prednosti za to dejavnost in torej ne more pomeniti pomoči.

| (112) | Komisija zato zavrača trditev Belgije, da je bil ves začetni kapital v višini 150 milijonov EUR kapital, ki je bil samo prenesen in je bil v družbi ONDD že dodeljen za preneseno dejavnost ter zato ne more pomeniti prednosti. Komisija torej meni, da je razlika med [45–75] milijoni EUR in dejansko dodeljenim kapitalom v višini do 150 milijonov EUR, dodatni kapital, ki pomeni novo prednost za to dejavnost. |
| --- | --- |

(112)

Komisija zato zavrača trditev Belgije, da je bil ves začetni kapital v višini 150 milijonov EUR kapital, ki je bil samo prenesen in je bil v družbi ONDD že dodeljen za preneseno dejavnost ter zato ne more pomeniti prednosti. Komisija torej meni, da je razlika med [45–75] milijoni EUR in dejansko dodeljenim kapitalom v višini do 150 milijonov EUR, dodatni kapital, ki pomeni novo prednost za to dejavnost.

| (113) | Komisija podredno ugotavlja, da interni dopisi iz leta 2004, na podlagi katerih je družba ONDD družbi Ducroire/Delcredere dodelila 150 milijonov EUR kapitala (ki precej presega [45–75] milijonov EUR, dodeljenih za poslovni račun), kažejo, da je družba ONDD proučila različne scenarije za rast poslovanja v prihodnji družbi Ducroire/Delcredere. Potreba po 150 milijonih EUR kapitala je bila torej določena na podlagi hipotez glede prihodnje rasti dejavnosti družbe Ducroire/Delcredere. Zato je mogoče skleniti, da pristop belgijskih organov zagotavlja izključitev vsega kapitala, ki bi ga novi subjekt morda lahko potreboval za podporo svojega prihodnjega razvoja, iz obsega analize za določitev obstoja splošne prednosti. Tega pristopa ni mogoče sprejeti. Samo kapital, od katerega so dejavnosti, prenesene v obstoječem pravnem subjektu, uradno že imele korist (dejavnosti kratkoročnega zavarovanja v družbi ONDD), ne pomeni nove prednosti, saj so imele zadevne dejavnosti od njega že korist. Nasprotno pa ves dodatni kapital pomeni novo prednost, saj zadevna dejavnost od tega kapitala pred prenosom ni imela koristi. Odločitve o ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere in dodelitvi kapitala v višini 150 milijonov EUR torej ni mogoče šteti le za spremembo pravne oblike obstoječe dejavnosti s prenosom kapitala, dodeljenega za preneseno dejavnost. Zato trditev Belgije, da je bilo mogoče na podlagi pričakovane rasti poslovanja leta 2004 predvideti potrebo družbe Ducroire/Delcredere leta 2009 po kapitalu v višini 150 milijonov EUR, ni pomembna. Belgijski organi niso na noben način dokazali, da je bil ta kapital v višini 150 milijonov EUR že dodeljen za kratkoročne dejavnosti v družbi ONDD pred njihovim prenosom na družbo Ducroire/Delcredere in da ta kapital v višini 150 milijonov EUR torej ne pomeni nove prednosti za te dejavnosti. |
| --- | --- |

(113)

Komisija podredno ugotavlja, da interni dopisi iz leta 2004, na podlagi katerih je družba ONDD družbi Ducroire/Delcredere dodelila 150 milijonov EUR kapitala (ki precej presega [45–75] milijonov EUR, dodeljenih za poslovni račun), kažejo, da je družba ONDD proučila različne scenarije za rast poslovanja v prihodnji družbi Ducroire/Delcredere. Potreba po 150 milijonih EUR kapitala je bila torej določena na podlagi hipotez glede prihodnje rasti dejavnosti družbe Ducroire/Delcredere. Zato je mogoče skleniti, da pristop belgijskih organov zagotavlja izključitev vsega kapitala, ki bi ga novi subjekt morda lahko potreboval za podporo svojega prihodnjega razvoja, iz obsega analize za določitev obstoja splošne prednosti. Tega pristopa ni mogoče sprejeti. Samo kapital, od katerega so dejavnosti, prenesene v obstoječem pravnem subjektu, uradno že imele korist (dejavnosti kratkoročnega zavarovanja v družbi ONDD), ne pomeni nove prednosti, saj so imele zadevne dejavnosti od njega že korist. Nasprotno pa ves dodatni kapital pomeni novo prednost, saj zadevna dejavnost od tega kapitala pred prenosom ni imela koristi. Odločitve o ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere in dodelitvi kapitala v višini 150 milijonov EUR torej ni mogoče šteti le za spremembo pravne oblike obstoječe dejavnosti s prenosom kapitala, dodeljenega za preneseno dejavnost. Zato trditev Belgije, da je bilo mogoče na podlagi pričakovane rasti poslovanja leta 2004 predvideti potrebo družbe Ducroire/Delcredere leta 2009 po kapitalu v višini 150 milijonov EUR, ni pomembna. Belgijski organi niso na noben način dokazali, da je bil ta kapital v višini 150 milijonov EUR že dodeljen za kratkoročne dejavnosti v družbi ONDD pred njihovim prenosom na družbo Ducroire/Delcredere in da ta kapital v višini 150 milijonov EUR torej ne pomeni nove prednosti za te dejavnosti.

| (114) | Tudi če je bil kapital, potreben za podporo pričakovane rasti poslovanja, primerno merilo za to analizo (kar Komisija izpodbija), Komisija zgolj podredno podaja naslednje ugotovitve:






  (a) | prvič, finančne napovedi iz leta 2004 so zajemale samo obdobje 2005–2007. Tudi če je bil kapital, potreben za podporo pričakovane rasti poslovanja, ustrezno merilo za to analizo (kar Komisija izpodbija), ni mogoče sprejeti, da je temeljil na pričakovani rasti dejavnosti leta 2009, saj ta stopnja dejavnosti leta 2004 sploh še ni bila ocenjena; |
| --- | --- | --- |

(114)

Tudi če je bil kapital, potreben za podporo pričakovane rasti poslovanja, primerno merilo za to analizo (kar Komisija izpodbija), Komisija zgolj podredno podaja naslednje ugotovitve:

(a)

prvič, finančne napovedi iz leta 2004 so zajemale samo obdobje 2005–2007. Tudi če je bil kapital, potreben za podporo pričakovane rasti poslovanja, ustrezno merilo za to analizo (kar Komisija izpodbija), ni mogoče sprejeti, da je temeljil na pričakovani rasti dejavnosti leta 2009, saj ta stopnja dejavnosti leta 2004 sploh še ni bila ocenjena;

| (b) | drugič, metodologije direktive Solventnost II skupaj z notranjim oblikovanjem zahtevanega kapitala za kritje političnega tveganja, ki jo je Belgija predlagala za izračun zahtevanega kapitala, ni mogoče sprejeti. Ta metoda ni bila omenjena v internih dopisih iz leta 2004, na podlagi katerih je upravni odbor družbe ONDD 20. aprila 2004 sprejel odločitev o ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere in ji dodelil določen znesek kapitala, saj ta metoda takrat še ni obstajala (veljati bo začela šele 1. januarja 2014). Družba ONDD jo je prvič uporabila leta 2011 in je še vedno v fazi razvoja. Zato belgijski regulator zavarovalništva, v nasprotju z zahtevami direktive Solventnost II, še ni potrdil notranjega oblikovanja za politična tveganja (62). Uporaba metodologije, ki leta 2004 še ni obstajala, kot je Solventnost II, za katero še niso bili dokončani številni parametri za izračun in časovni razpored izvajanja (še vedno so v fazi QIS), ni primerna. Mnenje, da je treba ekonomski kapital, ki ga je družba Ducroire/Delcredere ob ustanovitvi leta 2005 potrebovala za nadaljevanje dejavnosti družbe ONDD, določiti na podlagi zahtev direktive Solventnost II, ki takrat še sploh ni obstajala in za katero bi regulatorji v vsakem primeru načrtovali prehodne ureditve, se zdi pretirano. Vsak drugačen sklep bi pomenil nasprotovanje stopnji kapitala (minimalni kapital) (63) poslovnega računa ([45–70] milijonov EUR), potrjeni s strani regulatorja, ki je ob upoštevanju takrat veljavnih pravil varnega in skrbnega poslovanja menil, da je ta znesek kapitala ustrezen. |
| --- | --- |

(b)

drugič, metodologije direktive Solventnost II skupaj z notranjim oblikovanjem zahtevanega kapitala za kritje političnega tveganja, ki jo je Belgija predlagala za izračun zahtevanega kapitala, ni mogoče sprejeti. Ta metoda ni bila omenjena v internih dopisih iz leta 2004, na podlagi katerih je upravni odbor družbe ONDD 20. aprila 2004 sprejel odločitev o ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere in ji dodelil določen znesek kapitala, saj ta metoda takrat še ni obstajala (veljati bo začela šele 1. januarja 2014). Družba ONDD jo je prvič uporabila leta 2011 in je še vedno v fazi razvoja. Zato belgijski regulator zavarovalništva, v nasprotju z zahtevami direktive Solventnost II, še ni potrdil notranjega oblikovanja za politična tveganja (62). Uporaba metodologije, ki leta 2004 še ni obstajala, kot je Solventnost II, za katero še niso bili dokončani številni parametri za izračun in časovni razpored izvajanja (še vedno so v fazi QIS), ni primerna. Mnenje, da je treba ekonomski kapital, ki ga je družba Ducroire/Delcredere ob ustanovitvi leta 2005 potrebovala za nadaljevanje dejavnosti družbe ONDD, določiti na podlagi zahtev direktive Solventnost II, ki takrat še sploh ni obstajala in za katero bi regulatorji v vsakem primeru načrtovali prehodne ureditve, se zdi pretirano. Vsak drugačen sklep bi pomenil nasprotovanje stopnji kapitala (minimalni kapital) (63) poslovnega računa ([45–70] milijonov EUR), potrjeni s strani regulatorja, ki je ob upoštevanju takrat veljavnih pravil varnega in skrbnega poslovanja menil, da je ta znesek kapitala ustrezen.

| (115) | Upravni odbor družbe ONDD, ki se je sestal 20. aprila 2004, je za določitev zahtevanega kapitala družbe Ducroire/Delcredere uporabil drugo metodo, t. i. Cookov količnik, ob tem pa upošteval potrebo po zagotavljanju zadostne verodostojnosti družbe Ducroire/Delcredere za konkurente. Količnik, uporabljen pri izračunih, ni 8 %, kot to določajo pravila Basel I, ampak 10 %. Torej sta bila v izračunih kapitalske zahteve iz leta 2004 zajeta 2 % varnostne rezerve. Opozoriti je treba, da je tako določen kapital za konec leta 2004 znašal 66 milijonov EUR (64), kar je še vedno precej manj od 150 milijonov EUR vpisanega kapitala. |
| --- | --- |

(115)

Upravni odbor družbe ONDD, ki se je sestal 20. aprila 2004, je za določitev zahtevanega kapitala družbe Ducroire/Delcredere uporabil drugo metodo, t. i. Cookov količnik, ob tem pa upošteval potrebo po zagotavljanju zadostne verodostojnosti družbe Ducroire/Delcredere za konkurente. Količnik, uporabljen pri izračunih, ni 8 %, kot to določajo pravila Basel I, ampak 10 %. Torej sta bila v izračunih kapitalske zahteve iz leta 2004 zajeta 2 % varnostne rezerve. Opozoriti je treba, da je tako določen kapital za konec leta 2004 znašal 66 milijonov EUR (64), kar je še vedno precej manj od 150 milijonov EUR vpisanega kapitala.

| (116) | Glede uporabe Cookovega količnika za določitev zahtevanega kapitala je Komisija v svojem sklepu o začetku postopka oporekala primernosti uporabe bančnih pravil (kot je Cookov količnik) za zavarovatelje kreditov zaradi številnih razlik med tveganji, ki jih prevzamejo zavarovatelji kreditov, in tveganji, ki jih prevzamejo banke (glej uvodno izjavo (90) sklepa o začetku postopka). Belgija ni dokazala, da bi baselska pravila (Cookov količnik), ki po zakonu veljajo izključno za bančni sektor, v praksi uporabili organi za zavarovanje kreditov oziroma jih priporočile bonitetne agencije ali organi za nadzor zavarovalnic. |
| --- | --- |

(116)

Glede uporabe Cookovega količnika za določitev zahtevanega kapitala je Komisija v svojem sklepu o začetku postopka oporekala primernosti uporabe bančnih pravil (kot je Cookov količnik) za zavarovatelje kreditov zaradi številnih razlik med tveganji, ki jih prevzamejo zavarovatelji kreditov, in tveganji, ki jih prevzamejo banke (glej uvodno izjavo (90) sklepa o začetku postopka). Belgija ni dokazala, da bi baselska pravila (Cookov količnik), ki po zakonu veljajo izključno za bančni sektor, v praksi uporabili organi za zavarovanje kreditov oziroma jih priporočile bonitetne agencije ali organi za nadzor zavarovalnic.

| (117) | Glede uporabe člena 8 zakona iz leta 1939 o družbi ONDD so belgijski organi potrdili, da ta zakon ne velja za družbo Ducroire/Delcredere. Ta člen se nanaša samo na dejavnosti družbe ONDD za lastni račun, za katere jamči država, in na dejavnosti za račun države. |
| --- | --- |

(117)

Glede uporabe člena 8 zakona iz leta 1939 o družbi ONDD so belgijski organi potrdili, da ta zakon ne velja za družbo Ducroire/Delcredere. Ta člen se nanaša samo na dejavnosti družbe ONDD za lastni račun, za katere jamči država, in na dejavnosti za račun države.

| (118) | Čeprav se Belgija sklicuje na metodo bonitetne hiše Standard & Poor's za določanje kapitalskih zahtev zavarovateljev kreditov, ki je takrat že obstajala, je treba opozoriti, da belgijski organi niso predložili ocene kapitala, opravljene s to metodo. Tudi družba ONDD leta 2004 ni uporabila te metode. |
| --- | --- |

(118)

Čeprav se Belgija sklicuje na metodo bonitetne hiše Standard & Poor's za določanje kapitalskih zahtev zavarovateljev kreditov, ki je takrat že obstajala, je treba opozoriti, da belgijski organi niso predložili ocene kapitala, opravljene s to metodo. Tudi družba ONDD leta 2004 ni uporabila te metode.

| (119) | Tudi če je bil kapital, potreben za podporo pričakovane rasti poslovanja družbe Ducroire/Delcredere, ustrezno merilo za to analizo (kar Komisija izpodbija), belgijski organi niso predložili nobenih novih dokazov, ki bi nedvoumno dokazali, da je moral biti zahtevani kapital, povezan s kratkoročnimi tveganji, ki so bila prenesena na družbo Ducroire/Delcredere, višji od kapitala na poslovnem računu družbe ONDD konec leta 2004. |
| --- | --- |

(119)

Tudi če je bil kapital, potreben za podporo pričakovane rasti poslovanja družbe Ducroire/Delcredere, ustrezno merilo za to analizo (kar Komisija izpodbija), belgijski organi niso predložili nobenih novih dokazov, ki bi nedvoumno dokazali, da je moral biti zahtevani kapital, povezan s kratkoročnimi tveganji, ki so bila prenesena na družbo Ducroire/Delcredere, višji od kapitala na poslovnem računu družbe ONDD konec leta 2004.

| (120) | V tem delu je Komisija dokazala, da je treba zavrniti trditev belgijskih organov, da je dodeljeni začetni kapital v višini 150 milijonov EUR za družbo Ducroire/Delcredere leta 2004 obsegal samo prenos kapitala, ki je bil za podporo dejavnosti, povezanih s kratkoročnimi tveganji, že dodeljen družbi ONDD. Komisija je dejansko sklenila, da je kapital, ki je že podpiral dejavnost, povezano s kratkoročnimi tveganji v družbi ONDD pred prenosom te dejavnosti na družbo Ducroire/Delcredere, znašal [45–75] milijonov EUR in da je bil zato tej dejavnosti dodeljen dodatni kapital v višini [75–100] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(120)

V tem delu je Komisija dokazala, da je treba zavrniti trditev belgijskih organov, da je dodeljeni začetni kapital v višini 150 milijonov EUR za družbo Ducroire/Delcredere leta 2004 obsegal samo prenos kapitala, ki je bil za podporo dejavnosti, povezanih s kratkoročnimi tveganji, že dodeljen družbi ONDD. Komisija je dejansko sklenila, da je kapital, ki je že podpiral dejavnost, povezano s kratkoročnimi tveganji v družbi ONDD pred prenosom te dejavnosti na družbo Ducroire/Delcredere, znašal [45–75] milijonov EUR in da je bil zato tej dejavnosti dodeljen dodatni kapital v višini [75–100] milijonov EUR.

| (121) | Sledi pregled uporabe dveh izključitvenih meril, opisanih v sklepu o začetku postopka. Najprej bo obravnavano drugo izključitveno merilo. |
| --- | --- |

(121)

Sledi pregled uporabe dveh izključitvenih meril, opisanih v sklepu o začetku postopka. Najprej bo obravnavano drugo izključitveno merilo.

Del kapitala, ki je že podpiral zavarovanje tržnih tveganj v družbi ONDD in je bil na družbo Ducroire/Delcredere samo prenesen skupaj z ustreznimi zavarovalniškimi dejavnostmi (drugo izključitveno merilo, podrobno opisano v sklepu o začetku postopka)

| (122) | V uvodni izjavi 111 je Komisija sklenila. da je bilo v družbi ONDD z 31. decembrom 2004 dejavnosti, povezani s kratkoročnimi tveganji, dodeljenih [45–75] milijonov EUR kapitala. Da bi lahko uporabili drugo izključitveno merilo, je treba oceniti, kolikšen del od [45–75] milijonov EUR, dodeljenih za kratkoročne posle konec leta 2004, je bil namenjen tržnim tveganjem (65). Kot je bilo opisano, so bila ta tržna tveganja sestavljena izključno iz tveganj, povezanih z dolžniki, registriranimi v desetih državah, ki so k Evropski uniji pristopile maja 2004. |
| --- | --- |

(122)

V uvodni izjavi 111 je Komisija sklenila. da je bilo v družbi ONDD z 31. decembrom 2004 dejavnosti, povezani s kratkoročnimi tveganji, dodeljenih [45–75] milijonov EUR kapitala. Da bi lahko uporabili drugo izključitveno merilo, je treba oceniti, kolikšen del od [45–75] milijonov EUR, dodeljenih za kratkoročne posle konec leta 2004, je bil namenjen tržnim tveganjem (65). Kot je bilo opisano, so bila ta tržna tveganja sestavljena izključno iz tveganj, povezanih z dolžniki, registriranimi v desetih državah, ki so k Evropski uniji pristopile maja 2004.

| (123) | Kot je bilo prav tako že opisano, v okviru poslovnega računa, na katerem je bilo konec leta 2004 [45–75] milijonov EUR kapitala, ni bilo ločenih računov, s pomočjo katerih bi lahko natančno določili kapital, ki je podpiral le dejavnost, povezano s tržnimi tveganji. Zato je treba oceniti tisti del [45–75] milijonov EUR, ki ga je mogoče upravičeno šteti za kapital, ki je podpiral dejavnost, povezano s tržnimi tveganji. |
| --- | --- |

(123)

Kot je bilo prav tako že opisano, v okviru poslovnega računa, na katerem je bilo konec leta 2004 [45–75] milijonov EUR kapitala, ni bilo ločenih računov, s pomočjo katerih bi lahko natančno določili kapital, ki je podpiral le dejavnost, povezano s tržnimi tveganji. Zato je treba oceniti tisti del [45–75] milijonov EUR, ki ga je mogoče upravičeno šteti za kapital, ki je podpiral dejavnost, povezano s tržnimi tveganji.

| (124) | V skladu s podatki, ki jih je regulator prejel leta 2004, je znesek neto obveznosti znašal 141,6 milijona EUR za tveganja, povezana z desetimi novimi državami članicami, in 661,4 milijona EUR za vse kratkoročne izvozne posle konec leta 2004 (66). Na podlagi sorazmerne razčlenitve zneska v višini [45–75] milijonov EUR na podlagi neto obveznosti se lahko za [10–25] milijonov EUR šteje, da predstavljajo kapital, ki je bil pred njihovim prenosom s poslovnega računa družbe ONDD na družbo Ducroire/Delcredere povezan s tveganji v zvezi z novimi desetimi državami članicami. |
| --- | --- |

(124)

V skladu s podatki, ki jih je regulator prejel leta 2004, je znesek neto obveznosti znašal 141,6 milijona EUR za tveganja, povezana z desetimi novimi državami članicami, in 661,4 milijona EUR za vse kratkoročne izvozne posle konec leta 2004 (66). Na podlagi sorazmerne razčlenitve zneska v višini [45–75] milijonov EUR na podlagi neto obveznosti se lahko za [10–25] milijonov EUR šteje, da predstavljajo kapital, ki je bil pred njihovim prenosom s poslovnega računa družbe ONDD na družbo Ducroire/Delcredere povezan s tveganji v zvezi z novimi desetimi državami članicami.

| (125) | Komisija ugotavlja, da je takšna porazdelitev kapitala na podlagi neto obveznosti v skladu s pristopom, ki ga je uporabila družba ONDD leta 2004 (67). |
| --- | --- |

(125)

Komisija ugotavlja, da je takšna porazdelitev kapitala na podlagi neto obveznosti v skladu s pristopom, ki ga je uporabila družba ONDD leta 2004 (67).

| (126) | Komisija ugotavlja tudi, da so belgijski organi in družbi ONDD/Ducroire/Delcredere med postopkom dosledno trdili, da je bil za netržna tveganja, zavarovana za določeno vsoto, potreben večji kapital kot za tržna tveganja. Zato znesek [10–25] milijonov EUR predstavlja bolj zgornjo kot spodnjo mejo. Komisija meni, da bi bilo smiselno to številko ohraniti, saj je v skladu s pristopom, ki ga je leta 2004 uporabila družba ONDD. |
| --- | --- |

(126)

Komisija ugotavlja tudi, da so belgijski organi in družbi ONDD/Ducroire/Delcredere med postopkom dosledno trdili, da je bil za netržna tveganja, zavarovana za določeno vsoto, potreben večji kapital kot za tržna tveganja. Zato znesek [10–25] milijonov EUR predstavlja bolj zgornjo kot spodnjo mejo. Komisija meni, da bi bilo smiselno to številko ohraniti, saj je v skladu s pristopom, ki ga je leta 2004 uporabila družba ONDD.

| (127) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da se za znesek v višini [10–25] milijonov EUR od začetnega zneska kapitala v višini 150 milijonov EUR lahko šteje, da ne pomeni prednosti za posle s tržnim tveganjem, saj je to dejavnost že podpiral v družbi ONDD (68). V tem primeru je šlo samo za spremembo pravne oblike iste gospodarske dejavnosti in s tem povezanega kapitala. Prenos tega kapitala z zadevno dejavnostjo na družbo Ducroire/Delcredere torej ne more pomeniti državne pomoči. |
| --- | --- |

(127)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da se za znesek v višini [10–25] milijonov EUR od začetnega zneska kapitala v višini 150 milijonov EUR lahko šteje, da ne pomeni prednosti za posle s tržnim tveganjem, saj je to dejavnost že podpiral v družbi ONDD (68). V tem primeru je šlo samo za spremembo pravne oblike iste gospodarske dejavnosti in s tem povezanega kapitala. Prenos tega kapitala z zadevno dejavnostjo na družbo Ducroire/Delcredere torej ne more pomeniti državne pomoči.

| (128) | To utemeljitev je treba uporabiti tudi za znesek kapitala, povezan s tveganji v zvezi z dolžniki, registriranimi v Romuniji in Bolgariji. Leta 2007 so bila netržna tveganja, povezana z dolžniki, registriranimi v Romuniji in Bolgariji, zaradi pristopa teh držav k Evropski uniji ponovno opredeljena kot tržna tveganja. Kapital, ki je že podpiral ta tveganja, ko so bila netržna, torej ne more pomeniti nove prednosti samo zaradi tega, ker so ta tveganja kasneje postala tržna. Zato tega kapitala ni mogoče šteti za državno pomoč. |
| --- | --- |

(128)

To utemeljitev je treba uporabiti tudi za znesek kapitala, povezan s tveganji v zvezi z dolžniki, registriranimi v Romuniji in Bolgariji. Leta 2007 so bila netržna tveganja, povezana z dolžniki, registriranimi v Romuniji in Bolgariji, zaradi pristopa teh držav k Evropski uniji ponovno opredeljena kot tržna tveganja. Kapital, ki je že podpiral ta tveganja, ko so bila netržna, torej ne more pomeniti nove prednosti samo zaradi tega, ker so ta tveganja kasneje postala tržna. Zato tega kapitala ni mogoče šteti za državno pomoč.

| (129) | Zato je kapital v zvezi z netržnimi tveganji, ki so postala tržna tveganja, izključen iz analize obstoja prednosti. Belgijski organi so v svojih pripombah z dne 16. maja 2012 kapital, povezan s tveganji v zvezi z dolžniki, registriranimi v Romuniji in Bolgariji, ocenili na [0–2] milijona EUR na podlagi predpostavke, da so bila ta tveganja leta 2005 tržna. Po drugi strani 31. decembra 2006 niso predložili ocene kapitala, povezanega s temi tveganji. Ker zadevna tveganja leta 2005 niso bila tržna, so belgijski organi kapital, dodeljen za ta tveganja, najverjetneje ocenili prenizko. Ločeni računi, ki jih je družba ONDD v okviru tega postopka oblikovala za nazaj (pripombe z dne 16. maja 2012), kažejo, da je bil znesek kapitala, dodeljen za netržna tveganja, leta 2007 v primerjavi z letom 2006 nižji za [0–5] milijonov EUR. To je mogoče pojasniti z novo opredelitvijo tveganj, povezanih z Romunijo in Bolgarijo (od leta 2007 so se štela za tržna tveganja), pa tudi drugimi dejavniki, na primer spremembo politike na področju pozavarovanja. Na podlagi vseh razpoložljivih informacij je mogoče razumno sklepati, da je kapital, ki je podpiral tveganja v zvezi z Bolgarijo in Romunijo, preden so postala tržna, znašal [0–5] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(129)

Zato je kapital v zvezi z netržnimi tveganji, ki so postala tržna tveganja, izključen iz analize obstoja prednosti. Belgijski organi so v svojih pripombah z dne 16. maja 2012 kapital, povezan s tveganji v zvezi z dolžniki, registriranimi v Romuniji in Bolgariji, ocenili na [0–2] milijona EUR na podlagi predpostavke, da so bila ta tveganja leta 2005 tržna. Po drugi strani 31. decembra 2006 niso predložili ocene kapitala, povezanega s temi tveganji. Ker zadevna tveganja leta 2005 niso bila tržna, so belgijski organi kapital, dodeljen za ta tveganja, najverjetneje ocenili prenizko. Ločeni računi, ki jih je družba ONDD v okviru tega postopka oblikovala za nazaj (pripombe z dne 16. maja 2012), kažejo, da je bil znesek kapitala, dodeljen za netržna tveganja, leta 2007 v primerjavi z letom 2006 nižji za [0–5] milijonov EUR. To je mogoče pojasniti z novo opredelitvijo tveganj, povezanih z Romunijo in Bolgarijo (od leta 2007 so se štela za tržna tveganja), pa tudi drugimi dejavniki, na primer spremembo politike na področju pozavarovanja. Na podlagi vseh razpoložljivih informacij je mogoče razumno sklepati, da je kapital, ki je podpiral tveganja v zvezi z Bolgarijo in Romunijo, preden so postala tržna, znašal [0–5] milijonov EUR.

| (130) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da je znesek v višini [10–25] milijonov EUR že podpiral tržna tveganja pred 1. januarjem 2005 in da prenos tega kapitala z zadevnimi dejavnostmi zato ne more pomeniti prednosti. Podobno je znesek v višini [0–5] milijonov EUR podpiral tveganja, ki so postala tržna 1. januarja 2007 (Romunija in Bolgarija), že preden so postala tržna. |
| --- | --- |

(130)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da je znesek v višini [10–25] milijonov EUR že podpiral tržna tveganja pred 1. januarjem 2005 in da prenos tega kapitala z zadevnimi dejavnostmi zato ne more pomeniti prednosti. Podobno je znesek v višini [0–5] milijonov EUR podpiral tveganja, ki so postala tržna 1. januarja 2007 (Romunija in Bolgarija), že preden so postala tržna.

Del kapitala, ki podpira dejavnost na področju netržnih tveganj (prvo izključitveno merilo, opisano v sklepu o začetku postopka)

| (131) | Kot je bilo opisano, je [45–75] milijonov EUR kapitala podpiralo kratkoročna tveganja že pred njihovim prenosom na družbo ONDD (glej uvodno izjavo 120). Bilo je že ugotovljeno, da od teh [45–75] milijonov EUR razumno ocenjen delež tržnih tveganj znaša [10–25] milijonov EUR. Zato je delež netržnih tveganj mogoče razumno oceniti na [35–50] milijonov EUR (vključno z [0–5] milijona EUR za tveganja, povezana z Bolgarijo in Romunijo, ki so postala tržna leta 2007). |
| --- | --- |

(131)

Kot je bilo opisano, je [45–75] milijonov EUR kapitala podpiralo kratkoročna tveganja že pred njihovim prenosom na družbo ONDD (glej uvodno izjavo 120). Bilo je že ugotovljeno, da od teh [45–75] milijonov EUR razumno ocenjen delež tržnih tveganj znaša [10–25] milijonov EUR. Zato je delež netržnih tveganj mogoče razumno oceniti na [35–50] milijonov EUR (vključno z [0–5] milijona EUR za tveganja, povezana z Bolgarijo in Romunijo, ki so postala tržna leta 2007).

| (132) | Ker prenos celotnega zneska v višini [45–75] milijonov EUR (vključno z deležem netržnih tveganj, ocenjenim na [35–50] milijonov EUR) ne pomeni prednosti, je slednji znesek, iz enakih razlogov kot so navedeni v uvodni izjavi 127, izključen iz analize obstoja pomoči. |
| --- | --- |

(132)

Ker prenos celotnega zneska v višini [45–75] milijonov EUR (vključno z deležem netržnih tveganj, ocenjenim na [35–50] milijonov EUR) ne pomeni prednosti, je slednji znesek, iz enakih razlogov kot so navedeni v uvodni izjavi 127, izključen iz analize obstoja pomoči.

| (133) | Od začetnega kapitala v višini 150 milijonov EUR, dodeljenih družbi Ducroire/Delcredere, samo [75–100] milijonov EUR pomeni dodatni, torej novi kapital. Zato bi lahko samo dodelitev teh [75–100] milijonov EUR pomenila prednost (glej uvodno izjavo 120). |
| --- | --- |

(133)

Od začetnega kapitala v višini 150 milijonov EUR, dodeljenih družbi Ducroire/Delcredere, samo [75–100] milijonov EUR pomeni dodatni, torej novi kapital. Zato bi lahko samo dodelitev teh [75–100] milijonov EUR pomenila prednost (glej uvodno izjavo 120).

| (134) | Kot je bilo poudarjeno v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka, lahko države podprejo zavarovanja netržnih tveganj, saj po mnenju Komisije trg za ta tveganja ne obstaja. Zato ne more priti do izkrivljanja konkurence v zvezi z drugimi zavarovatelji. Vendar pa Komisija ugotavlja, da družba Ducroire/Delcredere ni vodila ločenih računov za dejavnosti na področju tržnega in netržnega tveganja. Uradno za dejavnost na področju netržnih tveganj ni bil dodeljen noben kapital. Financiranju netržnih tveganj ni bil namenjen noben del kapitala v višini 150 milijonov EUR. Zato z izključno formalnim pristopom morda ne bi bil izključen noben del kapitala v višini [75–100] milijonov EUR. Takšen pristop bi bil več kot upravičen, saj je obveznost vodenja ločenih računov izrecno določena v točki 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov, ki velja že od leta 1998. Jasno pa je, da se velik del dejavnosti družbe Ducroire/Delcredere nanaša na zavarovanje netržnih tveganj. Družba Ducroire/Delcredere teh tveganj ne bi mogla zavarovati brez ustreznega kapitala. Zato Komisija poleg [45–75] milijonov EUR (vključno s [35–50] milijonov EUR za netržna tveganja) za državno pomoč ne more šteti tudi dela kapitala, za katerega je mogoče razumno dokazati, da je bil uporabljen za podporo dejavnosti zavarovanja netržnih tveganj. |
| --- | --- |

(134)

Kot je bilo poudarjeno v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka, lahko države podprejo zavarovanja netržnih tveganj, saj po mnenju Komisije trg za ta tveganja ne obstaja. Zato ne more priti do izkrivljanja konkurence v zvezi z drugimi zavarovatelji. Vendar pa Komisija ugotavlja, da družba Ducroire/Delcredere ni vodila ločenih računov za dejavnosti na področju tržnega in netržnega tveganja. Uradno za dejavnost na področju netržnih tveganj ni bil dodeljen noben kapital. Financiranju netržnih tveganj ni bil namenjen noben del kapitala v višini 150 milijonov EUR. Zato z izključno formalnim pristopom morda ne bi bil izključen noben del kapitala v višini [75–100] milijonov EUR. Takšen pristop bi bil več kot upravičen, saj je obveznost vodenja ločenih računov izrecno določena v točki 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov, ki velja že od leta 1998. Jasno pa je, da se velik del dejavnosti družbe Ducroire/Delcredere nanaša na zavarovanje netržnih tveganj. Družba Ducroire/Delcredere teh tveganj ne bi mogla zavarovati brez ustreznega kapitala. Zato Komisija poleg [45–75] milijonov EUR (vključno s [35–50] milijonov EUR za netržna tveganja) za državno pomoč ne more šteti tudi dela kapitala, za katerega je mogoče razumno dokazati, da je bil uporabljen za podporo dejavnosti zavarovanja netržnih tveganj.

| (135) | V sklepu o začetku postopka je bila Belgija pozvana, naj razvije metodo za določitev tistega dela kapitala družbe Ducroire/Delcredere, za katerega se lahko šteje, da je podpiral dejavnost na področju tržnih tveganj, in tistega dela kapitala, ki je podpiral dejavnost na področju netržnih tveganj. Na podlagi te zahteve Komisije so belgijski organi za obdobje 2005–2011 predložili ločeno bilanco stanja in ločen izkaz poslovnega izida za dejavnost na področju tržnih in dejavnost na področju netržnih tveganj. V bilanci stanja za netržna tveganja dne 31. decembra 2011 je bilo vključenih [70–110] milijonov EUR kapitala, v bilanci stanja za tržna tveganja pa [40–80] milijonov EUR kapitala. Čeprav ločevanje računov temelji na nekaterih hipotezah ali podatkih, ki jih je z oblikovanjem za nazaj mogoče le delno preveriti, Komisija meni, da so stopnje kapitala za dejavnosti na področju tržnega in netržnega tveganja dne 31. decembra 2011 razumne. |
| --- | --- |

(135)

V sklepu o začetku postopka je bila Belgija pozvana, naj razvije metodo za določitev tistega dela kapitala družbe Ducroire/Delcredere, za katerega se lahko šteje, da je podpiral dejavnost na področju tržnih tveganj, in tistega dela kapitala, ki je podpiral dejavnost na področju netržnih tveganj. Na podlagi te zahteve Komisije so belgijski organi za obdobje 2005–2011 predložili ločeno bilanco stanja in ločen izkaz poslovnega izida za dejavnost na področju tržnih in dejavnost na področju netržnih tveganj. V bilanci stanja za netržna tveganja dne 31. decembra 2011 je bilo vključenih [70–110] milijonov EUR kapitala, v bilanci stanja za tržna tveganja pa [40–80] milijonov EUR kapitala. Čeprav ločevanje računov temelji na nekaterih hipotezah ali podatkih, ki jih je z oblikovanjem za nazaj mogoče le delno preveriti, Komisija meni, da so stopnje kapitala za dejavnosti na področju tržnega in netržnega tveganja dne 31. decembra 2011 razumne.

| (136) | Komisija se zato strinja, da zneska v višini [70–110] milijonov EUR ni mogoče šteti za državno pomoč, ker dejansko podpira dejavnost, za katero v skladu s sporočilom o zavarovanju izvoznih kreditov ne veljajo pravila konkurence. |
| --- | --- |

(136)

Komisija se zato strinja, da zneska v višini [70–110] milijonov EUR ni mogoče šteti za državno pomoč, ker dejansko podpira dejavnost, za katero v skladu s sporočilom o zavarovanju izvoznih kreditov ne veljajo pravila konkurence.

| (137) | Zato se je kapital, ki je podpiral kratkoročna netržna tveganja, povečal s [35–50] milijonov EUR konec leta 2004 na [70–110] milijonov EUR konec decembra 2011, tj. za [35–60] milijonov EUR. Ker kapital v višini [35–50] milijonov EUR, ki je povezan z dejavnostjo na področju netržnih tveganj, vključuje [0–5] milijona EUR za tveganja, povezana z Romunijo in Bolgarijo, ki so bila leta 2007 opredeljena kot tržna, bruto povečani kapital, ki podpira netržna tveganja, znaša [35–65] milijonov EUR. Z drugimi besedami, od dodatnega kapitala v višini [75–100] milijonov EUR je torej [35–65] milijonov EUR dejansko podpiralo dejavnost na področju netržnih tveganj. |
| --- | --- |

(137)

Zato se je kapital, ki je podpiral kratkoročna netržna tveganja, povečal s [35–50] milijonov EUR konec leta 2004 na [70–110] milijonov EUR konec decembra 2011, tj. za [35–60] milijonov EUR. Ker kapital v višini [35–50] milijonov EUR, ki je povezan z dejavnostjo na področju netržnih tveganj, vključuje [0–5] milijona EUR za tveganja, povezana z Romunijo in Bolgarijo, ki so bila leta 2007 opredeljena kot tržna, bruto povečani kapital, ki podpira netržna tveganja, znaša [35–65] milijonov EUR. Z drugimi besedami, od dodatnega kapitala v višini [75–100] milijonov EUR je torej [35–65] milijonov EUR dejansko podpiralo dejavnost na področju netržnih tveganj.

Sklepna ugotovitev o uporabi izključitvenih meril in znesku dodatnega kapitala

| (138) | Znesek v višini [70–110] milijonov EUR ni bil opredeljen kot pomoč, ker se je za ta znesek lahko štelo, da je na dan 31. decembra 2011 podpiral dejavnost na področju netržnih tveganj (prvo izključitveno merilo). Znesek v višini [10–25] milijonov EUR prav tako ni bil opredeljen kot pomoč, ker se je zanj lahko štelo, da ne pomeni prednosti, saj je tržna tveganja podpiral že pred njihovim prenosom na družbo Ducroire/Delcredere 31. decembra 2004 (drugo izključitveno merilo). Poleg tega je treba izključiti tudi znesek v višini [0–5] milijonov EUR, saj je tveganja, povezana z Bolgarijo in Romunijo, podpiral že preden so le-ta 1. januarja 2007 postala tržna. |
| --- | --- |

(138)

Znesek v višini [70–110] milijonov EUR ni bil opredeljen kot pomoč, ker se je za ta znesek lahko štelo, da je na dan 31. decembra 2011 podpiral dejavnost na področju netržnih tveganj (prvo izključitveno merilo). Znesek v višini [10–25] milijonov EUR prav tako ni bil opredeljen kot pomoč, ker se je zanj lahko štelo, da ne pomeni prednosti, saj je tržna tveganja podpiral že pred njihovim prenosom na družbo Ducroire/Delcredere 31. decembra 2004 (drugo izključitveno merilo). Poleg tega je treba izključiti tudi znesek v višini [0–5] milijonov EUR, saj je tveganja, povezana z Bolgarijo in Romunijo, podpiral že preden so le-ta 1. januarja 2007 postala tržna.

| (139) | Zato lahko od začetne dodelitve kapitala v višini 150 milijonov EUR samo 36,6 milijona EUR pomeni prednost in državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(139)

Zato lahko od začetne dodelitve kapitala v višini 150 milijonov EUR samo 36,6 milijona EUR pomeni prednost in državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (140) | Drug način predstavitve rezultata v višini 36,6 milijona EUR je, da se od začetnega kapitala v višini 150 milijonov EUR, dodeljenega družbi Ducroire/Delcredere, odšteje (1) znesek v višini [45–75] milijonov EUR, ki je kratkoročna tveganja podpiral že pred njihovim prenosom na družbo Ducroire/Delcredere (vključno z zneskom v višini [0–5] milijonov EUR za tveganja, povezana z dolžniki, registriranimi v Romuniji in Bolgariji, ki so postala tržna 1. januarja 2007); in (2) dodatnih [35–65] milijonov EUR, ki so dejansko podpirali netržna tveganja. Tako ostane znesek v višini 36,6 milijona EUR. |
| --- | --- |

(140)

Drug način predstavitve rezultata v višini 36,6 milijona EUR je, da se od začetnega kapitala v višini 150 milijonov EUR, dodeljenega družbi Ducroire/Delcredere, odšteje (1) znesek v višini [45–75] milijonov EUR, ki je kratkoročna tveganja podpiral že pred njihovim prenosom na družbo Ducroire/Delcredere (vključno z zneskom v višini [0–5] milijonov EUR za tveganja, povezana z dolžniki, registriranimi v Romuniji in Bolgariji, ki so postala tržna 1. januarja 2007); in (2) dodatnih [35–65] milijonov EUR, ki so dejansko podpirali netržna tveganja. Tako ostane znesek v višini 36,6 milijona EUR.

| (141) | Ta analiza razčlenitve kapitala je predstavljena v naslednji preglednici: |
| --- | --- |

(141)

Ta analiza razčlenitve kapitala je predstavljena v naslednji preglednici:

Image

| (142) | Komisija podredno podaja naslednje ugotovitve. Belgijski organi trdijo, da je bil razen zneska v višini približno 7–13 milijonov EUR (glej preglednico 2) celotni kapital v višini 150 milijonov EUR leta 2004 posredno dodeljen za tržna tveganja. Na podlagi te prve trditve Belgija navaja, da je bil šele kasneje (leta 2007 in 2008) del kapitala, prvotno dodeljenega za netržna tveganja, prenesen na tržna tveganja. Belgija torej trdi, da bi lahko samo ti prenosi kapitala pomenili pomoč in da je treba merilo zasebnega vlagatelja za te zneske uporabiti v času njihovega notranjega prenosa in ne v času dodelitve začetnega kapitala leta 2004. Te utemeljitve ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(142)

Komisija podredno podaja naslednje ugotovitve. Belgijski organi trdijo, da je bil razen zneska v višini približno 7–13 milijonov EUR (glej preglednico 2) celotni kapital v višini 150 milijonov EUR leta 2004 posredno dodeljen za tržna tveganja. Na podlagi te prve trditve Belgija navaja, da je bil šele kasneje (leta 2007 in 2008) del kapitala, prvotno dodeljenega za netržna tveganja, prenesen na tržna tveganja. Belgija torej trdi, da bi lahko samo ti prenosi kapitala pomenili pomoč in da je treba merilo zasebnega vlagatelja za te zneske uporabiti v času njihovega notranjega prenosa in ne v času dodelitve začetnega kapitala leta 2004. Te utemeljitve ni mogoče sprejeti.

| (143) | Ob ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere in v naslednjih letih kapital v višini 150 milijonov EUR ni bil nikoli uradno dodeljen za dejavnost, povezano s tržnimi tveganji oziroma za dejavnost, povezano z netržnimi tveganji. Ta kapital je lahko družba Ducroire/Delcredere prosto uporabljala za podporo dejavnosti, povezani s tržnimi tveganji, ali dejavnosti, povezani z netržnimi tveganji (v nedoločenem razmerju), odvisno od priložnosti na trgu in strateških odločitev družbe. Razdelitev kapitala med dejavnost, povezano s tržnimi tveganji, in dejavnost, povezano z netržnimi tveganji, je bila izvedena samo za nazaj v okviru tega postopka. Iz dokumentov iz leta 2004, ki so jih predložili belgijski organi, ni bila razvidna nobena delitev kapitala med različne dejavnosti. Komisija zato iz analize obstoja pomoči ne more izključiti dela dodatnega kapitala v višini [75

  –

  100] milijonov EUR družbe Ducroire/Delcredere samo na podlagi trditve, da je bil takrat ta znesek morda uporabljen za podporo dejavnosti na področju netržnih tveganj. Kot je bilo že navedeno, je iz analize obstoja pomoči mogoče izključiti samo tisti del dodatnega kapitala v višini [75–100] milijonov EUR, za katerega se lahko dokaže, da je dejansko podpiral dejavnost na področju netržnih tveganj. |
| --- | --- |

(143)

Ob ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere in v naslednjih letih kapital v višini 150 milijonov EUR ni bil nikoli uradno dodeljen za dejavnost, povezano s tržnimi tveganji oziroma za dejavnost, povezano z netržnimi tveganji. Ta kapital je lahko družba Ducroire/Delcredere prosto uporabljala za podporo dejavnosti, povezani s tržnimi tveganji, ali dejavnosti, povezani z netržnimi tveganji (v nedoločenem razmerju), odvisno od priložnosti na trgu in strateških odločitev družbe. Razdelitev kapitala med dejavnost, povezano s tržnimi tveganji, in dejavnost, povezano z netržnimi tveganji, je bila izvedena samo za nazaj v okviru tega postopka. Iz dokumentov iz leta 2004, ki so jih predložili belgijski organi, ni bila razvidna nobena delitev kapitala med različne dejavnosti. Komisija zato iz analize obstoja pomoči ne more izključiti dela dodatnega kapitala v višini [75

  –

  100] milijonov EUR družbe Ducroire/Delcredere samo na podlagi trditve, da je bil takrat ta znesek morda uporabljen za podporo dejavnosti na področju netržnih tveganj. Kot je bilo že navedeno, je iz analize obstoja pomoči mogoče izključiti samo tisti del dodatnega kapitala v višini [75–100] milijonov EUR, za katerega se lahko dokaže, da je dejansko podpiral dejavnost na področju netržnih tveganj.

| (144) | Komisija zgolj podredno ugotavlja, da bi ta trditev, tudi če bi sprejela trditev Belgije, da je bil del začetnega kapitala družbe Ducroire/Delcredere dodeljen za netržna tveganja in zato ne sodi na področje uporabe člena 107(1) PDEU, veljala za znesek v višini 36,6 milijona EUR samo v primeru, če bi Belgija dokazala, da je bil kapital, dodeljen za netržna tveganja, višji od [70–110] milijonov EUR. (Za izračun zneska v višini 36,6 milijona EUR je bil znesek v višini [70–110] milijonov EUR, ki je podpiral dejavnost na področju tržnih tveganj, že odštet od zneska v višini 150 milijonov EUR.) Jasno je, da ta znesek leta 2004 ni bil nikoli dodeljen za netržna tveganja, saj notranji dokumenti kažejo, da je kapital v višini 100 milijonov EUR zadoščal za kritje vseh kratkoročnih tveganj (tržnih in netržnih) do leta 2007. |
| --- | --- |

(144)

Komisija zgolj podredno ugotavlja, da bi ta trditev, tudi če bi sprejela trditev Belgije, da je bil del začetnega kapitala družbe Ducroire/Delcredere dodeljen za netržna tveganja in zato ne sodi na področje uporabe člena 107(1) PDEU, veljala za znesek v višini 36,6 milijona EUR samo v primeru, če bi Belgija dokazala, da je bil kapital, dodeljen za netržna tveganja, višji od [70–110] milijonov EUR. (Za izračun zneska v višini 36,6 milijona EUR je bil znesek v višini [70–110] milijonov EUR, ki je podpiral dejavnost na področju tržnih tveganj, že odštet od zneska v višini 150 milijonov EUR.) Jasno je, da ta znesek leta 2004 ni bil nikoli dodeljen za netržna tveganja, saj notranji dokumenti kažejo, da je kapital v višini 100 milijonov EUR zadoščal za kritje vseh kratkoročnih tveganj (tržnih in netržnih) do leta 2007.

Uporaba načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (145) | Da bi lahko ugotovili, ali ukrep dodeljuje gospodarsko prednost, je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso proučiti, ali bi v podobnih okoliščinah vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki je podobne velikosti kot zadevna družba, vložil kapital v enakem znesku (69), zlasti ob upoštevanju razpoložljivih informacij in predvidenega razvoja v času naložbe. |
| --- | --- |

(145)

Da bi lahko ugotovili, ali ukrep dodeljuje gospodarsko prednost, je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso proučiti, ali bi v podobnih okoliščinah vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki je podobne velikosti kot zadevna družba, vložil kapital v enakem znesku (69), zlasti ob upoštevanju razpoložljivih informacij in predvidenega razvoja v času naložbe.

| (146) | V tem primeru je treba opraviti analizo glede tega, ali bi bil dopolnilni kapital v višini 36,6 milijona EUR, odobren leta 2004, dovolj donosen, da bi prepričal zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Vendar pa donosnosti dopolnilnega kapitala ni mogoče proučiti ločeno od kapitala kot celote, saj dopolnilni kapital izhaja iz umetne razdelitve kapitala v višini 150 milijonov EUR, vpisanega leta 2004. Natančnega dotoka prihodkov od teh 36,6 milijona EUR ni mogoče določiti. Temu znesku v višini 36,6 milijona EUR ni bil prištet noben dobiček iz določene dejavnosti, saj družba ni vodila ločenih računov. Komisija zato meni, da bi bilo treba zaradi pravilne uporabe merila zasebnega vlagatelja preveriti pričakovano donosnost celotnega kapitala v višini 150 milijonov EUR, da bi se prepričali, ali je bila zadostna. Če ni bila zadostna, bo treba skleniti, da znesek v višini 36,6 milijona EUR pomeni prednost. |
| --- | --- |

(146)

V tem primeru je treba opraviti analizo glede tega, ali bi bil dopolnilni kapital v višini 36,6 milijona EUR, odobren leta 2004, dovolj donosen, da bi prepričal zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Vendar pa donosnosti dopolnilnega kapitala ni mogoče proučiti ločeno od kapitala kot celote, saj dopolnilni kapital izhaja iz umetne razdelitve kapitala v višini 150 milijonov EUR, vpisanega leta 2004. Natančnega dotoka prihodkov od teh 36,6 milijona EUR ni mogoče določiti. Temu znesku v višini 36,6 milijona EUR ni bil prištet noben dobiček iz določene dejavnosti, saj družba ni vodila ločenih računov. Komisija zato meni, da bi bilo treba zaradi pravilne uporabe merila zasebnega vlagatelja preveriti pričakovano donosnost celotnega kapitala v višini 150 milijonov EUR, da bi se prepričali, ali je bila zadostna. Če ni bila zadostna, bo treba skleniti, da znesek v višini 36,6 milijona EUR pomeni prednost.

| (147) | Zgolj podredno bi bila druga možnost uporaba metode odbitnega deleža za celoten ustvarjeni dobiček, s čimer bi dobili enak rezultat. |
| --- | --- |

(147)

Zgolj podredno bi bila druga možnost uporaba metode odbitnega deleža za celoten ustvarjeni dobiček, s čimer bi dobili enak rezultat.

| (148) | Komisija prav tako ne meni, da bi bilo treba proučiti donosnost samo dodatnega kapitala v višini [75–100] milijonov EUR, brez zneska v višini [45–75] milijonov EUR, dodeljenega za dejavnost na področju kratkoročnih tveganj pred njegovim prenosom na družbo Ducroire/Delcredere. Družba ONDD bi se dejansko lahko odločila za ukinitev dejavnosti na področju kratkoročnih tveganj in si povrnila znesek kapitala, ki je bil takrat dodeljen za to dejavnost, tj. [45–75] milijonov EUR54. Teh [45–75] milijonov EUR torej ni mogoče šteti za nepovratni strošek. |
| --- | --- |

(148)

Komisija prav tako ne meni, da bi bilo treba proučiti donosnost samo dodatnega kapitala v višini [75–100] milijonov EUR, brez zneska v višini [45–75] milijonov EUR, dodeljenega za dejavnost na področju kratkoročnih tveganj pred njegovim prenosom na družbo Ducroire/Delcredere. Družba ONDD bi se dejansko lahko odločila za ukinitev dejavnosti na področju kratkoročnih tveganj in si povrnila znesek kapitala, ki je bil takrat dodeljen za to dejavnost, tj. [45–75] milijonov EUR54. Teh [45–75] milijonov EUR torej ni mogoče šteti za nepovratni strošek.

| (149) | V naslednjih uvodnih izjavah bo Komisija dokazala, da pričakovana donosnost kapitala v višini 150 milijonov EUR ni bila dovolj visoka, da bi zasebnega vlagatelja prepričala v takšno naložbo. Podredno bo dokazala, da pričakovana donosnost dejavnosti na področju tržnih tveganj ni bila dovolj visoka niti ob upoštevanju, da je imela ta dejavnost dejansko korist od kapitala v višini [45–65] milijonov EUR (36,6 milijona EUR plus [10–25] milijonov EUR) in pričakovanega dobička te dejavnosti. |
| --- | --- |

(149)

V naslednjih uvodnih izjavah bo Komisija dokazala, da pričakovana donosnost kapitala v višini 150 milijonov EUR ni bila dovolj visoka, da bi zasebnega vlagatelja prepričala v takšno naložbo. Podredno bo dokazala, da pričakovana donosnost dejavnosti na področju tržnih tveganj ni bila dovolj visoka niti ob upoštevanju, da je imela ta dejavnost dejansko korist od kapitala v višini [45–65] milijonov EUR (36,6 milijona EUR plus [10–25] milijonov EUR) in pričakovanega dobička te dejavnosti.

| (150) | Merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba uporabiti predhodno. Ustrezen čas za oceno, ali bi zasebni vlagatelj izvedel takšno naložbo, je čas, ko je bil kapital dodeljen. Pri ocenjevanju merila zasebnega vlagatelja se ne sme upoštevati razvoja, ki je sledil dodelitvi kapitala. Skladnost z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je mogoče dokazati s predhodnim poslovnim načrtom, na podlagi katerega je bila sprejeta odločitev o naložbi (70). V skladu z najnovejšo sodno prakso (71) lahko država članica uveljavlja samo objektivne in preverljive elemente, ki so bili upoštevani v času odločitve o naložbi ali pred tem. Zato bodo morda potrebni elementi, iz katerih bi bilo razvidno, da ta odločitev temelji na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih opravil racionalni zasebni vlagatelj v primerljivem položaju, preden bi izvedel navedeno naložbo, da bi lahko opredelil prihodnji donos take naložbe. Vendar pa ekonomske ocene, opravljene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati kot dokaz, da se je država članica odločila za naložbo na enak način, kot bi se zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(150)

Merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba uporabiti predhodno. Ustrezen čas za oceno, ali bi zasebni vlagatelj izvedel takšno naložbo, je čas, ko je bil kapital dodeljen. Pri ocenjevanju merila zasebnega vlagatelja se ne sme upoštevati razvoja, ki je sledil dodelitvi kapitala. Skladnost z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je mogoče dokazati s predhodnim poslovnim načrtom, na podlagi katerega je bila sprejeta odločitev o naložbi (70). V skladu z najnovejšo sodno prakso (71) lahko država članica uveljavlja samo objektivne in preverljive elemente, ki so bili upoštevani v času odločitve o naložbi ali pred tem. Zato bodo morda potrebni elementi, iz katerih bi bilo razvidno, da ta odločitev temelji na ekonomskih ocenah, primerljivih s tistimi, ki bi jih opravil racionalni zasebni vlagatelj v primerljivem položaju, preden bi izvedel navedeno naložbo, da bi lahko opredelil prihodnji donos take naložbe. Vendar pa ekonomske ocene, opravljene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati kot dokaz, da se je država članica odločila za naložbo na enak način, kot bi se zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

| (151) | Ker pri zadevnem ukrepu niso sodelovali zasebni vlagatelji in družba Ducroire/Delcredere ne kotira na borzi, je parameter, katerega veljavnost je treba oceniti, pričakovana donosnost, kot jo je mogoče oceniti na podlagi razpoložljivih informacij in razvoja, ki ga je bilo mogoče takrat predvideti (kot je pravzaprav storila družba ONDD v svojem poslovnem načrtu leta 2004). V skladu s sodno prakso Sodišča (72) in prakso odločanja Komisije (73) dejstvo, da družba domnevno potrebuje kapitalski vložek za nadaljevanje delovanja ali zagotavljanje ustrezne kapitalizacije poslovanja, v skladu s pravili varnega in skrbnega poslovanja ali oceno prisotnih tveganj, ni zadosten razlog, na podlagi katerega se lahko šteje, da je bilo načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu izpolnjeno. Zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih tržnih pogojih, bi takšen kapital vložil samo, če bi bila pričakovana donosnost na podlagi razpoložljivih informacij in razvoja, ki ga je bilo mogoče takrat predvideti, v času dodelitve kapitala ustrezna (74). Komisija zato poudarja, da trditve Belgije, s katerimi utemeljuje navedbo, da je bil kapital v višini 150 milijonov EUR „potreben“ zaradi gospodarskih razlogov in/ali zaradi pravil varnega in skrbnega poslovanja, ne dokazujejo, da je bila ta naložba za vlagatelja v tržnem gospodarstvu dovolj donosna. |
| --- | --- |

(151)

Ker pri zadevnem ukrepu niso sodelovali zasebni vlagatelji in družba Ducroire/Delcredere ne kotira na borzi, je parameter, katerega veljavnost je treba oceniti, pričakovana donosnost, kot jo je mogoče oceniti na podlagi razpoložljivih informacij in razvoja, ki ga je bilo mogoče takrat predvideti (kot je pravzaprav storila družba ONDD v svojem poslovnem načrtu leta 2004). V skladu s sodno prakso Sodišča (72) in prakso odločanja Komisije (73) dejstvo, da družba domnevno potrebuje kapitalski vložek za nadaljevanje delovanja ali zagotavljanje ustrezne kapitalizacije poslovanja, v skladu s pravili varnega in skrbnega poslovanja ali oceno prisotnih tveganj, ni zadosten razlog, na podlagi katerega se lahko šteje, da je bilo načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu izpolnjeno. Zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih tržnih pogojih, bi takšen kapital vložil samo, če bi bila pričakovana donosnost na podlagi razpoložljivih informacij in razvoja, ki ga je bilo mogoče takrat predvideti, v času dodelitve kapitala ustrezna (74). Komisija zato poudarja, da trditve Belgije, s katerimi utemeljuje navedbo, da je bil kapital v višini 150 milijonov EUR „potreben“ zaradi gospodarskih razlogov in/ali zaradi pravil varnega in skrbnega poslovanja, ne dokazujejo, da je bila ta naložba za vlagatelja v tržnem gospodarstvu dovolj donosna.

| (152) | Belgijski organi so svojo analizo donosnosti izvedli na podlagi poslovnega načrta z dne 28. septembra 2004. Družba Ducroire/Delcredere je bila vključena 23. septembra 2004. Glede na to, da je portfelj kratkoročnih tveganj do 31. decembra 2004 še naprej pripadal družbi ONDD, je dejansko začela delovati 1. januarja 2005. Tako bi lahko družba ONDD, če ne bi prenesla zadevnih tveganj in bi likvidirala novoustanovljeni pravni subjekt, še tik pred tem datumom preklicala odločitev o naložbi. Zato je treba upoštevati poslovni načrt družbe ONDD z dne 28. septembra 2004, kot so to zahtevali belgijski organi. |
| --- | --- |

(152)

Belgijski organi so svojo analizo donosnosti izvedli na podlagi poslovnega načrta z dne 28. septembra 2004. Družba Ducroire/Delcredere je bila vključena 23. septembra 2004. Glede na to, da je portfelj kratkoročnih tveganj do 31. decembra 2004 še naprej pripadal družbi ONDD, je dejansko začela delovati 1. januarja 2005. Tako bi lahko družba ONDD, če ne bi prenesla zadevnih tveganj in bi likvidirala novoustanovljeni pravni subjekt, še tik pred tem datumom preklicala odločitev o naložbi. Zato je treba upoštevati poslovni načrt družbe ONDD z dne 28. septembra 2004, kot so to zahtevali belgijski organi.

| (153) | Iz dopisov in zapisnika iz leta 2004 je razvidno, da je družba ONDD družbi Ducroire/Delcredere dodelila kapital v višini 150 milijonov EUR zaradi želje družbe ONDD, da podružnici zagotovi „dovolj“ začetnega kapitala, da bo lahko razvila svoje poslovanje in [...] – „vplačani kapital v višini 100 milijonov EUR zadošča za izvajanje globalnih kratkoročnih izvoznih zavarovalnih poslov do leta 2007, po tem datumu pa je treba opraviti pregled“
   (75), vendar pa ni bilo dejansko in natančno dokazano, da je pričakovana prihodnja donosnost z vidika zasebnega vlagatelja zadovoljiva. Zdi se, da je v smislu analize pričakovane stopnje donosa pozitiven rezultat, ki je bil napovedan za obdobje prvih treh let za vse dejavnosti, zadostoval, da se je družba ONDD odločila za naložbo. |
| --- | --- |

(153)

Iz dopisov in zapisnika iz leta 2004 je razvidno, da je družba ONDD družbi Ducroire/Delcredere dodelila kapital v višini 150 milijonov EUR zaradi želje družbe ONDD, da podružnici zagotovi „dovolj“ začetnega kapitala, da bo lahko razvila svoje poslovanje in [...] – „vplačani kapital v višini 100 milijonov EUR zadošča za izvajanje globalnih kratkoročnih izvoznih zavarovalnih poslov do leta 2007, po tem datumu pa je treba opraviti pregled“
   (75), vendar pa ni bilo dejansko in natančno dokazano, da je pričakovana prihodnja donosnost z vidika zasebnega vlagatelja zadovoljiva. Zdi se, da je v smislu analize pričakovane stopnje donosa pozitiven rezultat, ki je bil napovedan za obdobje prvih treh let za vse dejavnosti, zadostoval, da se je družba ONDD odločila za naložbo.

| (154) | V skladu z napovedmi iz scenarija B poslovnega načrta z dne 28. septembra 2004 je družba ONDD računala na donosnost lastniškega kapitala za vse dejavnosti v višini 1,3 % do 1,9 % za leta 2005, 2006 in 2007 v skladu s scenarijem s „6-odstotno rastjo“ v poslovnem načrtu z dne 28. septembra 2004 (donosnost lastniškega kapitala pred izravnalnimi rezervacijami je znašala 2,8–4,3 %) (glej preglednico 4). Pojasniti je treba, da ta donosnost temelji na kapitalu v višini 100 milijonov EUR in ne upošteva 50 milijonov EUR, ki niso bili vplačani, zato je stopnja donosa večja, kot je v resnici. Pričakovana stopnja donosa v finančnih napovedih z dne 20. aprila 2004 ni bila višja (glej preglednico 3). |
| --- | --- |

(154)

V skladu z napovedmi iz scenarija B poslovnega načrta z dne 28. septembra 2004 je družba ONDD računala na donosnost lastniškega kapitala za vse dejavnosti v višini 1,3 % do 1,9 % za leta 2005, 2006 in 2007 v skladu s scenarijem s „6-odstotno rastjo“ v poslovnem načrtu z dne 28. septembra 2004 (donosnost lastniškega kapitala pred izravnalnimi rezervacijami je znašala 2,8–4,3 %) (glej preglednico 4). Pojasniti je treba, da ta donosnost temelji na kapitalu v višini 100 milijonov EUR in ne upošteva 50 milijonov EUR, ki niso bili vplačani, zato je stopnja donosa večja, kot je v resnici. Pričakovana stopnja donosa v finančnih napovedih z dne 20. aprila 2004 ni bila višja (glej preglednico 3).

| (155) | Ob upoštevanju navedenega se zdi, da pričakovana donosnost prihodnje družbe Ducroire/Delcredere ni bila tako visoka, da bi se zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu odločil za takšno naložbo. Pričakovana donosnost za prva tri leta je bila nižja od obrestne mere brez tveganja (belgijske dolgoročne državne obveznice). Povprečna obrestna mera za belgijske dolgoročne državne obveznosti je leta 2004 znašala 4,15 % (76). Tudi ob upoštevanju izravnalnih rezervacij je pričakovana stopnja donosa dosegla samo obrestno mero brez tveganja. |
| --- | --- |

(155)

Ob upoštevanju navedenega se zdi, da pričakovana donosnost prihodnje družbe Ducroire/Delcredere ni bila tako visoka, da bi se zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu odločil za takšno naložbo. Pričakovana donosnost za prva tri leta je bila nižja od obrestne mere brez tveganja (belgijske dolgoročne državne obveznice). Povprečna obrestna mera za belgijske dolgoročne državne obveznosti je leta 2004 znašala 4,15 % (76). Tudi ob upoštevanju izravnalnih rezervacij je pričakovana stopnja donosa dosegla samo obrestno mero brez tveganja.

| (156) | Zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel tako nizke donosnosti v prvih nekaj letih, razen če bi lahko razumno računal na to, da bodo nadomestila v prihodnosti precej višja od povprečja za industrijo, tako da bi (po uporabi ustrezne diskontne stopnje) zadostovala skupna donosnost lastniškega kapitala (77). |
| --- | --- |

(156)

Zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel tako nizke donosnosti v prvih nekaj letih, razen če bi lahko razumno računal na to, da bodo nadomestila v prihodnosti precej višja od povprečja za industrijo, tako da bi (po uporabi ustrezne diskontne stopnje) zadostovala skupna donosnost lastniškega kapitala (77).

| (157) | Leta 2004 ni bilo opravljene nobene resne študije, na podlagi katere bi bilo mogoče meniti, da bo to nizko začetno donosnost v naslednjih letih nadomestila višja donosnost. Komisija tudi poudarja, da so finančne napovedi, ki so bile takrat na voljo, pokazale, da je uspešnost v obdobju 2005–2007 ostala na enaki ravni, oziroma da je bila rast počasna (glej preglednico 4), zato nič ni kazalo na to, da se bodo rezultati po letu 2007 hitro popravili. S tem v zvezi je treba opozoriti, da preoblikovanja družbe Ducroire/Delcredere v podružnico ni mogoče šteti za enako zagonu poslovanja, saj je bilo takrat predvideno, da bo nadaljevala z dejavnostmi, ki jih je prej izvajala matična družba, sredstva in obveznosti pa so bila v ta namen samo prenesena z družbe ONDD na družbo Ducroire/Delcredere. Ta ugotovitev temelji tudi na načinu priprave finančnih napovedi v zadevnem obdobju. Izkazalo se je, da je družba ONDD, ko je leta 2004 pripravljala finančne napovedi za prihodnjo družbo Ducroire/Delcredere, le-te utemeljila na pretekli uspešnosti zadevne dejavnosti (kratkoročna tveganja, vključno s tržnimi tveganji), kot jo je izvajala družba ONDD. Predpostavke glede premij in stroškov so prav tako temeljile predvsem na finančnih podatkih za preteklih pet let, razen nekaj prilagoditev zaradi sprememb okoliščin na trgu, kot je zmanjšanje premij za tveganja, ki so po pristopu desetih novih držav članic k Evropski uniji leta 2004 postala tržna. |
| --- | --- |

(157)

Leta 2004 ni bilo opravljene nobene resne študije, na podlagi katere bi bilo mogoče meniti, da bo to nizko začetno donosnost v naslednjih letih nadomestila višja donosnost. Komisija tudi poudarja, da so finančne napovedi, ki so bile takrat na voljo, pokazale, da je uspešnost v obdobju 2005–2007 ostala na enaki ravni, oziroma da je bila rast počasna (glej preglednico 4), zato nič ni kazalo na to, da se bodo rezultati po letu 2007 hitro popravili. S tem v zvezi je treba opozoriti, da preoblikovanja družbe Ducroire/Delcredere v podružnico ni mogoče šteti za enako zagonu poslovanja, saj je bilo takrat predvideno, da bo nadaljevala z dejavnostmi, ki jih je prej izvajala matična družba, sredstva in obveznosti pa so bila v ta namen samo prenesena z družbe ONDD na družbo Ducroire/Delcredere. Ta ugotovitev temelji tudi na načinu priprave finančnih napovedi v zadevnem obdobju. Izkazalo se je, da je družba ONDD, ko je leta 2004 pripravljala finančne napovedi za prihodnjo družbo Ducroire/Delcredere, le-te utemeljila na pretekli uspešnosti zadevne dejavnosti (kratkoročna tveganja, vključno s tržnimi tveganji), kot jo je izvajala družba ONDD. Predpostavke glede premij in stroškov so prav tako temeljile predvsem na finančnih podatkih za preteklih pet let, razen nekaj prilagoditev zaradi sprememb okoliščin na trgu, kot je zmanjšanje premij za tveganja, ki so po pristopu desetih novih držav članic k Evropski uniji leta 2004 postala tržna.

| (158) | Iz notranjih dopisov je razvidno, da bo po predvidevanjih celoten vplačani kapital v višini 100 milijonov EUR absorbiran do konca leta 2007, zlasti s postopno rastjo (glej uvodno izjavo (61)) dejavnosti, ki jih je družba ONDD izvajala v preteklosti, kar pomeni organsko rast obstoječih dejavnosti (leta 2004 ni bila načrtovana nobena širitev na druge, donosnejše dejavnosti). |
| --- | --- |

(158)

Iz notranjih dopisov je razvidno, da bo po predvidevanjih celoten vplačani kapital v višini 100 milijonov EUR absorbiran do konca leta 2007, zlasti s postopno rastjo (glej uvodno izjavo (61)) dejavnosti, ki jih je družba ONDD izvajala v preteklosti, kar pomeni organsko rast obstoječih dejavnosti (leta 2004 ni bila načrtovana nobena širitev na druge, donosnejše dejavnosti).

| (159) | V zadevnem času niso bili pripravljeni nobeni načrti glede uporabe vpisanega kapitala, ki ni bil vplačan (50 milijonov EUR), zato glede pričakovanega donosa tega kapitala ni bilo nobene napovedi. Poleg tega ob prenosu kapitala na družbo Ducroire/Delcredere nista bila upoštevana niti prevzem družbe KUP niti obsežnejša prevzemna strategija. |
| --- | --- |

(159)

V zadevnem času niso bili pripravljeni nobeni načrti glede uporabe vpisanega kapitala, ki ni bil vplačan (50 milijonov EUR), zato glede pričakovanega donosa tega kapitala ni bilo nobene napovedi. Poleg tega ob prenosu kapitala na družbo Ducroire/Delcredere nista bila upoštevana niti prevzem družbe KUP niti obsežnejša prevzemna strategija.

| (160) | Napovedi za obdobje 2005–2014 so bile pripravljene naknadno, potem ko je Komisija začela formalni postopek preiskave. Edine predhodne finančne napovedi, ki jih je pripravila družba ONDD, so bile za triletno obdobje (prva tri leta delovanja prihodnje družbe Ducroire/Delcredere, tj. leta 2005, 2006 in 2007), kar je z vidika zasebnega vlagatelja razmeroma kratko obdobje. |
| --- | --- |

(160)

Napovedi za obdobje 2005–2014 so bile pripravljene naknadno, potem ko je Komisija začela formalni postopek preiskave. Edine predhodne finančne napovedi, ki jih je pripravila družba ONDD, so bile za triletno obdobje (prva tri leta delovanja prihodnje družbe Ducroire/Delcredere, tj. leta 2005, 2006 in 2007), kar je z vidika zasebnega vlagatelja razmeroma kratko obdobje.

| (161) | Komisija je sklenila, da pričakovana donosnost kapitala ni bila dovolj visoka, zato 36,6 milijona EUR pomeni prednost za dejavnost družbe Ducroire/Delcredere na področju tržnih tveganj. |
| --- | --- |

(161)

Komisija je sklenila, da pričakovana donosnost kapitala ni bila dovolj visoka, zato 36,6 milijona EUR pomeni prednost za dejavnost družbe Ducroire/Delcredere na področju tržnih tveganj.

| (162) | Komisija bo v naslednjih uvodnih izjavah podredno analizirala pričakovano donosnost dejavnosti na področju tržnih tveganj. |
| --- | --- |

(162)

Komisija bo v naslednjih uvodnih izjavah podredno analizirala pričakovano donosnost dejavnosti na področju tržnih tveganj.

| (163) | Komisija poudarja, da so v skladu s Prilogo 9 k strateškemu dokumentu z dne 28. septembra 2004 finančne napovedi, ki jih je pripravila družba ONDD, predvidevale negativen rezultat dejavnosti na področju tržnih tveganj (tj. v skladu s sporočilom o zavarovanju izvoznih kreditov za države s tržnim tveganjem)
   (78) za celotno obdobje napovedi 2005–2007, tako da je dejavnost na področju netržnih tveganj subvencionirala dejavnost na področju tržnih tveganj. Iz tega sledi, da je bila ocenjena donosnost tržnih tveganj nižja od ocene za vse dejavnosti, kar zasebnemu vlagatelju že samo po sebi ne bi zadoščalo. Komisija zato ugotavlja, da bi bil tudi v primeru ločene analize pričakovane donosnosti dejavnosti na področju tržnih tveganj na podlagi finančnih napovedi iz leta 2004 (79) sklep še vedno enak, tj. da je bila pričakovana donosnost negativna in torej zasebnega vlagatelja ne bi mogla prepričati v nadaljevanje takšne naložbe. |
| --- | --- |

(163)

Komisija poudarja, da so v skladu s Prilogo 9 k strateškemu dokumentu z dne 28. septembra 2004 finančne napovedi, ki jih je pripravila družba ONDD, predvidevale negativen rezultat dejavnosti na področju tržnih tveganj (tj. v skladu s sporočilom o zavarovanju izvoznih kreditov za države s tržnim tveganjem)
   (78) za celotno obdobje napovedi 2005–2007, tako da je dejavnost na področju netržnih tveganj subvencionirala dejavnost na področju tržnih tveganj. Iz tega sledi, da je bila ocenjena donosnost tržnih tveganj nižja od ocene za vse dejavnosti, kar zasebnemu vlagatelju že samo po sebi ne bi zadoščalo. Komisija zato ugotavlja, da bi bil tudi v primeru ločene analize pričakovane donosnosti dejavnosti na področju tržnih tveganj na podlagi finančnih napovedi iz leta 2004 (79) sklep še vedno enak, tj. da je bila pričakovana donosnost negativna in torej zasebnega vlagatelja ne bi mogla prepričati v nadaljevanje takšne naložbe.

| (164) | Belgijski organi zaradi razlogov iz uvodne izjave 74 poudarjajo, da se napovedi iz septembra 2004 ne smejo upoštevati pri analizi donosnosti tržnih in netržnih dejavnosti, saj „rezultati napovedi niso smiselni“. Belgijski organi menijo, da metoda, ki je bila razvita leta 2011 za ločevanje tržnih in netržnih tveganj, bolje odraža argumente, ki bi jih zasebni vlagatelj leta 2004 morda upošteval pri odločanju. Očitno menijo, retroaktivno, da so napovedi iz leta 2004 za tržna tveganja (80) temeljile na napačnih predpostavkah. Dejansko je bil napovedani delež škod visok, ampak stalen, napovedana stopnja premij (namenjena plačilu nastalih tveganj) pa zelo nizka. Rezultat je bil škodni količnik v višini 94 %. Komisija ne more sprejeti spreminjanja napovedane donosnosti poslovne dejavnosti za nazaj (glej uvodno izjavo 150). Komisija podredno poudarja, da ta trditev belgijskih organov še enkrat potrjuje, da glede pričakovane donosnosti tržnih tveganj ni bila izvedena nobena resna analiza in da je treba zaradi pravilne uporabe merila zasebnega vlagatelja preveriti donosnost celotnega kapitala, dodeljenega družbi Ducroire/Delcredere. |
| --- | --- |

(164)

Belgijski organi zaradi razlogov iz uvodne izjave 74 poudarjajo, da se napovedi iz septembra 2004 ne smejo upoštevati pri analizi donosnosti tržnih in netržnih dejavnosti, saj „rezultati napovedi niso smiselni“. Belgijski organi menijo, da metoda, ki je bila razvita leta 2011 za ločevanje tržnih in netržnih tveganj, bolje odraža argumente, ki bi jih zasebni vlagatelj leta 2004 morda upošteval pri odločanju. Očitno menijo, retroaktivno, da so napovedi iz leta 2004 za tržna tveganja (80) temeljile na napačnih predpostavkah. Dejansko je bil napovedani delež škod visok, ampak stalen, napovedana stopnja premij (namenjena plačilu nastalih tveganj) pa zelo nizka. Rezultat je bil škodni količnik v višini 94 %. Komisija ne more sprejeti spreminjanja napovedane donosnosti poslovne dejavnosti za nazaj (glej uvodno izjavo 150). Komisija podredno poudarja, da ta trditev belgijskih organov še enkrat potrjuje, da glede pričakovane donosnosti tržnih tveganj ni bila izvedena nobena resna analiza in da je treba zaradi pravilne uporabe merila zasebnega vlagatelja preveriti donosnost celotnega kapitala, dodeljenega družbi Ducroire/Delcredere.

| (165) | Komisija zgolj podredno ugotavlja, da bi bila tudi ob upoštevanju napovedi rezultata dejavnosti na področju tržnih tveganj, kot so jih belgijski organi pregledali in predložili leta 2011 (81) – česar Komisija ne sprejema, saj v času naložbe niso obstajale – in v primeru, da bi ta rezultat delili s kapitalom, povezanim s tržnim tveganjem, kot ga je ocenila Komisija (tj. [45–65] milijonov EUR), ocenjena donosnost lastniškega kapitala za obdobje 2005–2007 še vedno nižja od obrestne mere brez tveganja. |
| --- | --- |

(165)

Komisija zgolj podredno ugotavlja, da bi bila tudi ob upoštevanju napovedi rezultata dejavnosti na področju tržnih tveganj, kot so jih belgijski organi pregledali in predložili leta 2011 (81) – česar Komisija ne sprejema, saj v času naložbe niso obstajale – in v primeru, da bi ta rezultat delili s kapitalom, povezanim s tržnim tveganjem, kot ga je ocenila Komisija (tj. [45–65] milijonov EUR), ocenjena donosnost lastniškega kapitala za obdobje 2005–2007 še vedno nižja od obrestne mere brez tveganja.

| (166) | V nasprotju z izračuni družbe ONDD glede donosnosti ocena pričakovane donosnosti, kot je navedeno v prejšnji uvodni izjavi, temelji na celotnem ocenjenem kapitalu za tržna tveganja, vključno z nevplačanim delom kapitala. Trditve belgijskih organov (glej uvodno izjavo 79), v skladu s katero se dela kapitala, ki je bil vpisan leta 2004 in vplačan leta 2009, ne bi smelo upoštevati v izračunih ocenjene donosnosti pred letom 2009, ni mogoče sprejeti. Ta kapital leta 2004 res ni bil vplačan, vendar ga je bilo mogoče vpoklicati kadar koli, saj je bil vpisan ob ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere. Zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu bi za tveganja, nastala zaradi te naložbe, zahteval nadomestilo, saj bi lahko v primeru stečaja izgubil celotno naložbo ali njen del. Zato izračunov belgijskih organov ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(166)

V nasprotju z izračuni družbe ONDD glede donosnosti ocena pričakovane donosnosti, kot je navedeno v prejšnji uvodni izjavi, temelji na celotnem ocenjenem kapitalu za tržna tveganja, vključno z nevplačanim delom kapitala. Trditve belgijskih organov (glej uvodno izjavo 79), v skladu s katero se dela kapitala, ki je bil vpisan leta 2004 in vplačan leta 2009, ne bi smelo upoštevati v izračunih ocenjene donosnosti pred letom 2009, ni mogoče sprejeti. Ta kapital leta 2004 res ni bil vplačan, vendar ga je bilo mogoče vpoklicati kadar koli, saj je bil vpisan ob ustanovitvi družbe Ducroire/Delcredere. Zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu bi za tveganja, nastala zaradi te naložbe, zahteval nadomestilo, saj bi lahko v primeru stečaja izgubil celotno naložbo ali njen del. Zato izračunov belgijskih organov ni mogoče sprejeti.

| (167) | Priznati pa je treba, da lahko ta vlagatelj znesek nevplačanega kapitala v višini svoje naložbe, če le-ta ni vpoklican, kadar koli vloži v naložbe brez tveganja, ki jih je mogoče unovčiti v kratkoročnem ali srednjeročnem obdobju in tako izkoristi stopnjo donosa, ki velja za to vrsto naložbe. Zato bi se takšen vlagatelj lahko zanašal na nadomestilo za nevplačano kapitalsko naložbo, ki ustreza le premiji za tveganje družbe, v katero vlaga (tj. razliki med pričakovano stopnjo donosa kapitalske naložbe v podobni družbi in stopnjo donosa naložb brez tveganja, ki jih je mogoče unovčiti v kratkoročnem ali srednjeročnem obdobju) (82). |
| --- | --- |

(167)

Priznati pa je treba, da lahko ta vlagatelj znesek nevplačanega kapitala v višini svoje naložbe, če le-ta ni vpoklican, kadar koli vloži v naložbe brez tveganja, ki jih je mogoče unovčiti v kratkoročnem ali srednjeročnem obdobju in tako izkoristi stopnjo donosa, ki velja za to vrsto naložbe. Zato bi se takšen vlagatelj lahko zanašal na nadomestilo za nevplačano kapitalsko naložbo, ki ustreza le premiji za tveganje družbe, v katero vlaga (tj. razliki med pričakovano stopnjo donosa kapitalske naložbe v podobni družbi in stopnjo donosa naložb brez tveganja, ki jih je mogoče unovčiti v kratkoročnem ali srednjeročnem obdobju) (82).

| (168) | Zato je treba pričakovano donosnost delno vplačane kapitalske naložbe oceniti ob upoštevanju celotnega vpisanega kapitala in rezultat pričakovane donosnosti prilagoditi za kapital, ki ni bil vplačan. Komisija je pripravila različne scenarije, vključno z najugodnejšim primerom za pričakovano donosnost, tj. tistim, ki temelji na predpostavki, da je bilo od [45–65] milijonov EUR za podporo dejavnosti na področju tržnega tveganja leta 2004 vplačanih samo [10–25] milijonov EUR (tj. kapital, ki je tržna tveganja že podpiral v družbi ONDD), in ki preostalih 36,6 milijona EUR upošteva kot kapital, ki ni bil vplačan, zaradi česar je bila potrebna samo premija za tveganje. Pri tem scenariju je bil pričakovani donosnosti tržnih dejavnosti prištet prihodek, ki je ustrezal donosu srednjeročne naložbe brez tveganja v višini 36,6 milijona EUR. Natančneje, začasnemu rezultatu za tržne dejavnosti (83) je bil prištet del nevplačanega kapitala, pomnožen s pričakovano stopnjo donosa, ki se je takrat uporabljala za srednjeročne likvidnostne naložbe brez tveganja (84). Ta vsota se nato deli s povprečnim kapitalom, ki podpira dejavnost na področju tržnih tveganj. Rezultat je pričakovani donos povprečnega lastniškega kapitala (ROAE), ki je za naložbo v obdobju 2005–2007 ocenjen na približno 4 %. Pričakovana donosnost, izračunana na tak način, je skoraj enaka povprečni stopnji za belgijske dolgoročne državne obveznice leta 2004 (glej uvodno izjavo (155)). |
| --- | --- |

(168)

Zato je treba pričakovano donosnost delno vplačane kapitalske naložbe oceniti ob upoštevanju celotnega vpisanega kapitala in rezultat pričakovane donosnosti prilagoditi za kapital, ki ni bil vplačan. Komisija je pripravila različne scenarije, vključno z najugodnejšim primerom za pričakovano donosnost, tj. tistim, ki temelji na predpostavki, da je bilo od [45–65] milijonov EUR za podporo dejavnosti na področju tržnega tveganja leta 2004 vplačanih samo [10–25] milijonov EUR (tj. kapital, ki je tržna tveganja že podpiral v družbi ONDD), in ki preostalih 36,6 milijona EUR upošteva kot kapital, ki ni bil vplačan, zaradi česar je bila potrebna samo premija za tveganje. Pri tem scenariju je bil pričakovani donosnosti tržnih dejavnosti prištet prihodek, ki je ustrezal donosu srednjeročne naložbe brez tveganja v višini 36,6 milijona EUR. Natančneje, začasnemu rezultatu za tržne dejavnosti (83) je bil prištet del nevplačanega kapitala, pomnožen s pričakovano stopnjo donosa, ki se je takrat uporabljala za srednjeročne likvidnostne naložbe brez tveganja (84). Ta vsota se nato deli s povprečnim kapitalom, ki podpira dejavnost na področju tržnih tveganj. Rezultat je pričakovani donos povprečnega lastniškega kapitala (ROAE), ki je za naložbo v obdobju 2005–2007 ocenjen na približno 4 %. Pričakovana donosnost, izračunana na tak način, je skoraj enaka povprečni stopnji za belgijske dolgoročne državne obveznice leta 2004 (glej uvodno izjavo (155)).

| (169) | Tudi če bi uporabili stopnjo naložb v višini 3,5 %, kot so predlagali belgijski organi (glej uvodno izjavo (80)), se pričakovana donosnost ne bi bistveno spremenila in ne bi dosegla ocenjenih stroškov kapitala, kot jih je izračunala Belgija. |
| --- | --- |

(169)

Tudi če bi uporabili stopnjo naložb v višini 3,5 %, kot so predlagali belgijski organi (glej uvodno izjavo (80)), se pričakovana donosnost ne bi bistveno spremenila in ne bi dosegla ocenjenih stroškov kapitala, kot jih je izračunala Belgija.

| (170) | Ocenjena donosnost (kot je navedeno v uvodni izjavi (168)) v nasprotju s priporočili belgijskih organov upošteva prispevke za izravnalno rezervacijo. Ker naj bi ta rezervacija, ki jo zahtevajo belgijski organi za nadzor varnega in skrbnega poslovanja, zagotovila uravnotežene rezultate v daljšem časovnem obdobju in krila morebitne izgube zaradi prihodnjih dejavnosti, jo je ustrezneje upoštevati pri izračunu donosnosti. Pristop Komisije je v skladu z računovodskim pristopom, pri katerem se takšno rezervacijo šteje za strošek, ki zmanjšuje dobiček. Tudi če te rezervacije ne bi upoštevali (kot strošek pri ocenjevanju dobička), pričakovana donosnost ne bi bila enaka strošku kapitala, kot so ga ocenili belgijski organi (v tem sklepu Komisija ne daje pripomb na utemeljenost ocene stroškov kapitala, ki so jo podali belgijski organi, ker argumenti v tem sklepu ne temeljijo na tem podatku). |
| --- | --- |

(170)

Ocenjena donosnost (kot je navedeno v uvodni izjavi (168)) v nasprotju s priporočili belgijskih organov upošteva prispevke za izravnalno rezervacijo. Ker naj bi ta rezervacija, ki jo zahtevajo belgijski organi za nadzor varnega in skrbnega poslovanja, zagotovila uravnotežene rezultate v daljšem časovnem obdobju in krila morebitne izgube zaradi prihodnjih dejavnosti, jo je ustrezneje upoštevati pri izračunu donosnosti. Pristop Komisije je v skladu z računovodskim pristopom, pri katerem se takšno rezervacijo šteje za strošek, ki zmanjšuje dobiček. Tudi če te rezervacije ne bi upoštevali (kot strošek pri ocenjevanju dobička), pričakovana donosnost ne bi bila enaka strošku kapitala, kot so ga ocenili belgijski organi (v tem sklepu Komisija ne daje pripomb na utemeljenost ocene stroškov kapitala, ki so jo podali belgijski organi, ker argumenti v tem sklepu ne temeljijo na tem podatku).

| (171) | Zato se zdi, da tudi ob uporabi elementov, ki so jih predložili belgijski organi (za katere Komisija meni, da so napačni), pričakovana donosnost dejavnosti na področju tržnega tveganja ni dovolj visoka, da bi zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu prepričala v nadaljevanje takšne naložbe. |
| --- | --- |

(171)

Zato se zdi, da tudi ob uporabi elementov, ki so jih predložili belgijski organi (za katere Komisija meni, da so napačni), pričakovana donosnost dejavnosti na področju tržnega tveganja ni dovolj visoka, da bi zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu prepričala v nadaljevanje takšne naložbe.

| (172) | Glede metode, ki jo belgijski organi zagovarjajo v svojem odgovoru na zahtevo Komisije po informacijah iz decembra 2007, da bi lahko ocenila donosnost ali stopnjo donosnosti lastniškega kapitala, Komisija poudarja, da družba ONDD te stopnje ni uporabila v svojih predhodnih finančnih napovedih (poslovni načrt). Takšna stopnja poudarja zavarovalne prihodke pri prometu, ne upošteva vloženega kapitala in ne navaja donosnosti, ki je z njo povezana. Prav tako ne upošteva rezultata zgolj finančnih dejavnosti, ki je del računovodskega dobička, ki ga je mogoče razdeliti delničarjem. Zasebni vlagatelj kapitala (kot je delničar) za oceno donosnosti naložbe, o kateri razmišlja, ne bi uporabil samo te stopnje (ki ne kaže donosnosti lastniškega kapitala ali donosnosti na vloženi znesek). |
| --- | --- |

(172)

Glede metode, ki jo belgijski organi zagovarjajo v svojem odgovoru na zahtevo Komisije po informacijah iz decembra 2007, da bi lahko ocenila donosnost ali stopnjo donosnosti lastniškega kapitala, Komisija poudarja, da družba ONDD te stopnje ni uporabila v svojih predhodnih finančnih napovedih (poslovni načrt). Takšna stopnja poudarja zavarovalne prihodke pri prometu, ne upošteva vloženega kapitala in ne navaja donosnosti, ki je z njo povezana. Prav tako ne upošteva rezultata zgolj finančnih dejavnosti, ki je del računovodskega dobička, ki ga je mogoče razdeliti delničarjem. Zasebni vlagatelj kapitala (kot je delničar) za oceno donosnosti naložbe, o kateri razmišlja, ne bi uporabil samo te stopnje (ki ne kaže donosnosti lastniškega kapitala ali donosnosti na vloženi znesek).

| (173) | Znesek v višini 36,6 milijona EUR pomeni prednost, ki jo je družba ONDD dodelila družbi Ducroire/Delcredere v obliki kapitala, ki ga ta družba ne bi mogla pridobiti na trgu pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(173)

Znesek v višini 36,6 milijona EUR pomeni prednost, ki jo je družba ONDD dodelila družbi Ducroire/Delcredere v obliki kapitala, ki ga ta družba ne bi mogla pridobiti na trgu pod enakimi pogoji.

V.1.2   Odgovornost in državna sredstva

| (174) | Za odločitev družbe ONDD, da družbi Ducroire/Delcredere dodeli kapital, je odgovorna država, saj je družba ONDD v skladu z belgijskim javnim pravom „samostojna javna ustanova“, ki je vključena v sistemski zakon z dne 31 avgusta 1939. Člane njenega upravnega odbora (z odlokom, o katerem odloča belgijski svet ministrov) imenuje in lahko razreši kralj Belgijcev (ki določa tudi njihove plače in nadomestila), večinoma na predlog nadzornih zveznih ministrov in regionalnih ministrov iz treh belgijskih regij (85). Člani upravnega odbora, znani kot „ministrski delegati“, ki so bili imenovani na predlog nadzornih ministrov, lahko med razpravami odbora zadržijo odločitve, ki so po njihovem mnenju v nasprotju z državnim interesom. V tem primeru mora ministrski delegat, ki je zadržal odločitev, poročati ministru, ki mu je dodelil mandat v upravnem odboru. Družba ONDD ima korist od belgijskega državnega jamstva in lahko deluje v imenu Belgije. |
| --- | --- |

(174)

Za odločitev družbe ONDD, da družbi Ducroire/Delcredere dodeli kapital, je odgovorna država, saj je družba ONDD v skladu z belgijskim javnim pravom „samostojna javna ustanova“, ki je vključena v sistemski zakon z dne 31 avgusta 1939. Člane njenega upravnega odbora (z odlokom, o katerem odloča belgijski svet ministrov) imenuje in lahko razreši kralj Belgijcev (ki določa tudi njihove plače in nadomestila), večinoma na predlog nadzornih zveznih ministrov in regionalnih ministrov iz treh belgijskih regij (85). Člani upravnega odbora, znani kot „ministrski delegati“, ki so bili imenovani na predlog nadzornih ministrov, lahko med razpravami odbora zadržijo odločitve, ki so po njihovem mnenju v nasprotju z državnim interesom. V tem primeru mora ministrski delegat, ki je zadržal odločitev, poročati ministru, ki mu je dodelil mandat v upravnem odboru. Družba ONDD ima korist od belgijskega državnega jamstva in lahko deluje v imenu Belgije.

| (175) | Belgija, ki je imela predstavnike v upravnem odboru družbe ONDD in je bila seznanjena z odločitvami upravnega odbora, je torej neposredno sodelovala pri dodelitvi kapitala, ki ga je družba ONDD dodelila družbi Ducroire/Delcredere. Belgijski organi niso izpodbijali odgovornosti Belgije glede ukrepa dodelitve kapitala. |
| --- | --- |

(175)

Belgija, ki je imela predstavnike v upravnem odboru družbe ONDD in je bila seznanjena z odločitvami upravnega odbora, je torej neposredno sodelovala pri dodelitvi kapitala, ki ga je družba ONDD dodelila družbi Ducroire/Delcredere. Belgijski organi niso izpodbijali odgovornosti Belgije glede ukrepa dodelitve kapitala.

| (176) | Kapital, ki ga je družbi Ducroire/Delcredere dodelila družba ONDD, tj. javni organ, za ravnanje katerega je odgovorna Belgija, zato pomeni državno sredstvo v smislu člena 107 PDEU. |
| --- | --- |

(176)

Kapital, ki ga je družbi Ducroire/Delcredere dodelila družba ONDD, tj. javni organ, za ravnanje katerega je odgovorna Belgija, zato pomeni državno sredstvo v smislu člena 107 PDEU.

V.1.3   Selektivnost

| (177) | Dodelitev kapitala leta 2004 je selektivna, v kolikor neposredno in izključno daje prednost družbi Ducroire/Delcredere. |
| --- | --- |

(177)

Dodelitev kapitala leta 2004 je selektivna, v kolikor neposredno in izključno daje prednost družbi Ducroire/Delcredere.

V.1.4   Izkrivljanje konkurence

| (178) | Ko je družba ONDD dodelila zadevni kapital brez pričakovane ustrezne donosnosti, je imela družba Ducroire/Delcredere konkurenčno prednost v primerjavi z zasebnimi zavarovalnicami na področju zavarovanja kreditov, katerih delničarji od svojih naložb pričakujejo enak donos, kot bi ga lahko imeli pri primerljivih naložbah. |
| --- | --- |

(178)

Ko je družba ONDD dodelila zadevni kapital brez pričakovane ustrezne donosnosti, je imela družba Ducroire/Delcredere konkurenčno prednost v primerjavi z zasebnimi zavarovalnicami na področju zavarovanja kreditov, katerih delničarji od svojih naložb pričakujejo enak donos, kot bi ga lahko imeli pri primerljivih naložbah.

| (179) | Družba Ducroire/Delcredere tega kapitala ne bi mogla pridobiti na trgu, saj donos naložbe ni bil zadosten. To pomeni, da družba Ducroire/Delcredere brez kapitala, ki ji ga je država zagotovila preko družbe ONDD, svojih dejavnosti na trgu ne bi mogla tako razširiti. |
| --- | --- |

(179)

Družba Ducroire/Delcredere tega kapitala ne bi mogla pridobiti na trgu, saj donos naložbe ni bil zadosten. To pomeni, da družba Ducroire/Delcredere brez kapitala, ki ji ga je država zagotovila preko družbe ONDD, svojih dejavnosti na trgu ne bi mogla tako razširiti.

| (180) | Glede tega je v točki 3.2 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov navedeno, da zagotavljanje kapitala določenim družbam s strani države, ki pomeni državno pomoč, če država ne deluje v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(180)

Glede tega je v točki 3.2 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov navedeno, da zagotavljanje kapitala določenim družbam s strani države, ki pomeni državno pomoč, če država ne deluje v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, izkrivlja konkurenco.

| (181) | V skladu s sodno prakso Sodišča izboljšanje konkurenčnega položaja podjetja zaradi državne pomoči praviloma dokazuje, da je glede na druga podjetja, ki niso prejela podobne pomoči, konkurenca izkrivljena (86). |
| --- | --- |

(181)

V skladu s sodno prakso Sodišča izboljšanje konkurenčnega položaja podjetja zaradi državne pomoči praviloma dokazuje, da je glede na druga podjetja, ki niso prejela podobne pomoči, konkurenca izkrivljena (86).

| (182) | Pomoč, ki jo je država dodelila družbi ONDD v obliki dodelitve kapitala za tržna tveganja, izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(182)

Pomoč, ki jo je država dodelila družbi ONDD v obliki dodelitve kapitala za tržna tveganja, izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco.

V.1.5   Vpliv na trgovino med državami članicami

| (183) | Družba Ducroire/Delcredere konkurira drugim družbam Evropske unije na trgu zavarovanja kreditov. Glede tržnih tveganj je to veljalo tudi za družbo ONDD pred prenosom njenih poslov zavarovanja kreditov za kratkoročna tveganja, vključno s tržnimi tveganji, na družbo Ducroire/Delcredere. |
| --- | --- |

(183)

Družba Ducroire/Delcredere konkurira drugim družbam Evropske unije na trgu zavarovanja kreditov. Glede tržnih tveganj je to veljalo tudi za družbo ONDD pred prenosom njenih poslov zavarovanja kreditov za kratkoročna tveganja, vključno s tržnimi tveganji, na družbo Ducroire/Delcredere.

| (184) | Poleg tega družbi ONDD in Ducroire/Delcredere delujeta v drugih državah članicah, predvsem zaradi prevzema družbe KUP, tj. poslovnega dela češke nacionalne agencije za zavarovanje izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(184)

Poleg tega družbi ONDD in Ducroire/Delcredere delujeta v drugih državah članicah, predvsem zaradi prevzema družbe KUP, tj. poslovnega dela češke nacionalne agencije za zavarovanje izvoznih kreditov.

| (185) | V skladu s točko 3.2 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov v primeru, ko država za tržna tveganja dodeli jamstvo ali kapital zavarovalnici na področju zavarovanja kreditov in pri tem ne ravna kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, to jamstvo ali kapital pomeni pomoč, ki izkrivlja trgovino znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(185)

V skladu s točko 3.2 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov v primeru, ko država za tržna tveganja dodeli jamstvo ali kapital zavarovalnici na področju zavarovanja kreditov in pri tem ne ravna kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, to jamstvo ali kapital pomeni pomoč, ki izkrivlja trgovino znotraj Skupnosti.

| (186) | V skladu z ustaljeno sodno prakso je trgovina med državami članicami prizadeta, kadar podjetje, ki prejema pomoč, opravlja dejavnosti na področju, ki je odprto za konkurenco in je predmet trgovine med državami članicami (87). |
| --- | --- |

(186)

V skladu z ustaljeno sodno prakso je trgovina med državami članicami prizadeta, kadar podjetje, ki prejema pomoč, opravlja dejavnosti na področju, ki je odprto za konkurenco in je predmet trgovine med državami članicami (87).

| (187) | Dejstvo, da se je ob začetku tega postopka konkurent iz druge države članice pritožil zaradi izkrivljanja konkurence zaradi delovanja družbe Ducroire/Delcredere v tretji državi članici (Češki republiki), samo potrjuje, da je družba Ducroire/Delcredere dejavna na področju, ki je predmet trgovine med državami članicami. |
| --- | --- |

(187)

Dejstvo, da se je ob začetku tega postopka konkurent iz druge države članice pritožil zaradi izkrivljanja konkurence zaradi delovanja družbe Ducroire/Delcredere v tretji državi članici (Češki republiki), samo potrjuje, da je družba Ducroire/Delcredere dejavna na področju, ki je predmet trgovine med državami članicami.

| (188) | Ukrep 3 torej v dovolj veliki meri vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(188)

Ukrep 3 torej v dovolj veliki meri vpliva na trgovino med državami članicami.

V.2   NEZAKONITOST MOREBITNE POMOČI

| (189) | Ob upoštevanju navedenega ukrep 3 pomeni pomoč. |
| --- | --- |

(189)

Ob upoštevanju navedenega ukrep 3 pomeni pomoč.

| (190) | Komisija meni, da je ta pomoč nova pomoč, ki ji ni bila vnaprej priglašena in je zato nezakonita. |
| --- | --- |

(190)

Komisija meni, da je ta pomoč nova pomoč, ki ji ni bila vnaprej priglašena in je zato nezakonita.

| (191) | Družba ONDD je zadevni kapital vpisala septembra 2004, dejavnost na področju kratkoročnih tveganj (vključno s tržnimi tveganji) pa je bila na družbo Ducroire/Delcredere prenesena 1. januarja 2005. |
| --- | --- |

(191)

Družba ONDD je zadevni kapital vpisala septembra 2004, dejavnost na področju kratkoročnih tveganj (vključno s tržnimi tveganji) pa je bila na družbo Ducroire/Delcredere prenesena 1. januarja 2005.

| (192) | Ta ukrep:






  — | je bil torej izveden po 17. septembru 1998, po katerem Belgija zaradi sprejetja sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov ne sme več dodeljevati nove pomoči, in |
| --- | --- | --- |

(192)

Ta ukrep:

—

je bil torej izveden po 17. septembru 1998, po katerem Belgija zaradi sprejetja sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov ne sme več dodeljevati nove pomoči, in

| — | ne izpolnjuje pogojev za zastaralni rok iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES, saj je bil sprejet pred manj kot desetimi leti. |
| --- | --- |

—

ne izpolnjuje pogojev za zastaralni rok iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES, saj je bil sprejet pred manj kot desetimi leti.

| (193) | Del kapitala, ki ga je družba ONDD dodelila družbi Ducroire/Delcredere (36,6 milijona EUR) in ki ni bil predhodno priglašen Komisiji, zato že od začetka pomeni nezakonito novo pomoč. |
| --- | --- |

(193)

Del kapitala, ki ga je družba ONDD dodelila družbi Ducroire/Delcredere (36,6 milijona EUR) in ki ni bil predhodno priglašen Komisiji, zato že od začetka pomeni nezakonito novo pomoč.

V.3   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI MOREBITNE POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM

| (194) | Komisija je preverila združljivost ukrepa 3 v skladu s takrat veljavnimi določbami sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov. Novo sporočilo državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: novo sporočilo o zavarovanju izvoznih kreditov), ki je bilo objavljeno 19. decembra 2012, velja od 1. januarja 2013. |
| --- | --- |

(194)

Komisija je preverila združljivost ukrepa 3 v skladu s takrat veljavnimi določbami sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov. Novo sporočilo državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: novo sporočilo o zavarovanju izvoznih kreditov), ki je bilo objavljeno 19. decembra 2012, velja od 1. januarja 2013.

| (195) | Načeloma v skladu s točkama 3.2 in 4.1 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov izjeme iz določb Pogodbe ne veljajo za pomoč, odobreno za zavarovanje tržnih tveganj. Ta pomoč očitno izkrivlja konkurenco med zavarovatelji, zlasti pa povzroča „razlike v razpoložljivih zavarovalnih kritjih za tržna tveganja v različnih državah članicah in s tem izkrivlja konkurenco med podjetji v državah članicah ter vpliva na trgovino znotraj Skupnosti, ne glede na to, ali gre za uvoz znotraj ali izven Skupnosti. Izjeme iz člena 92 Pogodbe se ne uporabljajo pri pomoči za zavarovanje tržnih tveganj. Škodljivi vplivi takšne pomoči v Skupnosti odtehtajo vse morebitne interese posameznih držav ali Skupnosti, ki jih imajo pri podpiranju izvoza“ (88). Torej ta pomoč načeloma ni upravičena do nobene izjeme iz člena 107(3) PDEU, zlasti ne tiste iz člena 107(3)(c), ker preveč izkrivlja konkurenco na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(195)

Načeloma v skladu s točkama 3.2 in 4.1 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov izjeme iz določb Pogodbe ne veljajo za pomoč, odobreno za zavarovanje tržnih tveganj. Ta pomoč očitno izkrivlja konkurenco med zavarovatelji, zlasti pa povzroča „razlike v razpoložljivih zavarovalnih kritjih za tržna tveganja v različnih državah članicah in s tem izkrivlja konkurenco med podjetji v državah članicah ter vpliva na trgovino znotraj Skupnosti, ne glede na to, ali gre za uvoz znotraj ali izven Skupnosti. Izjeme iz člena 92 Pogodbe se ne uporabljajo pri pomoči za zavarovanje tržnih tveganj. Škodljivi vplivi takšne pomoči v Skupnosti odtehtajo vse morebitne interese posameznih držav ali Skupnosti, ki jih imajo pri podpiranju izvoza“ (88). Torej ta pomoč načeloma ni upravičena do nobene izjeme iz člena 107(3) PDEU, zlasti ne tiste iz člena 107(3)(c), ker preveč izkrivlja konkurenco na notranjem trgu.

| (196) | Poleg tega zadevna pomoč ne izpolnjuje pogojev za upravičenost do vsaj ene izjeme iz člena 107(3) PDEU. Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, zadevna pomoč ne more biti pomoč za reševanje ali prestrukturiranje v skladu s Smernicami skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (89), zlasti zaradi naslednjih razlogov:






  1. | belgijski organi niso dokazali, da je bila družba Ducroire/Delcredere upravičena do takšne pomoči, na primer ker bi bila v težavah v smislu smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Opozoriti je treba tudi, da v skladu s točko 12 teh smernic na novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje; |
| --- | --- | --- |

(196)

Poleg tega zadevna pomoč ne izpolnjuje pogojev za upravičenost do vsaj ene izjeme iz člena 107(3) PDEU. Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, zadevna pomoč ne more biti pomoč za reševanje ali prestrukturiranje v skladu s Smernicami skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (89), zlasti zaradi naslednjih razlogov:

1.

belgijski organi niso dokazali, da je bila družba Ducroire/Delcredere upravičena do takšne pomoči, na primer ker bi bila v težavah v smislu smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Opozoriti je treba tudi, da v skladu s točko 12 teh smernic na novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje;

| 2. | pomoč ni bila omejena na najnižjo potrebno. Znesek kapitala, ki je bil dodeljen družbi Ducroire/Delcredere, je bil dovolj visok, da je družba lahko izvajala prevzeme. Poslovni načrt, ki je bil leta 2004 predložen v obliki internih dopisov, ni predvideval nobenega lastnega prispevka upravičenca; |
| --- | --- |

2.

pomoč ni bila omejena na najnižjo potrebno. Znesek kapitala, ki je bil dodeljen družbi Ducroire/Delcredere, je bil dovolj visok, da je družba lahko izvajala prevzeme. Poslovni načrt, ki je bil leta 2004 predložen v obliki internih dopisov, ni predvideval nobenega lastnega prispevka upravičenca;

| 3. | poslovni načrt za družbo Ducroire/Delcredere ni vključeval nobenih ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

3.

poslovni načrt za družbo Ducroire/Delcredere ni vključeval nobenih ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (197) | V novem sporočilu o zavarovanju izvoznih kreditov ni nobene določbe, na podlagi katere bi Komisija spremenila svojo oceno. |
| --- | --- |

(197)

V novem sporočilu o zavarovanju izvoznih kreditov ni nobene določbe, na podlagi katere bi Komisija spremenila svojo oceno.

| (198) | Zato zadevnega ukrepa ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(198)

Zato zadevnega ukrepa ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU.

V.4   OBVEZNOST USTANOVITVE TER VODENJA LOČENE UPRAVE IN LOČENIH RAČUNOV

| (199) | V skladu s točko 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov mora družba v primeru, da prejme državno podporo za dejavnost na področju netržnih tveganj, voditi ločeno upravo in ločene računovodske izkaze za zavarovanja tržnih tveganj in netržnih tveganj, da dejavnost na področju tržnih tveganj nima koristi od kapitala, dodeljenega dejavnosti na področju netržnih tveganj, in tako ne more izkrivljati konkurence. |
| --- | --- |

(199)

V skladu s točko 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov mora družba v primeru, da prejme državno podporo za dejavnost na področju netržnih tveganj, voditi ločeno upravo in ločene računovodske izkaze za zavarovanja tržnih tveganj in netržnih tveganj, da dejavnost na področju tržnih tveganj nima koristi od kapitala, dodeljenega dejavnosti na področju netržnih tveganj, in tako ne more izkrivljati konkurence.

| (200) | Po navedbah belgijskih organov se je družba Ducroire/Delcredere s kratkoročnimi tveganji ukvarjala od 1. januarja 2005 na podlagi prenosa obstoječe dejavnosti skupaj z obstoječim kapitalom (brez dodatnega dodeljenega kapitala). Podredno Belgija meni, da je bil kapital odobren pod pogoji, sprejemljivimi za zasebnega vlagatelja. Ker po navedbah belgijskih organov družba Ducroire/Delcredere ne prejema državne podpore – niti za njeno dejavnost na področju netržnih tveganj – po mnenju teh organov ločeni računi niso potrebni. |
| --- | --- |

(200)

Po navedbah belgijskih organov se je družba Ducroire/Delcredere s kratkoročnimi tveganji ukvarjala od 1. januarja 2005 na podlagi prenosa obstoječe dejavnosti skupaj z obstoječim kapitalom (brez dodatnega dodeljenega kapitala). Podredno Belgija meni, da je bil kapital odobren pod pogoji, sprejemljivimi za zasebnega vlagatelja. Ker po navedbah belgijskih organov družba Ducroire/Delcredere ne prejema državne podpore – niti za njeno dejavnost na področju netržnih tveganj – po mnenju teh organov ločeni računi niso potrebni.

| (201) | V oddelku V.1.1.2 je bil podan sklep, da je kapital, dodeljen preneseni dejavnosti, znašal [45–75] milijonov EUR in da je zato obstajal dodatni kapital v višini [75–100] milijonov EUR, od katerega je [35–65] milijonov EUR dejansko koristilo dejavnosti na področju netržnih tveganj. Zato je bil ta znesek v višini [35–65] milijonov EUR izključen iz opredelitve kot pomoči. Trditev belgijskih organov, da dejavnost na področju netržnih tveganj ne prejema državne podpore, je zato treba zavrniti, saj je bil dokazan obstoj dodatnega kapitala, ki je delno koristil dejavnosti na področju netržnega tveganja. Poleg tega so finančne napovedi iz leta 2004 za celotno poslovanje družbe Ducroire/Delcredere predvidele pričakovano donosnost, nižjo od takratne obrestne mere brez tveganja (90). Pričakovana donosnost torej ni bila dovolj visoka, da bi zadostila zahtevam zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Torej je mogoče zaključiti, da je imela dejavnost na področju netržnih tveganj še naprej korist od državne podpore. |
| --- | --- |

(201)

V oddelku V.1.1.2 je bil podan sklep, da je kapital, dodeljen preneseni dejavnosti, znašal [45–75] milijonov EUR in da je zato obstajal dodatni kapital v višini [75–100] milijonov EUR, od katerega je [35–65] milijonov EUR dejansko koristilo dejavnosti na področju netržnih tveganj. Zato je bil ta znesek v višini [35–65] milijonov EUR izključen iz opredelitve kot pomoči. Trditev belgijskih organov, da dejavnost na področju netržnih tveganj ne prejema državne podpore, je zato treba zavrniti, saj je bil dokazan obstoj dodatnega kapitala, ki je delno koristil dejavnosti na področju netržnega tveganja. Poleg tega so finančne napovedi iz leta 2004 za celotno poslovanje družbe Ducroire/Delcredere predvidele pričakovano donosnost, nižjo od takratne obrestne mere brez tveganja (90). Pričakovana donosnost torej ni bila dovolj visoka, da bi zadostila zahtevam zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Torej je mogoče zaključiti, da je imela dejavnost na področju netržnih tveganj še naprej korist od državne podpore.

| (202) | Ker je dejavnost na področju netržnih tveganj prejemala in še prejema državno podporo, bi morala družba Ducroire/Delcredere od svoje ustanovitve upoštevati točko 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov, ki določa ločeno upravo in ločene račune, kar omogoča razlikovanje med dejavnostmi, povezanimi z netržnimi tveganji in dejavnostmi, povezanimi s tržnimi tveganji, in sicer tako dolgo, dokler izvaja dejavnost, povezano s tržnimi tveganji. Ta obveznost je ohranjena v določbah novega sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov (glej točko 15 novega sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov). |
| --- | --- |

(202)

Ker je dejavnost na področju netržnih tveganj prejemala in še prejema državno podporo, bi morala družba Ducroire/Delcredere od svoje ustanovitve upoštevati točko 4.3 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov, ki določa ločeno upravo in ločene račune, kar omogoča razlikovanje med dejavnostmi, povezanimi z netržnimi tveganji in dejavnostmi, povezanimi s tržnimi tveganji, in sicer tako dolgo, dokler izvaja dejavnost, povezano s tržnimi tveganji. Ta obveznost je ohranjena v določbah novega sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov (glej točko 15 novega sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov).

| (203) | Ta obveznost je veljala in še vedno velja za družbo Ducroire/Delcredere. Zato je treba nemudoma uvesti ločeno upravo in ločene račune za dejavnosti na področju netržnih in tržnih tveganj. V nasprotnem primeru bo podpora, ki znaša [35–65] milijonov EUR in je bila dodeljena za dejavnost na področju netržnih tveganj, opredeljena kot pomoč. Sklepna ugotovitev tega sklepa, da ta znesek v višini [35–65] milijonov EUR podpira dejavnost na področju netržnih tveganj, temelji na določenih predpostavkah, ki jih v nekaterih primerih zaradi oblikovanja ločenih računov za nazaj ni mogoče preveriti (družba Ducroire/Delcredere ni uradno ločevala računov). Komisija takšnega preoblikovanja za nazaj ne bo več upoštevala, če bo morala v prihodnosti ponovno preveriti kapital družbe Ducroire/Delcredere. Namen obveznosti glede ločene uprave in ločenih računov je ravno izogibanje takšnemu preoblikovanju za nazaj, saj mora temeljiti na številnih predpostavkah, ki jih ni mogoče v celoti preveriti. |
| --- | --- |

(203)

Ta obveznost je veljala in še vedno velja za družbo Ducroire/Delcredere. Zato je treba nemudoma uvesti ločeno upravo in ločene račune za dejavnosti na področju netržnih in tržnih tveganj. V nasprotnem primeru bo podpora, ki znaša [35–65] milijonov EUR in je bila dodeljena za dejavnost na področju netržnih tveganj, opredeljena kot pomoč. Sklepna ugotovitev tega sklepa, da ta znesek v višini [35–65] milijonov EUR podpira dejavnost na področju netržnih tveganj, temelji na določenih predpostavkah, ki jih v nekaterih primerih zaradi oblikovanja ločenih računov za nazaj ni mogoče preveriti (družba Ducroire/Delcredere ni uradno ločevala računov). Komisija takšnega preoblikovanja za nazaj ne bo več upoštevala, če bo morala v prihodnosti ponovno preveriti kapital družbe Ducroire/Delcredere. Namen obveznosti glede ločene uprave in ločenih računov je ravno izogibanje takšnemu preoblikovanju za nazaj, saj mora temeljiti na številnih predpostavkah, ki jih ni mogoče v celoti preveriti.

| (204) | Ta sklep in zlasti izračun zneska v višini 36,6 milijona EUR temeljita na ločenih računih (bilanci stanja in ločenem izkazu poslovnega izida) za tržna in netržna tveganja dne 31. decembra 2011, kot so ju belgijski organi predložili maja 2012. Zato ne bi bilo sprejemljivo, da bi bili ločena uprava in ločeni računi uvedeni na podlagi predpostavk in metod, ki niso bile uporabljene za določitev zneskov, predloženih v tem postopku. Zlasti ne bi bila sprejemljiva dodelitev nižjega zneska kapitala za dejavnost na področju netržnih tveganj (torej višjega zneska kapitala za dejavnost na področju tržnih tveganj), kot je določeno v ločeni bilanci stanja dne 31. decembra 2011, ki so jo belgijski organi predložili maja 2012. |
| --- | --- |

(204)

Ta sklep in zlasti izračun zneska v višini 36,6 milijona EUR temeljita na ločenih računih (bilanci stanja in ločenem izkazu poslovnega izida) za tržna in netržna tveganja dne 31. decembra 2011, kot so ju belgijski organi predložili maja 2012. Zato ne bi bilo sprejemljivo, da bi bili ločena uprava in ločeni računi uvedeni na podlagi predpostavk in metod, ki niso bile uporabljene za določitev zneskov, predloženih v tem postopku. Zlasti ne bi bila sprejemljiva dodelitev nižjega zneska kapitala za dejavnost na področju netržnih tveganj (torej višjega zneska kapitala za dejavnost na področju tržnih tveganj), kot je določeno v ločeni bilanci stanja dne 31. decembra 2011, ki so jo belgijski organi predložili maja 2012.

| (205) | Komisija podredno poudarja, da je bilo preverjanje ukrepa 3 zaradi vodenja skupnega računa od ustanovitve družbe Ducroire/Delcredere precej zahtevnejše, Komisija pa je morala svojo analizo izvesti na podlagi določenih predpostavk. Glede na to, da za družbo Ducroire/Delcredere velja obveznost vodenja ločenih računov, družba ne more oporekati Komisiji zaradi določenih predpostavk ali celovitega pristopa, ki ga je razvila v okviru svoje analize. Če Komisija ne bi razvila takšnega celovitega pristopa, bi lahko preprosto menila, da je celotni znesek v višini [75–100] milijonov EUR pomenil prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(205)

Komisija podredno poudarja, da je bilo preverjanje ukrepa 3 zaradi vodenja skupnega računa od ustanovitve družbe Ducroire/Delcredere precej zahtevnejše, Komisija pa je morala svojo analizo izvesti na podlagi določenih predpostavk. Glede na to, da za družbo Ducroire/Delcredere velja obveznost vodenja ločenih računov, družba ne more oporekati Komisiji zaradi določenih predpostavk ali celovitega pristopa, ki ga je razvila v okviru svoje analize. Če Komisija ne bi razvila takšnega celovitega pristopa, bi lahko preprosto menila, da je celotni znesek v višini [75–100] milijonov EUR pomenil prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

V.5   OBVEZNOST, DA DEJAVNOST NA PODROČJU NETRŽNIH TVEGANJ NE SME PRISPEVATI K POVRAČILU POMOČI

| (206) | V tem sklepu je Komisija iz opredelitve kot pomoči izključila tisti del kapitala, ki dejansko koristi dejavnosti na področju netržnih tveganj, čeprav je ta del kapitala pomenil pomoč, ki ni izpolnila zahtev zasebnega vlagatelja. Znesek nezdružljive pomoči torej ne vključuje podpore za netržne dejavnosti. V skladu z logiko tega sklepa se mora povračilo nezdružljive pomoči torej financirati izključno s tržno dejavnostjo in z njo povezanim kapitalom, saj je to edini način, da se ponovno vzpostavi konkurenčnost na trgu tržnih tveganj, ki je obstajala pred dodelitvijo nezdružljive pomoči. Kot je bilo navedeno, mora biti to vračilo izvedeno na podlagi ločenih računov in na način, skladen s pripombami belgijskih organov iz maja 2012. |
| --- | --- |

(206)

V tem sklepu je Komisija iz opredelitve kot pomoči izključila tisti del kapitala, ki dejansko koristi dejavnosti na področju netržnih tveganj, čeprav je ta del kapitala pomenil pomoč, ki ni izpolnila zahtev zasebnega vlagatelja. Znesek nezdružljive pomoči torej ne vključuje podpore za netržne dejavnosti. V skladu z logiko tega sklepa se mora povračilo nezdružljive pomoči torej financirati izključno s tržno dejavnostjo in z njo povezanim kapitalom, saj je to edini način, da se ponovno vzpostavi konkurenčnost na trgu tržnih tveganj, ki je obstajala pred dodelitvijo nezdružljive pomoči. Kot je bilo navedeno, mora biti to vračilo izvedeno na podlagi ločenih računov in na način, skladen s pripombami belgijskih organov iz maja 2012.

VI.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (207) | Komisija ugotavlja, da od treh ukrepov, ki so bili predmet formalnega postopka preiskave, ukrepa 1 in 2 (državno jamstvo in morebitni notranji prenosi sredstev na tržna tveganja v družbi ONDD) ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Analiza ukrepa 3 dopušča sklep o obstoju državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU v višini 36,6 milijona EUR. Ker je družba ONDD (za račun Belgije) nezakonito izvajala ukrep 3 v nasprotju s členom 108(3) PDEU in ker ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom, jo je treba vrniti. Vračilo te pomoči mora biti financirano iz dejavnosti družbe Ducroire/Delcredere na področju tržnih tveganj – |
| --- | --- |

(207)

Komisija ugotavlja, da od treh ukrepov, ki so bili predmet formalnega postopka preiskave, ukrepa 1 in 2 (državno jamstvo in morebitni notranji prenosi sredstev na tržna tveganja v družbi ONDD) ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Analiza ukrepa 3 dopušča sklep o obstoju državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU v višini 36,6 milijona EUR. Ker je družba ONDD (za račun Belgije) nezakonito izvajala ukrep 3 v nasprotju s členom 108(3) PDEU in ker ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom, jo je treba vrniti. Vračilo te pomoči mora biti financirano iz dejavnosti družbe Ducroire/Delcredere na področju tržnih tveganj –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Jamstvo, ki ga je Belgija dodelila družbi ONDD, ni koristilo dejavnosti družbe ONDD na področju tržnih tveganj, zato ne pomeni pomoči.

Člen 2

Notranji prenosi sredstev na dejavnost na področju tržnega tveganja v družbi ONDD, katerih obstoj ni bil dokazan, ne pomenijo pomoči.

Člen 3

Začetni kapital v višini 113,4 milijona EUR, ki ga je družba ONDD dodelila družbi Ducroire/Delcredere, ne pomeni pomoči.

Člen 4

Začetni kapital v višini 36,6 milijona EUR, ki ga je družba ONDD družbi Ducroire/Delcredere dodelila 23. septembra 2004 v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, pomeni nezakonito pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom v smislu Pogodbe.

Člen 5

1.   Belgija preko družbe ONDD od družbe Ducroire/Delcredere izterja pomoč iz člena 4. Belgija posreduje natančne dokaze, vključno s potrdilom neodvisnega podjetja, ki je opravilo revizijo računov, da je bilo povračilo financirano izključno iz dejavnosti družbe Ducroire/Delcredere na področju tržnih tveganj.

2.   Zneski, ki jih je treba vrniti, vključujejo obresti, ki tečejo od datuma, ko so bili zneski dani na razpolago družbi Ducroire/Delcredere (1. januarja 2005), do datuma, ko so bili dejansko vrnjeni.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (91).

4.   Vračilo pomoči se izvede takoj in učinkovito.

Člen 6

Nemudoma je treba uvesti ločeno upravo in ločene račune za dejavnost na področju netržnih tveganj in dejavnost na področju tržnih tveganj ter ju ohranjati vse dokler dejavnost na področju netržnih tveganj prejema državno podporo. Pri ločitvi računov je treba upoštevati finančne podatke, ki so jih belgijski organi predložili maja 2012. Razčlenitev kapitala na podlagi teh podatkov mora biti enaka kot maja 2012.

Člen 7

1.   Belgija v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od družbe Ducroire/Delcredere; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od družbe Ducroire/Delcredere;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od družbe Ducroire/Delcredere uradno zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od družbe Ducroire/Delcredere uradno zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Belgija Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler pomoč iz člena 4 ni v celoti izterjana. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne podatke o zneskih pomoči in obrestih pri izterjavi, ki jih je družba Ducroire/Delcredere že vrnila.

Člen 8

Belgija sprejme vse potrebne ukrepe za izvedbo tega sklepa v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila.

Člen 9

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 20. marca 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije („PDEU“). Člena sta vsebinsko enaka prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člen 87 oziroma člen 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, pri čemer je besedo „Skupnost“ na primer nadomestila beseda „Unija“, besedno zvezo „skupni trg“„notranji trg“, besedno zvezo „Sodišče prve stopnje“ pa „Splošno sodišče“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

1

(2)  UL C 163, 1.6.2011, str. 1.

2

(3)  Zaupni podatek.

3

(4)  UL C 163, 1.6.2011, str. 1.

4

(5)  UL C 281, 17.9.1997, str. 4. Z začetkom veljavnosti od 1. januarja 2013 Komisija uporablja novo sporočilo Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov, ki je bilo objavljeno 19. decembra 2012 (UL C 392, 19.12.2012, str. 1).

5

(6)  Javnih ali zasebnih.

6

(7)  Glej točko 2.5 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov.

7

(8)  Glej strani 60 in 69 Priloge 8 k dokumentu „Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011“ (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011), ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011.

8

(9)  Glej oddelek 4.1.2.2.1 sklepa o začetku postopka.

9

(10)  Ta izključeni kapital, povezan z netržnimi tveganji, obsega kapital družbe Ducroire/Delcredere, ki je po prenosu zavarovanja pred kratkoročnimi tveganji na družbo Ducroire/Delcredere podpiral zavarovanje tveganj pri dolžnikih, registriranih v Romuniji in Bolgariji; tista tveganja so bila v tistem času netržna, saj sta se državi Evropski uniji pridružili 1. januarja 2007, torej po tem, ko so bili zavarovalni posli preneseni na družbo Ducroire/Delcredere.

10

(11)  Glej odločbo Komisije z dne 21. decembra 2005 v zadevi N 531/2005 „Ukrepi v zvezi z ustanovitvijo in delovanjem Banque Postale“, točka 54 (UL C 21, 28.1.2006, str. 2), na voljo na: http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf.

11

(12)  Po navedbah belgijskih organov je družba ONDD krila tveganja pri dolžnikih v območju 1 do leta 1993 ([...], glej opombo 24), od takrat naprej pa tega kritja ne nudi več. Družba ONDD tudi pred letom 1993 ni imela obsežnega portfelja tržnih tveganj.

12

(13)  Glej primer na straneh 13–14 dokumenta „Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011“ (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011), ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011.

13

(14)  Komisija za bančništvo, finance in zavarovanja (Commission bancaire, financière et des assurances – CBFA) je bila ustanovljena s priključitvijo inšpektorata za zavarovalništvo (Office de contrôle des assurances – OCA) Komisiji za bančništvo in finance (Commission bancaire et financière – CBF) 1. januarja 2004.

14

(15)  Pojasnilo Komisije: trditev belgijskih organov se nanaša na pravilo de minimis. Člen 108(3) PDEU določa, da je treba državno pomoč priglasiti Komisiji, ki nato ob upoštevanju člena 107(1) PDEU ugotavlja, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom. Na podlagi pravila de minimis pomoči, ki je dodeljena za obdobje treh let in ne presega določenega zneska, ni treba priglasiti. V času izvajanja ukrepa 1 in ukrepa 2 je bila z Uredbo Komisije (EC) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (UL L 10, 13.1.2001, str. 30) zgornja meja določena na 100 000 EUR.

15

de minimis

de minimis

de minimis

(16)  Glej opombo 14.

16

(17)  Glej stran 7 odgovora Belgije na dopis Evropske komisije z dne 7. decembra 2007, ki so ga belgijski organi predložili 12. februarja 2008 (belgijski organi se nanj sklicujejo na strani 14 njihovega dopisa z dne 1. junija 2011).

17

(18)  Glej dokument „Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011“ (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011), ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011, str. 22–24.

18

(19)  Belgijski organi so podrobnosti o prenesenih postavkah predložili 14. februarja 2007 na strani 3 svojega odgovora na dopis Komisije z dne 17. januarja 2007 v zadevi CP 8/2007 (SA.22302), navedene pa so v uvodni izjavi 70 sklepa o začetku postopka.

19

(20)  UL L 77, 20.3.2002, str. 17.

20

(21)  Glej odgovor na vprašalnik Evropske komisije z dne 28. julija 2011, ki so ga belgijski organi predložili 5. decembra 2011, str. 9–11 (podrobne izračune so predložili 14. novembra 2011).

21

(22)  Uradni list Belgije, 4. oktober 1939.

22

(23)  Glede poslov družbe ONDD, ki jih je opravila za lastni račun z jamstvom države.

23

(24)  Glej odgovor na vprašalnik Evropske komisije z dne 28. julija 2011, ki so ga belgijski organi predložili 5. decembra 2011, str. 16.

24

(25)  Glej Prilogo B14 k odgovoru na vprašalnik Evropske komisije z dne 28. julija 2011, ki so ga belgijski organi predložili 5. decembra 2011.

25

(26)  Glej dokument „Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011“ (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011), ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011, str. 10: „Selon les catégories utilisées par l'ONDD, [...]“.

26

(27)  Glej Prilogo 8 (str. 70) in Prilogo 13 k dokumentu „Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011“ (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011), ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011.

27

(28)  Glej stran 28 strateškega dokumenta z dne 28. septembra 2004 z naslovom „Strategy guidelines for the ONDD and its subsidiary“ (Strateške smernice za družbo ONDD in njeno podružnico; Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA), ki je bil predložen upravnemu odboru družbe ONDD in naveden v Prilogi 10 k dokumentu „Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011“ (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011), ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011.

28

Lignes directrices stratégiques pour l'ONDD et sa SA

(29)  UL L 335, 17.12.2009, str. 1. Direktiva Solventnost II je začela veljati 6. januarja 2010.

29

(30)  Solventnost II je evropska regulativna reforma zavarovalniškega sektorja. Kot pri Baslu II je cilj ustreznejša prilagoditev lastnih sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic tveganjem, s katerimi se srečujejo pri svojem poslovanju. Po direktivi Solventnost I, ki je določila minimalni kapital v skladu z odstotki premij in zahtevkov, je ureditev zavarovalništva prevzela zapletenejša pravila, ki vključujejo tveganje z uporabo standardne formule ali upoštevanjem notranjega modela. Pristop s standardno formulo je trenutno v fazi oblikovanja in kalibriranja v okviru študij o kvantitativnih posledicah (v nadaljnjem besedilu: QIS). Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine (CEIOPS) bo lahko preko teh posvetovanj preskusil predlagane formule in kalibracije. Družbe, ki želijo uporabiti notranji model, morajo potrditev nadzornega organa pridobiti pred dejanskim izračunom zahtevanega solventnostnega kapitala z uporabo njihovega notranjega modela.

30

(31)  Glej odgovor na vprašalnik Evropske komisije z dne 28. julija 2011, ki so ga belgijski organi predložili 5. decembra 2011, str. 22.

31

(32)  Glej odgovor na vprašalnik Evropske komisije z dne 28. julija 2011, ki so ga belgijski organi predložili 5. decembra 2011, str. 32.

32

(33)  V oklepajih: pričakovana stopnja letne rasti posla na podlagi zadevnega scenarija

33

(34)  Kapitalske zahteve za tržna in netržna tveganja niso seštete zaradi absolutne spodnje meje 3 milijonov EUR za obdobje 2004–2006 in 3,2 milijona EUR za obdobje 2007–2009.

34

(35)  Glej dokumente, ki so jih belgijski organi predložili 14. novembra 2011 (Excelove datoteke, list „Capital“). Metoda QIS 2005 in metoda notranjega oblikovanja sta bili uporabljeni samo za določitev kapitala, dodeljenega za tržna in netržna tveganja leta 2005. Za leta po letu 2005 je bil kapital določen [...]. Opozoriti je treba, da [...], zaradi česar sta rezultata pri scenarijih 1A in 1B za leto 2005 enaka. Belgijski organi niso upoštevali kapitala v višini 50 milijonov EUR, ki ni bil vplačan do leta 2009. Te številke so bile uporabljene pri izračunu donosnosti lastniškega kapitala v naslednjem oddelku.

35

(36)  Komisija je ugotovila, da se pri izračunih v finančnih napovedih pojavljajo napake. Zlasti vsota rezultatov zavarovalnih poslov za različna področja poslovanja se razlikuje od skupnega rezultata zavarovalnih poslov družbe Ducroire/Delcredere. Napake pri vsotah so se pojavile pri izračunu rezultata zavarovalnih poslov družbe Ducroire/Delcredere kot celote. Te razlike nimajo bistvenega učinka na oceno donosnosti lastniškega kapitala.

36

(37)  Glej dokument „Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011“ (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011), ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011, Priloga 10.

37

(38)  Glej odgovor na vprašalnik Evropske komisije z dne 28. julija 2011, ki so ga belgijski organi predložili 5. decembra 2011, str. 33.

38

(39)  Izračun Belgije za tržna tveganja je naslednji: 8 milijonov EUR + [(100 milijonov EUR – 82 milijonov EUR) × (8 milijonov EUR/82 milijonov EUR)]. To velja tudi za netržna tveganja.

39

(40)  Glej ugotovitve, ki so jih belgijski organi predložili 14. novembra 2011 (Excelove datoteke „201105 P&L et Bilan Business Plan Scenario 1B“, lista „P&L_cessibles“ in „PL_non_cessibles“).

40

(41)  Metoda QIS 2005 in metoda notranjega oblikovanja sta bili uporabljeni samo za določitev kapitala, dodeljenega za tržna in netržna tveganja leta 2005. Kapital za leti 2006 in 2007 je bil določen na podlagi kapitala za leto 2005 in napovedanega akumuliranega dobička za to obdobje.

41

(42)  Glej dokument, ki so ga belgijski organi predložili 5. decembra 2011, „Reply to the questionnaire from the European Commission dated 28 July 2011“ (Odgovor na vprašalnik Evropske komisije z dne 28. julija 2011), str. 38 in 39.

42

(43)  Glej dokument „Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011“ (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011), ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011, str. 38.

43

(44)  Model ocenjevanja dolgoročnih sredstev (CAPM).

44

(45)  Glej opombo 22.

45

(46)  Izbrani so bili samo udeleženci z glavno dejavnostjo v sektorju tržnih tveganj (tj. glavna dejavnost glede na razpoložljive informacije obsega več kot 50 % premij ali skupne izpostavljenosti).

46

(47)  Prilagojena za izravnalne rezervacije.

47

(48)  Na podlagi sporočenih geografskih informacij, npr. izpostavljenosti, premij (se razlikuje od družbe do družbe).

48

(49)  Mednarodni združenji zavarovateljev kreditov.

49

(50)  Neto premije.

50

(51)  Netehtano povprečje.

51

(52)  Leta 2004 ali kmalu zatem.

52

(53)  Glej dokument „Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011“ (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011), ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011, str. 13-14.

53

(54)  Na podlagi člena 2(2)(d) Direktive Sveta 73/239/EGS (ki je bila takrat v veljavi) družba ONDD ni potrebovala dovoljenja regulatorja OCA, če je njene dejavnosti krilo belgijsko državno jamstvo. Z nadaljevanjem izvajanja dejavnosti preko „poslovnega“ računa, za katere belgijska država ni jamčila, za družbo ONDD izjema iz člena 2(2)(d) ni več veljala, zato je morala pridobiti dovoljenje regulatorja OCA.

54

(55)  Glej stran 15 dokumenta, ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011.

55

(56)  Glej odločbo Komisije z dne 21. decembra 2005 v zadevi N 531/2005 „Ukrepi v zvezi z ustanovitvijo in delovanjem Banque Postale“ (UL C 21, 28.1.2006, str. 2), na voljo na: http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf.

56

(57)  Glej opombo 28.

57

(58)  Glej opombo 10.

58

(59)  Glej Prilogo 4 k ugotovitvam belgijskih organov z dne 1. junija 2011.

59

(60)  Glej strani 62 in 70 zadevnega obvestila (ki je bil predložen kot Priloga 8 k ugotovitvam belgijskih organov z dne 1. junija 2011).

60

(61)  Poročilo komisije CBFA o QIS 5 Solventnosti II (marec 2011) na strani 17 navaja, da je le nekaj udeležencev lahko zagotovilo informacije o uporabi notranjih modelov in njegovih značilnostih, saj so ti modeli še vedno v fazi razvoja. Komisija CBFA se je odločila, da zaenkrat ne bo podala nobenih sklepov. Iz tega je razvidno, da celo zasebne zavarovalnice še vedno težko oblikujejo notranje modele za izračun kapitala, potrebnega za kritje določenih tveganj.

61

(62)  Glej strani 11 in 13–16 Priloge 4 k ugotovitvam belgijskih organov z dne 1. junija 2011.

62

(63)  Izračunano v skladu z metodo, uporabljeno leta 2004 na podlagi napovedanih neto obveznosti za konec leta 2004. Podatki, uporabljeni za izračun, so na strani 16 Priloge 13 k ugotovitvam belgijskih organov z dne 1. junija 2011.

63

(64)  Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 140, bi bil drugi pristop izključitev celotnega zneska v višini [45–75] milijonov EUR. Da bi lahko izračunali del kapitala, ki je znotraj dodatnega kapitala v višini [75–100] milijonov EUR podpiral dejavnost, povezano s tržnimi tveganji, pa je treba obstoječi kapital razdeliti med tržna in netržna tveganja. To je zato, ker je treba ločitev kapitala, ki podpira dejavnost, povezano s tržnimi in netržnimi tveganji, izvesti na celotnem kapitalu (glej preglednico 2 in uvodno izjavo 135).

64

(65)  Te številke so bile dobljene s pomnožitvijo obveznosti konec leta 2004 in stopnje zadržanja (ali 100 % minus stopnja prenosa pozavarovanja ). Številke so iz Priloge 13 (finančni načrt za leta 2005, 2006 in 2007, ki je bil predložen komisiji CBFA) k dokumentu, ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011 (Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011 (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011)).

65

finančni načrt za leta 2005, 2006 in 2007, ki je bil predložen komisiji CBFA

Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011 (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011)

(66)  Kot je bilo že navedeno, je metoda, ki jo je družba ONDD leta 2004 uporabila za oceno potrebe družbe Ducroire/Delcredere po kapitalu, temeljila na znesku neto obveznosti, pomnoženim z določenim odstotkom (Cookov količnik). Družba ONDD pri uporabi te metode ni razlikovala med neto obveznostmi, povezanimi s tveganji v zvezi z dolžniki, registriranimi v desetih državah, ki so se Uniji pridružile leta 2004, in neto obveznostmi, povezanimi z drugimi netržnimi tveganji. Zato je uporaba metode za izračun odbitnega deleža na podlagi neto obveznosti (po prenosu) v skladu s pristopom, ki ga je uporabila družba ONDD.

66

(67)  Kot je razvidno iz preglednice1 in uvodnih izjav 96–98, je ta kapital podpiral samo tveganja, povezana z dolžniki, registriranimi v desetih državah članicah, ki so se Evropski uniji pridružile 1. maja 2004, in druga tveganja, ki so se v praksi štela za netržna tveganja.

67

(68)  Sodba v zadevi C 261/89, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-4437, točka 8; sodba v združenih zadevah C-278/92 do C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 21; sodba v zadevi C-42/93, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4175, točka 13.

68

(69)  Brez omejenih stroškov ukinitve te dejavnosti, na primer [...]. Morebiten obseg teh stroškov ni tako velik, da bi vplival na sklep Komisije.

69

(70)  Glej odločitev Komisije 2000/600/ES z dne 10. novembra 1999 o pogojni odobritvi pomoči, ki jo je Italija dodelila javnima sicilijanskima bankama Banco di Sicilia in Sicilcassa (UL L 256, 10.10.2000, str. 21), uvodne izjave 58–61.

70

Banco di Sicilia

Sicilcassa

Glej odločitve Komisije iz leta 2005 o dokapitalizaciji nemških Landesbanken, na primer NN 71/2005, HSH Nordbank (UL C 241, 6.10.2006, str. 12) in NN 72/2005, Bayern LB (UL C 242, 7.10.2006, str. 18).

Landesbanken

HSH Nordbank

Bayern LB

Glej tudi odločitev v zadevi Shetand Shelfish (Odločba Komisije 2006/226/ES (UL L 81, 18.3.2006, str. 36)), v kateri je Komisija zavrnila poročili, ki so ju predložili javni organi Shetlandskih otokov in sta vsebovali načrtovani izkaz poslovnega izida, načrtovano bilanco stanja ter načrtovani izkaz finančnega izida za leta 2000, 2001 in 2002. Združeno kraljestvo je poudarilo, da so študije predhodne, predpostavke, na katerih temeljijo, pa „konservativne in previdne“, vendar je Komisija ugotovila, da se zasebnemu vlagatelju ne bi zdele zadostne, čeprav so bili zadevni zneski razmeroma skromni.

(71)  Sodba v zadevi C-124/10 P, Komisija proti EDF, ZOdl. 2012, str. I-0000, točke 82–86 in 105.

71

(72)  Glej, na primer, sodbo v zadevi West LB v združenih zadevah T-228/99 in T-223/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435, točka 255.

72

West LB

(73)  Glej, na primer, odločitev Komisije o prestrukturiranju družbe Dexia (sklep z dne 26. februarja 2010 v zadevi C 9/2009, UL L 274, 19.10.2010, str. 54, uvodna izjava 127), v kateri je Komisija zavrnila trditev zadevne države članice, da bi bilo treba načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu uporabiti manj strogo, saj so bili organi, ki so dokapitalizirali družbo Dexia, „glavni“ delničarji banke.

73

Dexia

(74)  Glej sodbo v zadevi T-16/96, Cityflyer Express proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-757, točka 76.

74

(75)  Glej stran 28 strateškega dokumenta z dne 28. septembra 2004, „Strategic guidelines for the ONDD and its SA“ (Strateške smernice za družbo ONDD in njeno podružnico), ki je bil predložen upravnemu odboru družbe ONDD, v Prilogi 10 k dokumentu, ki so ga belgijski organi predložili 1. junija 2011: „Observations by Belgium on the Decision by the European Commission of 24 February 2011“ (Ugotovitve Belgije glede sklepa Evropske komisije z dne 24. februarja 2011).

75

Strategic guidelines for the ONDD and its SA

,

(76)  Vir: Eurostat.

76

Vir:

(77)  V svoji sodbi v združenih zadevah T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH in Lech-Stahlwerke GmbH proti Komisiji, Recueil 1999, str. II-17, točke 116 do 121, je Sodišče prve stopnje trdilo, da matična družba sicer res lahko krije izgube ene od svojih podružnic, vendar mora biti dovolj verjetno, da bo podružnica postala spet donosna. Zasebni vlagatelj si po letih nenehnih izgub ne bi mogel razumno dovoliti, da bi prispeval dodatni kapital, če bi bilo to stroškovno manj učinkovito od prodaje podružnice.

77

Glej tudi odločitev v zgoraj navedeni zadevi Banco di Sicilia in Sicilcassa, uvodne izjave 63 do 66.

Banco di Sicilia

Sicilcassa

(78)  Glej opombo 24.

78

(79)  V zapisniku sestanka upravnega odbora družbe ONDD z dne 20. aprila 2004 je navedeno, da je odbor zahteval podatke o zadevnih prispevkih vsakega sektorja dejavnosti k splošnemu rezultatu (glej str. 4 Priloge 9 k dokumentu, predloženemu 1. junija 2011).

79

(80)  Zlasti tveganja, povezana z desetimi državami pristopnicami.

80

(81)  Za tržna tveganja je bila stopnja premij popravljena navzgor (s prvotnih 0,2 % na 0,3 % zavarovalnih vsot), kar je prihodek družbe od zavarovanj povečalo za tretjino. Napovedi glede škod so bile popravljene navzdol.

81

(82)  Podobna razdelitev nadomestil je na voljo v drugih odločitvah Komisije v zvezi z državno pomočjo. Glej, na primer, odločitev Komisije z dne 11. februarja 2009 v zadevi NN 3/2009, „Modifications to the Public support measures to JSC Parex Banka“ (Spremembe ukrepov javne podpore za banko JSC Parex Banka), uvodne izjave 36–40 (UL C 147, 27.6.2009, str. 2). Premija za tveganje je odvisna od naložbenega tveganja.

82

(83)  Po prilagoditvi finančnega rezultata navzgor, ker je ocenjeni vplačani kapital, povezan s tržnimi tveganji, nekoliko višji od vplačanega kapitala, kakor so ga ocenili belgijski organi ([10–25] milijonov EUR v primerjavi z 9,8 milijona EUR).

83

(84)  Šteje se, da je bila takratna donosnost za srednjeročne likvidnostne naložbe brez tveganja enaka povprečni donosnosti vladnih obveznic s štirimi do šestimi leti do zapadlosti na sekundarnem trgu leta 2004, tj. 3,5 %. Glej:

84

http://www.nbb.be/belgostat/GlobalDispatcher?TARGET=/TreeviewLinker&rowID=2685&prop=treeview&action=open&Lang=F#2685.

(85)  Regije Bruselj – glavno mesto, Flandrija in Valonija.

85

(86)  Sodba Sodišča v zadevi C-730/79, Philip Morris, Recueil 1980, str. 2671, točki 11 in 12.

86

Philip Morris,

(87)  Sodba Sodišča v zadevi C-102/87, Francija proti Komisiji, Recueil 1988, str. I-4067, točka 19.

87

(88)  Glej drugi in tretji stavek tretjega odstavka točke 3.2 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov. Glej tudi točko 4.1 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov, ki navaja, da „Vrste državne pomoči, naštete v odstavku 3.1, ... torej ne morejo biti upravičene do izjem po pravilih Pogodbe o državni pomoči“.

88

Vrste državne pomoči, naštete v odstavku 3.1

torej ne morejo biti upravičene do izjem po pravilih Pogodbe o državni pomoči

(89)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

89

(90)  Tudi če se upošteva samo dejavnost na področju netržnega tveganja, je stopnja donosa še vedno precej nižja od stroškov kapitala, ki so jih ocenili belgijski organi.

90

(91)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

91

---

PRILOGA

PODATKI O IZPLAČANIH ZNESKIH POMOČI, KI JIH JE TREBA VRNITI IN KI SO ŽE BILI POVRNJENI

| Upravičenec | Skupni znesek pomoči, prejete v okviru sheme (1) | Skupni znesek pomoči, ki ga je treba vrniti (1)

  (glavnica) | Skupni že povrnjeni znesek pomoči (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| glavnica | obresti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Upravičenec

Skupni znesek pomoči, prejete v okviru sheme (1)

Skupni znesek pomoči, ki ga je treba vrniti (1)

(glavnica)

Skupni že povrnjeni znesek pomoči (1)

glavnica

obresti

---

(1)  V milijonih nacionalne valute.

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 15.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/70

---

Javna različica (1)

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA Efte

št. 244/12/COL

z dne 27. junija 2012

o pomoči za prestrukturiranje za banko Íslandsbanki (Islandija)

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), ter zlasti člena 61(3)(b) in Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču), zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3), zlasti člena 1(3) dela I, člena 7(3) dela II ter člena 13 dela II,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   POSTOPEK

| (1) | Predsednik Nadzornega organa je v dopisu z dne 10. oktobra 2008, po tem ko so bili oktobra 2008 izmenjani neuradni dopisi in ko je islandski parlament („Althingi“) 6. oktobra sprejel Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd. (v nadaljnjem besedilu: zakon o izrednih razmerah), s katerim je Islandija dobila obsežna pooblastila za poseganje v bančni sektor, islandske organe pozval, naj Nadzornemu organu priglasijo ukrepe državne pomoči, sprejete v okviru zakona o izrednih razmerah. Temu so sledili občasni nadaljnji stiki in dopisi, med drugim predvsem dopis, ki ga je 18. junija 2009 poslal Nadzorni organ, da je islandske organe opomnil o obveznosti priglasitve vsakega ukrepa državne pomoči ter o klavzuli o zamrznitvi iz člena 3 Protokola 3. Islandski organi so 15. septembra 2010 po nadaljnji izmenjavi dopisov navsezadnje za nazaj priglasili državno pomoč, vključeno v ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti banke Glitnir ter ustanovitev in kapitalizacijo nove banke New Glitnir (pred tem datumom preimenovane v Íslandsbanki) (2). |
| --- | --- |

(1)

Predsednik Nadzornega organa je v dopisu z dne 10. oktobra 2008, po tem ko so bili oktobra 2008 izmenjani neuradni dopisi in ko je islandski parlament („Althingi“) 6. oktobra sprejel Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd. (v nadaljnjem besedilu: zakon o izrednih razmerah), s katerim je Islandija dobila obsežna pooblastila za poseganje v bančni sektor, islandske organe pozval, naj Nadzornemu organu priglasijo ukrepe državne pomoči, sprejete v okviru zakona o izrednih razmerah. Temu so sledili občasni nadaljnji stiki in dopisi, med drugim predvsem dopis, ki ga je 18. junija 2009 poslal Nadzorni organ, da je islandske organe opomnil o obveznosti priglasitve vsakega ukrepa državne pomoči ter o klavzuli o zamrznitvi iz člena 3 Protokola 3. Islandski organi so 15. septembra 2010 po nadaljnji izmenjavi dopisov navsezadnje za nazaj priglasili državno pomoč, vključeno v ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti banke Glitnir ter ustanovitev in kapitalizacijo nove banke New Glitnir (pred tem datumom preimenovane v Íslandsbanki) (2).

| (2) | Nadzorni organ Efte je z dopisom z dne 15. decembra 2010 (3) islandske organe obvestil, da se je odločil začeti postopek iz člena 1(2) dela I Protokola 3 v zvezi z ukrepi, ki jih je država Islandija sprejela za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Glitnir Bank hf ter ustanovitev in kapitalizacijo banke New Glitnir Bank hf, zdaj preimenovane v Íslandsbanki (odločba o začetku postopka) (4). Nadzorni organ je tudi zahteval, naj se v šestih mesecih predloži podroben načrt prestrukturiranja banke Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(2)

Nadzorni organ Efte je z dopisom z dne 15. decembra 2010 (3) islandske organe obvestil, da se je odločil začeti postopek iz člena 1(2) dela I Protokola 3 v zvezi z ukrepi, ki jih je država Islandija sprejela za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Glitnir Bank hf ter ustanovitev in kapitalizacijo banke New Glitnir Bank hf, zdaj preimenovane v Íslandsbanki (odločba o začetku postopka) (4). Nadzorni organ je tudi zahteval, naj se v šestih mesecih predloži podroben načrt prestrukturiranja banke Íslandsbanki.

| (3) | Nadzorni organ je v elektronski pošti z dne 24. marca 2011 (5) prejel pripombo zainteresiranih strani, ki je bila islandskim organom posredovana 25. maja 2011. Islandski organi se na to pripombo niso odzvali. |
| --- | --- |

(3)

Nadzorni organ je v elektronski pošti z dne 24. marca 2011 (5) prejel pripombo zainteresiranih strani, ki je bila islandskim organom posredovana 25. maja 2011. Islandski organi se na to pripombo niso odzvali.

| (4) | Islandski organi so v dopisu z dne 31. marca 2011 predložili načrt prestrukturiranja banke Íslandsbanki. Po prevzemu banke Byr novembra 2011 pa so islandski organi 22. februarja 2012 predložili nov načrt prestrukturiranja banke Íslandsbanki (6). |
| --- | --- |

(4)

Islandski organi so v dopisu z dne 31. marca 2011 predložili načrt prestrukturiranja banke Íslandsbanki. Po prevzemu banke Byr novembra 2011 pa so islandski organi 22. februarja 2012 predložili nov načrt prestrukturiranja banke Íslandsbanki (6).

| (5) | Nadzorni organ je 11. julija 2011 in 13. februarja 2012 zahteval informacije v zvezi z načrtom prestrukturiranja. Islandski organi so na ti zahtevi odgovorili 17. oktobra 2011 in 13. marca 2012. Končne različice zavez so bile predložene 16. maja 2012 in 6. junija 2012 (7). |
| --- | --- |

(5)

Nadzorni organ je 11. julija 2011 in 13. februarja 2012 zahteval informacije v zvezi z načrtom prestrukturiranja. Islandski organi so na ti zahtevi odgovorili 17. oktobra 2011 in 13. marca 2012. Končne različice zavez so bile predložene 16. maja 2012 in 6. junija 2012 (7).

| (6) | Poleg tega se je Nadzorni organ z islandskimi organi sestal 7. junija 2011 in 27.–28. februarja 2012. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega se je Nadzorni organ z islandskimi organi sestal 7. junija 2011 in 27.–28. februarja 2012.

2.   OZADJE

| (7) | Nadzorni organ bo v tem oddelku opisal tiste dogodke, dejstva ter gospodarski, politični in regulativni razvoj, ki se nanašajo na padec in prestrukturiranje islandskega finančnega sistema od oktobra 2008 do datuma, ki se zdi potreben za določitev okvira, znotraj katerega je bila izvedena ocena obravnavanih ukrepov pomoči. Pred tem pa bo kronološko pregledal zlom banke Glitnir. |
| --- | --- |

(7)

Nadzorni organ bo v tem oddelku opisal tiste dogodke, dejstva ter gospodarski, politični in regulativni razvoj, ki se nanašajo na padec in prestrukturiranje islandskega finančnega sistema od oktobra 2008 do datuma, ki se zdi potreben za določitev okvira, znotraj katerega je bila izvedena ocena obravnavanih ukrepov pomoči. Pred tem pa bo kronološko pregledal zlom banke Glitnir.

2.1   Zlom banke Glitnir

| (8) | Septembra 2008 so se v številnih večjih globalnih finančnih institucijah začele pojavljati resne težave. Sredi pretresa na globalnih finančnih trgih in po zlomu družbe Lehman Brothers septembra 2008 so imele tri največje komercialne banke na Islandiji, ki so v prejšnjih letih doživele nenavadno rast, težave pri refinanciranju svojih kratkoročnih dolgov, prav tako pa so zabeležile tudi naval na vloge. Družba Lehman Brothers je 15. septembra zaprosila za zaščito pred stečajem, istega dne pa je bilo objavljeno, da bo banka Bank of America prevzela družbo Merrill Lynch. |
| --- | --- |

(8)

Septembra 2008 so se v številnih večjih globalnih finančnih institucijah začele pojavljati resne težave. Sredi pretresa na globalnih finančnih trgih in po zlomu družbe Lehman Brothers septembra 2008 so imele tri največje komercialne banke na Islandiji, ki so v prejšnjih letih doživele nenavadno rast, težave pri refinanciranju svojih kratkoročnih dolgov, prav tako pa so zabeležile tudi naval na vloge. Družba Lehman Brothers je 15. septembra zaprosila za zaščito pred stečajem, istega dne pa je bilo objavljeno, da bo banka Bank of America prevzela družbo Merrill Lynch.

| (9) | Drugje je eno največjih bank Združenega kraljestva morala prevzeti družba Lloyds TSB. Medtem je imela banka Glitnir večje težave pri financiranju svojih dejavnosti. Izdaja obveznic je morala biti zaradi pomanjkanja zanimanja ukinjena, prodaja premoženja ni bila zaključena, nemška banka pa je zavrnila podaljšanje dveh posojil, ocenjenih na 150 milijonov EUR. Tržne razmere so se po padcu družbe Lehman Brothers tudi dramatično poslabšale. |
| --- | --- |

(9)

Drugje je eno največjih bank Združenega kraljestva morala prevzeti družba Lloyds TSB. Medtem je imela banka Glitnir večje težave pri financiranju svojih dejavnosti. Izdaja obveznic je morala biti zaradi pomanjkanja zanimanja ukinjena, prodaja premoženja ni bila zaključena, nemška banka pa je zavrnila podaljšanje dveh posojil, ocenjenih na 150 milijonov EUR. Tržne razmere so se po padcu družbe Lehman Brothers tudi dramatično poslabšale.

| (10) | Predsednik upravnega odbora banke Glitnir je 25. septembra 2008 stopil v stik s Centralno banko Islandije, da jo je obvestil o tem, da je imela banka Glitnir takojšnji primanjkljaj v višini 600 milijonov EUR zaradi posojil, ki jih je morala izplačati oktobra. Dne 29. septembra je bilo objavljeno, da bo islandska vlada banki Glitnir zagotovila 600 milijonov EUR v zameno za 75 % njenega lastniškega deleža. Vendar je dejstvo, da je 600 milijonov EUR pomenilo skoraj četrtino deviznih rezerv Islandije in da je imela banka Glitnir že nekaj časa težave pri refinanciranju, njen dolg pa je bil ocenjen na 1,4 milijarde EUR, kar naj bi odplačala v naslednjega pol leta, na podlagi javno dostopnih informacij kazalo na to, da predlog ni bil verjeten (8). Izkazalo se je, da je vrednost izdanih delnic banke Glitnir v enem dnevu padla z več kot 200 milijard ISK na 26 milijard ISK. |
| --- | --- |

(10)

Predsednik upravnega odbora banke Glitnir je 25. septembra 2008 stopil v stik s Centralno banko Islandije, da jo je obvestil o tem, da je imela banka Glitnir takojšnji primanjkljaj v višini 600 milijonov EUR zaradi posojil, ki jih je morala izplačati oktobra. Dne 29. septembra je bilo objavljeno, da bo islandska vlada banki Glitnir zagotovila 600 milijonov EUR v zameno za 75 % njenega lastniškega deleža. Vendar je dejstvo, da je 600 milijonov EUR pomenilo skoraj četrtino deviznih rezerv Islandije in da je imela banka Glitnir že nekaj časa težave pri refinanciranju, njen dolg pa je bil ocenjen na 1,4 milijarde EUR, kar naj bi odplačala v naslednjega pol leta, na podlagi javno dostopnih informacij kazalo na to, da predlog ni bil verjeten (8). Izkazalo se je, da je vrednost izdanih delnic banke Glitnir v enem dnevu padla z več kot 200 milijard ISK na 26 milijard ISK.

| (11) | Ne le v tujini, ampak tudi na Islandiji so ljudje množično dvigovali vloge z islandskih bank. Domači dvigi so postali tako številčni, da so islandske banke in Centralna banka Islandije na neki stopnji skoraj izkusile pomanjkanje denarnih sredstev. Kreditna agencija Moody's je 30. septembra 2008 znižala bonitetno oceno banke Glitnir, ki je zadevala obveznosti odplačevanja nadaljnjih posojil. Temu pa so sledili pozivi h kritju več kot milijarde EUR. Banka Glitnir je morala 7. oktobra 2008 prositi islandski Organ za finančni nadzor, naj jo vzame pod nadzor (9). |
| --- | --- |

(11)

Ne le v tujini, ampak tudi na Islandiji so ljudje množično dvigovali vloge z islandskih bank. Domači dvigi so postali tako številčni, da so islandske banke in Centralna banka Islandije na neki stopnji skoraj izkusile pomanjkanje denarnih sredstev. Kreditna agencija Moody's je 30. septembra 2008 znižala bonitetno oceno banke Glitnir, ki je zadevala obveznosti odplačevanja nadaljnjih posojil. Temu pa so sledili pozivi h kritju več kot milijarde EUR. Banka Glitnir je morala 7. oktobra 2008 prositi islandski Organ za finančni nadzor, naj jo vzame pod nadzor (9).

2.2   Finančna kriza in glavni vzroki za propad islandskih bank

| (12) | Islandski organi so v priglasitvi pomoči za banko New Glitnir (pozneje preimenovano v Íslandsbanki) pojasnili, da so bili razlogi za zlom islandskega bančnega sektorja in njihova potreba po poseganju v ta sektor precej podrobno pojasnjeni v poročilu posebne preiskovalne komisije, ki jo je ustanovil islandski parlament (10), katere nalogi sta bili preiskovanje in analiziranje procesov, zaradi katerih je prišlo do zloma treh glavnih bank. Nadzorni organ v nadaljevanju povzema ugotovitve te komisije glede vzrokov za propad, ki so najpomembnejši za zlom banke Glitnir. Te informacije izhajajo iz poglavij 2 (Povzetek) in 21 (Vzroki za zlom islandskih bank – odgovornost, napake in malomarnost) poročila posebne preiskovalne komisije. |
| --- | --- |

(12)

Islandski organi so v priglasitvi pomoči za banko New Glitnir (pozneje preimenovano v Íslandsbanki) pojasnili, da so bili razlogi za zlom islandskega bančnega sektorja in njihova potreba po poseganju v ta sektor precej podrobno pojasnjeni v poročilu posebne preiskovalne komisije, ki jo je ustanovil islandski parlament (10), katere nalogi sta bili preiskovanje in analiziranje procesov, zaradi katerih je prišlo do zloma treh glavnih bank. Nadzorni organ v nadaljevanju povzema ugotovitve te komisije glede vzrokov za propad, ki so najpomembnejši za zlom banke Glitnir. Te informacije izhajajo iz poglavij 2 (Povzetek) in 21 (Vzroki za zlom islandskih bank – odgovornost, napake in malomarnost) poročila posebne preiskovalne komisije.

| (13) | Zaradi svetovnega znižanja likvidnosti na finančnih trgih, ki se je začelo leta 2007, je sčasoma prišlo do zloma treh glavnih islandskih bank, katerih poslovne dejavnosti so postajale čedalje bolj odvisne od pridobivanja sredstev prek mednarodnih trgov. Vendar so bili razlogi za zlom islandskih bank kompleksni in številni. Posebna preiskovalna komisija je raziskala vzroke, zaradi katerih je prišlo do zloma teh glavnih bank, omeniti je treba tudi, da se je večina ugotovitev nanašala na vse tri banke in da so mnoge medsebojno povezane. Vzroki za propad, povezani z dejavnostmi bank, so na kratko povzeti v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi svetovnega znižanja likvidnosti na finančnih trgih, ki se je začelo leta 2007, je sčasoma prišlo do zloma treh glavnih islandskih bank, katerih poslovne dejavnosti so postajale čedalje bolj odvisne od pridobivanja sredstev prek mednarodnih trgov. Vendar so bili razlogi za zlom islandskih bank kompleksni in številni. Posebna preiskovalna komisija je raziskala vzroke, zaradi katerih je prišlo do zloma teh glavnih bank, omeniti je treba tudi, da se je večina ugotovitev nanašala na vse tri banke in da so mnoge medsebojno povezane. Vzroki za propad, povezani z dejavnostmi bank, so na kratko povzeti v nadaljevanju.

Prekomerno in netrajnostno povečanje

| (14) | Posebna preiskovalna komisija je ugotovila, da so banke v letih pred zlomom s povečanjem bilanc stanja in posojilnih portfeljev presegle svoje operativne in poslovodne zmožnosti. Združena sredstva treh bank so se eksponentno povečala z 1,4 milijarde ISK (11) v letu 2003 na 14,4 milijarde ISK ob koncu druge četrtine leta 2008. Pomembno je, da je k znatnemu delu rasti treh bank prispevalo posojanje tujim strankam, kar se je precej razmahnilo med letom 2007 (12), in sicer najbolj opazno po začetku mednarodne likvidnostne krize. Posebna preiskovalna komisija je na podlagi tega ugotovila, da je precej tega povečanja posojanja izhajalo iz posojil podjetjem, ki so jim kredit zavrnili drugje. V poročilu je bilo tudi ugotovljeno, da je samo po sebi bolj tvegano investicijsko bančništvo postalo vedno bolj značilno za dejavnosti bank, rast pa je še prispevala k težavam. |
| --- | --- |

(14)

Posebna preiskovalna komisija je ugotovila, da so banke v letih pred zlomom s povečanjem bilanc stanja in posojilnih portfeljev presegle svoje operativne in poslovodne zmožnosti. Združena sredstva treh bank so se eksponentno povečala z 1,4 milijarde ISK (11) v letu 2003 na 14,4 milijarde ISK ob koncu druge četrtine leta 2008. Pomembno je, da je k znatnemu delu rasti treh bank prispevalo posojanje tujim strankam, kar se je precej razmahnilo med letom 2007 (12), in sicer najbolj opazno po začetku mednarodne likvidnostne krize. Posebna preiskovalna komisija je na podlagi tega ugotovila, da je precej tega povečanja posojanja izhajalo iz posojil podjetjem, ki so jim kredit zavrnili drugje. V poročilu je bilo tudi ugotovljeno, da je samo po sebi bolj tvegano investicijsko bančništvo postalo vedno bolj značilno za dejavnosti bank, rast pa je še prispevala k težavam.

Znižanje razpoložljivih finančnih sredstev na mednarodnih trgih

| (15) | Dostop do mednarodnih finančnih trgov, izkoriščanje dobrih bonitetnih ocen in dostop do evropskih trgov prek Sporazuma EGP so omogočili velik del rasti bank. Islandske banke so si leta 2005 pod dokaj ugodnimi pogoji izposodile 14 milijard EUR na trgu tujih dolžniških vrednostnih papirjev. Ko je postal dostop do trga evropskih dolžniških vrednostnih papirjev bolj omejen, so banke svoje dejavnosti financirale na trgih ZDA, s tem da so islandske dolžniške vrednostne papirje zapakirale v finančne instrumente, zavarovane z dolžniškimi instrumenti. Banke so se v obdobju pred zlomom vedno bolj zanašale na kratkoročno zadolževanje, zaradi česar so nastala večja in po mnenju posebne preiskovalne komisije predvidljiva tveganja za refinanciranje. |
| --- | --- |

(15)

Dostop do mednarodnih finančnih trgov, izkoriščanje dobrih bonitetnih ocen in dostop do evropskih trgov prek Sporazuma EGP so omogočili velik del rasti bank. Islandske banke so si leta 2005 pod dokaj ugodnimi pogoji izposodile 14 milijard EUR na trgu tujih dolžniških vrednostnih papirjev. Ko je postal dostop do trga evropskih dolžniških vrednostnih papirjev bolj omejen, so banke svoje dejavnosti financirale na trgih ZDA, s tem da so islandske dolžniške vrednostne papirje zapakirale v finančne instrumente, zavarovane z dolžniškimi instrumenti. Banke so se v obdobju pred zlomom vedno bolj zanašale na kratkoročno zadolževanje, zaradi česar so nastala večja in po mnenju posebne preiskovalne komisije predvidljiva tveganja za refinanciranje.

Kolesje lastnikov bank

| (16) | Glavni lastniki so bili v primeru vsake glavne islandske banke med največjimi dolžniki (13). Banka Glitnir je dodelila znatna posojila glavnim delničarjem skupine Baugur in z njimi povezanim strankam, zlasti skupini FL. Ko se je znatno povečal poslovni delež skupin Baugur in FL v banki, je bil spomladi leta 2007 imenovan nov upravni odbor banke Glitnir. V zadnjem delu leta 2007 in v začetku leta 2008 so se posojila skupini Baugur in družbam, povezanim s to skupino, skoraj podvojila, tako da so posojila tej skupini na vrhuncu znašala 80 % lastniškega kapitala banke (14). Kljub temu da je začela imeti banka Glitnir težave z likvidnostjo in refinanciranjem, so se povečala posojila glavnim delničarjem. Po mnenju posebne preiskovalne komisije so se nekateri delničarji kot lastniki presenetljivo lahko zadolževali pri banki. Poleg tega so po njenih ugotovitvah obstajali močni indici, da sta skupini Baugur in FL skušali nedopustno vplivati na upravljanje banke ter da so se meje med interesi največjih delničarjev in interesi banke zabrisale. Poudarjanje prednosti glavnih delničarjih je torej škodilo drugim delničarjem in upnikom. Neodplačano posojilo skupini Baugur in povezanim družbam je po zlomu banke znašalo približno 2 milijardi EUR, kar je bilo okrog 70 % njenega lastniškega kapitala. Posebna preiskovalna komisija se je spraševala tudi o dejavnosti skladov denarnega trga, ki so jih upravljale hčerinske družbe bank, ki so veliko vlagale v vrednostne papirje, povezane z lastniki bank. Sklad Glitnir, podružnica banke Glitnir, je z naložbo 20 % svojega celotnega kapitala v vrednostne papirje skupin Baugur in FL tema skupinama posodil okrog 300 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(16)

Glavni lastniki so bili v primeru vsake glavne islandske banke med največjimi dolžniki (13). Banka Glitnir je dodelila znatna posojila glavnim delničarjem skupine Baugur in z njimi povezanim strankam, zlasti skupini FL. Ko se je znatno povečal poslovni delež skupin Baugur in FL v banki, je bil spomladi leta 2007 imenovan nov upravni odbor banke Glitnir. V zadnjem delu leta 2007 in v začetku leta 2008 so se posojila skupini Baugur in družbam, povezanim s to skupino, skoraj podvojila, tako da so posojila tej skupini na vrhuncu znašala 80 % lastniškega kapitala banke (14). Kljub temu da je začela imeti banka Glitnir težave z likvidnostjo in refinanciranjem, so se povečala posojila glavnim delničarjem. Po mnenju posebne preiskovalne komisije so se nekateri delničarji kot lastniki presenetljivo lahko zadolževali pri banki. Poleg tega so po njenih ugotovitvah obstajali močni indici, da sta skupini Baugur in FL skušali nedopustno vplivati na upravljanje banke ter da so se meje med interesi največjih delničarjev in interesi banke zabrisale. Poudarjanje prednosti glavnih delničarjih je torej škodilo drugim delničarjem in upnikom. Neodplačano posojilo skupini Baugur in povezanim družbam je po zlomu banke znašalo približno 2 milijardi EUR, kar je bilo okrog 70 % njenega lastniškega kapitala. Posebna preiskovalna komisija se je spraševala tudi o dejavnosti skladov denarnega trga, ki so jih upravljale hčerinske družbe bank, ki so veliko vlagale v vrednostne papirje, povezane z lastniki bank. Sklad Glitnir, podružnica banke Glitnir, je z naložbo 20 % svojega celotnega kapitala v vrednostne papirje skupin Baugur in FL tema skupinama posodil okrog 300 milijonov EUR.

Koncentracija tveganj

| (17) | V zvezi z neobičajno izpostavljenostjo glavnim delničarjem je posebna preiskovalna komisija ugotovila, da banke niso imele dovolj raznovrstnih portfeljev sredstev. Ta komisija je menila, da so se evropski predpisi o veliki izpostavljenosti razlagali ozko, zlasti v primeru delničarjev, in da so se skušale banke izogniti predpisom. |
| --- | --- |

(17)

V zvezi z neobičajno izpostavljenostjo glavnim delničarjem je posebna preiskovalna komisija ugotovila, da banke niso imele dovolj raznovrstnih portfeljev sredstev. Ta komisija je menila, da so se evropski predpisi o veliki izpostavljenosti razlagali ozko, zlasti v primeru delničarjev, in da so se skušale banke izogniti predpisom.

Šibek lastniški kapital

| (18) | Čeprav je bil količnik kapitala banke Glitnir in dveh drugih glavnih islandskih bank po poročilih vedno rahlo višji od najnižje zakonsko določene stopnje, je posebna preiskovalna komisija ugotovila, da količniki kapitala niso natančno izražali finančne moči bank. To je bilo zaradi tega, ker so bile lastne delnice bank prek primarnih zavarovanj in terminskih pogodb o delnicah izpostavljene tveganju. Osnovni kapital, ki so ga financirale družbe same, posebna preiskovalna komisija pa ga je opredelila kot „šibek lastniški kapital“ (15), je pomenil več kot eno četrtino kapitalske osnove bank (ob primerjavi z osnovno sestavino kapitala, tj. lastniškim kapitalom delničarjev, od česar se odštejejo neopredmetena sredstva, pa več kot polovico). Poleg tega so se pojavile težave, ki jih je povzročilo tveganje, da so bile banke zaradi delnic v vzajemni lasti izpostavljene. Banke so do sredine leta 2008 neposredno financirale lastne delnice ter navzkrižno financirale delnice drugih dveh bank, kar je znašalo približno 400 milijard ISK, tj. okrog 70 % osnovne sestavine kapitala. Po mnenju posebne preiskovalne komisije je bil obseg financiranja lastniškega kapitala delničarjev z izposojanjem iz sistema tolikšen, da je bila ogrožena stabilnost sistema. Banke so imele precejšnje količine lastnih delnic kot zavarovanje za posojanje, zato se je, s tem ko so padle cene delnic, zmanjšala kakovost njihovega posojilnega portfelja. To je vplivalo na uspešnost bank in ustvarilo nadaljnji negativen pritisk na cene delnic, banke so kot odziv na to (po domnevah posebne preiskovalne komisije glede na razpoložljive informacije) skušale umetno ustvariti nenormalno povpraševanje po lastnih delnicah. |
| --- | --- |

(18)

Čeprav je bil količnik kapitala banke Glitnir in dveh drugih glavnih islandskih bank po poročilih vedno rahlo višji od najnižje zakonsko določene stopnje, je posebna preiskovalna komisija ugotovila, da količniki kapitala niso natančno izražali finančne moči bank. To je bilo zaradi tega, ker so bile lastne delnice bank prek primarnih zavarovanj in terminskih pogodb o delnicah izpostavljene tveganju. Osnovni kapital, ki so ga financirale družbe same, posebna preiskovalna komisija pa ga je opredelila kot „šibek lastniški kapital“ (15), je pomenil več kot eno četrtino kapitalske osnove bank (ob primerjavi z osnovno sestavino kapitala, tj. lastniškim kapitalom delničarjev, od česar se odštejejo neopredmetena sredstva, pa več kot polovico). Poleg tega so se pojavile težave, ki jih je povzročilo tveganje, da so bile banke zaradi delnic v vzajemni lasti izpostavljene. Banke so do sredine leta 2008 neposredno financirale lastne delnice ter navzkrižno financirale delnice drugih dveh bank, kar je znašalo približno 400 milijard ISK, tj. okrog 70 % osnovne sestavine kapitala. Po mnenju posebne preiskovalne komisije je bil obseg financiranja lastniškega kapitala delničarjev z izposojanjem iz sistema tolikšen, da je bila ogrožena stabilnost sistema. Banke so imele precejšnje količine lastnih delnic kot zavarovanje za posojanje, zato se je, s tem ko so padle cene delnic, zmanjšala kakovost njihovega posojilnega portfelja. To je vplivalo na uspešnost bank in ustvarilo nadaljnji negativen pritisk na cene delnic, banke so kot odziv na to (po domnevah posebne preiskovalne komisije glede na razpoložljive informacije) skušale umetno ustvariti nenormalno povpraševanje po lastnih delnicah.

Velikost bank

| (19) | Bilanca stanja treh glavnih bank (skupaj) je leta 2001 znašala malo več kot letni bruto domači proizvod (BDP) Islandije. Banke so do konca leta 2007 postale mednarodne, njihova sredstva pa so za devetkrat presegala islandski BDP. V poročilu posebne preiskovalne komisije je navedeno, da so opazovalci do leta 2006 pripomnili, da je bančni sistem prerasel zmogljivost Centralne banke Islandije, in so dvomili, da bi lahko izpolnila vlogo posojilodajalca v skrajni sili. Islandski kratkoročni dolgovi (v glavnem nastali zaradi financiranja bank) so bili do konca leta 2007 petnajstkrat višji kot devizne rezerve, tuje vloge v treh bankah pa so bile osemkrat višje kot devizne rezerve. Jamstveni sklad depozitarjev in vlagateljev je imel minimalna sredstva v primerjavi z bančnimi vlogami, za katere naj bi ponujal jamstvo. Po ugotovitvah posebne preiskovalne komisije je bila Islandija zaradi teh dejavnikov dovzetna za naval na banke. |
| --- | --- |

(19)

Bilanca stanja treh glavnih bank (skupaj) je leta 2001 znašala malo več kot letni bruto domači proizvod (BDP) Islandije. Banke so do konca leta 2007 postale mednarodne, njihova sredstva pa so za devetkrat presegala islandski BDP. V poročilu posebne preiskovalne komisije je navedeno, da so opazovalci do leta 2006 pripomnili, da je bančni sistem prerasel zmogljivost Centralne banke Islandije, in so dvomili, da bi lahko izpolnila vlogo posojilodajalca v skrajni sili. Islandski kratkoročni dolgovi (v glavnem nastali zaradi financiranja bank) so bili do konca leta 2007 petnajstkrat višji kot devizne rezerve, tuje vloge v treh bankah pa so bile osemkrat višje kot devizne rezerve. Jamstveni sklad depozitarjev in vlagateljev je imel minimalna sredstva v primerjavi z bančnimi vlogami, za katere naj bi ponujal jamstvo. Po ugotovitvah posebne preiskovalne komisije je bila Islandija zaradi teh dejavnikov dovzetna za naval na banke.

Nenadna rast bank v primerjavi z regulativno in finančno infrastrukturo

| (20) | Posebna preiskovalna komisija je ugotovila, da ustrezni nadzorni organi na Islandiji niso imeli potrebne verodostojnosti, ker posojilodajalec v skrajni sili ni imel zadostnih sredstev. V poročilu je bilo ugotovljeno, da Organ za finančni nadzor in Centralna banka Islandije nista imela strokovnega znanja in izkušenj za urejanje bank v težkih gospodarskih časih, lahko pa bi ukrepala, da bi se zmanjšala stopnja tveganja, ki je nastajala v bankah. Organ za finančni nadzor, na primer, ni rasel v enakem obsegu kot banke, prakse upravnega organa tudi niso bile v koraku s hitrim razvojem dejavnosti bank. Poročilo je prav tako kritično do vlade, saj ugotavlja, da bi morali nacionalni organi ukrepati, tako da bi z zmanjšanjem velikosti bank ali z zahtevo, naj ena ali več bank svoj sedež premakne v tujino, zmanjšali možni vpliv bank na gospodarstvo (16). |
| --- | --- |

(20)

Posebna preiskovalna komisija je ugotovila, da ustrezni nadzorni organi na Islandiji niso imeli potrebne verodostojnosti, ker posojilodajalec v skrajni sili ni imel zadostnih sredstev. V poročilu je bilo ugotovljeno, da Organ za finančni nadzor in Centralna banka Islandije nista imela strokovnega znanja in izkušenj za urejanje bank v težkih gospodarskih časih, lahko pa bi ukrepala, da bi se zmanjšala stopnja tveganja, ki je nastajala v bankah. Organ za finančni nadzor, na primer, ni rasel v enakem obsegu kot banke, prakse upravnega organa tudi niso bile v koraku s hitrim razvojem dejavnosti bank. Poročilo je prav tako kritično do vlade, saj ugotavlja, da bi morali nacionalni organi ukrepati, tako da bi z zmanjšanjem velikosti bank ali z zahtevo, naj ena ali več bank svoj sedež premakne v tujino, zmanjšali možni vpliv bank na gospodarstvo (16).

Neravnotežje in čezmerna širitev celotnega islandskega gospodarstva

| (21) | V poročilu posebne preiskovalne komisije so navedeni dogodki v zvezi s širšim gospodarstvom, ki so prav tako vplivali na hitro rast bank in prispevali, da sta bila obseg in vpliv med sektorji finančnih storitev ter preostalim gospodarstvom v neravnotežju. V poročilu je bilo ugotovljeno, da so k čezmerni širitvi in neravnotežju najverjetneje prispevale vladne politike (zlasti fiskalna politika) ter da monetarna politika Centralne banke Islandije ni bila dovolj restriktivna. V poročilu so tudi opozorili, da je bila sprostitev pravil v islandskem stanovanjskem finančnem skladu „ena največjih napak v monetarnem in fiskalnem upravljanju, narejena v obdobju, ki je vodilo do zloma bank“ (17). V poročilu je kritično obravnavano tudi to, s kakšno lahkoto so si banke izposojale od Centralne banke Islandije, pri čemer so se zaloge kratkoročnih zavarovanih posojil Centralne banke Islandije povečale s 30 milijard ISK jeseni leta 2005 na 500 milijard ISK do začetka oktobra 2008. |
| --- | --- |

(21)

V poročilu posebne preiskovalne komisije so navedeni dogodki v zvezi s širšim gospodarstvom, ki so prav tako vplivali na hitro rast bank in prispevali, da sta bila obseg in vpliv med sektorji finančnih storitev ter preostalim gospodarstvom v neravnotežju. V poročilu je bilo ugotovljeno, da so k čezmerni širitvi in neravnotežju najverjetneje prispevale vladne politike (zlasti fiskalna politika) ter da monetarna politika Centralne banke Islandije ni bila dovolj restriktivna. V poročilu so tudi opozorili, da je bila sprostitev pravil v islandskem stanovanjskem finančnem skladu „ena največjih napak v monetarnem in fiskalnem upravljanju, narejena v obdobju, ki je vodilo do zloma bank“ (17). V poročilu je kritično obravnavano tudi to, s kakšno lahkoto so si banke izposojale od Centralne banke Islandije, pri čemer so se zaloge kratkoročnih zavarovanih posojil Centralne banke Islandije povečale s 30 milijard ISK jeseni leta 2005 na 500 milijard ISK do začetka oktobra 2008.

Islandska krona, zunanja neravnotežja in razmiki kreditne zamenjave

| (22) | V poročilu je navedeno, da je bila leta 2006 vrednost islandske krone netrajnostno visoka, islandski primanjkljaj tekočega računa je znašal več kot 16 % BDP, obveznosti v tujih valutah, od katerih so bila odšteta sredstva, pa so znašale skoraj celotni letni BDP. Obstajali so pogoji za finančno krizo. Krona je do konca leta 2007 izgubljala vrednost, razmiki kreditne zamenjave na Islandiji in banke pa so eksponentno rastli. |
| --- | --- |

(22)

V poročilu je navedeno, da je bila leta 2006 vrednost islandske krone netrajnostno visoka, islandski primanjkljaj tekočega računa je znašal več kot 16 % BDP, obveznosti v tujih valutah, od katerih so bila odšteta sredstva, pa so znašale skoraj celotni letni BDP. Obstajali so pogoji za finančno krizo. Krona je do konca leta 2007 izgubljala vrednost, razmiki kreditne zamenjave na Islandiji in banke pa so eksponentno rastli.

2.3   Ukrepi, sprejeti za obnovo bančnega sektorja

| (23) | Islandski organi so se po zlomu treh glavnih komercialnih bank oktobra 2008 (vključno z banko Glitnir) znašli pred izzivom brez primere, tj. zagotoviti nadaljnje bančne dejavnosti na Islandiji (18). Islandska vlada je upoštevala politiko, v osnovi določeno v zakonu o izrednih razmerah (19), ki ga je islandski parlament sprejel 6. oktobra 2008. Organu za finančni nadzor so bile s tem zakonom dodeljene izredne pristojnosti, in sicer da prevzame nadzor nad finančnimi podjetji ter da po potrebi proda njihova sredstva in obveznosti. Minister za finance je bil v imenu ministrstva za finance pooblaščen, da izplačuje sredstva za ustanavljanje novih finančnih podjetij. Poleg tega bi imele vloge v stečajnih postopkih finančnih podjetij prednost pred drugimi terjatvami. Vlada je izjavila, da se bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti zaščitile. |
| --- | --- |

(23)

Islandski organi so se po zlomu treh glavnih komercialnih bank oktobra 2008 (vključno z banko Glitnir) znašli pred izzivom brez primere, tj. zagotoviti nadaljnje bančne dejavnosti na Islandiji (18). Islandska vlada je upoštevala politiko, v osnovi določeno v zakonu o izrednih razmerah (19), ki ga je islandski parlament sprejel 6. oktobra 2008. Organu za finančni nadzor so bile s tem zakonom dodeljene izredne pristojnosti, in sicer da prevzame nadzor nad finančnimi podjetji ter da po potrebi proda njihova sredstva in obveznosti. Minister za finance je bil v imenu ministrstva za finance pooblaščen, da izplačuje sredstva za ustanavljanje novih finančnih podjetij. Poleg tega bi imele vloge v stečajnih postopkih finančnih podjetij prednost pred drugimi terjatvami. Vlada je izjavila, da se bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti zaščitile.

| (24) | Prednostne naloge politike so bile sprva osredotočene na zavarovanje osnovnega delovanja domačih bančnih in plačilnih sistemov ter sistemov poravnav. Islandska vlada je v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) v prvih tednih po zlomu tudi pripravila gospodarski program, na podlagi česar je bila 20. novembra 2008 odobrena islandska zahteva, naj ji MDS zagotovi dvoletni „stand-by“ aranžma, v kar je bilo zajeto posojilo MDS v višini 2,1 milijarde USD, s čimer naj bi se okrepile islandske devizne rezerve. Druge nordijske države ter nekateri drugi trgovinski partnerji pa so zagotovili dodatna posojila v višini do 3 milijard USD. Od posojila MDS je bilo 827 milijonov USD takoj na voljo, preostali znesek pa je bil na podlagi četrtletnih pregledov programa izplačan v osmih enakih obrokih. |
| --- | --- |

(24)

Prednostne naloge politike so bile sprva osredotočene na zavarovanje osnovnega delovanja domačih bančnih in plačilnih sistemov ter sistemov poravnav. Islandska vlada je v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) v prvih tednih po zlomu tudi pripravila gospodarski program, na podlagi česar je bila 20. novembra 2008 odobrena islandska zahteva, naj ji MDS zagotovi dvoletni „stand-by“ aranžma, v kar je bilo zajeto posojilo MDS v višini 2,1 milijarde USD, s čimer naj bi se okrepile islandske devizne rezerve. Druge nordijske države ter nekateri drugi trgovinski partnerji pa so zagotovili dodatna posojila v višini do 3 milijard USD. Od posojila MDS je bilo 827 milijonov USD takoj na voljo, preostali znesek pa je bil na podlagi četrtletnih pregledov programa izplačan v osmih enakih obrokih.

| (25) | Program MDS je bil stabilizacijski program s široko osnovo s poudarkom na treh glavnih ciljih. Prvič, stabilizirati in obnoviti zaupanje v krono, da se omeji negativni učinek krize na gospodarstvo. V te ukrepe je bila zajeta uvedba kapitalskih kontrol, ki naj bi okrnile beg kapitala. Drugič, v program je bila vključena obsežna strategija za prestrukturiranje bank, katere končni cilj je bila obnova uspešno delujočega finančnega sistema na Islandiji ter zaščita mednarodnih finančnih odnosov države. Pomožni cilji so med drugim zajemali: zagotoviti pravično vrednotenje bančnih sredstev, čim bolj povečati vračilo sredstev in okrepiti prakse nadzora. Tretjič, cilj programa je bilo zagotavljanje vzdržnih javnih financ, s tem da se omeji socializacija izgub v propadlih bankah in izvede srednjeročni program fiskalne konsolidacije. |
| --- | --- |

(25)

Program MDS je bil stabilizacijski program s široko osnovo s poudarkom na treh glavnih ciljih. Prvič, stabilizirati in obnoviti zaupanje v krono, da se omeji negativni učinek krize na gospodarstvo. V te ukrepe je bila zajeta uvedba kapitalskih kontrol, ki naj bi okrnile beg kapitala. Drugič, v program je bila vključena obsežna strategija za prestrukturiranje bank, katere končni cilj je bila obnova uspešno delujočega finančnega sistema na Islandiji ter zaščita mednarodnih finančnih odnosov države. Pomožni cilji so med drugim zajemali: zagotoviti pravično vrednotenje bančnih sredstev, čim bolj povečati vračilo sredstev in okrepiti prakse nadzora. Tretjič, cilj programa je bilo zagotavljanje vzdržnih javnih financ, s tem da se omeji socializacija izgub v propadlih bankah in izvede srednjeročni program fiskalne konsolidacije.

| (26) | Islandski organi so poudarili, da so imeli zaradi izrednih okoliščin, povezanih z obsežnostjo bančnega sistema v zvezi s finančno zmogljivostjo državne blagajne, na voljo omejene možnosti politike. Opirali so se torej na rešitve, ki so se v mnogočem razlikovale od ukrepov, ki so jih sprejele vlade drugih držav, katerih finančna stabilnost je bila ogrožena. |
| --- | --- |

(26)

Islandski organi so poudarili, da so imeli zaradi izrednih okoliščin, povezanih z obsežnostjo bančnega sistema v zvezi s finančno zmogljivostjo državne blagajne, na voljo omejene možnosti politike. Opirali so se torej na rešitve, ki so se v mnogočem razlikovale od ukrepov, ki so jih sprejele vlade drugih držav, katerih finančna stabilnost je bila ogrožena.

| (27) | Tri velike komercialne banke: banke Glitnir, Landsbanki Íslands in Kaupthing, so bile na podlagi zakona o izrednih razmerah razdeljene v „nekdanje“ in „nove“ banke. Za prevzem domačih dejavnosti nekdanjih bank je minister za finance ustanovil tri družbe z omejeno odgovornostjo, v katerih je imenoval tudi upravni odbor. Nadzor nad nekdanjimi bankami je prevzel Organ za finančni nadzor, ki je v glavnem domača sredstva in obveznosti (vloge) teh bank dodelil novim bankam, ki so nadaljevale bančne dejavnosti na Islandiji, nekdanje banke pa so bile dane pod nadzor vsaka svojega odbora za razpustitev (20). Tuja sredstva in obveznosti so bile večinoma vložene v nekdanje banke, za katere so bili pozneje uvedeni postopki likvidacije, sčasoma so se zaprle tudi vse dejavnosti v tujini (21). |
| --- | --- |

(27)

Tri velike komercialne banke: banke Glitnir, Landsbanki Íslands in Kaupthing, so bile na podlagi zakona o izrednih razmerah razdeljene v „nekdanje“ in „nove“ banke. Za prevzem domačih dejavnosti nekdanjih bank je minister za finance ustanovil tri družbe z omejeno odgovornostjo, v katerih je imenoval tudi upravni odbor. Nadzor nad nekdanjimi bankami je prevzel Organ za finančni nadzor, ki je v glavnem domača sredstva in obveznosti (vloge) teh bank dodelil novim bankam, ki so nadaljevale bančne dejavnosti na Islandiji, nekdanje banke pa so bile dane pod nadzor vsaka svojega odbora za razpustitev (20). Tuja sredstva in obveznosti so bile večinoma vložene v nekdanje banke, za katere so bili pozneje uvedeni postopki likvidacije, sčasoma so se zaprle tudi vse dejavnosti v tujini (21).

| (28) | V začasnih začetnih bilancah stanja treh novih bank z dne 14. novembra 2008 je bilo ocenjeno, da so združena celotna sredstva bank znašala 2 886 milijard ISK, pri čemer naj bi država prispevala lastniški kapital v višini 385 milijard ISK. Celotni znesek obveznic, ki naj bi jih kot plačilo za vrednost sredstev, prenesenih v presežek obveznosti, izdale nove banke v korist nekdanjih bank, je bilo ocenjeno na 1 153 milijard ISK. Za izvedbo ocen vrednosti prenesenih sredstev in obveznosti je Organ za finančni nadzor imenoval podjetje Deloitte LLP. V tem procesu se je pokazalo, da iz neodvisne ocene ne bodo izhajale fiksne vrednosti prenesenih neto sredstev, ampak vrednosti v določenem razponu. Prav tako se je izkazalo, da bančni upniki niso soglašali glede postopka vrednotenja, ki so ga obravnavali kot pristranskega, pritoževali so se tudi, da niso mogli zaščiti svojih interesov. Zaradi teh zapletov se je politika za poravnavanje računov med nekdanjimi in novimi bankami spremenila, tako naj bi stranke posledično dogovore o vrednosti prenesenih neto sredstev skušale doseči s pogajanji, namesto da bi se zanašale na vrednotenja neodvisnih strokovnjakov. |
| --- | --- |

(28)

V začasnih začetnih bilancah stanja treh novih bank z dne 14. novembra 2008 je bilo ocenjeno, da so združena celotna sredstva bank znašala 2 886 milijard ISK, pri čemer naj bi država prispevala lastniški kapital v višini 385 milijard ISK. Celotni znesek obveznic, ki naj bi jih kot plačilo za vrednost sredstev, prenesenih v presežek obveznosti, izdale nove banke v korist nekdanjih bank, je bilo ocenjeno na 1 153 milijard ISK. Za izvedbo ocen vrednosti prenesenih sredstev in obveznosti je Organ za finančni nadzor imenoval podjetje Deloitte LLP. V tem procesu se je pokazalo, da iz neodvisne ocene ne bodo izhajale fiksne vrednosti prenesenih neto sredstev, ampak vrednosti v določenem razponu. Prav tako se je izkazalo, da bančni upniki niso soglašali glede postopka vrednotenja, ki so ga obravnavali kot pristranskega, pritoževali so se tudi, da niso mogli zaščiti svojih interesov. Zaradi teh zapletov se je politika za poravnavanje računov med nekdanjimi in novimi bankami spremenila, tako naj bi stranke posledično dogovore o vrednosti prenesenih neto sredstev skušale doseči s pogajanji, namesto da bi se zanašale na vrednotenja neodvisnih strokovnjakov.

| (29) | Jasno je bilo, da bi stranke težko dosegle dogovore o vrednotenjih, saj so bila očitno podvržena številnim domnevam, o katerih se stranke verjetno ne bi strinjale. Država je nameravala doseči soglasje o temeljnih ocenah, s čimer bi se zagotovili trdni temelji za začetno kapitalizacijo novih bank. Stabilne cene sredstev bi lahko prek temeljne ocene pripisali upnikom v obliki pogojno zamenljivih obveznic ali povečanj vrednosti osnovnega kapitala bank, saj je med pogajanji postalo jasno, da bi se lahko odbora za razpustitev bank Glitnir in Kaupthing ter večina njunih upnikov zanimali za pridobivanje kapitalskih deležev novih bank, zaradi tega bi lahko imeli koristi od morebitnih povečanj vrednosti prenesenih sredstev. |
| --- | --- |

(29)

Jasno je bilo, da bi stranke težko dosegle dogovore o vrednotenjih, saj so bila očitno podvržena številnim domnevam, o katerih se stranke verjetno ne bi strinjale. Država je nameravala doseči soglasje o temeljnih ocenah, s čimer bi se zagotovili trdni temelji za začetno kapitalizacijo novih bank. Stabilne cene sredstev bi lahko prek temeljne ocene pripisali upnikom v obliki pogojno zamenljivih obveznic ali povečanj vrednosti osnovnega kapitala bank, saj je med pogajanji postalo jasno, da bi se lahko odbora za razpustitev bank Glitnir in Kaupthing ter večina njunih upnikov zanimali za pridobivanje kapitalskih deležev novih bank, zaradi tega bi lahko imeli koristi od morebitnih povečanj vrednosti prenesenih sredstev.

| (30) | Celotna kapitalizacija treh novih bank in podlaga za sporazume z upniki nekdanjih bank je bila objavljena 20. julija 2009. Vlada, kot edina lastnica treh novih bank, je dosegla glavne točke sporazumov z odbori za razpustitev nekdanjih bank v zvezi s tem, kako se bo doseglo in izplačalo nadomestilo za prenos neto sredstev v nove banke. V to so bili v zvezi z dvema novima bankama, Íslandsbanki in New Kaupthing (pozneje preimenovana v Arion Bank), vključeni pogojni sporazumi, v skladu s katerimi naj bi nekdanje banke v nove banke vpisale večinske deleže v lastniškem kapitalu. |
| --- | --- |

(30)

Celotna kapitalizacija treh novih bank in podlaga za sporazume z upniki nekdanjih bank je bila objavljena 20. julija 2009. Vlada, kot edina lastnica treh novih bank, je dosegla glavne točke sporazumov z odbori za razpustitev nekdanjih bank v zvezi s tem, kako se bo doseglo in izplačalo nadomestilo za prenos neto sredstev v nove banke. V to so bili v zvezi z dvema novima bankama, Íslandsbanki in New Kaupthing (pozneje preimenovana v Arion Bank), vključeni pogojni sporazumi, v skladu s katerimi naj bi nekdanje banke v nove banke vpisale večinske deleže v lastniškem kapitalu.

| (31) | Odbori za razpustitev nekdanjih bank so se oktobra 2009 (banka Glitnir) ter decembra 2009 (banki Kaupthing in Landsbanki Islands) na podlagi zgornjih okvirnih sporazumov odločili za izvršitev možnosti, doseženih s pogajanji, in za vpis v delež novih bank. Vlada je 18. decembra 2009 objavila, da je bila sanacija banke končana ter da so bili o poravnavah glede sredstev, prenesenih iz nekdanjih bank na nove, doseženi sporazumi z islandskimi organi in novimi bankami na eni strani in odbori za razpustitev bank Glitnir, Landsbanki Íslands in Kaupthing v imenu njihovih upnikov na drugi, nove banke pa so bile nato v celoti financirane. |
| --- | --- |

(31)

Odbori za razpustitev nekdanjih bank so se oktobra 2009 (banka Glitnir) ter decembra 2009 (banki Kaupthing in Landsbanki Islands) na podlagi zgornjih okvirnih sporazumov odločili za izvršitev možnosti, doseženih s pogajanji, in za vpis v delež novih bank. Vlada je 18. decembra 2009 objavila, da je bila sanacija banke končana ter da so bili o poravnavah glede sredstev, prenesenih iz nekdanjih bank na nove, doseženi sporazumi z islandskimi organi in novimi bankami na eni strani in odbori za razpustitev bank Glitnir, Landsbanki Íslands in Kaupthing v imenu njihovih upnikov na drugi, nove banke pa so bile nato v celoti financirane.

| (32) | Izkazalo se je, da se je prispevek iz državne blagajne v lastniški kapital novih bank precej zmanjšal, in sicer s prvotno predvidenih 385 milijard ISK na 135 milijard ISK v obliki osnovnega kapitala, v primeru dveh od treh bank, tj. bank Íslandsbanki in Arion, pa približno na 55 milijard ISK kapitala 2. reda v obliki podrejenih dolgov ali skupno 190 milijard ISK. Poleg tega sta banki Íslandsbanki in Arion iz državne blagajne prejeli določena likvidnostna posojila. Osnovni kapital, ki so ga nekdanje banke zagotovile novim, je v celoti znašal približno 156 milijard ISK. Skupna kapitalizacija novih bank je torej znašala približno 346 milijard ISK. V sporazumih je bilo tako določeno, da država treh bank ne bo obdržala v popolni lasti, temveč naj bi se njen delež v primeru banke Íslandsbanki zmanjšal na približno 5 %, v primeru banke Arion na 13 % in v primeru banke Landsbankinn na 81 %. |
| --- | --- |

(32)

Izkazalo se je, da se je prispevek iz državne blagajne v lastniški kapital novih bank precej zmanjšal, in sicer s prvotno predvidenih 385 milijard ISK na 135 milijard ISK v obliki osnovnega kapitala, v primeru dveh od treh bank, tj. bank Íslandsbanki in Arion, pa približno na 55 milijard ISK kapitala 2. reda v obliki podrejenih dolgov ali skupno 190 milijard ISK. Poleg tega sta banki Íslandsbanki in Arion iz državne blagajne prejeli določena likvidnostna posojila. Osnovni kapital, ki so ga nekdanje banke zagotovile novim, je v celoti znašal približno 156 milijard ISK. Skupna kapitalizacija novih bank je torej znašala približno 346 milijard ISK. V sporazumih je bilo tako določeno, da država treh bank ne bo obdržala v popolni lasti, temveč naj bi se njen delež v primeru banke Íslandsbanki zmanjšal na približno 5 %, v primeru banke Arion na 13 % in v primeru banke Landsbankinn na 81 %.

| (33) | Čeprav je dejstvo, da so upniki nekdanjih bank prevzeli dve od treh bank, rešilo pomembnejša vprašanja glede obnove finančnega sektorja ter ustvarilo trdnejše kapitalske temelje novih bank, je bilo treba obravnavati še številne preostale pomanjkljivosti. Banke so si od jeseni leta 2009 v glavnem prizadevale rešiti notranja vprašanja, določale so celotno strategijo za dejavnosti in zlasti prestrukturirale svoje posojilne portfelje, ki so največji dejavnik tveganja za njihove dejavnosti in dolgoročno uspešno poslovanje. Proces prestrukturiranja je bil zapleten zaradi različnih zavirajočih dejavnikov, vključno s sodbami vrhovnega sodišča o nezakonitosti posojil, odobrenih v ISK, a indeksiranih s tujimi valutami. O teh zadevah se v zvezi z banko Íslandsbanki, kolikor je to primerno za njeno prestrukturiranje, razpravlja v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(33)

Čeprav je dejstvo, da so upniki nekdanjih bank prevzeli dve od treh bank, rešilo pomembnejša vprašanja glede obnove finančnega sektorja ter ustvarilo trdnejše kapitalske temelje novih bank, je bilo treba obravnavati še številne preostale pomanjkljivosti. Banke so si od jeseni leta 2009 v glavnem prizadevale rešiti notranja vprašanja, določale so celotno strategijo za dejavnosti in zlasti prestrukturirale svoje posojilne portfelje, ki so največji dejavnik tveganja za njihove dejavnosti in dolgoročno uspešno poslovanje. Proces prestrukturiranja je bil zapleten zaradi različnih zavirajočih dejavnikov, vključno s sodbami vrhovnega sodišča o nezakonitosti posojil, odobrenih v ISK, a indeksiranih s tujimi valutami. O teh zadevah se v zvezi z banko Íslandsbanki, kolikor je to primerno za njeno prestrukturiranje, razpravlja v nadaljevanju.

Makroekonomsko okolje

| (34) | Zlom bančnega sektorja oktobra 2008 je povzročil velik gospodarski pretres. Težavam v finančnem sistemu Islandije se je pridružilo pomanjkanje zaupanja v njeno valuto. Vrednost krone je v prvi četrtini leta 2008 in nato spet jeseni strmo padla, torej pred propadom treh komercialnih bank in po njem. Med letom 2009 je bila valuta kljub kapitalskim kontrolam, uvedenim jeseni 2008, nestanovitna (22). Ta pretres je v islandskem gospodarstvu povzročil resno recesijo z zmanjšanjem BDP za 6,8 % v letu 2009 in za 4 % v letu 2010. |
| --- | --- |

(34)

Zlom bančnega sektorja oktobra 2008 je povzročil velik gospodarski pretres. Težavam v finančnem sistemu Islandije se je pridružilo pomanjkanje zaupanja v njeno valuto. Vrednost krone je v prvi četrtini leta 2008 in nato spet jeseni strmo padla, torej pred propadom treh komercialnih bank in po njem. Med letom 2009 je bila valuta kljub kapitalskim kontrolam, uvedenim jeseni 2008, nestanovitna (22). Ta pretres je v islandskem gospodarstvu povzročil resno recesijo z zmanjšanjem BDP za 6,8 % v letu 2009 in za 4 % v letu 2010.

| (35) | Med posledicami gospodarske krize so bili nenaden porast brezposelnosti z 1,6 % v letu 2008 na 8 % v letu 2009, zvišanje inflacije in znižanje realnih plač. Poleg tega so strmo narasli dolgovi podjetij in obveznosti za tekoče potrebe družine ter delež nedonosnih posojil v posojilnih portfeljih bank, nove banke pa so v velikem obsegu prevzemale podjetja v finančnih težavah. Obenem pa je zaradi visokih fiskalnih stroškov prestrukturiranja bančnega sistema strmo narasel fiskalni primanjkljaj, javni dolg pa se je precej povečal. |
| --- | --- |

(35)

Med posledicami gospodarske krize so bili nenaden porast brezposelnosti z 1,6 % v letu 2008 na 8 % v letu 2009, zvišanje inflacije in znižanje realnih plač. Poleg tega so strmo narasli dolgovi podjetij in obveznosti za tekoče potrebe družine ter delež nedonosnih posojil v posojilnih portfeljih bank, nove banke pa so v velikem obsegu prevzemale podjetja v finančnih težavah. Obenem pa je zaradi visokih fiskalnih stroškov prestrukturiranja bančnega sistema strmo narasel fiskalni primanjkljaj, javni dolg pa se je precej povečal.

| (36) | Iz začasnih podatkov Statističnega urada Islandije o globoki recesiji je v drugi polovici leta 2011 razviden obrat, za celo leto pa 3,1-odstotna rast BDP v primerjavi s prejšnjim letom. |
| --- | --- |

(36)

Iz začasnih podatkov Statističnega urada Islandije o globoki recesiji je v drugi polovici leta 2011 razviden obrat, za celo leto pa 3,1-odstotna rast BDP v primerjavi s prejšnjim letom.

| (37) | Leta 2011 se je v glavnem zaradi povečanja domačega povpraševanja, zlasti 4-odstotnega porasta v zasebni potrošnji gospodinjstev, gospodarska rast dvignila. To je bilo podprto z zvišanjem plač in socialnih prejemkov ter nekaterimi političnimi pobudami, sprejetimi za olajšanje bremena plačevanja obveznosti za tekoče potrebe družine, vključno z začasno subvencionirano obrestno mero, zamrznitvijo plačil posojil in zgodnjim povračilom zasebnega pokojninskega varčevanja. Iz začasnih podatkov za leto 2011 je razvidno tudi rahlo povečanje naložb, vendar po izjemno nizki stopnji (23). V preteklih treh letih je javna poraba ostala šibka. |
| --- | --- |

(37)

Leta 2011 se je v glavnem zaradi povečanja domačega povpraševanja, zlasti 4-odstotnega porasta v zasebni potrošnji gospodinjstev, gospodarska rast dvignila. To je bilo podprto z zvišanjem plač in socialnih prejemkov ter nekaterimi političnimi pobudami, sprejetimi za olajšanje bremena plačevanja obveznosti za tekoče potrebe družine, vključno z začasno subvencionirano obrestno mero, zamrznitvijo plačil posojil in zgodnjim povračilom zasebnega pokojninskega varčevanja. Iz začasnih podatkov za leto 2011 je razvidno tudi rahlo povečanje naložb, vendar po izjemno nizki stopnji (23). V preteklih treh letih je javna poraba ostala šibka.

| (38) | V splošnih makroekonomskih podatkih so skrite večje sektorske razlike. Poleg zloma v finančnem sektorju je prišlo do večjega krčenja v gradbeništvu ter številnih drugih dejavnostih domače proizvodnje in storitev. Do rasti pa je po drugi strani prišlo v nekaterih sektorjih izvoza. Prihodki od izvoza so se zaradi nizkega menjalnega tečaja krone in relativno stabilnih cen tujih valut za morske proizvode in izdelke iz aluminija, pa tudi glede turizma in drugega izvoza storitev, po nastopu gospodarske krize povečali. Istočasno pa je uvoz strmo upadel, pri čemer je leta 2010 v trgovinski bilanci (24) začasno nastal presežek v višini 10 % BDP. Vendar se je leta 2011 s povečanim domačim povpraševanjem uvoz spet povečal in nastal je celotni manjši presežek v trgovinski bilanci v višini 8,2 % BDP. |
| --- | --- |

(38)

V splošnih makroekonomskih podatkih so skrite večje sektorske razlike. Poleg zloma v finančnem sektorju je prišlo do večjega krčenja v gradbeništvu ter številnih drugih dejavnostih domače proizvodnje in storitev. Do rasti pa je po drugi strani prišlo v nekaterih sektorjih izvoza. Prihodki od izvoza so se zaradi nizkega menjalnega tečaja krone in relativno stabilnih cen tujih valut za morske proizvode in izdelke iz aluminija, pa tudi glede turizma in drugega izvoza storitev, po nastopu gospodarske krize povečali. Istočasno pa je uvoz strmo upadel, pri čemer je leta 2010 v trgovinski bilanci (24) začasno nastal presežek v višini 10 % BDP. Vendar se je leta 2011 s povečanim domačim povpraševanjem uvoz spet povečal in nastal je celotni manjši presežek v trgovinski bilanci v višini 8,2 % BDP.

| (39) | Po napovedi Statističnega urada Islandije za obdobje 2012–2017 naj bi se postopna oživitev gospodarstva v letu 2012 nadaljevala z 2,6-odstotno rastjo. Pričakuje se, da bo skozi celotno obdobje napovedi stopnja rasti ostala podobna. Vendar je treba ob tej napovedi upoštevati več dejavnikov negotovosti. Do nadaljnjih zamud bo morda prišlo pri načrtovanih obsežnih industrijskih naložbah. Podaljšana recesija v glavnih trgovinskih državah bi negativno vplivala na islandske trgovinske klavzule, kar bi pomenilo nižjo stopnjo rasti na Islandiji. Počasnejši napredek od pričakovanega pri reševanju bremena obveznosti za tekoče potrebe družine in dolga podjetij bi še dodatno zaviral domače povpraševanje ter možnosti za rast gospodarstva. Rast bi lahko ogrozila tudi nenehna nestabilnost cen, povezana z nestanovitno valuto v okviru odprave kapitalskih kontrol. |
| --- | --- |

(39)

Po napovedi Statističnega urada Islandije za obdobje 2012–2017 naj bi se postopna oživitev gospodarstva v letu 2012 nadaljevala z 2,6-odstotno rastjo. Pričakuje se, da bo skozi celotno obdobje napovedi stopnja rasti ostala podobna. Vendar je treba ob tej napovedi upoštevati več dejavnikov negotovosti. Do nadaljnjih zamud bo morda prišlo pri načrtovanih obsežnih industrijskih naložbah. Podaljšana recesija v glavnih trgovinskih državah bi negativno vplivala na islandske trgovinske klavzule, kar bi pomenilo nižjo stopnjo rasti na Islandiji. Počasnejši napredek od pričakovanega pri reševanju bremena obveznosti za tekoče potrebe družine in dolga podjetij bi še dodatno zaviral domače povpraševanje ter možnosti za rast gospodarstva. Rast bi lahko ogrozila tudi nenehna nestabilnost cen, povezana z nestanovitno valuto v okviru odprave kapitalskih kontrol.

2.4   Finančni nadzor in izboljšave regulativnega okvira

| (40) | Organ za finančni nadzor je po začetnem delu v zvezi z ustanovitvijo novih bank in oceno vrednosti neto sredstev, prenesenih iz nekdanjih bank, spomladi leta 2009 opravil revizijo novih bank ter njihovih poslovnih načrtov, finančne moči in kapitalskih zahtev v t. i. projektu potrditve. To je bilo opravljeno s pomočjo mednarodnega podjetja za svetovanje o vodenju Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(40)

Organ za finančni nadzor je po začetnem delu v zvezi z ustanovitvijo novih bank in oceno vrednosti neto sredstev, prenesenih iz nekdanjih bank, spomladi leta 2009 opravil revizijo novih bank ter njihovih poslovnih načrtov, finančne moči in kapitalskih zahtev v t. i. projektu potrditve. To je bilo opravljeno s pomočjo mednarodnega podjetja za svetovanje o vodenju Oliver Wyman.

| (41) | Ko je Organ za finančni nadzor končal navedeni postopek, je bankam pod različnimi pogoji odobril operativne licence. Zdelo se je, da je treba kapitalske zahteve za tri banke postaviti višje od najnižje zakonsko določene stopnje, pri čemer se je upoštevala kakovost portfeljev sredstev in pričakovana gospodarska negotovost. Organ za finančni nadzor je zato določil, da je najnižja stopnja kapitalske ustreznosti za tri banke 16 %, od česar mora delež kapitala 1. reda znašati vsaj 12 %. Zahteve so veljale vsaj tri leta, če jih Organ za finančni nadzor prej ni spremenil. Poleg tega so bili določeni pogoji za likvidnost, pri čemer se je zahtevalo, da je treba kadar koli imeti razpoložljiva likvidna sredstva za vsaj 20 % vlog, denarna sredstva in njihove ustreznike pa za vsaj 5 % vlog. Nadalje so bile določene zahteve glede drugih zadev, kot so prestrukturiranje posojilnih portfeljev, ocene tveganja, upravljanje podjetij in lastništvo. Organ za finančni nadzor je uvedel primerljive kapitalske zahteve glede drugih finančnih podjetij. |
| --- | --- |

(41)

Ko je Organ za finančni nadzor končal navedeni postopek, je bankam pod različnimi pogoji odobril operativne licence. Zdelo se je, da je treba kapitalske zahteve za tri banke postaviti višje od najnižje zakonsko določene stopnje, pri čemer se je upoštevala kakovost portfeljev sredstev in pričakovana gospodarska negotovost. Organ za finančni nadzor je zato določil, da je najnižja stopnja kapitalske ustreznosti za tri banke 16 %, od česar mora delež kapitala 1. reda znašati vsaj 12 %. Zahteve so veljale vsaj tri leta, če jih Organ za finančni nadzor prej ni spremenil. Poleg tega so bili določeni pogoji za likvidnost, pri čemer se je zahtevalo, da je treba kadar koli imeti razpoložljiva likvidna sredstva za vsaj 20 % vlog, denarna sredstva in njihove ustreznike pa za vsaj 5 % vlog. Nadalje so bile določene zahteve glede drugih zadev, kot so prestrukturiranje posojilnih portfeljev, ocene tveganja, upravljanje podjetij in lastništvo. Organ za finančni nadzor je uvedel primerljive kapitalske zahteve glede drugih finančnih podjetij.

| (42) | V programu za gospodarsko stabilizacijo, vzpostavljenem v posvetovanju z MDS, je bil določen pregled celotnega regulativnega okvira finančnih storitev in nadzora za izboljšanje obrambe pred prihodnjimi finančnimi krizami. Vlada je povabila nekdanjega generalnega direktorja finskega Organa za finančni nadzor Kaarla Jännärija, naj opravi oceno obstoječega regulativnega okvira in nadzornih praks. Gospod Jännäri je med drugim predlagal, da naj se za zmanjšanje kreditnih tveganj v sistemu ustanovi državni register kreditov pri islandskem Organu za finančni nadzor. V svojem poročilu je še predlagal, naj se določijo trdnejša pravila in strožja praksa za veliko izpostavljenost in povezano kreditiranje ter naj se opravi več inšpekcij na kraju samem, da se preverijo nadzor in poročila, ki niso na kraju samem, zlasti glede kreditnega tveganja, likvidnostnega tveganja in deviznega tveganja. Prav tako je priporočil, naj se pregleda in izboljša sistem zajamčenih vlog, pri čemer naj se tesno spremlja razvoj znotraj EU. |
| --- | --- |

(42)

V programu za gospodarsko stabilizacijo, vzpostavljenem v posvetovanju z MDS, je bil določen pregled celotnega regulativnega okvira finančnih storitev in nadzora za izboljšanje obrambe pred prihodnjimi finančnimi krizami. Vlada je povabila nekdanjega generalnega direktorja finskega Organa za finančni nadzor Kaarla Jännärija, naj opravi oceno obstoječega regulativnega okvira in nadzornih praks. Gospod Jännäri je med drugim predlagal, da naj se za zmanjšanje kreditnih tveganj v sistemu ustanovi državni register kreditov pri islandskem Organu za finančni nadzor. V svojem poročilu je še predlagal, naj se določijo trdnejša pravila in strožja praksa za veliko izpostavljenost in povezano kreditiranje ter naj se opravi več inšpekcij na kraju samem, da se preverijo nadzor in poročila, ki niso na kraju samem, zlasti glede kreditnega tveganja, likvidnostnega tveganja in deviznega tveganja. Prav tako je priporočil, naj se pregleda in izboljša sistem zajamčenih vlog, pri čemer naj se tesno spremlja razvoj znotraj EU.

| (43) | Vlada je islandskemu parlamentu nato predlagala zakon, ki je med drugim temeljil na predlogih Kaarla Jännärija ter spremembah v pravu EGP o finančnih dejavnostih od leta 2009 naprej, ki je bil sprejet kot Zakon št. 75/2010, veljati pa je začel 1. julija 2010. V Zakon o finančnih podjetjih je bilo z novim zakonom uvedenih precej sprememb. Pozneje je bilo v ta zakon, pa tudi v ureditev in nadzor finančnih storitev, uvedenih še več drugih sprememb. Te regulativne spremembe so podrobneje proučene v Prilogi. |
| --- | --- |

(43)

Vlada je islandskemu parlamentu nato predlagala zakon, ki je med drugim temeljil na predlogih Kaarla Jännärija ter spremembah v pravu EGP o finančnih dejavnostih od leta 2009 naprej, ki je bil sprejet kot Zakon št. 75/2010, veljati pa je začel 1. julija 2010. V Zakon o finančnih podjetjih je bilo z novim zakonom uvedenih precej sprememb. Pozneje je bilo v ta zakon, pa tudi v ureditev in nadzor finančnih storitev, uvedenih še več drugih sprememb. Te regulativne spremembe so podrobneje proučene v Prilogi.

2.5   Glavni izzivi v prihodnosti (25)

| (44) | Islandija se kljub večjim dosežkom pri ponovni vzpostavitvi finančnega sektorja še naprej bori s posledicami finančne krize in krize valute, nastale jeseni leta 2008. Po finančni krizi so se razkrile različne pomanjkljivosti in nepravilnosti v finančnem sistemu, ki jih je treba obravnavati, če naj bi se zaupanje javnosti povrnilo. Zdi se jasno, da se je Islandija, kot številne druge države, ki jih je kriza močno prizadela, znašla pred številnimi izzivi pri tem, da pravno in operativno okolje finančnih storitev prilagodi tako, da se bo v prihodnosti podpiral uspešen in učinkovit finančni sistem ter čim bolj zmanjšalo tveganje, da bi se ponovno pojavili nadaljnji sistemski pretresi. |
| --- | --- |

(44)

Islandija se kljub večjim dosežkom pri ponovni vzpostavitvi finančnega sektorja še naprej bori s posledicami finančne krize in krize valute, nastale jeseni leta 2008. Po finančni krizi so se razkrile različne pomanjkljivosti in nepravilnosti v finančnem sistemu, ki jih je treba obravnavati, če naj bi se zaupanje javnosti povrnilo. Zdi se jasno, da se je Islandija, kot številne druge države, ki jih je kriza močno prizadela, znašla pred številnimi izzivi pri tem, da pravno in operativno okolje finančnih storitev prilagodi tako, da se bo v prihodnosti podpiral uspešen in učinkovit finančni sistem ter čim bolj zmanjšalo tveganje, da bi se ponovno pojavili nadaljnji sistemski pretresi.

| (45) | Najbolj neodložljivi izzivi pred islandskimi finančnimi podjetji so povezani z dejstvom, da banke poslujejo v varovanem okolju s kapitalskimi kontrolami in splošnim jamstvom za vloge. Ko bodo odpravljene kapitalske kontrole in se bodo za zajamčene vloge spet uporabljale ureditve iz ustreznih direktiv EU/EGP (26), se morajo banke torej pripraviti na poslovanje v bolj izpostavljenem okolju. Islandski organi so poudarili, da je pri uvajanju novih predpisov v tem pogledu potrebna izjemna previdnost. |
| --- | --- |

(45)

Najbolj neodložljivi izzivi pred islandskimi finančnimi podjetji so povezani z dejstvom, da banke poslujejo v varovanem okolju s kapitalskimi kontrolami in splošnim jamstvom za vloge. Ko bodo odpravljene kapitalske kontrole in se bodo za zajamčene vloge spet uporabljale ureditve iz ustreznih direktiv EU/EGP (26), se morajo banke torej pripraviti na poslovanje v bolj izpostavljenem okolju. Islandski organi so poudarili, da je pri uvajanju novih predpisov v tem pogledu potrebna izjemna previdnost.

| (46) | Drug pomembnejši izziv je potreba po nadaljnji prilagoditvi pravnega in regulativnega okvira, da se podpre trden in učinkovit finančni sistem, ki je tudi skladen z razvojem prava EGP in mednarodnega prava (27). |
| --- | --- |

(46)

Drug pomembnejši izziv je potreba po nadaljnji prilagoditvi pravnega in regulativnega okvira, da se podpre trden in učinkovit finančni sistem, ki je tudi skladen z razvojem prava EGP in mednarodnega prava (27).

2.6   Stanje konkurence v islandskem finančnem sektorju

| (47) | Od zloma bančništva se je glede na nedavne informacije islandskih organov (28) konkurenca na finančnem trgu korenito spremenila. Zmanjšalo se je število finančnih podjetij, ker je več hranilnic, komercialnih bank in specializiranih posojilodajalcev bodisi v postopku likvidacije bodisi so bili združeni z drugimi podjetji (29). Število finančnih podjetij pa se še zmanjšuje, in sicer najbolj nedavno z združitvijo banke Landsbankinn in hranilnice SpKef marca 2011, bank Íslandsbanki in Byr decembra 2011 ter banke Landsbankinn in hranilnice Svarfdaelir, kar je Nadzorni organ odobril v Odločbi št. 226/12/COL z dne 20. junija 2012. Na domačem trgu se je z zmanjšanjem števila finančnih podjetij in s tem, da večje banke prevzemajo vloge bank, ki se zapirajo, povečala koncentracija. Na finančnih trgih EGP je nasprotno splošno prisotnih manj novih bank, kot je bilo njihovih predhodnic, ker so se mednarodne bančne dejavnosti zaprle. |
| --- | --- |

(47)

Od zloma bančništva se je glede na nedavne informacije islandskih organov (28) konkurenca na finančnem trgu korenito spremenila. Zmanjšalo se je število finančnih podjetij, ker je več hranilnic, komercialnih bank in specializiranih posojilodajalcev bodisi v postopku likvidacije bodisi so bili združeni z drugimi podjetji (29). Število finančnih podjetij pa se še zmanjšuje, in sicer najbolj nedavno z združitvijo banke Landsbankinn in hranilnice SpKef marca 2011, bank Íslandsbanki in Byr decembra 2011 ter banke Landsbankinn in hranilnice Svarfdaelir, kar je Nadzorni organ odobril v Odločbi št. 226/12/COL z dne 20. junija 2012. Na domačem trgu se je z zmanjšanjem števila finančnih podjetij in s tem, da večje banke prevzemajo vloge bank, ki se zapirajo, povečala koncentracija. Na finančnih trgih EGP je nasprotno splošno prisotnih manj novih bank, kot je bilo njihovih predhodnic, ker so se mednarodne bančne dejavnosti zaprle.

| (48) | Ker so določeni podtrgi izginili ali pa predvsem životarijo, se je domači trg precej skrčil. Zaradi skorajšnjega izginotja trga lastniških vrednostnih papirjev in uvedbe kapitalskih kontrol se je na trgu lastniških vrednostnih papirjev in trgu valut zmanjšalo število dejavnosti, kar je povzročilo bolj omejene možnosti za naložbe. Po posojilih ni veliko povpraševanja, saj je stopnja naložb v gospodarstvo na zgodovinsko nizki ravni, gospodinjstva in podjetja pa so na splošno visoko zadolžena. Banke so od zloma svoja prizadevanja usmerile na notranje zadeve in prestrukturiranje posojilnih portfeljev ter prestrukturiranje nekaterih večjih poslovnih strank. |
| --- | --- |

(48)

Ker so določeni podtrgi izginili ali pa predvsem životarijo, se je domači trg precej skrčil. Zaradi skorajšnjega izginotja trga lastniških vrednostnih papirjev in uvedbe kapitalskih kontrol se je na trgu lastniških vrednostnih papirjev in trgu valut zmanjšalo število dejavnosti, kar je povzročilo bolj omejene možnosti za naložbe. Po posojilih ni veliko povpraševanja, saj je stopnja naložb v gospodarstvo na zgodovinsko nizki ravni, gospodinjstva in podjetja pa so na splošno visoko zadolžena. Banke so od zloma svoja prizadevanja usmerile na notranje zadeve in prestrukturiranje posojilnih portfeljev ter prestrukturiranje nekaterih večjih poslovnih strank.

| (49) | Hranilnice so imele pred finančno krizo skupaj približno 20–25-odstotni tržni delež vlog. A ta je zdaj upadel na približno 2–4 %. Tri glavne komercialne banke, banka Arion, Íslandsbanki in Landsbanki, so pridobile tržne deleže, ki so jih izgubile hranilnice in komercialne banke ob izstopu s trga. Te tri banke skupaj zdaj obvladujejo 90–95 % trga in ne več 60–75 % kot prej, pri čemer je tržni delež banke Landsbankinn rahlo višji. Razen 10 regionalnih hranilnic, ki imajo trenutno 2–4-odstotni tržni delež, je edini drugi udeleženec na trgu prestrukturirana banka MP (30) z okrog 1–5-odstotnim tržnim deležem. |
| --- | --- |

(49)

Hranilnice so imele pred finančno krizo skupaj približno 20–25-odstotni tržni delež vlog. A ta je zdaj upadel na približno 2–4 %. Tri glavne komercialne banke, banka Arion, Íslandsbanki in Landsbanki, so pridobile tržne deleže, ki so jih izgubile hranilnice in komercialne banke ob izstopu s trga. Te tri banke skupaj zdaj obvladujejo 90–95 % trga in ne več 60–75 % kot prej, pri čemer je tržni delež banke Landsbankinn rahlo višji. Razen 10 regionalnih hranilnic, ki imajo trenutno 2–4-odstotni tržni delež, je edini drugi udeleženec na trgu prestrukturirana banka MP (30) z okrog 1–5-odstotnim tržnim deležem.

| (50) | Islandski finančni trg je torej jasno oligopolen, saj bi tri največja podjetja skupaj lahko dosegla dominanten tržni položaj. Po mnenju Islandskega organa za konkurenco, ki ga je Nadzorni organ prosil za mnenje glede stanja konkurence na Islandiji in morebitnih popravnih ukrepov, so pri vstopu na islandski bančni trg precejšnje ovire. To ima škodljive učinke za konkurenco. Poleg tega imajo potrošniki pri zamenjavi bank določene ovire. Islandski organi so še priznali, da so valutna tveganja, povezana z islandsko krono – majhno valuto, v kateri se ne trguje, dodatno omejila konkurenco ter odvrnila tuje banke in podjetja od vstopa na islandski trg. |
| --- | --- |

(50)

Islandski finančni trg je torej jasno oligopolen, saj bi tri največja podjetja skupaj lahko dosegla dominanten tržni položaj. Po mnenju Islandskega organa za konkurenco, ki ga je Nadzorni organ prosil za mnenje glede stanja konkurence na Islandiji in morebitnih popravnih ukrepov, so pri vstopu na islandski bančni trg precejšnje ovire. To ima škodljive učinke za konkurenco. Poleg tega imajo potrošniki pri zamenjavi bank določene ovire. Islandski organi so še priznali, da so valutna tveganja, povezana z islandsko krono – majhno valuto, v kateri se ne trguje, dodatno omejila konkurenco ter odvrnila tuje banke in podjetja od vstopa na islandski trg.

| (51) | Islandski organ za konkurenco se je nedavno osredotočil na posebno zadevo glede infrastrukture IT za bančne dejavnosti in sodelovanje med bankami v zvezi s tem. To se nanaša na ponudnika storitev IT „Reiknistofa bankanna“ (podatkovni center islandskih bank, v nadaljnjem besedilu: družba RB), ki je v skupni lasti finančnih institucij. Ta zadeva je pomembna za oceno obravnavanega primera in je bila med vprašanji, o katerih je Nadzorni organ razpravljal z islandskimi organi in bankami. |
| --- | --- |

(51)

Islandski organ za konkurenco se je nedavno osredotočil na posebno zadevo glede infrastrukture IT za bančne dejavnosti in sodelovanje med bankami v zvezi s tem. To se nanaša na ponudnika storitev IT „Reiknistofa bankanna“ (podatkovni center islandskih bank, v nadaljnjem besedilu: družba RB), ki je v skupni lasti finančnih institucij. Ta zadeva je pomembna za oceno obravnavanega primera in je bila med vprašanji, o katerih je Nadzorni organ razpravljal z islandskimi organi in bankami.

| (52) | Družba RB je v skupni lasti treh glavnih islandskih bank, dveh hranilnic, islandskega združenja hranilnic in treh glavnih obdelovalcev plačilnih kartic na Islandiji. Banka Landsbankinn ima v lasti 36,84 % delnic v družbi RB, banka Íslandsbanki 29,48 %, banka Arion pa 18,7 %. Tri komercialne banke imajo torej v družbi RB skupaj v lasti 85,02 % delnic. Stranke družbe RB so lastniki, Centralna banka Islandije in druge finančne institucije ter vlada in javni subjekti. Ker je družba RB razvila klirinške in poravnalne sisteme na Islandiji, banke na tem področju z njo obsežno sodelujejo. Zagotavlja tudi številne temeljne bančne rešitve, ki so rešitve za več strank, tako da jih uporablja večina islandskih bank. Družba RB tudi upravlja sistem elektronskega izstavljanja računov ter elektronskih plačil za podjetja in potrošnike. |
| --- | --- |

(52)

Družba RB je v skupni lasti treh glavnih islandskih bank, dveh hranilnic, islandskega združenja hranilnic in treh glavnih obdelovalcev plačilnih kartic na Islandiji. Banka Landsbankinn ima v lasti 36,84 % delnic v družbi RB, banka Íslandsbanki 29,48 %, banka Arion pa 18,7 %. Tri komercialne banke imajo torej v družbi RB skupaj v lasti 85,02 % delnic. Stranke družbe RB so lastniki, Centralna banka Islandije in druge finančne institucije ter vlada in javni subjekti. Ker je družba RB razvila klirinške in poravnalne sisteme na Islandiji, banke na tem področju z njo obsežno sodelujejo. Zagotavlja tudi številne temeljne bančne rešitve, ki so rešitve za več strank, tako da jih uporablja večina islandskih bank. Družba RB tudi upravlja sistem elektronskega izstavljanja računov ter elektronskih plačil za podjetja in potrošnike.

| (53) | Zaradi zloma leta 2008 so bile po navedbah Islandskega organa za konkurenco manjše banke in hranilnice še posebej ranljive. Ker se lahko zahtevane storitve IT obravnavajo kot ena od ovir za vstop novih udeležencev na trg, so bile za manjša finančna podjetja ključnega pomena. Družba RB je v pomembni meri zagotavljala platformo za storitve IT večjim finančnim podjetjem, družba Teris pa hranilnicam in manjšim udeležencem na trgu. Družba Teris je po zaprtju mnogih manjših finančnih podjetij v zadnjih letih izgubila precejšen del prihodka, zato je januarja 2012 nekaj svojih rešitev IT prodala družbi RB. S to transakcijo naj bi se po navedbah družb RB in Teris med drugim zajamčilo neprekinjeno zagotavljanje storitev IT manjšim finančnim podjetjem. |
| --- | --- |

(53)

Zaradi zloma leta 2008 so bile po navedbah Islandskega organa za konkurenco manjše banke in hranilnice še posebej ranljive. Ker se lahko zahtevane storitve IT obravnavajo kot ena od ovir za vstop novih udeležencev na trg, so bile za manjša finančna podjetja ključnega pomena. Družba RB je v pomembni meri zagotavljala platformo za storitve IT večjim finančnim podjetjem, družba Teris pa hranilnicam in manjšim udeležencem na trgu. Družba Teris je po zaprtju mnogih manjših finančnih podjetij v zadnjih letih izgubila precejšen del prihodka, zato je januarja 2012 nekaj svojih rešitev IT prodala družbi RB. S to transakcijo naj bi se po navedbah družb RB in Teris med drugim zajamčilo neprekinjeno zagotavljanje storitev IT manjšim finančnim podjetjem.

| (54) | Islandski organ za konkurenco je preiskoval dve zadevi v zvezi z družbo RB. Prvič, ali je treba skupno lastništvo ter sodelovanje bank in drugih finančnih podjetij v forumu družbe RB obravnavati kot kršitev prepovedi za omejevalna ravnanja po členu 10 islandskega zakona o konkurenci. Drugič, združljivost nakupa večjih sredstev družbe Teris s strani družbe RB se ocenjuje po določbah o združitvi istega zakona. Vendar sta bili maja 2012 obe zadevi zaključeni s poravnavo med družbo RB in njenimi lastniki na eni strani ter Islandskim organom za konkurenco na drugi (31). |
| --- | --- |

(54)

Islandski organ za konkurenco je preiskoval dve zadevi v zvezi z družbo RB. Prvič, ali je treba skupno lastništvo ter sodelovanje bank in drugih finančnih podjetij v forumu družbe RB obravnavati kot kršitev prepovedi za omejevalna ravnanja po členu 10 islandskega zakona o konkurenci. Drugič, združljivost nakupa večjih sredstev družbe Teris s strani družbe RB se ocenjuje po določbah o združitvi istega zakona. Vendar sta bili maja 2012 obe zadevi zaključeni s poravnavo med družbo RB in njenimi lastniki na eni strani ter Islandskim organom za konkurenco na drugi (31).

| (55) | Islandski organ za konkurenco je poleg navedenih pomislekov, ki se neposredno nanašajo na islandski finančni trg, zlasti poudaril, da je treba brez nepotrebnega odlašanja zaključiti prodajo in prestrukturiranje operativnih družb (32). Mnoge operativne družbe so zaradi prevelike zadolženosti po gospodarskem zlomu leta 2008 prevzele banke (ki so bile upniki teh družb). Islandski organ za konkurenco meni, da lahko to ustvari nasprotje interesov, kadar banke družbam zagotavljajo finančne storitve, obenem pa so njihove lastnice. Po mnenju Islandskega organa za konkurenco je dejstvo, da imajo banke družbe v neposredni ali posredni lasti (33), najbolj razširjena in najnevarnejša težava na področju konkurence po finančni krizi, saj vpliva na skoraj vsako družbo in industrijo na Islandiji. Po njegovem mnenju bi hitrejše prestrukturiranje družb izboljšalo konkurenco na finančnem trgu. Ko je bilo treba udeleženost banke pri prestrukturiranju njenih poslovnih strank priglasiti v skladu z nacionalno kontrolo združevanja, je Islandski organ za konkurenco v zvezi s tem pogosto določil pogoje o lastninski pravici bank. Vendar je celovita rešitev te težave očitno težka, v glavnem se namreč nanaša na visoko stopnjo zadolženosti v islandskem poslovnem sektorju. |
| --- | --- |

(55)

Islandski organ za konkurenco je poleg navedenih pomislekov, ki se neposredno nanašajo na islandski finančni trg, zlasti poudaril, da je treba brez nepotrebnega odlašanja zaključiti prodajo in prestrukturiranje operativnih družb (32). Mnoge operativne družbe so zaradi prevelike zadolženosti po gospodarskem zlomu leta 2008 prevzele banke (ki so bile upniki teh družb). Islandski organ za konkurenco meni, da lahko to ustvari nasprotje interesov, kadar banke družbam zagotavljajo finančne storitve, obenem pa so njihove lastnice. Po mnenju Islandskega organa za konkurenco je dejstvo, da imajo banke družbe v neposredni ali posredni lasti (33), najbolj razširjena in najnevarnejša težava na področju konkurence po finančni krizi, saj vpliva na skoraj vsako družbo in industrijo na Islandiji. Po njegovem mnenju bi hitrejše prestrukturiranje družb izboljšalo konkurenco na finančnem trgu. Ko je bilo treba udeleženost banke pri prestrukturiranju njenih poslovnih strank priglasiti v skladu z nacionalno kontrolo združevanja, je Islandski organ za konkurenco v zvezi s tem pogosto določil pogoje o lastninski pravici bank. Vendar je celovita rešitev te težave očitno težka, v glavnem se namreč nanaša na visoko stopnjo zadolženosti v islandskem poslovnem sektorju.

| (56) | Tri komercialne banke, Arion, Íslandsbanki in Landsbankinn, so v trditvah, predloženih Nadzornemu organu, pojasnile, da se od jeseni leta 2008 na islandskem finančnem trgu glede konkurenčnih pogojev niso zgodile nobene večje spremembe, zaradi katerih bi se vzbujali pomisleki. Na trgu je prevladovala učinkovita konkurenca brez dokazov o tajnem dogovarjanju treh največjih udeležencev. Islandski organ za konkurenco je pri proučevanju konkurenčnih pogojev na trgu prezrl nekatere ključne dejavnike, kot je dejstvo, da so tuje banke pri zagotavljanju finančnih storitev največjim strankam, kot so podjetja, katerih dejavnosti temeljijo na izvozu (ribištvo, energetsko intenzivne industrije itd.) ter ki opravljajo državne in občinske dejavnosti, že dolgo in še vedno dejavno v konkurenci z islandskimi bankami. |
| --- | --- |

(56)

Tri komercialne banke, Arion, Íslandsbanki in Landsbankinn, so v trditvah, predloženih Nadzornemu organu, pojasnile, da se od jeseni leta 2008 na islandskem finančnem trgu glede konkurenčnih pogojev niso zgodile nobene večje spremembe, zaradi katerih bi se vzbujali pomisleki. Na trgu je prevladovala učinkovita konkurenca brez dokazov o tajnem dogovarjanju treh največjih udeležencev. Islandski organ za konkurenco je pri proučevanju konkurenčnih pogojev na trgu prezrl nekatere ključne dejavnike, kot je dejstvo, da so tuje banke pri zagotavljanju finančnih storitev največjim strankam, kot so podjetja, katerih dejavnosti temeljijo na izvozu (ribištvo, energetsko intenzivne industrije itd.) ter ki opravljajo državne in občinske dejavnosti, že dolgo in še vedno dejavno v konkurenci z islandskimi bankami.

| (57) | Vendar je to stališče v nasprotju s stališčem iz predložitve islandskih organov, kot je določeno v navedenem poročilu, ki ga je minister za gospodarske zadeve pripravil za islandski parlament, in s stališči Islandskega organa za konkurenco. Poleg tega se je banka Íslandsbanki, kot bo opisano v nadaljevanju, kljub določenim zadržkom glede analize konkurenčnih pogojev odločila za zagotovitev določenih zavez, s katerimi naj bi se omejilo izkrivljanje konkurence v zvezi z zadevnimi ukrepi pomoči. Te zaveze so opisane v Prilogi. |
| --- | --- |

(57)

Vendar je to stališče v nasprotju s stališčem iz predložitve islandskih organov, kot je določeno v navedenem poročilu, ki ga je minister za gospodarske zadeve pripravil za islandski parlament, in s stališči Islandskega organa za konkurenco. Poleg tega se je banka Íslandsbanki, kot bo opisano v nadaljevanju, kljub določenim zadržkom glede analize konkurenčnih pogojev odločila za zagotovitev določenih zavez, s katerimi naj bi se omejilo izkrivljanje konkurence v zvezi z zadevnimi ukrepi pomoči. Te zaveze so opisane v Prilogi.

3.   OPIS UKREPOV

3.1   Upravičenec

| (58) | Banka Glitnir ter dve drugi večji islandski komercialni banki so, kot je opisano zgoraj, propadle leta 2008. Da bi zagotovili neprekinjeno delovanje domačega bančnega sektorja, so islandski organi sprejeli določene ukrepe za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Glitnir Bank hf, vključno z ustanovitvijo in kapitalizacijo banke New Glitnir Bank hf (zdaj preimenovane v Íslandsbanki). |
| --- | --- |

(58)

Banka Glitnir ter dve drugi večji islandski komercialni banki so, kot je opisano zgoraj, propadle leta 2008. Da bi zagotovili neprekinjeno delovanje domačega bančnega sektorja, so islandski organi sprejeli določene ukrepe za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Glitnir Bank hf, vključno z ustanovitvijo in kapitalizacijo banke New Glitnir Bank hf (zdaj preimenovane v Íslandsbanki).

3.1.1   Banka Glitnir

| (59) | Pred finančno krizo leta 2008 je bila banka Glitnir tretja največja banka na Islandiji. Njena bilanca stanja je tik pred propadom junija 2008 znašala 3 862 milijard ISK. Najpomembnejša trga banke sta bila Islandija in Norveška, kjer je ponujala vrsto finančnih storitev, vključno s poslovanjem s podjetji, investicijskim bančništvom, kapitalskimi trgi, upravljanjem naložb in poslovanjem s prebivalstvom. Banka Glitnir je imela dejavnosti tudi na Finskem, Švedskem, Danskem, v Združenem kraljestvu, Luksemburgu, ZDA, Kanadi, na Kitajskem in v Rusiji. Imela je številne podružnice, med katerimi so bile najpomembnejše: Glitnir AB (Švedska), Glitnir Bank Oyi (Finska), Glitnir Bank ASA (Norveška), Glitnir Bank Luxembourg SA in Gltinir Asset Management Luxembourg. Mednarodna širitev banke je temeljila na dveh specializiranih industrijskih sektorjih, in sicer morskih sadežih in trajnostni energiji (34). Delnice banke so kotirale pri islandski borzni skupini OMX. |
| --- | --- |

(59)

Pred finančno krizo leta 2008 je bila banka Glitnir tretja največja banka na Islandiji. Njena bilanca stanja je tik pred propadom junija 2008 znašala 3 862 milijard ISK. Najpomembnejša trga banke sta bila Islandija in Norveška, kjer je ponujala vrsto finančnih storitev, vključno s poslovanjem s podjetji, investicijskim bančništvom, kapitalskimi trgi, upravljanjem naložb in poslovanjem s prebivalstvom. Banka Glitnir je imela dejavnosti tudi na Finskem, Švedskem, Danskem, v Združenem kraljestvu, Luksemburgu, ZDA, Kanadi, na Kitajskem in v Rusiji. Imela je številne podružnice, med katerimi so bile najpomembnejše: Glitnir AB (Švedska), Glitnir Bank Oyi (Finska), Glitnir Bank ASA (Norveška), Glitnir Bank Luxembourg SA in Gltinir Asset Management Luxembourg. Mednarodna širitev banke je temeljila na dveh specializiranih industrijskih sektorjih, in sicer morskih sadežih in trajnostni energiji (34). Delnice banke so kotirale pri islandski borzni skupini OMX.

3.1.2   Banka Íslandsbanki

| (60) | Banka Íslandsbanki, naslednica banke Glitnir, je splošna banka, ki ponuja obsežen sklop finančnih storitev posameznikom, gospodinjstvom, korporacijam in poklicnim vlagateljem na Islandiji, specializirana pa je na dva industrijska sektorja, in sicer: morske sadeže in geotermalno energijo. Sredstva banke po združitvi z banko Byr zdaj znašajo približno 800 milijard ISK. V njej je zaposlenih okrog 1 100 ljudi, pri merjenju glede na bilančno vsoto pa je tretja največja islandska banka. Bančne proizvode in storitve zagotavljajo štirje oddelki: poslovanje s prebivalstvom, poslovanje s podjetji, trgi in upravljanje premoženja. Banka Íslandsbanki trdi, da ima v vseh teh poslovnih segmentih od [20] do [40]-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(60)

Banka Íslandsbanki, naslednica banke Glitnir, je splošna banka, ki ponuja obsežen sklop finančnih storitev posameznikom, gospodinjstvom, korporacijam in poklicnim vlagateljem na Islandiji, specializirana pa je na dva industrijska sektorja, in sicer: morske sadeže in geotermalno energijo. Sredstva banke po združitvi z banko Byr zdaj znašajo približno 800 milijard ISK. V njej je zaposlenih okrog 1 100 ljudi, pri merjenju glede na bilančno vsoto pa je tretja največja islandska banka. Bančne proizvode in storitve zagotavljajo štirje oddelki: poslovanje s prebivalstvom, poslovanje s podjetji, trgi in upravljanje premoženja. Banka Íslandsbanki trdi, da ima v vseh teh poslovnih segmentih od [20] do [40]-odstotni tržni delež.

3.1.2.1   Poslovanje s prebivalstvom – Islandija

| (61) | Pri poslovanju s prebivalstvom se bančne storitve zagotavljajo posameznikom, gospodinjstvom ter malim in srednjim podjetjem (MSP). V oddelek so zajete mreža podružnic banke Íslandsbanki, oddelek banke za financiranje na osnovi kreditnih sredstev in neodvisno delujoča podružnica Kreditkort, ki je vodilna izdajateljica kreditnih kartic na Islandiji. |
| --- | --- |

(61)

Pri poslovanju s prebivalstvom se bančne storitve zagotavljajo posameznikom, gospodinjstvom ter malim in srednjim podjetjem (MSP). V oddelek so zajete mreža podružnic banke Íslandsbanki, oddelek banke za financiranje na osnovi kreditnih sredstev in neodvisno delujoča podružnica Kreditkort, ki je vodilna izdajateljica kreditnih kartic na Islandiji.

| (62) | Po zadnjih razpoložljivih podatkih ima banka Íslandsbanki v sektorju poslovanja s prebivalstvom [> 30]-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(62)

Po zadnjih razpoložljivih podatkih ima banka Íslandsbanki v sektorju poslovanja s prebivalstvom [> 30]-odstotni tržni delež.

3.1.2.2   Poslovanje s podjetji – Islandija

| (63) | Poslovanje s podjetji zagotavlja posojila in druge kreditne storitve srednjim in velikim podjetjem na Islandiji, običajno imenovanim „300 največjih“. Poleg tega v oddelku „Corporate Solutions“ znotraj oddelka poslovanja s podjetji upravljajo in vodijo prestrukturiranje velikih portfeljev podjetjih v težavah. |
| --- | --- |

(63)

Poslovanje s podjetji zagotavlja posojila in druge kreditne storitve srednjim in velikim podjetjem na Islandiji, običajno imenovanim „300 največjih“. Poleg tega v oddelku „Corporate Solutions“ znotraj oddelka poslovanja s podjetji upravljajo in vodijo prestrukturiranje velikih portfeljev podjetjih v težavah.

| (64) | Po zadnjih razpoložljivih podatkih ima banka Íslandsbanki v sektorju poslovanja s podjetji [> 30]-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(64)

Po zadnjih razpoložljivih podatkih ima banka Íslandsbanki v sektorju poslovanja s podjetji [> 30]-odstotni tržni delež.

3.1.2.3   Trgi

| (65) | Oddelek za trge ponuja celo vrsto storitev za poslovne finance, vrednostne papirje ter devize in proizvode na denarnem trgu na Islandiji, pa tudi svetovanje za poslovne finance v sektorjih geotermalne energije in morskih sadežev v ZDA. |
| --- | --- |

(65)

Oddelek za trge ponuja celo vrsto storitev za poslovne finance, vrednostne papirje ter devize in proizvode na denarnem trgu na Islandiji, pa tudi svetovanje za poslovne finance v sektorjih geotermalne energije in morskih sadežev v ZDA.

| (66) | Po zadnjih razpoložljivih podatkih ima banka Íslandsbanki na trgu lastniških vrednostnih papirjev (35) [> 5]-odstotni tržni delež, na trgu obveznic [> 20]-odstotni tržni delež, na trgu deviz [> 30]-odstotni tržni delež in na trgu poslovnih financ okrog [35–45]-odstotni tržni delež (36). |
| --- | --- |

(66)

Po zadnjih razpoložljivih podatkih ima banka Íslandsbanki na trgu lastniških vrednostnih papirjev (35) [> 5]-odstotni tržni delež, na trgu obveznic [> 20]-odstotni tržni delež, na trgu deviz [> 30]-odstotni tržni delež in na trgu poslovnih financ okrog [35–45]-odstotni tržni delež (36).

3.1.2.4   Upravljanje premoženja – oddelek VÍB

| (67) | Oddelek za upravljanje premoženja zagotavlja strankam vseh velikosti institucionalne prodaje, zasebno bančništvo (premoženje) in zasebne investicijske storitve (na drobno) ter sklade, ki jih upravljajo tretje osebe. Oddelek VÍB prek svoje neodvisno upravljane in poslujoče podružnice Íslandssjóðir hf ponuja še upravljanje in vodenje skladov. |
| --- | --- |

(67)

Oddelek za upravljanje premoženja zagotavlja strankam vseh velikosti institucionalne prodaje, zasebno bančništvo (premoženje) in zasebne investicijske storitve (na drobno) ter sklade, ki jih upravljajo tretje osebe. Oddelek VÍB prek svoje neodvisno upravljane in poslujoče podružnice Íslandssjóðir hf ponuja še upravljanje in vodenje skladov.

| (68) | Po zadnjih razpoložljivih podatkih ima banka Íslandsbanki na trgu poslovnih in institucionalnih prodaj [> 30]-odstotni tržni delež, pri storitvah investicijskih proizvodov za prebivalstvo [> 30]-odstotni tržni delež, na trgih zasebnega bančništva [> 25]-odstotni tržni delež, na trgih upravljanja vzajemnih skladov [> 35]-odstotni tržni delež in na trgu storitev zasebnega pokojninskega zavarovanja [> 15]-odstotni tržni delež (37). |
| --- | --- |

(68)

Po zadnjih razpoložljivih podatkih ima banka Íslandsbanki na trgu poslovnih in institucionalnih prodaj [> 30]-odstotni tržni delež, pri storitvah investicijskih proizvodov za prebivalstvo [> 30]-odstotni tržni delež, na trgih zasebnega bančništva [> 25]-odstotni tržni delež, na trgih upravljanja vzajemnih skladov [> 35]-odstotni tržni delež in na trgu storitev zasebnega pokojninskega zavarovanja [> 15]-odstotni tržni delež (37).

3.2   Primerjava nekdanjih in novih bank

3.2.1   Primerjava bank Glitnir in Íslandsbanki (2008)

| | |
| --- | --- |

(69)

| (69) | Med novimi in nekdanjimi bankami so večje razlike v smislu dejavnosti in obsega. Banka Íslandsbanki je večinoma domača banka, ki nima dovoljenja za čezmorske bančne dejavnosti, medtem ko je bila banka Glitnir mednarodna banka z dejavnostmi v 11 državah. Banka Íslandsbanki ima štiri poslovne segmente: komercialno bančništvo/poslovanje s prebivalstvom, upravljanje sredstev, poslovanje s podjetji in investicijsko bančništvo ter denarna sredstva in kapitalski trgi, vsi pa so osredotočeni na domači trg. Predvsem pa je obseg dejavnosti banke Íslandsbanki bistveno manjši od obsega banke Glitnir, saj se je bilanca stanja nekdanje banke v višini 3 862 milijard ISK v primerjavi z bilanco stanja nove banke v višini 631 milijard ISK zmanjšala za 84 %. Primerjava bilance stanja nekdanje banke za junij 2008 in začetne bilance stanja nove banke je na voljo v zgornji preglednici 1. |
| --- | --- |

Med novimi in nekdanjimi bankami so večje razlike v smislu dejavnosti in obsega. Banka Íslandsbanki je večinoma domača banka, ki nima dovoljenja za čezmorske bančne dejavnosti, medtem ko je bila banka Glitnir mednarodna banka z dejavnostmi v 11 državah. Banka Íslandsbanki ima štiri poslovne segmente: komercialno bančništvo/poslovanje s prebivalstvom, upravljanje sredstev, poslovanje s podjetji in investicijsko bančništvo ter denarna sredstva in kapitalski trgi, vsi pa so osredotočeni na domači trg. Predvsem pa je obseg dejavnosti banke Íslandsbanki bistveno manjši od obsega banke Glitnir, saj se je bilanca stanja nekdanje banke v višini 3 862 milijard ISK v primerjavi z bilanco stanja nove banke v višini 631 milijard ISK zmanjšala za 84 %. Primerjava bilance stanja nekdanje banke za junij 2008 in začetne bilance stanja nove banke je na voljo v zgornji preglednici 1.

| (70) | Banka Glitnir je imela raznovrstno strukturo financiranja in je bila velika izdajateljica obveznic, ki so se prodajale po vsem svetu. Nasprotno pa se banka Íslandsbanki pri financiranju v glavnem zanaša na vloge. To, skupaj z verjetno nezmožnostjo banke, da bi imela dostop do podobnih virov financiranja kot njena predhodnica (vsaj kratkoročno), banki omejuje zmožnost za rast. Iz primerjave bistvenih kazalnikov obeh bank v diagramu 1 so razvidne precejšnje razlike (38):

  Diagram 1


  Banka Íslandsbanki ob ustanovitvi v primerjavi z banko Glitnir leta 2008 (2. četrtina), izbrani podatki |
| --- | --- |

(70)

Banka Glitnir je imela raznovrstno strukturo financiranja in je bila velika izdajateljica obveznic, ki so se prodajale po vsem svetu. Nasprotno pa se banka Íslandsbanki pri financiranju v glavnem zanaša na vloge. To, skupaj z verjetno nezmožnostjo banke, da bi imela dostop do podobnih virov financiranja kot njena predhodnica (vsaj kratkoročno), banki omejuje zmožnost za rast. Iz primerjave bistvenih kazalnikov obeh bank v diagramu 1 so razvidne precejšnje razlike (38):

Diagram 1

Banka Íslandsbanki ob ustanovitvi v primerjavi z banko Glitnir leta 2008 (2. četrtina), izbrani podatki

| (71) | V novi banki je tudi precej manj zaposlenih. V banki Glitnir je bilo v prvi polovici leta 2008 za polni delovni čas povprečno zaposlenih 2 174 ljudi v primerjavi s 1 110 ljudmi v banki Íslandsbanki (vključno s podružnicami) v prvi polovici leta 2009, med številoma je torej 49-odstotna razlika. Podatki za isto obdobje za domače dejavnosti le kažejo, da je bilo v novi banki zaposlenih 242 ljudi manj kot v banki Glitnir. |
| --- | --- |

(71)

V novi banki je tudi precej manj zaposlenih. V banki Glitnir je bilo v prvi polovici leta 2008 za polni delovni čas povprečno zaposlenih 2 174 ljudi v primerjavi s 1 110 ljudmi v banki Íslandsbanki (vključno s podružnicami) v prvi polovici leta 2009, med številoma je torej 49-odstotna razlika. Podatki za isto obdobje za domače dejavnosti le kažejo, da je bilo v novi banki zaposlenih 242 ljudi manj kot v banki Glitnir.

3.3   Nacionalna pravna podlaga za ukrep pomoči

| — | Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd., splošno imenovan zakon o izrednih razmerah |
| --- | --- |

—

Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd., splošno imenovan zakon o izrednih razmerah

| (72) | Na podlagi zakona o izrednih razmerah je lahko Organ za finančni nadzor ukrepal „v izrednih razmerah“, prevzel pristojnosti skupščin delničarjev in sestankov upravnega odbora finančnih institucij ter odločal o prodaji njihovih sredstev in obveznosti. Organu za finančni nadzor je bila tudi dodeljena pristojnost, da je imenoval odbore za razpustitev pri finančnih podjetjih, ki jih je prevzel, ti odbori pa so prevzeli pristojnosti skupščin delničarjev. V likvidacijskih postopkih institucij imajo po zakonu prednost terjatve imetnikov vlog in terjatve v okviru sistemov zajamčenih vlog. Po zakonu je islandski minister za finance tudi pooblaščen za ustanavljanje novih bank. V zakon o izrednih razmerah so vključene spremembe Zakona o finančnih podjetjih št. 161/2002, Zakona o uradnem nadzoru finančnih dejavnosti št. 87/1998, Zakona o zajamčenih vlogah in odškodninski shemi za vlagatelje št. 98/1999 ter Zakona o stanovanjskih zadevah št. 44/1998.






  — | Zakon o dodatnem državnem proračunu za leto 2008 (člen 4) |
| --- | --- | --- |

(72)

Na podlagi zakona o izrednih razmerah je lahko Organ za finančni nadzor ukrepal „v izrednih razmerah“, prevzel pristojnosti skupščin delničarjev in sestankov upravnega odbora finančnih institucij ter odločal o prodaji njihovih sredstev in obveznosti. Organu za finančni nadzor je bila tudi dodeljena pristojnost, da je imenoval odbore za razpustitev pri finančnih podjetjih, ki jih je prevzel, ti odbori pa so prevzeli pristojnosti skupščin delničarjev. V likvidacijskih postopkih institucij imajo po zakonu prednost terjatve imetnikov vlog in terjatve v okviru sistemov zajamčenih vlog. Po zakonu je islandski minister za finance tudi pooblaščen za ustanavljanje novih bank. V zakon o izrednih razmerah so vključene spremembe Zakona o finančnih podjetjih št. 161/2002, Zakona o uradnem nadzoru finančnih dejavnosti št. 87/1998, Zakona o zajamčenih vlogah in odškodninski shemi za vlagatelje št. 98/1999 ter Zakona o stanovanjskih zadevah št. 44/1998.

—

Zakon o dodatnem državnem proračunu za leto 2008 (člen 4)

| — | Zakon o državnem proračunu za leto 2009 (člen 6) |
| --- | --- |

—

Zakon o državnem proračunu za leto 2009 (člen 6)

3.4   Ukrepi pomoči

| (73) | Poseganje islandskih organov po propadu banke Glitnir je bilo opisano zgoraj, podrobneje pa je bilo predstavljeno v odločbi o začetku postopka. V bistvu pa se lahko povzame takole: Organ za finančni nadzor je 7. oktobra 2008 prevzel nadzor nad banko Glitnir, domače obveznosti in domača sredstva (večina sredstev) so bila prenesena na banko New Glitnir. Nekdanja banka/njeni upniki naj bi prejeli nadomestilo za ta prenos, s tem da bi dobili znesek razlike med sredstvi in obveznostmi. Ker se je določanje te razlike izkazalo za težko in zamudno, je država zagotovila nekaj ustanovnega kapitala in se zavezala, da bo po potrebi prispevala dodatni kapital. Nato je kapitalizirala banko, preden je bil oktobra končno dosežen dogovor med državo in upniki nekdanje banke, zaradi katerega se je državni delež v banki zmanjšal s 100 % na 5 %. Po mnenju Nadzornega organa ta datum – 15. oktober 2009 – označuje začetek petletnega obdobja prestrukturiranja, ki bo torej trajalo do 15. oktobra 2014. |
| --- | --- |

(73)

Poseganje islandskih organov po propadu banke Glitnir je bilo opisano zgoraj, podrobneje pa je bilo predstavljeno v odločbi o začetku postopka. V bistvu pa se lahko povzame takole: Organ za finančni nadzor je 7. oktobra 2008 prevzel nadzor nad banko Glitnir, domače obveznosti in domača sredstva (večina sredstev) so bila prenesena na banko New Glitnir. Nekdanja banka/njeni upniki naj bi prejeli nadomestilo za ta prenos, s tem da bi dobili znesek razlike med sredstvi in obveznostmi. Ker se je določanje te razlike izkazalo za težko in zamudno, je država zagotovila nekaj ustanovnega kapitala in se zavezala, da bo po potrebi prispevala dodatni kapital. Nato je kapitalizirala banko, preden je bil oktobra končno dosežen dogovor med državo in upniki nekdanje banke, zaradi katerega se je državni delež v banki zmanjšal s 100 % na 5 %. Po mnenju Nadzornega organa ta datum – 15. oktober 2009 – označuje začetek petletnega obdobja prestrukturiranja, ki bo torej trajalo do 15. oktobra 2014.

| (74) | V naslednjem oddelku so opisani zgolj tisti vidiki poseganja države, ki pomenijo ukrepe pomoči v zvezi z oceno po členu 61 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(74)

V naslednjem oddelku so opisani zgolj tisti vidiki poseganja države, ki pomenijo ukrepe pomoči v zvezi z oceno po členu 61 Sporazuma EGP.

3.4.1   Kapital 1. reda

| (75) | Država je kapital 1. reda zagotovila dvakrat – prvič, ko je bila ustanovljena banka New Glitnir, drugič pa, ko je banko v celoti (in za nazaj) kapitalizirala, čemur je sledil sporazum z upniki nekdanje banke, v skladu s katerim je država v banki obdržala 5-odstotni delež. |
| --- | --- |

(75)

Država je kapital 1. reda zagotovila dvakrat – prvič, ko je bila ustanovljena banka New Glitnir, drugič pa, ko je banko v celoti (in za nazaj) kapitalizirala, čemur je sledil sporazum z upniki nekdanje banke, v skladu s katerim je država v banki obdržala 5-odstotni delež.

3.4.1.1   Ustanovni kapital

| (76) | Država je po ustanovitvi nove banke Íslandsbanki kot ustanovni kapital za to novo banko zagotovila 775 milijonov ISK v gotovini, poleg tega pa se je zavezala, da bo novi banki v zameno za celoten lastniški kapital prispevala do 110 milijard ISK. Prva številka ustreza najmanjši stopnji kapitala, ki je po islandski zakonodaji potreben za ustanovitev banke. Zadnja številka je bila izračunana kot 10 % prvotne ocene verjetnega obsega bilance tveganju prilagojenih sredstev banke, vključena je bila v državni proračun za leto 2009 kot dodelitev državnih sredstev za odziv na izredne razmere na finančnih trgih. S to dodelitvijo kapitala naj bi se zagotovilo ustrezno jamstvo za poslovanje banke, dokler ne bi bilo mogoče rešiti vprašanj v zvezi z njeno končno ponovno kapitalizacijo, vključno z obsegom njene začetne bilance stanja na podlagi vrednotenja nadomestila, ki ga je treba plačati nekdanjim bankam za prenesena sredstva. |
| --- | --- |

(76)

Država je po ustanovitvi nove banke Íslandsbanki kot ustanovni kapital za to novo banko zagotovila 775 milijonov ISK v gotovini, poleg tega pa se je zavezala, da bo novi banki v zameno za celoten lastniški kapital prispevala do 110 milijard ISK. Prva številka ustreza najmanjši stopnji kapitala, ki je po islandski zakonodaji potreben za ustanovitev banke. Zadnja številka je bila izračunana kot 10 % prvotne ocene verjetnega obsega bilance tveganju prilagojenih sredstev banke, vključena je bila v državni proračun za leto 2009 kot dodelitev državnih sredstev za odziv na izredne razmere na finančnih trgih. S to dodelitvijo kapitala naj bi se zagotovilo ustrezno jamstvo za poslovanje banke, dokler ne bi bilo mogoče rešiti vprašanj v zvezi z njeno končno ponovno kapitalizacijo, vključno z obsegom njene začetne bilance stanja na podlagi vrednotenja nadomestila, ki ga je treba plačati nekdanjim bankam za prenesena sredstva.

3.4.1.2   Kapitalski vložek in zadržanje 5-odstotnega deleža kot del poravnave z upniki nekdanje banke

| (77) | Islandska vlada in odbor za razpustitev banke Glitnir sta 20. julija 2009 sklenila sporazum o začetni kapitalizaciji banke Íslandsbanki ter o podlagi za odškodnino, plačano upnikom banke Glitnir v zameno za prenos večinoma domačih sredstev in vlog iz banke Glitnir (39). Na podlagi tega sporazuma se je država 14. avgusta 2009 zavezala, da bo banki Íslandsbanki zagotovila dodaten lastniški kapital v višini 64,2 milijarde ISK, zaradi česar bi ves lastniški kapital banke znašal 65 milijard ISK, s čimer bi banka izpolnila zahtevo Organa za finančni nadzor po 12-odstotnem razmerju kapitala 1. reda. V sporazumu sta bili določeni dve možnosti glede plačila prenesenih neto sredstev in soudeležbe v kapitalu, in sicer: bodisi da bi banka Glitnir vpisala večinski lastniški delež v banko Íslandsbanki, za prenesena sredstva pa bi ji bilo povrnjeno z delnicami v banki, bodisi, če ta vpis ne bi bil zaključen, da bi kapitalizacija vlade ostala v veljavi in bi bila vlada še naprej lastnica banke Íslandsbanki. Banka Glitnir je imela čas, da do 30. septembra 2009 razmisli, katero možnost izbrati, ta rok je bil pozneje podaljšan do 15. oktobra 2009. Dne 15. oktobra 2009 je bilo objavljeno, da se je odbor za razpustitev banke Glitnir v imenu njenih upnikov odločil, da v banki Íslandsbanki pridobi 95 % osnovnega kapitala kot nadomestilo za sredstva, prenesena z nekdanje banke na novo. Preostalih 5 % je obdržala država. |
| --- | --- |

(77)

Islandska vlada in odbor za razpustitev banke Glitnir sta 20. julija 2009 sklenila sporazum o začetni kapitalizaciji banke Íslandsbanki ter o podlagi za odškodnino, plačano upnikom banke Glitnir v zameno za prenos večinoma domačih sredstev in vlog iz banke Glitnir (39). Na podlagi tega sporazuma se je država 14. avgusta 2009 zavezala, da bo banki Íslandsbanki zagotovila dodaten lastniški kapital v višini 64,2 milijarde ISK, zaradi česar bi ves lastniški kapital banke znašal 65 milijard ISK, s čimer bi banka izpolnila zahtevo Organa za finančni nadzor po 12-odstotnem razmerju kapitala 1. reda. V sporazumu sta bili določeni dve možnosti glede plačila prenesenih neto sredstev in soudeležbe v kapitalu, in sicer: bodisi da bi banka Glitnir vpisala večinski lastniški delež v banko Íslandsbanki, za prenesena sredstva pa bi ji bilo povrnjeno z delnicami v banki, bodisi, če ta vpis ne bi bil zaključen, da bi kapitalizacija vlade ostala v veljavi in bi bila vlada še naprej lastnica banke Íslandsbanki. Banka Glitnir je imela čas, da do 30. septembra 2009 razmisli, katero možnost izbrati, ta rok je bil pozneje podaljšan do 15. oktobra 2009. Dne 15. oktobra 2009 je bilo objavljeno, da se je odbor za razpustitev banke Glitnir v imenu njenih upnikov odločil, da v banki Íslandsbanki pridobi 95 % osnovnega kapitala kot nadomestilo za sredstva, prenesena z nekdanje banke na novo. Preostalih 5 % je obdržala država.

| (78) | Kot del sporazuma je bilo dogovorjeno, da bo odbor za razpustitev (upniki) državi za obdobje, ko je bila banka v lasti vlade, povrnil celotne obresti, pripisane njeni naložbi, in sicer do zneska 8,3 milijarde ISK. Tako je donos znašal 12,8 %, letna stopnja pa 13,9 %, s tem se je sklenila poravnava glede navedenih sredstev, ki so bile ob propadu bank oktobra 2008 prenesene z banke Glitnir na banko Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(78)

Kot del sporazuma je bilo dogovorjeno, da bo odbor za razpustitev (upniki) državi za obdobje, ko je bila banka v lasti vlade, povrnil celotne obresti, pripisane njeni naložbi, in sicer do zneska 8,3 milijarde ISK. Tako je donos znašal 12,8 %, letna stopnja pa 13,9 %, s tem se je sklenila poravnava glede navedenih sredstev, ki so bile ob propadu bank oktobra 2008 prenesene z banke Glitnir na banko Íslandsbanki.

3.4.2   Prispevek kapitala 2. reda

| (79) | Vlada je 15. oktobra 2009 banki zagotovila tudi podrejeni dolg za okrepitev lastniškega kapitala in likvidnostnega položaja, da se izpolnijo kapitalske zahteve Organa za finančni nadzor. Podrejeni dolg je na voljo v EUR in znaša 25 milijard ISK kapitala 2. reda v obliki instrumenta, s katerim lahko banka Íslandsbanki izdaja nekrite podrejene dolžniške vrednostne papirje. Dolžniški vrednostni papirji veljajo deset let od 30. decembra 2009. Instrument ima vgrajene spodbude za izstop v obliki povečanja obresti po petih letih. V skladu s sporazumom je letna obrestna mera za prvih pet let 400 bazičnih točk nad mero EURIBOR (40), za obdobje od pet do deset let po sklenitvi sporazuma pa je letna obrestna mera 500 bazičnih točka nad mero EURIBOR. |
| --- | --- |

(79)

Vlada je 15. oktobra 2009 banki zagotovila tudi podrejeni dolg za okrepitev lastniškega kapitala in likvidnostnega položaja, da se izpolnijo kapitalske zahteve Organa za finančni nadzor. Podrejeni dolg je na voljo v EUR in znaša 25 milijard ISK kapitala 2. reda v obliki instrumenta, s katerim lahko banka Íslandsbanki izdaja nekrite podrejene dolžniške vrednostne papirje. Dolžniški vrednostni papirji veljajo deset let od 30. decembra 2009. Instrument ima vgrajene spodbude za izstop v obliki povečanja obresti po petih letih. V skladu s sporazumom je letna obrestna mera za prvih pet let 400 bazičnih točk nad mero EURIBOR (40), za obdobje od pet do deset let po sklenitvi sporazuma pa je letna obrestna mera 500 bazičnih točka nad mero EURIBOR.

| (80) | S prispevkom kapitala 2. reda se je v povezavi z opisanimi ukrepi v zvezi s kapitalom 1. reda zagotovilo, da je banka Íslandsbanki 15. oktobra 2009 izpolnila zahtevo Organa za finančni nadzor po 16-odstotni kapitalski ustreznosti. |
| --- | --- |

(80)

S prispevkom kapitala 2. reda se je v povezavi z opisanimi ukrepi v zvezi s kapitalom 1. reda zagotovilo, da je banka Íslandsbanki 15. oktobra 2009 izpolnila zahtevo Organa za finančni nadzor po 16-odstotni kapitalski ustreznosti.

3.4.3   Jamstvo za vloge

| (81) | Islandija je za uskladitev z Direktivo št. 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (41) in Direktivo št. 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (42) sprejela Zakon št. 98/1999 o zajamčenih vlogah in odškodninskih shemah za vlagatelje, v skladu s katerim je ustanovila t. i. Jamstveni sklad depozitarjev in vlagateljev, ki je bil financiran z letnimi prispevki bank, izračunanimi glede na vse vloge navedene banke. |
| --- | --- |

(81)

Islandija je za uskladitev z Direktivo št. 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (41) in Direktivo št. 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (42) sprejela Zakon št. 98/1999 o zajamčenih vlogah in odškodninskih shemah za vlagatelje, v skladu s katerim je ustanovila t. i. Jamstveni sklad depozitarjev in vlagateljev, ki je bil financiran z letnimi prispevki bank, izračunanimi glede na vse vloge navedene banke.

| (82) | Po navedbah islandskih organov, pa tudi da bi se najširši javnosti zagotovila dodatno jamstvo in občutek, da so bile njihove vloge ob izbruhu krize varne, so ukrepi islandske vlade za rešitev bank jeseni leta 2008 povzročili, da je država dodatno podprla vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah zunaj področja uporabe Zakona št. 98/1999, v okviru katerega sta bili preneseni Direktiva št. 94/19/ES o odškodninskih shemah in Direktiva št. 97/9/ES o odškodninah za vlagatelje. |
| --- | --- |

(82)

Po navedbah islandskih organov, pa tudi da bi se najširši javnosti zagotovila dodatno jamstvo in občutek, da so bile njihove vloge ob izbruhu krize varne, so ukrepi islandske vlade za rešitev bank jeseni leta 2008 povzročili, da je država dodatno podprla vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah zunaj področja uporabe Zakona št. 98/1999, v okviru katerega sta bili preneseni Direktiva št. 94/19/ES o odškodninskih shemah in Direktiva št. 97/9/ES o odškodninah za vlagatelje.

| (83) | Iz urada predsednika vlade so 6. oktobra 2008 sporočili, da „islandska vlada poudarja, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti povrnjene“ (43). To izjavo so medtem februarja in decembra 2009 ponovili tudi v uradu sedanjega predsednika vlade (44). Poleg tega so se nanjo sklicevali v pismu o nameri, ki ga je islandska vlada poslala Mednarodnemu denarnemu skladu (objavljenem na spletišču ministra za gospodarske zadeve in MDS) 7. aprila 2010 (ter ponovno v naslednjem pismu o nameri z dne 13. septembra 2010). V pismu (ki so ga podpisali islandski predsednik vlade, minister za finance, minister za gospodarske zadeve in guverner Centralne banke Islandije) je navedeno: „Za zdaj smo zavezani temu, da v celoti zaščitimo depozitarje, toda ko bo zagotovljena finančna stabilnost, načrtujemo postopno odpravo tega splošnega jamstva“ (45). Nadalje oddelek predloga zakona o proračunu za leto 2011 o državnih jamstvih vsebuje sklic v opombi na izjavo islandske vlade, da imajo vloge v islandskih bankah državno jamstvo (46). |
| --- | --- |

(83)

Iz urada predsednika vlade so 6. oktobra 2008 sporočili, da „islandska vlada poudarja, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti povrnjene“ (43). To izjavo so medtem februarja in decembra 2009 ponovili tudi v uradu sedanjega predsednika vlade (44). Poleg tega so se nanjo sklicevali v pismu o nameri, ki ga je islandska vlada poslala Mednarodnemu denarnemu skladu (objavljenem na spletišču ministra za gospodarske zadeve in MDS) 7. aprila 2010 (ter ponovno v naslednjem pismu o nameri z dne 13. septembra 2010). V pismu (ki so ga podpisali islandski predsednik vlade, minister za finance, minister za gospodarske zadeve in guverner Centralne banke Islandije) je navedeno: „Za zdaj smo zavezani temu, da v celoti zaščitimo depozitarje, toda ko bo zagotovljena finančna stabilnost, načrtujemo postopno odpravo tega splošnega jamstva“ (45). Nadalje oddelek predloga zakona o proračunu za leto 2011 o državnih jamstvih vsebuje sklic v opombi na izjavo islandske vlade, da imajo vloge v islandskih bankah državno jamstvo (46).

| (84) | V nedavni izjavi sedanjega ministra za gospodarske zadeve in nekdanjega ministra za finance (2009–2011) Steingrímurja Sigfússona v razpravi v islandskem parlamentu o stroških vlade v zvezi s tem, da je banka Landsbankinn prevzela banko SpKef, je nadalje pojasnjeno: minister je prepričan, da posameznik glede te zadeve ne sme pozabiti izjave vlade iz jeseni leta 2008, da bodo vse vloge v hranilnicah in komercialnih bankah varne in zaščitene. „Delo je od tedaj na vseh stopnjah temeljilo na tem (tj. izjavi), a žal je res, da bo to (tj. plačila zaradi banke SpKef) eden večjih računov, ki jih bo poravnala neposredno država kot stroške, s katerimi jamči za vloge vseh prebivalcev Suðurnesa ... ter vseh strank banke SpKef iz zahodnih fjordov in zahodnega ter severozahodnega območja ... Upam, da ni kdo mislil, da se bodo imetniki vlog z navedenih območij obravnavali drugače kot drugi prebivalci, zato država v tej zadevi ni imela veliko izbire“ (47). |
| --- | --- |

(84)

V nedavni izjavi sedanjega ministra za gospodarske zadeve in nekdanjega ministra za finance (2009–2011) Steingrímurja Sigfússona v razpravi v islandskem parlamentu o stroških vlade v zvezi s tem, da je banka Landsbankinn prevzela banko SpKef, je nadalje pojasnjeno: minister je prepričan, da posameznik glede te zadeve ne sme pozabiti izjave vlade iz jeseni leta 2008, da bodo vse vloge v hranilnicah in komercialnih bankah varne in zaščitene. „Delo je od tedaj na vseh stopnjah temeljilo na tem (tj. izjavi), a žal je res, da bo to (tj. plačila zaradi banke SpKef) eden večjih računov, ki jih bo poravnala neposredno država kot stroške, s katerimi jamči za vloge vseh prebivalcev Suðurnesa ... ter vseh strank banke SpKef iz zahodnih fjordov in zahodnega ter severozahodnega območja ... Upam, da ni kdo mislil, da se bodo imetniki vlog z navedenih območij obravnavali drugače kot drugi prebivalci, zato država v tej zadevi ni imela veliko izbire“ (47).

| (85) | Islandska vlada meni, da bo dodatno jamstvo za vloge odpravljeno, preden bodo kapitalske kontrole v celoti ukinjene, kar se bo po mnenju islandskih organov predvidoma zgodilo konec leta 2013. |
| --- | --- |

(85)

Islandska vlada meni, da bo dodatno jamstvo za vloge odpravljeno, preden bodo kapitalske kontrole v celoti ukinjene, kar se bo po mnenju islandskih organov predvidoma zgodilo konec leta 2013.

3.4.4   Posebno likvidnostno posojilo

| (86) | Islandska vlada je poleg tega kot pogoj, da upniki prevzamejo lastniški kapital v novi banki, 11. septembra 2009 z banko Íslandsbanki sklenila dodatni sporazum, ki bo začel veljati, če se bo odbor za razpustitev banke Glitnir odločil izvesti možnost, po kateri bi postal večinski lastnik banke (48). Ministrstvo za finance se v skladu s sporazumom zaveže, da bo pod pogoji, določenimi v pogodbi, posojalo državne obveznice, primerne za začasno prodajo (t. i. repo obveznice), v zameno za posebej opredeljena sredstva do vrednosti 25 milijard ISK. |
| --- | --- |

(86)

Islandska vlada je poleg tega kot pogoj, da upniki prevzamejo lastniški kapital v novi banki, 11. septembra 2009 z banko Íslandsbanki sklenila dodatni sporazum, ki bo začel veljati, če se bo odbor za razpustitev banke Glitnir odločil izvesti možnost, po kateri bi postal večinski lastnik banke (48). Ministrstvo za finance se v skladu s sporazumom zaveže, da bo pod pogoji, določenimi v pogodbi, posojalo državne obveznice, primerne za začasno prodajo (t. i. repo obveznice), v zameno za posebej opredeljena sredstva do vrednosti 25 milijard ISK.

| (87) | Glavni pogoji iz sporazuma za zagotovitev likvidnostnega posojila so:






  najv. znesek posojila: | 25 milijard ISK |
| --- | --- | --- |
| rok: | do septembra 2012 |
| izplačilo: | 3,0 % za prvih 8 milijard ISK, 3,5 % za naslednjih 8 milijard ISK, 4,0 % za zneske nad 16 milijardami ISK |
| provizija: | banka Íslandsbanki mora, vsakič ko se zagotovijo novi vrednostni papirji, plačati 0,5 % zneska posojila |
| dodatno jamstvo: | banka Íslandsbanki mora zagotoviti dodatno jamstvo za posojilo državnih vrednostnih papirjev, kar so lahko različne oblike finančnih sredstev. |

(87)

Glavni pogoji iz sporazuma za zagotovitev likvidnostnega posojila so:

najv. znesek posojila:

25 milijard ISK

rok:

do septembra 2012

izplačilo:

3,0 % za prvih 8 milijard ISK, 3,5 % za naslednjih 8 milijard ISK, 4,0 % za zneske nad 16 milijardami ISK

provizija:

banka Íslandsbanki mora, vsakič ko se zagotovijo novi vrednostni papirji, plačati 0,5 % zneska posojila

dodatno jamstvo:

banka Íslandsbanki mora zagotoviti dodatno jamstvo za posojilo državnih vrednostnih papirjev, kar so lahko različne oblike finančnih sredstev.

| (88) | Islandski organi menijo, da je to likvidnostno posojilo potrebno, ker je odločitev upnikov, da bodo prevzeli lastništvo banke Íslandsbanki, precej zmanjšala delež sredstev banke, primernih za začasni nakup, ogrozila pa je tudi njeno zmogljivost za izpolnjevanje nadzornih zahtev glede likvidnostnih rezerv (49). Po navedbah islandskih organov naj bi bilo to posojilo dodatni ukrep, ki se bo uporabljal le, kadar drugi viri likvidnosti ne bodo zadostovali. V oblikovanje cen in pogoje tega posojila so vključene spodbude za odvrnitev od njegove uporabe, če so na voljo druge možnosti. Do danes to posojilo ni bilo nikoli uporabljeno. |
| --- | --- |

(88)

Islandski organi menijo, da je to likvidnostno posojilo potrebno, ker je odločitev upnikov, da bodo prevzeli lastništvo banke Íslandsbanki, precej zmanjšala delež sredstev banke, primernih za začasni nakup, ogrozila pa je tudi njeno zmogljivost za izpolnjevanje nadzornih zahtev glede likvidnostnih rezerv (49). Po navedbah islandskih organov naj bi bilo to posojilo dodatni ukrep, ki se bo uporabljal le, kadar drugi viri likvidnosti ne bodo zadostovali. V oblikovanje cen in pogoje tega posojila so vključene spodbude za odvrnitev od njegove uporabe, če so na voljo druge možnosti. Do danes to posojilo ni bilo nikoli uporabljeno.

3.4.5   Sporazum o izposojanju vrednostnih papirjev banke Straumur

| (89) | Organ za finančni nadzor, ki je deloval v skladu s pristojnostjo, ki mu je bila dodeljena z zakonom o izrednih razmerah, je 9. marca 2009 prevzel pristojnosti delničarjev investicijske banke Straumur–Burdaras Investment Bank hf. (v nadaljnjem besedilu: banka Straumur) in imenoval odbor za razpustitev, da je nadomestil njen upravni odbor (50). Po posvetovanju z odborom za razpustitev, upniki, Centralno banko Islandije in ministrstvom za finance je Organ za finančni nadzor 17. marca 2009 prenesel obveznosti za vloge z banke Straumur na banko Íslandsbanki (51). Banka Straumur je v zameno kot povračilo za prevzem obveznosti vlog izdala obveznico, zavarovano z njenimi sredstvi. Obveznica je bila izdana 3. aprila 2009 v višini 43 679 014 232 ISK za rok do 31. marca 2013. Obveznica prinaša obresti na znesek mere REIBOR (52), čemur se v prvih 12 mesecih pred znižanjem mere REIBOR prišteje 190 bazičnih točk in 100 bazičnih točk od tedaj do zapadlosti. Istočasno sta banka Íslandsbanki in ministrstvo za finance sklenila sporazum o izposojanju vrednostnih papirjev, v katerem vlada učinkovito zastavlja državne vrednostne papirje, primerne za začasni nakup, kot zavarovanje za terjatev banke Straumur, v zameno pa lahko banka Íslandsbanki zaradi prevzema obveznosti banke Straumur za vloge od Centralne banke Islandije dobi toliko likvidnih sredstev, kolikor jih potrebuje. |
| --- | --- |

(89)

Organ za finančni nadzor, ki je deloval v skladu s pristojnostjo, ki mu je bila dodeljena z zakonom o izrednih razmerah, je 9. marca 2009 prevzel pristojnosti delničarjev investicijske banke Straumur–Burdaras Investment Bank hf. (v nadaljnjem besedilu: banka Straumur) in imenoval odbor za razpustitev, da je nadomestil njen upravni odbor (50). Po posvetovanju z odborom za razpustitev, upniki, Centralno banko Islandije in ministrstvom za finance je Organ za finančni nadzor 17. marca 2009 prenesel obveznosti za vloge z banke Straumur na banko Íslandsbanki (51). Banka Straumur je v zameno kot povračilo za prevzem obveznosti vlog izdala obveznico, zavarovano z njenimi sredstvi. Obveznica je bila izdana 3. aprila 2009 v višini 43 679 014 232 ISK za rok do 31. marca 2013. Obveznica prinaša obresti na znesek mere REIBOR (52), čemur se v prvih 12 mesecih pred znižanjem mere REIBOR prišteje 190 bazičnih točk in 100 bazičnih točk od tedaj do zapadlosti. Istočasno sta banka Íslandsbanki in ministrstvo za finance sklenila sporazum o izposojanju vrednostnih papirjev, v katerem vlada učinkovito zastavlja državne vrednostne papirje, primerne za začasni nakup, kot zavarovanje za terjatev banke Straumur, v zameno pa lahko banka Íslandsbanki zaradi prevzema obveznosti banke Straumur za vloge od Centralne banke Islandije dobi toliko likvidnih sredstev, kolikor jih potrebuje.

| (90) | Banka Íslandsbanki je s sporazumom zavezana, da državi povrne znesek državnih obveznic, enak plačilom, ki jih banka prejema od obveznic, ki jih je izdala banka Straumur. Stranki sta se tudi dogovorili, da bo banka Íslandsbanki zadržala neporavnane državne obveznice, če ne prejme celotne vrednosti obveznice in če država ni plačala preostalega dolga. V bistvu je banka Íslandsbanki torej prevzela obveznosti banke Straumur za vloge v zameno za enakovreden znesek sredstev, za katere jamči država. |
| --- | --- |

(90)

Banka Íslandsbanki je s sporazumom zavezana, da državi povrne znesek državnih obveznic, enak plačilom, ki jih banka prejema od obveznic, ki jih je izdala banka Straumur. Stranki sta se tudi dogovorili, da bo banka Íslandsbanki zadržala neporavnane državne obveznice, če ne prejme celotne vrednosti obveznice in če država ni plačala preostalega dolga. V bistvu je banka Íslandsbanki torej prevzela obveznosti banke Straumur za vloge v zameno za enakovreden znesek sredstev, za katere jamči država.

| (91) | Kot je bilo navedeno, naj bi obveznica banke Straumur zapadla 31. marca 2013. Vendar je bila med tem obveznica v celoti plačana, ne da bi morala v to poseči Islandija. |
| --- | --- |

(91)

Kot je bilo navedeno, naj bi obveznica banke Straumur zapadla 31. marca 2013. Vendar je bila med tem obveznica v celoti plačana, ne da bi morala v to poseči Islandija.

3.4.6   Kapitalizacija in prevzem banke Byr ter podrejeni dolžniški kapital, dodeljen banki Byr

| (92) | Islandska vlada je za ustanovitev banke Byr, ki je nadaljevala dejavnosti svoje predhodnice hranilnice Byr (v nadaljnjem besedilu: nekdanja banka Byr), odobrila državno pomoč v obliki kapitala in podrejenega dolžniškega kapitala, kot je podrobno opisano v Odločbi št. 126/11/COL z dne 13. aprila 2011 (v nadaljnjem besedilu: odločba o banki Byr). V tem postopku so upniki nekdanje banke Byr postali delničarji (nove) banke Byr, skupaj z državo Islandijo, ki je zagotovila kapital za ustanovitev nove družbe. |
| --- | --- |

(92)

Islandska vlada je za ustanovitev banke Byr, ki je nadaljevala dejavnosti svoje predhodnice hranilnice Byr (v nadaljnjem besedilu: nekdanja banka Byr), odobrila državno pomoč v obliki kapitala in podrejenega dolžniškega kapitala, kot je podrobno opisano v Odločbi št. 126/11/COL z dne 13. aprila 2011 (v nadaljnjem besedilu: odločba o banki Byr). V tem postopku so upniki nekdanje banke Byr postali delničarji (nove) banke Byr, skupaj z državo Islandijo, ki je zagotovila kapital za ustanovitev nove družbe.

| (93) | Ko je bila 13. aprila 2011 sprejeta odločba o banki Byr, letni računovodski izkazi za leto 2010 še vedno niso bili na voljo. Vendar je bila uprava banke Byr takrat prepričana, da bodo ukrepi za rešitev, ki jih je začasno odobril Nadzorni organ v odločbi o banki Byr, zadostovali za zavarovanje dejavnosti banke, vsaj dokler ne bi bilo mogoče Nadzornemu organu predložiti načrta za prestrukturiranje, s katerim bi se vzpostavilo dolgoročno uspešno poslovanje. Med revizijo računov banke za prvo polovico leta 2011 je postalo očitno, da so bila potrebna nadaljnji odpisi vrednosti sredstev banke Byr, zaradi česar pa se je znižala stopnja kapitalske ustreznosti banke. |
| --- | --- |

(93)

Ko je bila 13. aprila 2011 sprejeta odločba o banki Byr, letni računovodski izkazi za leto 2010 še vedno niso bili na voljo. Vendar je bila uprava banke Byr takrat prepričana, da bodo ukrepi za rešitev, ki jih je začasno odobril Nadzorni organ v odločbi o banki Byr, zadostovali za zavarovanje dejavnosti banke, vsaj dokler ne bi bilo mogoče Nadzornemu organu predložiti načrta za prestrukturiranje, s katerim bi se vzpostavilo dolgoročno uspešno poslovanje. Med revizijo računov banke za prvo polovico leta 2011 je postalo očitno, da so bila potrebna nadaljnji odpisi vrednosti sredstev banke Byr, zaradi česar pa se je znižala stopnja kapitalske ustreznosti banke.

| (94) | Nastalega primanjkljaja kapitala ni bilo mogoče odpraviti in zato je bila banka Byr dana v prodajo, kot je bilo podrobno opisano v Odločbi št. 325/11/COL z dne 19. oktobra 2011 (v nadaljnjem besedilu: druga odločba o banki Byr). Nadzorni organ je v drugi odločbi o banki Byr odobril poznejši prevzem in zlasti morebitno uporabo državne pomoči za ta namen s strani banke Íslandsbanki, pri čemer ni posegal v formalni postopek preiskave Nadzornega organa glede tega, ali je bila pomoč za banko Íslandsbanki združljiva s Sporazumom EGP, kar se ocenjuje v tej odločbi. |
| --- | --- |

(94)

Nastalega primanjkljaja kapitala ni bilo mogoče odpraviti in zato je bila banka Byr dana v prodajo, kot je bilo podrobno opisano v Odločbi št. 325/11/COL z dne 19. oktobra 2011 (v nadaljnjem besedilu: druga odločba o banki Byr). Nadzorni organ je v drugi odločbi o banki Byr odobril poznejši prevzem in zlasti morebitno uporabo državne pomoči za ta namen s strani banke Íslandsbanki, pri čemer ni posegal v formalni postopek preiskave Nadzornega organa glede tega, ali je bila pomoč za banko Íslandsbanki združljiva s Sporazumom EGP, kar se ocenjuje v tej odločbi.

| (95) | Poleg tega je Nadzorni organ menil, da je stalna razpoložljivost podrejenega dolžniškega kapitala v vmesnem obdobju, dokler ne bi prišlo do uradne združitve bank Byr in Íslandsbanki, tj. dokler je bila banka Byr po nacionalnem pravu ločen pravni subjekt, združljiva z delovanjem Sporazuma EGP. Islandski organi navajajo, da niti banka Byr niti banka Íslandsbanki nista nikoli uporabljali podrejenega dolžniškega kapitala. |
| --- | --- |

(95)

Poleg tega je Nadzorni organ menil, da je stalna razpoložljivost podrejenega dolžniškega kapitala v vmesnem obdobju, dokler ne bi prišlo do uradne združitve bank Byr in Íslandsbanki, tj. dokler je bila banka Byr po nacionalnem pravu ločen pravni subjekt, združljiva z delovanjem Sporazuma EGP. Islandski organi navajajo, da niti banka Byr niti banka Íslandsbanki nista nikoli uporabljali podrejenega dolžniškega kapitala.

| (96) | Nadzorni organ je navedel, da je bil rezultat končne ocene teh ukrepov odvisen od informacij iz načrta prestrukturiranja za združeni subjekt bank Íslandsbanki in Byr, ki naj bi ga islandska vlada v skladu s svojo zavezo predložila najpozneje tri mesece po izvedbi predvidene transakcije. Dejansko, kot je bilo opisano, je bil načrt prestrukturiranja za združeni subjekt pravočasno predložen, kar bo Nadzorni organ ocenjeval v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(96)

Nadzorni organ je navedel, da je bil rezultat končne ocene teh ukrepov odvisen od informacij iz načrta prestrukturiranja za združeni subjekt bank Íslandsbanki in Byr, ki naj bi ga islandska vlada v skladu s svojo zavezo predložila najpozneje tri mesece po izvedbi predvidene transakcije. Dejansko, kot je bilo opisano, je bil načrt prestrukturiranja za združeni subjekt pravočasno predložen, kar bo Nadzorni organ ocenjeval v nadaljevanju.

Načrt prestrukturiranja

| (97) | Islandski organi so načrt prestrukturiranja banke Íslandsbanki predložili 31. marca 2011. Po prevzemu banke Byr pa so islandski organi načrt spremenili, posodobili in ponovno predložili 22. februarja 2012 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Načrt prestrukturiranja je bil dopolnjen s petletnim poslovnim načrtom z dne 14. januarja 2012 (53) in poročilom o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala („Internal Capital Adequacy Assessment Process“) (predloženim Organu za finančni nadzor 1. aprila 2012). |
| --- | --- |

(97)

Islandski organi so načrt prestrukturiranja banke Íslandsbanki predložili 31. marca 2011. Po prevzemu banke Byr pa so islandski organi načrt spremenili, posodobili in ponovno predložili 22. februarja 2012 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Načrt prestrukturiranja je bil dopolnjen s petletnim poslovnim načrtom z dne 14. januarja 2012 (53) in poročilom o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala („Internal Capital Adequacy Assessment Process“) (predloženim Organu za finančni nadzor 1. aprila 2012).

| (98) | V načrtu prestrukturiranja, skupaj s petletnim poslovnim načrtom, so obravnavana bistvena vprašanja uspešnega poslovanja, delitve bremena in omejitve izkrivljanja konkurence. Banka Íslandsbanki se bo v skladu z načrtom prestrukturiranja osredotočila na svojo osnovno dejavnost ter prestrukturiranje posojilnih portfeljev gospodinjstev in podjetij. |
| --- | --- |

(98)

V načrtu prestrukturiranja, skupaj s petletnim poslovnim načrtom, so obravnavana bistvena vprašanja uspešnega poslovanja, delitve bremena in omejitve izkrivljanja konkurence. Banka Íslandsbanki se bo v skladu z načrtom prestrukturiranja osredotočila na svojo osnovno dejavnost ter prestrukturiranje posojilnih portfeljev gospodinjstev in podjetij.

| (99) | Poleg tega so islandski organi predložili poročilo o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala za leto 2012 kot prikaz tega, da je lahko banka Íslandsbanki kos stresnim situacijam. |
| --- | --- |

(99)

Poleg tega so islandski organi predložili poročilo o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala za leto 2012 kot prikaz tega, da je lahko banka Íslandsbanki kos stresnim situacijam.

| (100) | Kot je navedeno, bo po mnenju Nadzornega organa obdobje prestrukturiranja trajalo do 15. oktobra 2014. |
| --- | --- |

(100)

Kot je navedeno, bo po mnenju Nadzornega organa obdobje prestrukturiranja trajalo do 15. oktobra 2014.

3.4.7   Opis načrta prestrukturiranja

| (101) | Islandski organi in Centralna banka Islandije menijo, da se bo s prestrukturiranjem banke Íslandsbanki zagotovilo, da bo banka spet trdna, da bo imela dovolj sredstev in ustrezne količnike kapitala, zaradi česar bo lahko še naprej zagotavljala posojila realnemu gospodarstvu. Navajajo, da se bo to lahko doseglo z naslednjimi koraki:






  (i) | razdolževanje v bilanci stanja z likvidacijo nekdanje banke in ustanovitvijo nove banke; |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandski organi in Centralna banka Islandije menijo, da se bo s prestrukturiranjem banke Íslandsbanki zagotovilo, da bo banka spet trdna, da bo imela dovolj sredstev in ustrezne količnike kapitala, zaradi česar bo lahko še naprej zagotavljala posojila realnemu gospodarstvu. Navajajo, da se bo to lahko doseglo z naslednjimi koraki:

(i)

razdolževanje v bilanci stanja z likvidacijo nekdanje banke in ustanovitvijo nove banke;

| (ii) | vzpostavitev in ohranjanje močnega položaja kapitalskega količnika; |
| --- | --- |

(ii)

vzpostavitev in ohranjanje močnega položaja kapitalskega količnika;

| (iii) | doseganje zadovoljive donosnosti; |
| --- | --- |

(iii)

doseganje zadovoljive donosnosti;

| (iv) | vzpostavitev in ohranjanje močnega likvidnostnega položaja; |
| --- | --- |

(iv)

vzpostavitev in ohranjanje močnega likvidnostnega položaja;

| (v) | prestrukturiranje posojilnih portfeljev za gospodinjstva in podjetja; |
| --- | --- |

(v)

prestrukturiranje posojilnih portfeljev za gospodinjstva in podjetja;

| (vi) | izboljšanje strategije financiranja; |
| --- | --- |

(vi)

izboljšanje strategije financiranja;

| (vii) | doseganje stroškovne učinkovitosti in |
| --- | --- |

(vii)

doseganje stroškovne učinkovitosti in

| (viii) | izboljšanje upravljanja podjetij. |
| --- | --- |

(viii)

izboljšanje upravljanja podjetij.

| (102) | Pred podrobnejšim opisom vsake od zgornjih točk je v nadaljevanju na kratko pojasnjeno stališče banke o tem, kako se v načrtu prestrukturiranja banke Íslandsbanki obravnavajo pomanjkljivosti, ki so prispevale k zlomu banke Glitnir. Poudarja se, da je banka Íslandsbanki druga banka, čeprav temelji na domačih dejavnostih banke Glitnir. Prav tako je navedeno, da so bile za obravnavanje pomanjkljivosti, ki naj bi prispevale k propadu predhodnice, storjene pomembne spremembe. Med najpomembnejšimi spremembami so spremembe pravil o kreditiranju povezanih strank, ukinitvi kreditiranja z delnicami kot zavarovanjem in kreditiranje na finančnem trgu Forex („Foreign exchange“ – trg za trgovanje z valutami) (54) za stranke, ki nimajo prihodkov iz tega trga, ter sicer strožjo disciplino za odobritev posojil. Čeprav namerava banka Íslandsbanki zagotavljati široko paleto finančnih storitev na islandskem trgu, tako kot jih je banka Glitnir, je v primeru banke Íslandsbanki razlika med bančništvom pred krizo in po krizi bolj vidna v tem, „kako“ banka posluje (procesi, postopki, dokumentacija, pravila in predpisi), ne pa v tem, „kakšno“ vrsto storitev in proizvodov ponuja. Stališča banke Íslandsbanki o tej zadevi so sicer povzeta v spodnjem diagramu 2:

  Diagram 2


  Pretekle pomanjkljivosti in spremembe, s katerimi se obravnavajo te pomanjkljivosti |
| --- | --- |

(102)

Pred podrobnejšim opisom vsake od zgornjih točk je v nadaljevanju na kratko pojasnjeno stališče banke o tem, kako se v načrtu prestrukturiranja banke Íslandsbanki obravnavajo pomanjkljivosti, ki so prispevale k zlomu banke Glitnir. Poudarja se, da je banka Íslandsbanki druga banka, čeprav temelji na domačih dejavnostih banke Glitnir. Prav tako je navedeno, da so bile za obravnavanje pomanjkljivosti, ki naj bi prispevale k propadu predhodnice, storjene pomembne spremembe. Med najpomembnejšimi spremembami so spremembe pravil o kreditiranju povezanih strank, ukinitvi kreditiranja z delnicami kot zavarovanjem in kreditiranje na finančnem trgu Forex („Foreign exchange“ – trg za trgovanje z valutami) (54) za stranke, ki nimajo prihodkov iz tega trga, ter sicer strožjo disciplino za odobritev posojil. Čeprav namerava banka Íslandsbanki zagotavljati široko paleto finančnih storitev na islandskem trgu, tako kot jih je banka Glitnir, je v primeru banke Íslandsbanki razlika med bančništvom pred krizo in po krizi bolj vidna v tem, „kako“ banka posluje (procesi, postopki, dokumentacija, pravila in predpisi), ne pa v tem, „kakšno“ vrsto storitev in proizvodov ponuja. Stališča banke Íslandsbanki o tej zadevi so sicer povzeta v spodnjem diagramu 2:

Diagram 2

Pretekle pomanjkljivosti in spremembe, s katerimi se obravnavajo te pomanjkljivosti

| (103) | Načrt prestrukturiranja ter petletni poslovni načrt temeljita na sklopu splošnih in ekonomskih predpostavk (55). Te predpostavke pomenijo ekonomski temelj osnovnega scenarija, kot je navedeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(103)

Načrt prestrukturiranja ter petletni poslovni načrt temeljita na sklopu splošnih in ekonomskih predpostavk (55). Te predpostavke pomenijo ekonomski temelj osnovnega scenarija, kot je navedeno v nadaljevanju.

| (104) | Med splošne predpostavke je zajeto:






  — | prestrukturiranje bo zaključeno do konca leta [...] v oddelku poslovanja s podjetji in [...] v oddelku poslovanja s prebivalstvom. Ponastavitev obresti za hipoteke bo zaključena do konca leta [...]. Odplačilo diskonta, dodatno opisanega v nadaljevanju, za portfelje, prevzete od banke Glitnir bo ustrezno razdeljeno, |
| --- | --- | --- |

(104)

Med splošne predpostavke je zajeto:

—

prestrukturiranje bo zaključeno do konca leta [...] v oddelku poslovanja s podjetji in [...] v oddelku poslovanja s prebivalstvom. Ponastavitev obresti za hipoteke bo zaključena do konca leta [...]. Odplačilo diskonta, dodatno opisanega v nadaljevanju, za portfelje, prevzete od banke Glitnir bo ustrezno razdeljeno,

| — | banka bo imela [...] milijard ISK dodatnega dobička na [...], |
| --- | --- |

—

banka bo imela [...] milijard ISK dodatnega dobička na [...],

| — | kapitalske kontrole bodo odpravljene postopoma, |
| --- | --- |

—

kapitalske kontrole bodo odpravljene postopoma,

| — | financiranje, ki temelji na kreditiranju v ISK, bo brez omejitev. Domneva se, da financiranje, ki temelji na kreditiranju na finančnem trgu Forex, ne bo presegalo povračila trenutno neodplačanih posojil, denominiranih na trgu Forex v letu 2012; od leta 2012 dalje bo domnevno lažje dostopati do financiranja na finančnem trgu Forex. |
| --- | --- |

—

financiranje, ki temelji na kreditiranju v ISK, bo brez omejitev. Domneva se, da financiranje, ki temelji na kreditiranju na finančnem trgu Forex, ne bo presegalo povračila trenutno neodplačanih posojil, denominiranih na trgu Forex v letu 2012; od leta 2012 dalje bo domnevno lažje dostopati do financiranja na finančnem trgu Forex.

| (105) | Poleg tega si je upravni odbor banke Íslandsbanki zastavil naslednje finančne cilje:






  — | donosnost lastniškega kapitala (Return on Equity); netvegana stopnja donosa + [...] %. Netvegana stopnja donosa naj bi bila stopnja tekočega računa Centralne banke (3,75 % decembra 2011). Po ciljih naj bi bil delež kapitala 1. reda [...] %, |
| --- | --- | --- |

(105)

Poleg tega si je upravni odbor banke Íslandsbanki zastavil naslednje finančne cilje:

—

donosnost lastniškega kapitala (Return on Equity); netvegana stopnja donosa + [...] %. Netvegana stopnja donosa naj bi bila stopnja tekočega računa Centralne banke (3,75 % decembra 2011). Po ciljih naj bi bil delež kapitala 1. reda [...] %,

| — | stopnja kapitalske ustreznosti: [...] % [...], |
| --- | --- |

—

stopnja kapitalske ustreznosti: [...] % [...],

| — | delež kapitala 1. reda: [...] % [...]. |
| --- | --- |

—

delež kapitala 1. reda: [...] % [...].

| (106) | Med makroekonomske predpostavke je zajeto:






  — | Gospodarska rast se bo leta 2012 in po tem letu nadaljevala, čeprav bo počasnejša od prej predvidene. Gospodinjstva bodo v boljšem gospodarskem položaju, ker se bo kupna moč z upadom brezposelnosti povečala. |
| --- | --- | --- |

(106)

Med makroekonomske predpostavke je zajeto:

—

Gospodarska rast se bo leta 2012 in po tem letu nadaljevala, čeprav bo počasnejša od prej predvidene. Gospodinjstva bodo v boljšem gospodarskem položaju, ker se bo kupna moč z upadom brezposelnosti povečala.

| — | Inflacija bo od leta 2013 dalje ostala malo nad cilji Centralne banke Islandije, tj. tik nad 3 %. To temelji na stabilnem menjalnem tečaju ISK (z rahlo okrepitvijo v začetku obdobja) in uravnoteženim trgom dela z rahlimi povišanji plač ter postopnim dvigom cen stanovanj.










  Sprememba med leti v povprečju (v %) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rast BDP | 2,2 | 2,1 | 3,4 | 2,3 | 3,0 |
| Brezposelnost | 6,6 | 6,0 | 5,4 | 5,0 | 4,4 |
| Inflacija | 4,4 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| Plače | 6,7 | 4,7 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |

—

Inflacija bo od leta 2013 dalje ostala malo nad cilji Centralne banke Islandije, tj. tik nad 3 %. To temelji na stabilnem menjalnem tečaju ISK (z rahlo okrepitvijo v začetku obdobja) in uravnoteženim trgom dela z rahlimi povišanji plač ter postopnim dvigom cen stanovanj.

Sprememba med leti v povprečju (v %)

2012

2013

2014

2015

2016

Rast BDP

2,2

2,1

3,4

2,3

3,0

Brezposelnost

6,6

6,0

5,4

5,0

4,4

Inflacija

4,4

2,9

2,8

2,7

2,6

Plače

6,7

4,7

4,8

5,0

4,8

Kratkoročne obrestne mere bodo tudi v letu 2012 ostale okrog 5-odstotne (56), a bodo postopoma narasle kot gospodarske rezerve.

| — | Čeprav se bodo pogoji na trgu dela izboljšali, bo brezposelnost še vedno nekoliko višja kot pred finančno krizo. Rast plač se bo povečala z upadom stopnje brezposelnosti. |
| --- | --- |

—

Čeprav se bodo pogoji na trgu dela izboljšali, bo brezposelnost še vedno nekoliko višja kot pred finančno krizo. Rast plač se bo povečala z upadom stopnje brezposelnosti.

| — | Domneva se, da bo skozi vse obdobje prestrukturiranja ISK še naprej valuta Islandije. Kontrole valute bodo odpravljene postopoma od leta 2012 dalje. Skozi vse desetletje pa bodo ostale nekatere omejitve na kapitalske tokove. |
| --- | --- |

—

Domneva se, da bo skozi vse obdobje prestrukturiranja ISK še naprej valuta Islandije. Kontrole valute bodo odpravljene postopoma od leta 2012 dalje. Skozi vse desetletje pa bodo ostale nekatere omejitve na kapitalske tokove.

(i)   Razdolževanje v bilanci stanja z likvidacijo nekdanje banke in ustanovitvijo nove banke

| (107) | Kot je bilo navedeno, je bila med oktobrom 2008 večina domačih sredstev in obveznosti banke Glitnir prenesenih na banko Íslandsbanki. Zaradi tega procesa je večina dolga velikih medbančnih poslov ostala v stečajnem premoženju banke Glitnir, zato banka Íslandsbanki nikoli ni bila tako zadolžena, kot je bila banka Glitnir. V skladu z načrtom prestrukturiranja to pomeni, da je bilo vprašanje razdolževanja v bilanci stanja v osnovi rešeno že oktobra 2008. |
| --- | --- |

(107)

Kot je bilo navedeno, je bila med oktobrom 2008 večina domačih sredstev in obveznosti banke Glitnir prenesenih na banko Íslandsbanki. Zaradi tega procesa je večina dolga velikih medbančnih poslov ostala v stečajnem premoženju banke Glitnir, zato banka Íslandsbanki nikoli ni bila tako zadolžena, kot je bila banka Glitnir. V skladu z načrtom prestrukturiranja to pomeni, da je bilo vprašanje razdolževanja v bilanci stanja v osnovi rešeno že oktobra 2008.

(ii)   Vzpostavitev in ohranjanje močnega položaja kapitalskega količnika

| (108) | Banka Íslandsbanki je imela zaradi opisanih ukrepov kapitalizacije in razvoja od ustanovitve banke, zlasti ponovnega ovrednotenja sredstev (nadalje opredeljeno v nadaljevanju), količnike kapitala precej nad kapitalskimi zahtevami Organa za finančni nadzor, kot je navedeno v spodnji preglednici 2:

  Preglednica 2


  Količniki kapitala v obdobju 2008–2011, zneski v milijonih ISK | 31. 12. 2008 | 31. 12. 2009 | 31. 12. 2010 | 31. 12. 2011 (57) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapital 1. reda | 68 030 | 91 996 | 120 993 | 120 530 |
| Kapital 2. reda | — | 24 843 | 21 251 | 21 937 |
| Skupni kapital | 68 030 | 116 839 | 142 244 | 142 234 |
| Tveganju prilagojena sredstva | 656 713 | 589 819 | 534 431 | 629 419 |
| Delež kapitala 1. reda | 10,4 % | 15,6 % | 22,6 % | 19,1 % |
| Stopnja kapitalske ustreznosti | 10,4 % | 19,8 % | 26,6 % | 22,6 |

(108)

Banka Íslandsbanki je imela zaradi opisanih ukrepov kapitalizacije in razvoja od ustanovitve banke, zlasti ponovnega ovrednotenja sredstev (nadalje opredeljeno v nadaljevanju), količnike kapitala precej nad kapitalskimi zahtevami Organa za finančni nadzor, kot je navedeno v spodnji preglednici 2:

Preglednica 2

Količniki kapitala v obdobju 2008–2011, zneski v milijonih ISK

31. 12. 2008

31. 12. 2009

31. 12. 2010

31. 12. 2011 (57)

Kapital 1. reda

68 030

91 996

120 993

120 530

Kapital 2. reda

—

24 843

21 251

21 937

Skupni kapital

68 030

116 839

142 244

142 234

Tveganju prilagojena sredstva

656 713

589 819

534 431

629 419

Delež kapitala 1. reda

10,4 %

15,6 %

22,6 %

19,1 %

Stopnja kapitalske ustreznosti

10,4 %

19,8 %

26,6 %

22,6

| (109) | Banka Íslandsbanki za obdobje od leta 2012 do leta 2016 v skladu s poročilom o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala, predloženim skupaj z načrtom prestrukturiranja, napoveduje naslednje količnike kapitala, kot je razvidno iz preglednice 3 v nadaljevanju:

  Preglednica 3


  Napovedani količniki kapitala za obdobje 2012–2016 in tveganju prilagojena sredstva, zneski v milijardah ISK | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tveganju prilagojena sredstva | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Delež kapitala 1. reda | [20–25] % | [15–20] % | [10–20] % | [10–15] % | [10–15] % |
| Stopnja kapitalske ustreznosti | [20–30] % | [15–25] % | [15–20] % | [10–20] % | [10–15] % |

(109)

Banka Íslandsbanki za obdobje od leta 2012 do leta 2016 v skladu s poročilom o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala, predloženim skupaj z načrtom prestrukturiranja, napoveduje naslednje količnike kapitala, kot je razvidno iz preglednice 3 v nadaljevanju:

Preglednica 3

Napovedani količniki kapitala za obdobje 2012–2016 in tveganju prilagojena sredstva, zneski v milijardah ISK

2012

2013

2014

2015

2016

Tveganju prilagojena sredstva

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Delež kapitala 1. reda

[20–25] %

[15–20] %

[10–20] %

[10–15] %

[10–15] %

Stopnja kapitalske ustreznosti

[20–30] %

[15–25] %

[15–20] %

[10–20] %

[10–15] %

| (110) | Banka Íslandsbanki namerava v skladu s temi podatki med obdobjem prestrukturiranja in po tem obdobju ostati precej nad kapitalskimi zahtevami Organa za finančni nadzor. [...] |
| --- | --- |

(110)

Banka Íslandsbanki namerava v skladu s temi podatki med obdobjem prestrukturiranja in po tem obdobju ostati precej nad kapitalskimi zahtevami Organa za finančni nadzor. [...]

(iii)   Doseganje zadovoljive donosnosti

| (111) | V skladu z načrtom prestrukturiranja, kot je prikazano v spodnji preglednici 4, je bila donosnost lastniškega kapitala banke Íslandsbanki od ustanovitve banke v letu 2008 dobra (razen leta 2011) (58).

  Preglednica 4


  Donosnost lastniškega kapitala v prejšnjih letih










  (%) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Donosnost lastniškega kapitala | 17,2 | 30,0 | 28,5 | 1,5 |

(111)

V skladu z načrtom prestrukturiranja, kot je prikazano v spodnji preglednici 4, je bila donosnost lastniškega kapitala banke Íslandsbanki od ustanovitve banke v letu 2008 dobra (razen leta 2011) (58).

Preglednica 4

Donosnost lastniškega kapitala v prejšnjih letih

(%)

2008

2009

2010

2011

Donosnost lastniškega kapitala

17,2

30,0

28,5

1,5

Poleg tega je v načrtu prestrukturiranja med trajanjem prestrukturiranja in po njem predvidena naslednja donosnost lastniškega kapitala (preglednica 5).

Preglednica 5

Napoved donosnosti lastniškega kapitala

| (%) |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Donosnost lastniškega kapitala | [5–15] | [10–20] | [5–15] | [5–15] | [5–15] |

(%)

2012

2013

2014

2015

2016

Donosnost lastniškega kapitala

[5–15]

[10–20]

[5–15]

[5–15]

[5–15]

| (112) | Ta napoved je bila izdelana kot rezultat podrobnejšega finančnega načrtovanja v načrtu prestrukturiranja, njeni najpomembnejši vidiki pa so:






  — | Dobiček iz najpomembnejših poslovnih segmentov naj bi predvidoma [...], kar je predvsem posledica stroškov financiranja in odsotnosti „diskontnega prihodka“ od leta 2014 dalje. |
| --- | --- | --- |

(112)

Ta napoved je bila izdelana kot rezultat podrobnejšega finančnega načrtovanja v načrtu prestrukturiranja, njeni najpomembnejši vidiki pa so:

—

Dobiček iz najpomembnejših poslovnih segmentov naj bi predvidoma [...], kar je predvsem posledica stroškov financiranja in odsotnosti „diskontnega prihodka“ od leta 2014 dalje.

| — | Dobički v poslovnih segmentih trgov naj bi po napovedih do leta 2016 narasli z [...] na [...] ISK, v glavnem zaradi višjih prihodkov od provizij in nadomestil za storitve. |
| --- | --- |

—

Dobički v poslovnih segmentih trgov naj bi po napovedih do leta 2016 narasli z [...] na [...] ISK, v glavnem zaradi višjih prihodkov od provizij in nadomestil za storitve.

| — | Neto obrestna marža naj bi v letu 2014 predvidoma [...], nato pa predvidoma ostala stabilna. |
| --- | --- |

—

Neto obrestna marža naj bi v letu 2014 predvidoma [...], nato pa predvidoma ostala stabilna.

| — | Število zaposlenih naj bi se predvidoma zmanjšalo za [...]. |
| --- | --- |

—

Število zaposlenih naj bi se predvidoma zmanjšalo za [...].

| — | Razmerje med stroški in dobičkom naj bi predvidoma padlo s 75 % v letu 2011 na [...] % v letu 2014. |
| --- | --- |

—

Razmerje med stroški in dobičkom naj bi predvidoma padlo s 75 % v letu 2011 na [...] % v letu 2014.

| (113) | Po mnenju islandskih organov je dejstvo, da je banka Íslandsbanki od svoje ustanovitve zelo dobro delovala, v določeni meri posledica tega, da je bil portfelj posojil od banke Glitnir pridobljen po zelo diskontirani ceni (59). Medtem ko se posojilni portfelj prestrukturira, je diskont bil in bo ostal zelo pomemben del prihodkov banke Íslandsbanki. Toda glede na napoved bo diskont v celoti odplačan, ko bo prestrukturiranje končano. |
| --- | --- |

(113)

Po mnenju islandskih organov je dejstvo, da je banka Íslandsbanki od svoje ustanovitve zelo dobro delovala, v določeni meri posledica tega, da je bil portfelj posojil od banke Glitnir pridobljen po zelo diskontirani ceni (59). Medtem ko se posojilni portfelj prestrukturira, je diskont bil in bo ostal zelo pomemben del prihodkov banke Íslandsbanki. Toda glede na napoved bo diskont v celoti odplačan, ko bo prestrukturiranje končano.

| (114) | Islandski organi so v podporo tej trditvi predložili izračun (preglednica 6), v katerem so navedeni letni rezultati brez diskonta in drugih „izrednih produktov“, kot je odpis dobrega imena zaradi transakcije z banko Byr.

  Preglednica 6


  Neto dobiček „izrednih produktov“









  (v mio. ISK) |
| --- | --- |
| | Dobiček tekočega leta | „Izredni produkti“ | Neto dobiček „izrednih prihodkov“ |
| 2008 | 2 366 | – 1 543 | 14 909 |
| 2009 | 23 982 | 801 | 23 181 |
| 2010 | 29 369 | 14 507 | 14 862 |
| 2011 | 9 613 | – 11 074 | 20 687 |
| 2012 | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] |
| 2014 | [...] | — | [...] |
| 2015 | [...] | — | [...] |
| 2016 | [...] | — | [...] |

(114)

Islandski organi so v podporo tej trditvi predložili izračun (preglednica 6), v katerem so navedeni letni rezultati brez diskonta in drugih „izrednih produktov“, kot je odpis dobrega imena zaradi transakcije z banko Byr.

Preglednica 6

Neto dobiček „izrednih produktov“

(v mio. ISK)

Dobiček tekočega leta

„Izredni produkti“

Neto dobiček „izrednih prihodkov“

2008

2 366

– 1 543

14 909

2009

23 982

801

23 181

2010

29 369

14 507

14 862

2011

9 613

– 11 074

20 687

2012

[...]

[...]

[...]

2013

[...]

[...]

[...]

2014

[...]

—

[...]

2015

[...]

—

[...]

2016

[...]

—

[...]

| (115) | Po teh podatkih bi banka celo ob odsotnosti diskonta med obdobjem prestrukturiranja še vedno imela in bo imela dobiček (60). Vendar ni jasno, ali sta iz teh podatkov razvidna oba navedena vidika „velikega diskonta“. |
| --- | --- |

(115)

Po teh podatkih bi banka celo ob odsotnosti diskonta med obdobjem prestrukturiranja še vedno imela in bo imela dobiček (60). Vendar ni jasno, ali sta iz teh podatkov razvidna oba navedena vidika „velikega diskonta“.

(iv)   Vzpostavitev in ohranjanje močnega likvidnostnega položaja

| (116) | Organ za finančni nadzor je glede likvidnosti zahteval, da je treba imeti denarna sredstva ali njihove ustreznike za 5 % vlog, ki se izplačajo na zahtevo, in da bi morale biti banke zmožne zagotoviti 20-odstotni takojšnji odliv vlog. Poleg tega Centralna banka Islandije določa pravila o likvidnosti kreditnih institucij (61), v skladu s katerimi se likvidna sredstva in obveznosti kreditnih institucij razvrstijo po vrsti, zapadlosti in dodeljenih ponderjih glede na tveganje. Kreditne institucije morajo imeti likvidna sredstva, ki presegajo obveznosti za naslednje tri mesece. V pravilih je določen tudi test izjemnih situacij, pri katerem se diskont uporabi za različne postavke lastniškega kapitala, vendar ob predpostavki, da je treba po eni strani vse obveznosti plačati ob zapadlosti, po drugi strani pa je treba delne zneske drugih obveznosti, kot so vloge, plačati kmalu po opominu ali brez opomina. |
| --- | --- |

(116)

Organ za finančni nadzor je glede likvidnosti zahteval, da je treba imeti denarna sredstva ali njihove ustreznike za 5 % vlog, ki se izplačajo na zahtevo, in da bi morale biti banke zmožne zagotoviti 20-odstotni takojšnji odliv vlog. Poleg tega Centralna banka Islandije določa pravila o likvidnosti kreditnih institucij (61), v skladu s katerimi se likvidna sredstva in obveznosti kreditnih institucij razvrstijo po vrsti, zapadlosti in dodeljenih ponderjih glede na tveganje. Kreditne institucije morajo imeti likvidna sredstva, ki presegajo obveznosti za naslednje tri mesece. V pravilih je določen tudi test izjemnih situacij, pri katerem se diskont uporabi za različne postavke lastniškega kapitala, vendar ob predpostavki, da je treba po eni strani vse obveznosti plačati ob zapadlosti, po drugi strani pa je treba delne zneske drugih obveznosti, kot so vloge, plačati kmalu po opominu ali brez opomina.

| (117) | Kot je razvidno iz slik A in B, je banka Íslandsbanki v okviru nadzornih zahtev v letih 2009, 2010 in 2011 ohranila likvidnostne rezerve.

  Sliki A in B


  Skladnost banke Íslandsbanki z nadzornimi zahtevami glede likvidnosti |
| --- | --- |

(117)

Kot je razvidno iz slik A in B, je banka Íslandsbanki v okviru nadzornih zahtev v letih 2009, 2010 in 2011 ohranila likvidnostne rezerve.

Sliki A in B

Skladnost banke Íslandsbanki z nadzornimi zahtevami glede likvidnosti

| (118) | Iz slike C je razvidno, da so se likvidnostni količniki v banki Íslandsbanki izboljšali za obveznosti, ki zapadejo v naslednjih treh do šestih mesecih v letih 2010 in 2011, medtem ko dvanajstmesečni kazalnik bolj miruje.
  [...]

  [Diagram s prikazom likvidnostnih količnikov banke Íslandsbanki

  vrednosti niso razkrite zaradi varovanja poklicne skrivnosti]

  Slika C


  Zgodovinski likvidnostni količniki:







  — | Likvidnostni količnik A prikazuje kritje obveznosti, ki zapadejo v naslednjih treh mesecih |
| --- | --- | --- |

(118)

Iz slike C je razvidno, da so se likvidnostni količniki v banki Íslandsbanki izboljšali za obveznosti, ki zapadejo v naslednjih treh do šestih mesecih v letih 2010 in 2011, medtem ko dvanajstmesečni kazalnik bolj miruje.

[...]

[Diagram s prikazom likvidnostnih količnikov banke Íslandsbanki

vrednosti niso razkrite zaradi varovanja poklicne skrivnosti]

Slika C

Zgodovinski likvidnostni količniki:

—

Likvidnostni količnik A prikazuje kritje obveznosti, ki zapadejo v naslednjih treh mesecih

| — | Likvidnostni količnik B prikazuje kritje obveznosti, ki zapadejo v naslednjih šestih mesecih |
| --- | --- |

—

Likvidnostni količnik B prikazuje kritje obveznosti, ki zapadejo v naslednjih šestih mesecih

| — | Likvidnostni količnik C prikazuje kritje obveznosti, ki zapadejo v naslednjih dvanajstih mesecih |
| --- | --- |

—

Likvidnostni količnik C prikazuje kritje obveznosti, ki zapadejo v naslednjih dvanajstih mesecih

| (119) | O predvidenem razvoju likvidnostnega položaja banke Íslandsbanki, zlasti v primeru izjemnega dogodka, se dodatno razpravlja v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(119)

O predvidenem razvoju likvidnostnega položaja banke Íslandsbanki, zlasti v primeru izjemnega dogodka, se dodatno razpravlja v nadaljevanju.

(v)   Dokončanje prestrukturiranja posojilnega portfelja zasebnih gospodinjstev in podjetij

| (120) | Pred finančno krizo leta 2008 so zasebne in poslovne stranke banke prevzele visoko stopnjo dolga. Ko so gospodarstvo in zlasti cene nepremičnin ob nastopu krize padle, nenadoma preveč zadolžene stranke pogosto niso več zmogle odplačevati svojih dolgov ter so imele negativen kapital. Poleg splošne grožnje za gospodarsko blaginjo Islandije je nenadno poslabšanje posojilnih portfeljev bank postalo najpomembnejše tveganje za prihodnje uspešno poslovanje bank. Zato je prednostna naloga banke Íslandsbanki, kot je razvidno iz načrta prestrukturiranja, postalo prestrukturiranje zasebnih in poslovnih posojilnih portfeljev (razdolževanje). |
| --- | --- |

(120)

Pred finančno krizo leta 2008 so zasebne in poslovne stranke banke prevzele visoko stopnjo dolga. Ko so gospodarstvo in zlasti cene nepremičnin ob nastopu krize padle, nenadoma preveč zadolžene stranke pogosto niso več zmogle odplačevati svojih dolgov ter so imele negativen kapital. Poleg splošne grožnje za gospodarsko blaginjo Islandije je nenadno poslabšanje posojilnih portfeljev bank postalo najpomembnejše tveganje za prihodnje uspešno poslovanje bank. Zato je prednostna naloga banke Íslandsbanki, kot je razvidno iz načrta prestrukturiranja, postalo prestrukturiranje zasebnih in poslovnih posojilnih portfeljev (razdolževanje).

| (121) | Banka Íslandsbanki je po navedbah islandskih organov razvila posebne programe za odpis dolga ter je sodelovala z državo in drugimi bankami glede splošnih ukrepov za odpis dolga (npr. 110-odstotna prilagoditev hipotekarnega kredita) (62). |
| --- | --- |

(121)

Banka Íslandsbanki je po navedbah islandskih organov razvila posebne programe za odpis dolga ter je sodelovala z državo in drugimi bankami glede splošnih ukrepov za odpis dolga (npr. 110-odstotna prilagoditev hipotekarnega kredita) (62).

| (122) | Banka Íslandsbanki je Nadzornemu organu predložila pregled metod prestrukturiranja, ki jih uporablja, na podlagi informacij, zbranih novembra 2010. V metodah je ločeno prestrukturiranje dolga za podjetja, za gospodinjstva in posameznike. Posebej prilagojene rešitve so zasnovane za večja podjetja, medtem ko je MSP ponujena prilagoditev glavnice in/ali prilagoditev neodplačanega dolga/obresti bodisi glede na vrednost sredstev podjetja bodisi glede na prost denarni tok. |
| --- | --- |

(122)

Banka Íslandsbanki je Nadzornemu organu predložila pregled metod prestrukturiranja, ki jih uporablja, na podlagi informacij, zbranih novembra 2010. V metodah je ločeno prestrukturiranje dolga za podjetja, za gospodinjstva in posameznike. Posebej prilagojene rešitve so zasnovane za večja podjetja, medtem ko je MSP ponujena prilagoditev glavnice in/ali prilagoditev neodplačanega dolga/obresti bodisi glede na vrednost sredstev podjetja bodisi glede na prost denarni tok.

| (123) | Gospodinjstvom in posameznikom je ponujenih več različnih možnosti za prestrukturiranje, kot so „odmori od plačil“ („payment holidays“), podaljšanje rokov in prožne sheme plačevanja. |
| --- | --- |

(123)

Gospodinjstvom in posameznikom je ponujenih več različnih možnosti za prestrukturiranje, kot so „odmori od plačil“ („payment holidays“), podaljšanje rokov in prožne sheme plačevanja.

| (124) | Banka Íslandsbanki je za spremljanje in zagotavljanje napredka pri prestrukturiranju tudi razvila t. i. „nadzorno ploščo prestrukturiranja“, ki je bila predložena Nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(124)

Banka Íslandsbanki je za spremljanje in zagotavljanje napredka pri prestrukturiranju tudi razvila t. i. „nadzorno ploščo prestrukturiranja“, ki je bila predložena Nadzornemu organu.

| (125) | Po navedbah islandskih organov in kljub nepričakovanim dogodkom, kot je nedavna sodba islandskega vrhovnega sodišča o posojilih finančnega trga Forex, bo banka Íslandsbanki prestrukturiranje posojilnih portfeljev podjetij zaključila do konca leta 2012, v letu 2013 pa portfeljev pri poslovanju s prebivalstvom. Ponastavitev obrestnih mer za hipotekarne kredite naj bi bila po napovedih zaključena ob koncu leta 2014. |
| --- | --- |

(125)

Po navedbah islandskih organov in kljub nepričakovanim dogodkom, kot je nedavna sodba islandskega vrhovnega sodišča o posojilih finančnega trga Forex, bo banka Íslandsbanki prestrukturiranje posojilnih portfeljev podjetij zaključila do konca leta 2012, v letu 2013 pa portfeljev pri poslovanju s prebivalstvom. Ponastavitev obrestnih mer za hipotekarne kredite naj bi bila po napovedih zaključena ob koncu leta 2014.

(vi)   Izboljšanje strategije financiranja

| (126) | Depozitarna osnova banke Íslandsbanki je od ustanovitve ostala dokaj stabilna v višini okrog 400 milijard ISK, ob koncu leta 2011 pa se je povečala na 535 milijard ISK zaradi združitve te banke z banko Byr. Trenutno skoraj 80 % vseh obveznosti znašajo vloge. |
| --- | --- |

(126)

Depozitarna osnova banke Íslandsbanki je od ustanovitve ostala dokaj stabilna v višini okrog 400 milijard ISK, ob koncu leta 2011 pa se je povečala na 535 milijard ISK zaradi združitve te banke z banko Byr. Trenutno skoraj 80 % vseh obveznosti znašajo vloge.

| (127) | Med letoma 2010 in 2011 je bilo razmerje med vlogami in posojili v banki Íslandsbanki okrog in nad 80 %. V tej banki predvidevajo, da bodo trenutno nizke obrestne mere za vloge spodbudile vlagatelje, da bodo del svojih sredstev namenili za naložbe z višjimi donosi, ker gospodarstvo okreva, apetit po tveganju pa se povečuje. Zato banka predvideva, da bo razmerje med vlogami in posojili do leta 2016 morda padlo na okrog [...] %. Poleg tega naj bi vloge v tujih valutah predvidoma [...]. Banka Íslandsbanki namerava postopoma povečati raznovrstnost svoje strukture financiranja. |
| --- | --- |

(127)

Med letoma 2010 in 2011 je bilo razmerje med vlogami in posojili v banki Íslandsbanki okrog in nad 80 %. V tej banki predvidevajo, da bodo trenutno nizke obrestne mere za vloge spodbudile vlagatelje, da bodo del svojih sredstev namenili za naložbe z višjimi donosi, ker gospodarstvo okreva, apetit po tveganju pa se povečuje. Zato banka predvideva, da bo razmerje med vlogami in posojili do leta 2016 morda padlo na okrog [...] %. Poleg tega naj bi vloge v tujih valutah predvidoma [...]. Banka Íslandsbanki namerava postopoma povečati raznovrstnost svoje strukture financiranja.

| (128) | [...] (63). |
| --- | --- |

(128)

[...] (63).

| (129) | Glede potreb po financiranju v ISK [...]. Po drugi strani pa je bila banka Íslandsbanki prva islandska banka, ki je izdala krito obveznico. Prva izdaja je bila decembra 2011, in sicer izdaja v višini 4 milijard ISK, povezana z ICŽP (64). Izdajo so institucionalni vlagatelji dobro sprejeli in vpisali preveč posojila. Banka pričakuje, da bo lahko leta 2012 izdala kratkoročni vrednostni papir ter razširila trenutno krito izdajanje obveznic po stopnji 10 milijard ISK letno. [...]. |
| --- | --- |

(129)

Glede potreb po financiranju v ISK [...]. Po drugi strani pa je bila banka Íslandsbanki prva islandska banka, ki je izdala krito obveznico. Prva izdaja je bila decembra 2011, in sicer izdaja v višini 4 milijard ISK, povezana z ICŽP (64). Izdajo so institucionalni vlagatelji dobro sprejeli in vpisali preveč posojila. Banka pričakuje, da bo lahko leta 2012 izdala kratkoročni vrednostni papir ter razširila trenutno krito izdajanje obveznic po stopnji 10 milijard ISK letno. [...].

| (130) | Glede na načrt prestrukturiranja se bodo zaradi spremembe strukture financiranja v načrtovanem obdobju povečali stroški financiranja. Predpostavlja se, da so stroški zadolževanja okrog [...] bazičnih točk nad osnovno mero za strukturo obveznic banke, indeksiranih z ICŽP, in [...] bazičnih točk za neindeksirane obveznice, medtem ko so stroški vlog okrog [...] bazičnih točk nad osnovno mero. |
| --- | --- |

(130)

Glede na načrt prestrukturiranja se bodo zaradi spremembe strukture financiranja v načrtovanem obdobju povečali stroški financiranja. Predpostavlja se, da so stroški zadolževanja okrog [...] bazičnih točk nad osnovno mero za strukturo obveznic banke, indeksiranih z ICŽP, in [...] bazičnih točk za neindeksirane obveznice, medtem ko so stroški vlog okrog [...] bazičnih točk nad osnovno mero.

(vii)   Stroškovna učinkovitost

| (131) | Banka Íslandsbanki se glede na načrt prestrukturiranja še naprej osredotoča na učinkovite in racionalizirane dejavnosti, da uspešno krije povišane infrastrukturne stroške, nastale kot posledica strožjega regulativnega nadzora in večje obdavčitve. Banka trdi, da je bilo v letu 2011 zaključeno precejšnje delo za povečanje stroškovne učinkovitosti, a poudarja, da je to dolgoročni projekt, pri katerem so potrebne spremembe pri procesih in tekoča analiza. V letu 2012 se bo glede na načrt prestrukturiranja še naprej osredotočalo na ozaveščenost o stroških ter zmanjšanje stroškov in stroškovno analizo, med katero bodo pregledani in po potrebi izboljšani notranji postopki banke. Kot je bilo navedeno, naj bi se zaradi navedenih ukrepov ter zmanjšanja števila zaposlenih razmerje med stroški in dobičkom predvidoma znižalo s 75 % v letu 2011 na [...] % v letu 2014. |
| --- | --- |

(131)

Banka Íslandsbanki se glede na načrt prestrukturiranja še naprej osredotoča na učinkovite in racionalizirane dejavnosti, da uspešno krije povišane infrastrukturne stroške, nastale kot posledica strožjega regulativnega nadzora in večje obdavčitve. Banka trdi, da je bilo v letu 2011 zaključeno precejšnje delo za povečanje stroškovne učinkovitosti, a poudarja, da je to dolgoročni projekt, pri katerem so potrebne spremembe pri procesih in tekoča analiza. V letu 2012 se bo glede na načrt prestrukturiranja še naprej osredotočalo na ozaveščenost o stroških ter zmanjšanje stroškov in stroškovno analizo, med katero bodo pregledani in po potrebi izboljšani notranji postopki banke. Kot je bilo navedeno, naj bi se zaradi navedenih ukrepov ter zmanjšanja števila zaposlenih razmerje med stroški in dobičkom predvidoma znižalo s 75 % v letu 2011 na [...] % v letu 2014.

(viii)   Izboljšave pri upravljanju podjetij in upravljanju tveganj

| (132) | Banka Íslandsbanki je Nadzorni organ obvestila, da je ena od njenih prednostnih nalog uskladiti strukture in procese upravljanja podjetij z najboljšimi nacionalnimi in mednarodnimi praksami. Banka je za ta namen ustanovila oddelek za upravljanje tveganj in kreditne kontrole. Ta oddelek nadzira upravljanje tveganj in kreditne kontrole, njegovo delo pa je povezano z vsakodnevnimi procesi v vsakem oddelku po celi banki. Banka Íslandsbanki je leta 2011 skupaj z letnim poročilom prvič objavila obsežno knjigo tveganj (65). V knjigi tveganj, ki se bo objavljala letno, so dodatne informacije o okviru banke za upravljanje tveganja, kapitalski strukturi in ustreznosti, izpostavljenosti pomembnemu tveganju in postopkih ocene tveganja. |
| --- | --- |

(132)

Banka Íslandsbanki je Nadzorni organ obvestila, da je ena od njenih prednostnih nalog uskladiti strukture in procese upravljanja podjetij z najboljšimi nacionalnimi in mednarodnimi praksami. Banka je za ta namen ustanovila oddelek za upravljanje tveganj in kreditne kontrole. Ta oddelek nadzira upravljanje tveganj in kreditne kontrole, njegovo delo pa je povezano z vsakodnevnimi procesi v vsakem oddelku po celi banki. Banka Íslandsbanki je leta 2011 skupaj z letnim poročilom prvič objavila obsežno knjigo tveganj (65). V knjigi tveganj, ki se bo objavljala letno, so dodatne informacije o okviru banke za upravljanje tveganja, kapitalski strukturi in ustreznosti, izpostavljenosti pomembnemu tveganju in postopkih ocene tveganja.

3.4.8   Zmožnost doseganja uspešnega poslovanja po osnovnem scenariju in scenariju izjemnih situacij

| (133) | Islandski organi so v načrtu prestrukturiranja s sklicem na poročilo o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala predložili scenarij izjemnih situacij za banko Íslandsbanki, ki naj bi prikazal, da je banka zmožna doseči dolgoročno uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

(133)

Islandski organi so v načrtu prestrukturiranja s sklicem na poročilo o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala predložili scenarij izjemnih situacij za banko Íslandsbanki, ki naj bi prikazal, da je banka zmožna doseči dolgoročno uspešno poslovanje.

3.4.8.1   Osnovni scenarij

| (134) | Načrt prestrukturiranja, kot je bil opisan, vključno s predpostavkami, na katerih temelji, pomeni osnovni scenarij. |
| --- | --- |

(134)

Načrt prestrukturiranja, kot je bil opisan, vključno s predpostavkami, na katerih temelji, pomeni osnovni scenarij.

3.4.8.2   Scenarij izjemnih situacij

| (135) | Banka Íslandsbanki se je v poglavju 5.9.3 načrta prestrukturiranja sklicevala na scenarij izjemnih situacij, predstavljen v poročilu o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala, ki je bilo 1. aprila 2012 predloženo islandskemu finančnemu organu. |
| --- | --- |

(135)

Banka Íslandsbanki se je v poglavju 5.9.3 načrta prestrukturiranja sklicevala na scenarij izjemnih situacij, predstavljen v poročilu o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala, ki je bilo 1. aprila 2012 predloženo islandskemu finančnemu organu.

| (136) | Glavne ugotovitve iz poročila o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala iz leta 2012 so, da je kapitalizacija banke Íslandsbanki precej nad notranjimi in zunanjimi najnižjimi zahtevami ter da presega tisto, kar bi lahko razumeli kot dolgoročni cilj za delovanje banke pod „običajnimi“ poslovnimi pogoji. Najnižje kapitalske zahteve ter rezultati testov izjemnih situacij, opravljenih v okviru sedanjega poročila o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala, v skladu s poročilom nakazujejo, da se predvidena plačila dividend v petletnem poslovnem načrtu zdijo razumna. |
| --- | --- |

(136)

Glavne ugotovitve iz poročila o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala iz leta 2012 so, da je kapitalizacija banke Íslandsbanki precej nad notranjimi in zunanjimi najnižjimi zahtevami ter da presega tisto, kar bi lahko razumeli kot dolgoročni cilj za delovanje banke pod „običajnimi“ poslovnimi pogoji. Najnižje kapitalske zahteve ter rezultati testov izjemnih situacij, opravljenih v okviru sedanjega poročila o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala, v skladu s poročilom nakazujejo, da se predvidena plačila dividend v petletnem poslovnem načrtu zdijo razumna.

| (137) | Odločitve o vsakoletnem plačilu dividend bi morale glede na poročilo o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala temeljiti na posodobljeni analizi kapitalske ustreznosti, upoštevati pa bi se moral tudi likvidnostni položaj banke. |
| --- | --- |

(137)

Odločitve o vsakoletnem plačilu dividend bi morale glede na poročilo o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala temeljiti na posodobljeni analizi kapitalske ustreznosti, upoštevati pa bi se moral tudi likvidnostni položaj banke.

| (138) | V skladu s tem poročilom je najnižji kapitalski količnik za banko v razponu od [...] % do [...] % tveganju prilagojenih sredstev. Ocenjuje se, da je ob koncu leta 2012 najnižji potrebni znesek kapitala [...] milijard ISK, od česar je [...] milijard ISK potrebnih v okviru stebra 2a zaradi nekritih ali prenizko vrednotenih dejavnikov tveganja v okviru stebra 1. Vendar je bil ob koncu leta 2011 kapitalski količnik banke dejansko 22,6 %. Rezultati testov izjemnih situacij prikazujejo, da je del presežnega kapitala potreben za spoprijemanje z morebitnimi neželenimi dogodki pri dejavnostih banke, a postopno plačilo presežnega kapitala v obliki dividend je razumno. Kapital, ki se ocenjuje kot potreben za spoprijemanje z izjemnimi dogodki, v začetku leta 2012 znaša [...] milijard ISK, presežni kapital ob koncu leta 2012 pa znaša [...] milijard ISK, kot je navedeno v preglednici 7:

  Preglednica 7


  Pregled poročila o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala










  (v milijardah ISK) |
| --- | --- |
| | Steber 1 (66) | Steber 2a (67) | Steber 2b | Potrebna kapitalska ustreznost |
| | minimalne zahteve | pribitek | testiranje izjemnih situacij | vse stopnje skupaj |
| Kreditno tveganje | [...] | [...] | | [...] |
| Tržno tveganje | [...] | [...] | | [...] |
| Operativno tveganje | [...] | | | [...] |
| Tveganje koncentracije | | [...] | | [...] |
| Najnižji kapital, ki se zahteva v okviru stebra (1 in 2a) | [...] | [...] | | [...] |
| Testiranje izjemnih situacij | | | [...] | [...] |
| Potrebna kapitalska ustreznost | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitalska ustreznost od (konca leta 2012) | | | | [...] |
| Kapitalski presežek | | | | [...] |

(138)

V skladu s tem poročilom je najnižji kapitalski količnik za banko v razponu od [...] % do [...] % tveganju prilagojenih sredstev. Ocenjuje se, da je ob koncu leta 2012 najnižji potrebni znesek kapitala [...] milijard ISK, od česar je [...] milijard ISK potrebnih v okviru stebra 2a zaradi nekritih ali prenizko vrednotenih dejavnikov tveganja v okviru stebra 1. Vendar je bil ob koncu leta 2011 kapitalski količnik banke dejansko 22,6 %. Rezultati testov izjemnih situacij prikazujejo, da je del presežnega kapitala potreben za spoprijemanje z morebitnimi neželenimi dogodki pri dejavnostih banke, a postopno plačilo presežnega kapitala v obliki dividend je razumno. Kapital, ki se ocenjuje kot potreben za spoprijemanje z izjemnimi dogodki, v začetku leta 2012 znaša [...] milijard ISK, presežni kapital ob koncu leta 2012 pa znaša [...] milijard ISK, kot je navedeno v preglednici 7:

Preglednica 7

Pregled poročila o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala

(v milijardah ISK)

Steber 1 (66)

Steber 2a (67)

Steber 2b

Potrebna kapitalska ustreznost

minimalne zahteve

pribitek

testiranje izjemnih situacij

vse stopnje skupaj

Kreditno tveganje

[...]

[...]

[...]

Tržno tveganje

[...]

[...]

[...]

Operativno tveganje

[...]

[...]

Tveganje koncentracije

[...]

[...]

Najnižji kapital, ki se zahteva v okviru stebra (1 in 2a)

[...]

[...]

[...]

Testiranje izjemnih situacij

[...]

[...]

Potrebna kapitalska ustreznost

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitalska ustreznost od (konca leta 2012)

[...]

Kapitalski presežek

[...]

| (139) | Banka Íslandsbanki je v poročilu o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala ocenila skupne morebitne izgube zaradi kreditnega tveganja, tržnega tveganja (v trgovalni knjigi in bančni knjigi), operativnega tveganja, poslovnega tveganja (učinek večjih stroškov financiranja in manjše znižanje pri operativnih stroških in učinek [...]-odstotne manjše rasti tržnih prihodkov), pa tudi pravnih in političnih tveganj (npr. učinek nedavne sodbe vrhovnega sodišča o posojilih finančnega trga Forex, nobene dodatne izterjave za poslovni portfelj (morskih sadežev) ter drugi pravni in politični dejavniki tveganja). |
| --- | --- |

(139)

Banka Íslandsbanki je v poročilu o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala ocenila skupne morebitne izgube zaradi kreditnega tveganja, tržnega tveganja (v trgovalni knjigi in bančni knjigi), operativnega tveganja, poslovnega tveganja (učinek večjih stroškov financiranja in manjše znižanje pri operativnih stroških in učinek [...]-odstotne manjše rasti tržnih prihodkov), pa tudi pravnih in političnih tveganj (npr. učinek nedavne sodbe vrhovnega sodišča o posojilih finančnega trga Forex, nobene dodatne izterjave za poslovni portfelj (morskih sadežev) ter drugi pravni in politični dejavniki tveganja).

| (140) | Poleg tega je banka Íslandsbanki opravila testiranje izjemnih situacij likvidnostnega količnika banke. Banka Íslandsbanki je tukaj naredila en osnovni scenarij izjemnih situacij (68) in strožji scenarij izjemnih situacij, pri katerem so različni viri dotoka in odtoka kapitala izpostavljeni različnim stopnjam izjemnih situacij. Rezultati kažejo, da je banka v dobrem položaju za spoprijemanje z nepričakovanimi motnjami likvidnosti. |
| --- | --- |

(140)

Poleg tega je banka Íslandsbanki opravila testiranje izjemnih situacij likvidnostnega količnika banke. Banka Íslandsbanki je tukaj naredila en osnovni scenarij izjemnih situacij (68) in strožji scenarij izjemnih situacij, pri katerem so različni viri dotoka in odtoka kapitala izpostavljeni različnim stopnjam izjemnih situacij. Rezultati kažejo, da je banka v dobrem položaju za spoprijemanje z nepričakovanimi motnjami likvidnosti.

3.4.9   Strategija za izhod/odplačilo države

| (141) | Kot je bilo že opisano, je prispevek kapitala 2. reda veljaven deset let od decembra 2009. Glede nadomestila je vgrajena klavzula za povečanje po petih letih (tj. leta 2014) od 400 bazičnih točk do 500 bazičnih točk nad mero EURIBOR. Po mnenju islandskih organov bi moralo to povečanje delovati kot spodbuda za banko, da bo ta kapital odplačevala od tega trenutka. |
| --- | --- |

(141)

Kot je bilo že opisano, je prispevek kapitala 2. reda veljaven deset let od decembra 2009. Glede nadomestila je vgrajena klavzula za povečanje po petih letih (tj. leta 2014) od 400 bazičnih točk do 500 bazičnih točk nad mero EURIBOR. Po mnenju islandskih organov bi moralo to povečanje delovati kot spodbuda za banko, da bo ta kapital odplačevala od tega trenutka.

| (142) | Kar zadeva 5-odstotni delež kapitala, ki ga ima država v banki Íslandsbanki, državne deleže v finančnih podjetjih upravlja Organ za finančne naložbe Republike Islandije („Icelandic State Financial Investments“) (69). Vladi je bilo v skladu z državnim proračunom za leto 2012 dovoljeno prodati deleže, ki jih ima trenutno v lasti v hranilnicah, a nobena odločitev še ni bila sprejeta glede prodaje državnih deležev v treh glavnih komercialnih bankah. Vseeno so odgovorni ministri vzpostavili delovno skupino, da bo proučila možne načine za prodajo lastniških deležev v komercialnih bankah. Vlada je navedla, da ne namerava zmanjšati svojega deleža v banki Landsbankinn pod dve tretjini osnovnega kapitala banke, medtem ko bi se lahko deleži v bankah Íslandsbanki in Arion kmalu v celoti ponudili za prodajo ali bili prodani z bankami, če se njihovi večinski lastniki odločijo za prodajo, ob upoštevanju da so določeni pogoji rešeni (70). |
| --- | --- |

(142)

Kar zadeva 5-odstotni delež kapitala, ki ga ima država v banki Íslandsbanki, državne deleže v finančnih podjetjih upravlja Organ za finančne naložbe Republike Islandije („Icelandic State Financial Investments“) (69). Vladi je bilo v skladu z državnim proračunom za leto 2012 dovoljeno prodati deleže, ki jih ima trenutno v lasti v hranilnicah, a nobena odločitev še ni bila sprejeta glede prodaje državnih deležev v treh glavnih komercialnih bankah. Vseeno so odgovorni ministri vzpostavili delovno skupino, da bo proučila možne načine za prodajo lastniških deležev v komercialnih bankah. Vlada je navedla, da ne namerava zmanjšati svojega deleža v banki Landsbankinn pod dve tretjini osnovnega kapitala banke, medtem ko bi se lahko deleži v bankah Íslandsbanki in Arion kmalu v celoti ponudili za prodajo ali bili prodani z bankami, če se njihovi večinski lastniki odločijo za prodajo, ob upoštevanju da so določeni pogoji rešeni (70).

| (143) | Posebno likvidnostno posojilo je bilo na voljo le do septembra 2012 in ni bilo nikoli uporabljeno. Islandski organi nameravajo pred odpravo kapitalskih kontrol v bližnji prihodnosti umakniti izjavo vlade o splošnem jamstvu za vloge. |
| --- | --- |

(143)

Posebno likvidnostno posojilo je bilo na voljo le do septembra 2012 in ni bilo nikoli uporabljeno. Islandski organi nameravajo pred odpravo kapitalskih kontrol v bližnji prihodnosti umakniti izjavo vlade o splošnem jamstvu za vloge.

| (144) | Kar zadeva sporazum z banko Straumur, je obveznico, čeprav naj bi zapadla do konca marca 2013, dejansko v celoti plačala banka Straumur v začetku leta 2012. Takrat so se prenehale predpostavke države glede tveganja o zadostnosti osnovnih sredstev. |
| --- | --- |

(144)

Kar zadeva sporazum z banko Straumur, je obveznico, čeprav naj bi zapadla do konca marca 2013, dejansko v celoti plačala banka Straumur v začetku leta 2012. Takrat so se prenehale predpostavke države glede tveganja o zadostnosti osnovnih sredstev.

4.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE IN UKREPI, ZAČASNO ODOBRENI V ODLOČBAH O BANKI BYR

| (145) | Nadzorni organ je v odločbi o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: odločba o začetku postopka) predhodno ugotovil, da ukrepi Islandije za kapitalizacijo banke Íslandsbanki ter likvidnostno posojilo pomenijo državno pomoč v skladu s členom 61 Sporazuma EGP. Poleg tega ni mogoče izključiti prisotnosti državne pomoči pri jamstvu za vloge in sporazumu o banki Straumur. V odločbo o začetku postopka niso bili zajeti ukrepi pomoči, povezani s prevzemom banke Byr, ki jih je Nadzorni organ začasno odobril v odločbah o banki Byr. Nadzorni organ bo v tej odločbi sprejel končno stališče o navedenih ukrepih, ki še naprej vplivajo na obravnavano oceno. |
| --- | --- |

(145)

Nadzorni organ je v odločbi o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: odločba o začetku postopka) predhodno ugotovil, da ukrepi Islandije za kapitalizacijo banke Íslandsbanki ter likvidnostno posojilo pomenijo državno pomoč v skladu s členom 61 Sporazuma EGP. Poleg tega ni mogoče izključiti prisotnosti državne pomoči pri jamstvu za vloge in sporazumu o banki Straumur. V odločbo o začetku postopka niso bili zajeti ukrepi pomoči, povezani s prevzemom banke Byr, ki jih je Nadzorni organ začasno odobril v odločbah o banki Byr. Nadzorni organ bo v tej odločbi sprejel končno stališče o navedenih ukrepih, ki še naprej vplivajo na obravnavano oceno.

| (146) | Nadzorni organ meni, da lahko končno stališče glede združljivosti ukrepov, ocenjenih v odločbi o začetku postopka, sprejme šele na podlagi načrta prestrukturiranja, ki mu ob začetku formalnega postopka preiskave 15. decembra 2010 še ni bil predložen. Nadzorni organ je pomisleke glede združljivosti pomoči izrazil predvsem zaradi tega, ker načrta prestrukturiranja še več kot eno leto po ustanovitvi banke Íslandsbanki ni bilo. |
| --- | --- |

(146)

Nadzorni organ meni, da lahko končno stališče glede združljivosti ukrepov, ocenjenih v odločbi o začetku postopka, sprejme šele na podlagi načrta prestrukturiranja, ki mu ob začetku formalnega postopka preiskave 15. decembra 2010 še ni bil predložen. Nadzorni organ je pomisleke glede združljivosti pomoči izrazil predvsem zaradi tega, ker načrta prestrukturiranja še več kot eno leto po ustanovitvi banke Íslandsbanki ni bilo.

4.1   Pripombe zainteresiranih strani

| (147) | Nadzorni organ je v imenu upnikov nekdanje banke prejel izjavo, v kateri so poudarili, da jih je treba obravnavati kot zainteresirane strani, in navedli, da lahko pozneje predložijo nadaljnje pripombe. |
| --- | --- |

(147)

Nadzorni organ je v imenu upnikov nekdanje banke prejel izjavo, v kateri so poudarili, da jih je treba obravnavati kot zainteresirane strani, in navedli, da lahko pozneje predložijo nadaljnje pripombe.

4.2   Pripombe islandskih organov

| (148) | Islandski organi priznavajo, da ukrepi, sprejeti za ustanovitev banke New Glitnir, zdaj preimenovane v Íslandsbanki, pomenijo državno pomoč. Vendar so ukrepi po mnenju islandskih organov združljivi z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma, ker so potrebni, sorazmerni in primerni za odpravljanje resne motnje v islandskem gospodarstvu. Po mnenju islandskih organov so sprejeti ukrepi v vseh vidikih skladni z načeli iz smernic Nadzornega organa o državni pomoči, po njihovih trditvah je pomoč potrebna in omejena na najnižji potrebni znesek. |
| --- | --- |

(148)

Islandski organi priznavajo, da ukrepi, sprejeti za ustanovitev banke New Glitnir, zdaj preimenovane v Íslandsbanki, pomenijo državno pomoč. Vendar so ukrepi po mnenju islandskih organov združljivi z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma, ker so potrebni, sorazmerni in primerni za odpravljanje resne motnje v islandskem gospodarstvu. Po mnenju islandskih organov so sprejeti ukrepi v vseh vidikih skladni z načeli iz smernic Nadzornega organa o državni pomoči, po njihovih trditvah je pomoč potrebna in omejena na najnižji potrebni znesek.

| (149) | Poleg tega islandski organi poudarjajo, da so nekdanji delničarji banke Glitnir izgubili vse svoje delnice, od države pa niso prejeli nobene odškodnine, da je pomoč dobro zasnovana za čim manjši negativni učinek prelitja na konkurente in da so pogoji posojil (kapital 2. reda) primerljivi s tržnimi obrestnimi merami. |
| --- | --- |

(149)

Poleg tega islandski organi poudarjajo, da so nekdanji delničarji banke Glitnir izgubili vse svoje delnice, od države pa niso prejeli nobene odškodnine, da je pomoč dobro zasnovana za čim manjši negativni učinek prelitja na konkurente in da so pogoji posojil (kapital 2. reda) primerljivi s tržnimi obrestnimi merami.

| (150) | Jamstvo za vloge po mnenju islandskih organov ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(150)

Jamstvo za vloge po mnenju islandskih organov ne pomeni državne pomoči.

4.3   Zaveze islandskih organov

| (151) | Islandski organi so predložili številne zaveze, od katerih se jih večina nanaša na izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč, ki se ocenjuje, navedene pa so v Prilogi. |
| --- | --- |

(151)

Islandski organi so predložili številne zaveze, od katerih se jih večina nanaša na izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč, ki se ocenjuje, navedene pa so v Prilogi.

II.   OCENA

1.   PRISOTNOST DRŽAVNE POMOČI

| (152) | V členu 61(1) Sporazuma EGP je navedeno:
  „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami“. |
| --- | --- |

(152)

V členu 61(1) Sporazuma EGP je navedeno:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami“.

| (153) | Nadzorni organ bo v nadaljevanju ocenil naslednje ukrepe (71):






  — | ustanovni kapital za delovanje, ki ga je novi banki zagotovila Islandija, |
| --- | --- | --- |

(153)

Nadzorni organ bo v nadaljevanju ocenil naslednje ukrepe (71):

—

ustanovni kapital za delovanje, ki ga je novi banki zagotovila Islandija,

| — | država bo novo banko (začasno) v celoti kapitalizirala, |
| --- | --- |

—

država bo novo banko (začasno) v celoti kapitalizirala,

| — | država bo obdržala 5-odstotni osnovni kapital, ki je ostal po tem, ko je bilo 95 % osnovnega kapitala nove banke prenesenega upnikom banke Glitnir, ter |
| --- | --- |

—

država bo obdržala 5-odstotni osnovni kapital, ki je ostal po tem, ko je bilo 95 % osnovnega kapitala nove banke prenesenega upnikom banke Glitnir, ter

| — | država bo novi banki zagotovila kapital 2. reda v obliki podrejenega dolga. |
| --- | --- |

—

država bo novi banki zagotovila kapital 2. reda v obliki podrejenega dolga.

Navedeni ukrepi se skupaj poimenujejo kot „ukrepi za kapitalizacijo“. Poleg tega bo Nadzorni organ ocenil:

| — | sporazum o posebnem likvidnostnem posojilu, |
| --- | --- |

—

sporazum o posebnem likvidnostnem posojilu,

| — | izjavo islandske vlade, da v celoti jamči za domače vloge v vseh islandskih bankah, ter |
| --- | --- |

—

izjavo islandske vlade, da v celoti jamči za domače vloge v vseh islandskih bankah, ter

| — | sporazum o banki Straumur. |
| --- | --- |

—

sporazum o banki Straumur.

| (154) | Nadzorni organ tudi poudarja, da je v drugi odločbi o banki Byr banko Íslandsbanki opredelil kot možno upravičenko do pomoči, dodeljene banki Byr, zlasti glede podrejenega posojila, ki je bilo na voljo, dokler ne bi bilo mogoče banke Byr združiti z banko Íslandsbanki. Nadzorni organ še ponavlja, da začasno odobreni ukrepi za rešitev banke Byr, ki je bila zdaj združena z banko Íslandsbanki, pomenijo državno pomoč, katere končna združljivost je odvisna od načrta prestrukturiranja za združeni subjekt. |
| --- | --- |

(154)

Nadzorni organ tudi poudarja, da je v drugi odločbi o banki Byr banko Íslandsbanki opredelil kot možno upravičenko do pomoči, dodeljene banki Byr, zlasti glede podrejenega posojila, ki je bilo na voljo, dokler ne bi bilo mogoče banke Byr združiti z banko Íslandsbanki. Nadzorni organ še ponavlja, da začasno odobreni ukrepi za rešitev banke Byr, ki je bila zdaj združena z banko Íslandsbanki, pomenijo državno pomoč, katere končna združljivost je odvisna od načrta prestrukturiranja za združeni subjekt.

1.1   Prisotnost državnih sredstev

| (155) | Kot je Nadzorni organ v sklepu o začetku postopka že predhodno ugotovil, je jasno, da so ukrepi za kapitalizacijo financirani z državnimi sredstvi, ki jih zagotavlja islandsko ministrstvo za finance. Prisotnost državnih sredstev je očitna tudi v likvidnostnem posojilu za banko Íslandsbanki. Država je glede sporazuma z banko Straumur prevzela tveganje, da sredstva banke Straumur ne bodo zadostovala za kritje prenesenih obveznosti (vlog) banke Straumur. V bistvu je zagotavljala nadomestitev primanjkljaja, ki ima za posledico (morebitni) prenos državnih sredstev. |
| --- | --- |

(155)

Kot je Nadzorni organ v sklepu o začetku postopka že predhodno ugotovil, je jasno, da so ukrepi za kapitalizacijo financirani z državnimi sredstvi, ki jih zagotavlja islandsko ministrstvo za finance. Prisotnost državnih sredstev je očitna tudi v likvidnostnem posojilu za banko Íslandsbanki. Država je glede sporazuma z banko Straumur prevzela tveganje, da sredstva banke Straumur ne bodo zadostovala za kritje prenesenih obveznosti (vlog) banke Straumur. V bistvu je zagotavljala nadomestitev primanjkljaja, ki ima za posledico (morebitni) prenos državnih sredstev.

| (156) | Nadzorni organ glede jamstva za vloge na začetku poudarja, da je njegova ocena omejena na dodatno jamstvo za vloge, opisano zgoraj, in je v bistvu sestavljena iz izjav islandske vlade, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti krite. |
| --- | --- |

(156)

Nadzorni organ glede jamstva za vloge na začetku poudarja, da je njegova ocena omejena na dodatno jamstvo za vloge, opisano zgoraj, in je v bistvu sestavljena iz izjav islandske vlade, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti krite.

| (157) | Ta ocena ne posega v stališče Nadzornega organa glede združljivosti Zakona št. 98/1999 ter ukrepe islandske vlade in Jamstvenega sklada depozitarjev in vlagateljev med finančno krizo s pravom EGP, zlasti Direktivo št. 94/19/ES. Nadzorni organ glede izvajanja Direktiv št. 97/9/ES in št. 94/19/ES meni, da uporaba državnih sredstev za izpolnjevanje obveznosti na podlagi prava EGP na splošno ne bi vzbujala pomislekov po členu 61 Sporazuma EGP, v kolikor taki ukrepi pomenijo državno pomoč. Ta odločba zato ne zadeva teh ukrepov. |
| --- | --- |

(157)

Ta ocena ne posega v stališče Nadzornega organa glede združljivosti Zakona št. 98/1999 ter ukrepe islandske vlade in Jamstvenega sklada depozitarjev in vlagateljev med finančno krizo s pravom EGP, zlasti Direktivo št. 94/19/ES. Nadzorni organ glede izvajanja Direktiv št. 97/9/ES in št. 94/19/ES meni, da uporaba državnih sredstev za izpolnjevanje obveznosti na podlagi prava EGP na splošno ne bi vzbujala pomislekov po členu 61 Sporazuma EGP, v kolikor taki ukrepi pomenijo državno pomoč. Ta odločba zato ne zadeva teh ukrepov.

| (158) | Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka navedel, da bo nadalje preiskal, ali so prej opisane izjave Islandije dovolj natančne, trdne, nepogojne in pravno zavezujoče, tako da pomenijo zavezo glede državnih sredstev (72). Nadzorni organ pri ocenjevanju tega, ali so ta merila izpolnjena, ugotavlja, da so izjave vsebovale nepreklicno zavezo glede državnih sredstev, kar je razvidno iz dejstva, da je Islandija storila vse za zaščito depozitarjev. Ne le da je spremenila prednostno mesto imetnikov vlog pri insolventnih stečajnih premoženjih (v zvezi s katerimi pa ni obstajala potreba po uporabi državnih sredstev), temveč je tudi jasno poudarila, da ne bo dopustila, da bi imeli depozitarji kakršne koli izgube. Splošno državno jamstvo za vse vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah se nadalje razlikuje od vsake sheme zajamčenih vlog na podlagi pravnih aktov EGP zato, ker je jamstvo glede višine zneska neomejeno, banke, ki so upravičene do ukrepa, pa ne zagotovijo finančnega prispevka. |
| --- | --- |

(158)

Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka navedel, da bo nadalje preiskal, ali so prej opisane izjave Islandije dovolj natančne, trdne, nepogojne in pravno zavezujoče, tako da pomenijo zavezo glede državnih sredstev (72). Nadzorni organ pri ocenjevanju tega, ali so ta merila izpolnjena, ugotavlja, da so izjave vsebovale nepreklicno zavezo glede državnih sredstev, kar je razvidno iz dejstva, da je Islandija storila vse za zaščito depozitarjev. Ne le da je spremenila prednostno mesto imetnikov vlog pri insolventnih stečajnih premoženjih (v zvezi s katerimi pa ni obstajala potreba po uporabi državnih sredstev), temveč je tudi jasno poudarila, da ne bo dopustila, da bi imeli depozitarji kakršne koli izgube. Splošno državno jamstvo za vse vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah se nadalje razlikuje od vsake sheme zajamčenih vlog na podlagi pravnih aktov EGP zato, ker je jamstvo glede višine zneska neomejeno, banke, ki so upravičene do ukrepa, pa ne zagotovijo finančnega prispevka.

| (159) | Poseganje države v finančni sektor, ki je trajalo od oktobra 2008, utemeljeno pa je bilo s ciljem spoštovanja izjave islandske vlade, ponazarja, kako vlada razume to izjavo. V to poseganje so zajeti ukrepi za kritje vlog finančnih podjetij, kot je ustanovitev treh komercialnih bank, prenos vlog s hranilnice Reykjavik na banko Arion, prenos vlog iz banke Straumur v banko Íslandsbanki, prevzem vlog iz petih hranilnic v banki Sparisjódabanki Íslands s strani Centralne banke Islandije, prenos vlog s hranilnice Byr na banko Byr hf, prenos vlog s hranilnice Keflavík na banko SpKef ter odgovornost države za vloge v banki SpKef po prisilni združitvi z banko Landsbankinn. |
| --- | --- |

(159)

Poseganje države v finančni sektor, ki je trajalo od oktobra 2008, utemeljeno pa je bilo s ciljem spoštovanja izjave islandske vlade, ponazarja, kako vlada razume to izjavo. V to poseganje so zajeti ukrepi za kritje vlog finančnih podjetij, kot je ustanovitev treh komercialnih bank, prenos vlog s hranilnice Reykjavik na banko Arion, prenos vlog iz banke Straumur v banko Íslandsbanki, prevzem vlog iz petih hranilnic v banki Sparisjódabanki Íslands s strani Centralne banke Islandije, prenos vlog s hranilnice Byr na banko Byr hf, prenos vlog s hranilnice Keflavík na banko SpKef ter odgovornost države za vloge v banki SpKef po prisilni združitvi z banko Landsbankinn.

| (160) | Dejansko so islandski organi v več zadevah državne pomoči, ki jih Nadzorni organ trenutno preiskuje, od katerih so bile nekatere omenjene zgoraj, trdili, da je bil zadevni izbrani ukrep finančno najmanj obremenjujoča možnost za Islandijo, da izpolni svoje jamstvo po popolni zaščiti depozitarjev. |
| --- | --- |

(160)

Dejansko so islandski organi v več zadevah državne pomoči, ki jih Nadzorni organ trenutno preiskuje, od katerih so bile nekatere omenjene zgoraj, trdili, da je bil zadevni izbrani ukrep finančno najmanj obremenjujoča možnost za Islandijo, da izpolni svoje jamstvo po popolni zaščiti depozitarjev.

| (161) | Nadzorni organ v skladu z navedenim meni, da je bil vzpostavljen pravno zavezujoč, natančen, nepogojen in trden ukrep. Nadzorni organ na tej podlagi torej ugotavlja, da izjave države Islandije, v skladu s katerimi v celoti jamči za vloge, vsebujejo zavezo glede državnih sredstev v smislu člena 61 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(161)

Nadzorni organ v skladu z navedenim meni, da je bil vzpostavljen pravno zavezujoč, natančen, nepogojen in trden ukrep. Nadzorni organ na tej podlagi torej ugotavlja, da izjave države Islandije, v skladu s katerimi v celoti jamči za vloge, vsebujejo zavezo glede državnih sredstev v smislu člena 61 Sporazuma EGP.

1.2   Dajanje prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga

1.2.1   Prednost

| (162) | Prvič, ukrep pomoči mora novi banki dajati prednost, na podlagi katere je oproščena dajatev, ki običajno bremenijo njen proračun. Nadzorni organ v skladu s predhodno ugotovitvijo iz odločbe o začetku postopka vztraja pri stališču, da vsak od ukrepov za kapitalizacijo daje prednost novi banki, ker zagotovljeni kapital brez poseganja države banki ne bi bil na voljo. |
| --- | --- |

(162)

Prvič, ukrep pomoči mora novi banki dajati prednost, na podlagi katere je oproščena dajatev, ki običajno bremenijo njen proračun. Nadzorni organ v skladu s predhodno ugotovitvijo iz odločbe o začetku postopka vztraja pri stališču, da vsak od ukrepov za kapitalizacijo daje prednost novi banki, ker zagotovljeni kapital brez poseganja države banki ne bi bil na voljo.

| (163) | Nadzorni organ pri določanju, ali naložba v podjetje, na primer s kapitalskim vložkom, pomeni prednost, uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu in ocenjuje, ali bi se lahko zasebni vlagatelj v običajnih tržnih razmerah, ki bi se po velikosti lahko primerjal z javnimi organi, odločil za tako naložbo (73). Glede ukrepov za kapitalizacijo v korist bank v težavah sta Evropska komisija (v številnih primerih, odkar se je začela finančna kriza (74)) in Nadzorni organ (75) od nastopa finančne krize na splošno zavzela pristop, da državne ponovne kapitalizacije bank pomenijo državno pomoč, pri čemer se upoštevata pretres in negotovost, značilna za finančne trge od jeseni leta 2008. Ta splošni premislek se nanaša zlati na islandske finančne trge v letih 2008 in 2009, ko se je celotni sistem zrušil. Zato Nadzorni organ meni, da ukrepi za kapitalizacijo kljub morebitnemu prenosu 95 % kapitala nove banke upnikom (v glavnem iz zasebnega sektorja) dajejo prednost banki Íslandsbanki. Iz zasebnega sektorja so pri kapitalizaciji banke Íslandsbanki udeleženi večinoma upniki nekdanje banke, ki skušajo le čim bolj zmanjšati svoje izgube (76). |
| --- | --- |

(163)

Nadzorni organ pri določanju, ali naložba v podjetje, na primer s kapitalskim vložkom, pomeni prednost, uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu in ocenjuje, ali bi se lahko zasebni vlagatelj v običajnih tržnih razmerah, ki bi se po velikosti lahko primerjal z javnimi organi, odločil za tako naložbo (73). Glede ukrepov za kapitalizacijo v korist bank v težavah sta Evropska komisija (v številnih primerih, odkar se je začela finančna kriza (74)) in Nadzorni organ (75) od nastopa finančne krize na splošno zavzela pristop, da državne ponovne kapitalizacije bank pomenijo državno pomoč, pri čemer se upoštevata pretres in negotovost, značilna za finančne trge od jeseni leta 2008. Ta splošni premislek se nanaša zlati na islandske finančne trge v letih 2008 in 2009, ko se je celotni sistem zrušil. Zato Nadzorni organ meni, da ukrepi za kapitalizacijo kljub morebitnemu prenosu 95 % kapitala nove banke upnikom (v glavnem iz zasebnega sektorja) dajejo prednost banki Íslandsbanki. Iz zasebnega sektorja so pri kapitalizaciji banke Íslandsbanki udeleženi večinoma upniki nekdanje banke, ki skušajo le čim bolj zmanjšati svoje izgube (76).

| (164) | Podobno presojanje se uporablja, kar zadeva posebno likvidnostno posojilo, doseženo s pogajanji kot del svežnja ukrepov državne pomoči, s katerimi naj bi se v novo oblikovani banki ponovno vzpostavile dejavnosti propadle banke, upnike propadle banke pa spodbujalo k soudeležbi v kapitalu v novi banki. Očitno je, da se je vmešala država, ker ni bilo jasno, ali lahko banka Íslandsbanki na trgu pridobi dovolj likvidnih sredstev. Tako je država, namesto da bi delovala kot zasebni vlagatelj, nadomestila zasebne udeležence na trgu, ki niso želeli posojati finančnim podjetjem. Zato Nadzorni organ potrjuje predhodno ugotovitev iz odločbe o začetku postopka in meni, da posebno likvidnostno posojilo banki Íslandsbanki daje prednost. |
| --- | --- |

(164)

Podobno presojanje se uporablja, kar zadeva posebno likvidnostno posojilo, doseženo s pogajanji kot del svežnja ukrepov državne pomoči, s katerimi naj bi se v novo oblikovani banki ponovno vzpostavile dejavnosti propadle banke, upnike propadle banke pa spodbujalo k soudeležbi v kapitalu v novi banki. Očitno je, da se je vmešala država, ker ni bilo jasno, ali lahko banka Íslandsbanki na trgu pridobi dovolj likvidnih sredstev. Tako je država, namesto da bi delovala kot zasebni vlagatelj, nadomestila zasebne udeležence na trgu, ki niso želeli posojati finančnim podjetjem. Zato Nadzorni organ potrjuje predhodno ugotovitev iz odločbe o začetku postopka in meni, da posebno likvidnostno posojilo banki Íslandsbanki daje prednost.

| (165) | Nadzorni organ glede prenosa sredstev in obveznosti banke Straumur – sporazum o banki Straumur – pozitivno ugotavlja, da je celotna transakcija namenjena zagotavljanju nadomestila banki Íslandsbanki, ki je enako izključno znesku prenesenih obveznosti. Vendar je državi dodeljeno celotno tveganje tega, da sredstva banke Straumur niso vredna toliko kot prenesene vloge, pa tudi zaveza, da bo nadomestila vsak možni primanjkljaj. Tako se zdi, da lahko banka Íslandsbanki poleg prejema določenega prihodka (s plačili obresti na obveznico) brez kakršnega koli tveganja pridobi dobro ime in dodatne tržne deleže. Nadzorni organ ugotavlja, da to pomeni prednost. |
| --- | --- |

(165)

Nadzorni organ glede prenosa sredstev in obveznosti banke Straumur – sporazum o banki Straumur – pozitivno ugotavlja, da je celotna transakcija namenjena zagotavljanju nadomestila banki Íslandsbanki, ki je enako izključno znesku prenesenih obveznosti. Vendar je državi dodeljeno celotno tveganje tega, da sredstva banke Straumur niso vredna toliko kot prenesene vloge, pa tudi zaveza, da bo nadomestila vsak možni primanjkljaj. Tako se zdi, da lahko banka Íslandsbanki poleg prejema določenega prihodka (s plačili obresti na obveznico) brez kakršnega koli tveganja pridobi dobro ime in dodatne tržne deleže. Nadzorni organ ugotavlja, da to pomeni prednost.

| (166) | Nadzorni organ mora nadalje še oceniti, ali dodatno jamstvo za vloge prinaša prednost banki Íslandsbanki in islandskim bankam na splošno. Nadzorni organ v tem pogledu ugotavlja, da ob prvi izjavi islandskih organov, da bodo vloge zajamčene, ni bilo povsem jasno, kako bo to jamstvo delovalo v praksi, zlasti kakšen učinek bo imelo tako poseganje na banko, ki ni mogla več uresničevati finančnih obveznosti do svojih depozitarjev. Zdi se, da bi moralo bili taki banki medtem omogočeno, da propade, Islandija pa bi zagotovila – na primer s prenosom vlog na drugo banko in nadomestitvijo primanjkljajev v sredstvih – da bi se lahko vloge v celoti izplačale ter da depozitarji ne bi nikoli izgubili dostopa do celotnega zneska svojih vlog. |
| --- | --- |

(166)

Nadzorni organ mora nadalje še oceniti, ali dodatno jamstvo za vloge prinaša prednost banki Íslandsbanki in islandskim bankam na splošno. Nadzorni organ v tem pogledu ugotavlja, da ob prvi izjavi islandskih organov, da bodo vloge zajamčene, ni bilo povsem jasno, kako bo to jamstvo delovalo v praksi, zlasti kakšen učinek bo imelo tako poseganje na banko, ki ni mogla več uresničevati finančnih obveznosti do svojih depozitarjev. Zdi se, da bi moralo bili taki banki medtem omogočeno, da propade, Islandija pa bi zagotovila – na primer s prenosom vlog na drugo banko in nadomestitvijo primanjkljajev v sredstvih – da bi se lahko vloge v celoti izplačale ter da depozitarji ne bi nikoli izgubili dostopa do celotnega zneska svojih vlog.

| (167) | Nadzorni organ meni, da je to, kako bi država pravzaprav ukrepala pri izpolnjevanju neomejenega jamstva za domače vloge, drugotnega pomena. Pomembno je, da se je država zavezala, da bo v primeru, če banka ne bo mogla izplačati vlog, to storila sama, in sicer za celotno vrednost neizplačanih vlog. |
| --- | --- |

(167)

Nadzorni organ meni, da je to, kako bi država pravzaprav ukrepala pri izpolnjevanju neomejenega jamstva za domače vloge, drugotnega pomena. Pomembno je, da se je država zavezala, da bo v primeru, če banka ne bo mogla izplačati vlog, to storila sama, in sicer za celotno vrednost neizplačanih vlog.

| (168) | To neomejeno jamstvo je po mnenju Nadzornega organa dajalo prednost banki Íslandsbanki, saj zagotavlja dragoceno konkurenčno prednost – neomejeno državno jamstvo, in torej precejšnjo varnostno mrežo – pred drugimi možnostmi in ponudniki naložb. To je prikazano na primer v nedavnem poročilu ministra za gospodarske zadeve, v katerem je navedeno, da „islandska finančna podjetja trenutno poslujejo v varovanem okolju s kapitalskimi kontrolami in splošnim jamstvom za vloge. Pod takimi pogoji so bančne vloge praktično edina varna možnost za islandske varčevalce“ (77). |
| --- | --- |

(168)

To neomejeno jamstvo je po mnenju Nadzornega organa dajalo prednost banki Íslandsbanki, saj zagotavlja dragoceno konkurenčno prednost – neomejeno državno jamstvo, in torej precejšnjo varnostno mrežo – pred drugimi možnostmi in ponudniki naložb. To je prikazano na primer v nedavnem poročilu ministra za gospodarske zadeve, v katerem je navedeno, da „islandska finančna podjetja trenutno poslujejo v varovanem okolju s kapitalskimi kontrolami in splošnim jamstvom za vloge. Pod takimi pogoji so bančne vloge praktično edina varna možnost za islandske varčevalce“ (77).

| (169) | Zdi se jasno, da bi banka Íslandsbanki brez jamstva verjetneje utrpela škodo zaradi navala na banko tako kot njena predhodnica (78). Torej bi morala banka verjetno plačevati višje obrestne mere (za izravnavo tveganja), da bi privabila ali celo samo obdržala enako količino vlog, če ne bi bilo dodatnega neomejenega jamstva za vloge, ki ga je prevzela Islandija. Skladno s tem Nadzorni organ ugotavlja, da jamstvo za vloge banki daje prednost. |
| --- | --- |

(169)

Zdi se jasno, da bi banka Íslandsbanki brez jamstva verjetneje utrpela škodo zaradi navala na banko tako kot njena predhodnica (78). Torej bi morala banka verjetno plačevati višje obrestne mere (za izravnavo tveganja), da bi privabila ali celo samo obdržala enako količino vlog, če ne bi bilo dodatnega neomejenega jamstva za vloge, ki ga je prevzela Islandija. Skladno s tem Nadzorni organ ugotavlja, da jamstvo za vloge banki daje prednost.

1.2.2   Selektivnost

| (170) | Poleg tega mora biti ukrep pomoči selektiven, s tem da daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Ukrepi za kapitalizacijo, likvidnostno posojilo in sporazum o banki Straumur so selektivni, saj dajejo prednost le banki Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(170)

Poleg tega mora biti ukrep pomoči selektiven, s tem da daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Ukrepi za kapitalizacijo, likvidnostno posojilo in sporazum o banki Straumur so selektivni, saj dajejo prednost le banki Íslandsbanki.

| (171) | Poleg tega je po mnenju Nadzornega organa selektivno tudi državno jamstvo za vloge, od katerega ima koristi islandski bančni sektor kot celota, saj je lahko državna podpora selektivna celo v primerih, ko ima koristi eden ali več sektorjev, drugi pa ne. Ta ugotovitev izhaja tudi iz zgornjega presojanja, v skladu s katerim imajo banke prednost pred drugimi podjetji, ki ponujajo možnosti za varčevanje in vlaganje denarja. |
| --- | --- |

(171)

Poleg tega je po mnenju Nadzornega organa selektivno tudi državno jamstvo za vloge, od katerega ima koristi islandski bančni sektor kot celota, saj je lahko državna podpora selektivna celo v primerih, ko ima koristi eden ali več sektorjev, drugi pa ne. Ta ugotovitev izhaja tudi iz zgornjega presojanja, v skladu s katerim imajo banke prednost pred drugimi podjetji, ki ponujajo možnosti za varčevanje in vlaganje denarja.

1.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami

| (172) | Z ukrepi se krepi položaj banke Íslandsbanki v primerjavi s konkurenti (ali možnimi konkurenti) na Islandiji in v drugih državah EGP. Kot je opisano zgoraj, je banka Íslandsbanki podjetje, dejavno na finančnih trgih, odprtih za mednarodno konkurenco v EGP. Čeprav so islandski finančni trgi trenutno dokaj osamljeni, zlasti zaradi kapitalskih kontrol, še vedno obstaja čezmejna trgovina (možnost zanjo), ki se bo povečala, kakor hitro bodo odpravljene kapitalske kontrole. Torej je treba vse ukrepe, ki se ocenjujejo, obravnavati, kot da izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP (79). |
| --- | --- |

(172)

Z ukrepi se krepi položaj banke Íslandsbanki v primerjavi s konkurenti (ali možnimi konkurenti) na Islandiji in v drugih državah EGP. Kot je opisano zgoraj, je banka Íslandsbanki podjetje, dejavno na finančnih trgih, odprtih za mednarodno konkurenco v EGP. Čeprav so islandski finančni trgi trenutno dokaj osamljeni, zlasti zaradi kapitalskih kontrol, še vedno obstaja čezmejna trgovina (možnost zanjo), ki se bo povečala, kakor hitro bodo odpravljene kapitalske kontrole. Torej je treba vse ukrepe, ki se ocenjujejo, obravnavati, kot da izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP (79).

1.4   Sklep

| (173) | Nadzorni organ zato ugotavlja, da ukrepi, ki jih je sprejela Islandija za kapitalizacijo nove banke, ter likvidnostno posojilo, jamstvo za vloge in sporazum o banki Straumur vključujejo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Nadzorni organ opozarja, da je ugotovil enako glede ukrepov za kapitalizacijo banke Byr v odločbah o banki Byr. |
| --- | --- |

(173)

Nadzorni organ zato ugotavlja, da ukrepi, ki jih je sprejela Islandija za kapitalizacijo nove banke, ter likvidnostno posojilo, jamstvo za vloge in sporazum o banki Straumur vključujejo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Nadzorni organ opozarja, da je ugotovil enako glede ukrepov za kapitalizacijo banke Byr v odločbah o banki Byr.

2.   POSTOPKOVNE ZAHTEVE

| (174) | V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču je „treba Nadzorni organ Efte o kakršnih koli načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči obvestiti dovolj zgodaj, da lahko predloži svoje pripombe [...]. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev“. |
| --- | --- |

(174)

V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču je „treba Nadzorni organ Efte o kakršnih koli načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči obvestiti dovolj zgodaj, da lahko predloži svoje pripombe [...]. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev“.

| (175) | Islandski organi ukrepov pomoči, ki jih zajema odločba o začetku postopka, Nadzornemu organu niso priglasili pred začetkom njihovega izvajanja. Nadzorni organ je zato sklenil, da islandski organi niso spoštovali svojih obveznosti iz člena 1(3) dela I Protokola 3. Dodelitev teh ukrepov pomoči je bila torej nezakonita. |
| --- | --- |

(175)

Islandski organi ukrepov pomoči, ki jih zajema odločba o začetku postopka, Nadzornemu organu niso priglasili pred začetkom njihovega izvajanja. Nadzorni organ je zato sklenil, da islandski organi niso spoštovali svojih obveznosti iz člena 1(3) dela I Protokola 3. Dodelitev teh ukrepov pomoči je bila torej nezakonita.

3.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (176) | Nadzorni organ uvodoma ugotavlja, da je banka Íslandsbanki, čeprav gre za nov pravni subjekt, ustanovljen leta 2008, glede domačih dejavnosti očitno gospodarska naslednica banke Glitnir, v smislu da med obema subjektoma obstaja gospodarska kontinuiteta. Nadzorni organ meni, da je bila banka Íslandsbanki podjetje v težavah, kajti banka brez pomoči ne bi mogla še naprej izvajati tistih gospodarskih dejavnosti, ki jih je izvajala od jeseni leta 2008 dalje. |
| --- | --- |

(176)

Nadzorni organ uvodoma ugotavlja, da je banka Íslandsbanki, čeprav gre za nov pravni subjekt, ustanovljen leta 2008, glede domačih dejavnosti očitno gospodarska naslednica banke Glitnir, v smislu da med obema subjektoma obstaja gospodarska kontinuiteta. Nadzorni organ meni, da je bila banka Íslandsbanki podjetje v težavah, kajti banka brez pomoči ne bi mogla še naprej izvajati tistih gospodarskih dejavnosti, ki jih je izvajala od jeseni leta 2008 dalje.

| (177) | Poleg tega so ukrepi, ki se ocenjujejo, hkrati ukrepi za reševanje in prestrukturiranje. Preden bi Nadzorni organ o ukrepih sprejel končno stališče na podlagi načrta prestrukturiranja, bi jih, kot je navedel v odločbi o začetku postopka, verjetno začasno odobril kot združljivo pomoč za reševanje, če bi bili priglašeni pred začetkom njihovega izvajanja. Ker pa priglasitev ni bila pravočasna, je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave in zahteval predložitev načrta za prestrukturiranje. Kot je navedeno zgoraj, je končna združljivost teh ukrepov odvisna od tega, ali načrt za prestrukturiranje izpolnjuje merila iz smernic o državni pomoči za podjetja v težavah, ki jih uporablja Nadzorni organ. |
| --- | --- |

(177)

Poleg tega so ukrepi, ki se ocenjujejo, hkrati ukrepi za reševanje in prestrukturiranje. Preden bi Nadzorni organ o ukrepih sprejel končno stališče na podlagi načrta prestrukturiranja, bi jih, kot je navedel v odločbi o začetku postopka, verjetno začasno odobril kot združljivo pomoč za reševanje, če bi bili priglašeni pred začetkom njihovega izvajanja. Ker pa priglasitev ni bila pravočasna, je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave in zahteval predložitev načrta za prestrukturiranje. Kot je navedeno zgoraj, je končna združljivost teh ukrepov odvisna od tega, ali načrt za prestrukturiranje izpolnjuje merila iz smernic o državni pomoči za podjetja v težavah, ki jih uporablja Nadzorni organ.

3.1   Pravna podlaga za oceno združljivosti: člen 61(3) Sporazuma EGP in smernice Nadzornega organa o prestrukturiranju

| (178) | Čeprav se državna pomoč podjetjem v težavah, kot je banka Íslandsbanki, običajno ocenjuje v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, lahko Nadzorni organ v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma dovoli državno pomoč „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ES ali države Efte“. Kot je navedeno v odstavku 8 smernic o bančništvu (80), Nadzorni organ potrjuje, da člen 61(3)(b) Sporazuma EGP v skladu s sodno prakso in prakso odločanja Evropske komisije zahteva strožjo razlago resne motnje v gospodarstvu države Efte. |
| --- | --- |

(178)

Čeprav se državna pomoč podjetjem v težavah, kot je banka Íslandsbanki, običajno ocenjuje v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, lahko Nadzorni organ v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma dovoli državno pomoč „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ES ali države Efte“. Kot je navedeno v odstavku 8 smernic o bančništvu (80), Nadzorni organ potrjuje, da člen 61(3)(b) Sporazuma EGP v skladu s sodno prakso in prakso odločanja Evropske komisije zahteva strožjo razlago resne motnje v gospodarstvu države Efte.

| (179) | Islandski organi so pojasnili, kot je bilo podrobneje opisano, da se je sistemska kriza v islandskem finančnem sistemu začela oktobra 2008 ter v roku nekaj dni povzročila zlom glavnih bank in glavnih hranilnic. V večini segmentov islandskega finančnega trga je skupni tržni delež propadlih finančnih institucij presegal 90 %. Tem težavam se je pridružilo še pomanjkanje zaupanja v državno valuto. Islandsko realno gospodarstvo je finančna kriza resno prizadela. Četudi so od nastopa finančne krize pretekla že tri leta, se razmere v islandskem finančnem sistemu še niso povsem normalizirale. Čeprav so se razmere od leta 2008 precej umirile, je očitno, da so bili ukrepi takrat, ko so bili sprejeti, namenjeni za odpravljanje resne motnje v islandskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(179)

Islandski organi so pojasnili, kot je bilo podrobneje opisano, da se je sistemska kriza v islandskem finančnem sistemu začela oktobra 2008 ter v roku nekaj dni povzročila zlom glavnih bank in glavnih hranilnic. V večini segmentov islandskega finančnega trga je skupni tržni delež propadlih finančnih institucij presegal 90 %. Tem težavam se je pridružilo še pomanjkanje zaupanja v državno valuto. Islandsko realno gospodarstvo je finančna kriza resno prizadela. Četudi so od nastopa finančne krize pretekla že tri leta, se razmere v islandskem finančnem sistemu še niso povsem normalizirale. Čeprav so se razmere od leta 2008 precej umirile, je očitno, da so bili ukrepi takrat, ko so bili sprejeti, namenjeni za odpravljanje resne motnje v islandskem gospodarstvu.

| (180) | Zato se šteje, da se v tem primeru uporablja člen 61(3)(b) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(180)

Zato se šteje, da se v tem primeru uporablja člen 61(3)(b) Sporazuma EGP.

Uporaba Sporočila o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči

| (181) | V Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (81) (v nadaljnjem besedilu: smernice o prestrukturiranju) so določena pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za prestrukturiranje finančnih institucij v sedanji krizi. Da se prestrukturiranje finančne institucije v sedanji finančni krizi šteje za združljivo s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, mora v skladu s smernicami o prestrukturiranju:






  (i) | omogočiti ponovno uspešno poslovanje banke; |
| --- | --- | --- |

(181)

V Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (81) (v nadaljnjem besedilu: smernice o prestrukturiranju) so določena pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za prestrukturiranje finančnih institucij v sedanji krizi. Da se prestrukturiranje finančne institucije v sedanji finančni krizi šteje za združljivo s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, mora v skladu s smernicami o prestrukturiranju:

(i)

omogočiti ponovno uspešno poslovanje banke;

| (ii) | vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena); |
| --- | --- |

(ii)

vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena);

| (iii) | vključevati zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(iii)

vključevati zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (182) | Nadzorni organ bo torej na podlagi načrta prestrukturiranja, predloženega za banko Íslandsbanki, iz katerega je prav tako razviden prevzem banke Byr, v nadaljevanju ocenil, ali so ta merila izpolnjena in ali zato opisani ukrepi pomoči, pa tudi tisti, ki jih je opredelil Nadzorni organ v odločbi o banki Byr, pomenijo združljivo pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(182)

Nadzorni organ bo torej na podlagi načrta prestrukturiranja, predloženega za banko Íslandsbanki, iz katerega je prav tako razviden prevzem banke Byr, v nadaljevanju ocenil, ali so ta merila izpolnjena in ali zato opisani ukrepi pomoči, pa tudi tisti, ki jih je opredelil Nadzorni organ v odločbi o banki Byr, pomenijo združljivo pomoč za prestrukturiranje.

3.2   Ponovno uspešno poslovanje

| (183) | Najpomembnejši cilj take pomoči je ponovno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje upravičenca, ki prejema pomoč za prestrukturiranje, pri določanju njene združljivosti pa je pomembno oceniti, ali se bo s pomočjo za prestrukturiranje to doseglo. |
| --- | --- |

(183)

Najpomembnejši cilj take pomoči je ponovno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje upravičenca, ki prejema pomoč za prestrukturiranje, pri določanju njene združljivosti pa je pomembno oceniti, ali se bo s pomočjo za prestrukturiranje to doseglo.

| (184) | Kot je bilo navedeno, zaradi pretresa v islandskem gospodarstvu v začetku jeseni leta 2008, prisotnosti izrednih ukrepov, kot so kapitalske kontrole, razvijajočega se regulativnega okolja in makroekonomskih obetov, ki kljub skromni nedavni stabilizaciji ostajajo nekoliko negotovi, pri čemer je treba zlasti upoštevati sedanje gospodarske skrbi euroobmočja, postaja donosno poslovanje banke in zagotavljanje njenega dolgoročnega uspešnega poslovanja izziv. Nadzorni organ na začetku poudarja, da je treba pri spodnji oceni upoštevati ta premislek. |
| --- | --- |

(184)

Kot je bilo navedeno, zaradi pretresa v islandskem gospodarstvu v začetku jeseni leta 2008, prisotnosti izrednih ukrepov, kot so kapitalske kontrole, razvijajočega se regulativnega okolja in makroekonomskih obetov, ki kljub skromni nedavni stabilizaciji ostajajo nekoliko negotovi, pri čemer je treba zlasti upoštevati sedanje gospodarske skrbi euroobmočja, postaja donosno poslovanje banke in zagotavljanje njenega dolgoročnega uspešnega poslovanja izziv. Nadzorni organ na začetku poudarja, da je treba pri spodnji oceni upoštevati ta premislek.

| (185) | V oddelku 2 smernic o prestrukturiranju je določeno, da mora država EGP predložiti celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki zagotavlja popolne informacije o poslovnem modelu ter ponovno vzpostavlja dolgoročno poslovno uspešnost. V točki 10 smernic o prestrukturiranju se zahteva, da je treba v načrtu prestrukturiranja opredeliti vzroke za težave banke in njene lastne pomanjkljivosti ter opisati, na kakšen način bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju temeljnih problemov banke. |
| --- | --- |

(185)

V oddelku 2 smernic o prestrukturiranju je določeno, da mora država EGP predložiti celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki zagotavlja popolne informacije o poslovnem modelu ter ponovno vzpostavlja dolgoročno poslovno uspešnost. V točki 10 smernic o prestrukturiranju se zahteva, da je treba v načrtu prestrukturiranja opredeliti vzroke za težave banke in njene lastne pomanjkljivosti ter opisati, na kakšen način bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju temeljnih problemov banke.

| (186) | Vzroki za težave banke Íslandsbanki so, kot je bilo opisano, navedeni v načrtu prestrukturiranja, a tudi v poročilu posebne preiskovalne komisije. Med glavnimi vzroki, opredeljenimi v tem poročilu na ravni banke, so bili: prekomerno in netrajnostno povečanje, kolesje lastnikov banke, koncentracija tveganja, šibek lastniški kapital ter velikost bank v primerjavi z islandskim gospodarstvom. Poleg tega se je banka Glitnir razširila v visoko zadolžene LBO (82) in na komercialne nepremičninske trge zunaj Islandije. Zanašala se je predvsem na kratkoročno financiranje velikih medbančnih poslov, s posojanjem lastnikom je prevzela veliko tveganje, imela pa je tudi velike posamezne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(186)

Vzroki za težave banke Íslandsbanki so, kot je bilo opisano, navedeni v načrtu prestrukturiranja, a tudi v poročilu posebne preiskovalne komisije. Med glavnimi vzroki, opredeljenimi v tem poročilu na ravni banke, so bili: prekomerno in netrajnostno povečanje, kolesje lastnikov banke, koncentracija tveganja, šibek lastniški kapital ter velikost bank v primerjavi z islandskim gospodarstvom. Poleg tega se je banka Glitnir razširila v visoko zadolžene LBO (82) in na komercialne nepremičninske trge zunaj Islandije. Zanašala se je predvsem na kratkoročno financiranje velikih medbančnih poslov, s posojanjem lastnikom je prevzela veliko tveganje, imela pa je tudi velike posamezne izpostavljenosti.

Regulativni ukrepi za uspešno poslovanje

| (187) | Četudi so v načrtu prestrukturiranja banke Íslandsbanki obravnavane številne pomanjkljivosti banke, kot so opredeljene zgoraj, Nadzorni organ meni, da so propad banke Glitnir in zlom islandske finančne industrije povzročili številni dejavniki, značilni za Islandijo, ki se nanašajo na njeno majhno površino ter regulativne pomanjkljivosti in pomanjkljivosti pri nadzoru, ki jih je osvetlila posebna preiskovalna komisija. Dolgoročno uspešno poslovanje banke Íslandsbanki ter katere koli druge islandske banke torej ni odvisno izključno od ukrepov, sprejetih na ravni banke, ampak tudi od tega, ali so bile te pomanjkljivosti pri nadzoru in regulativne pomanjkljivosti odpravljene. |
| --- | --- |

(187)

Četudi so v načrtu prestrukturiranja banke Íslandsbanki obravnavane številne pomanjkljivosti banke, kot so opredeljene zgoraj, Nadzorni organ meni, da so propad banke Glitnir in zlom islandske finančne industrije povzročili številni dejavniki, značilni za Islandijo, ki se nanašajo na njeno majhno površino ter regulativne pomanjkljivosti in pomanjkljivosti pri nadzoru, ki jih je osvetlila posebna preiskovalna komisija. Dolgoročno uspešno poslovanje banke Íslandsbanki ter katere koli druge islandske banke torej ni odvisno izključno od ukrepov, sprejetih na ravni banke, ampak tudi od tega, ali so bile te pomanjkljivosti pri nadzoru in regulativne pomanjkljivosti odpravljene.

| (188) | Nadzorni organ v zvezi s tem odobrava spremembe regulativnega in nadzornega okvira, ki so jih opravili islandski organi, kot je pojasnjeno v Prilogi. |
| --- | --- |

(188)

Nadzorni organ v zvezi s tem odobrava spremembe regulativnega in nadzornega okvira, ki so jih opravili islandski organi, kot je pojasnjeno v Prilogi.

| (189) | Prvič, povečana so bila pooblastila in pristojnosti Organa za finančni nadzor, med drugim z novimi odgovornostmi glede velikih posameznih izpostavljenosti in z njimi povezanih tveganj, s čimer se po mnenju Nadzornega organa obravnava eden od dejavnikov, ki so povzročili finančni zlom. |
| --- | --- |

(189)

Prvič, povečana so bila pooblastila in pristojnosti Organa za finančni nadzor, med drugim z novimi odgovornostmi glede velikih posameznih izpostavljenosti in z njimi povezanih tveganj, s čimer se po mnenju Nadzornega organa obravnava eden od dejavnikov, ki so povzročili finančni zlom.

| (190) | Drugič, z začasno visokimi zahtevami glede stopnje kapitalske ustreznosti in s številnimi določbami v zvezi z zavarovanjem s premoženjem, zlasti s prepovedjo podaljšanja kredita v zameno za jamstva za lastne delnice, naj bi se zagotovilo, da se v islandskih bankah ne more še enkrat razviti šibek kapitalski položaj. Po mnenju Nadzornega organa bodo ti ukrepi prispevali k odpornosti islandskih bank. |
| --- | --- |

(190)

Drugič, z začasno visokimi zahtevami glede stopnje kapitalske ustreznosti in s številnimi določbami v zvezi z zavarovanjem s premoženjem, zlasti s prepovedjo podaljšanja kredita v zameno za jamstva za lastne delnice, naj bi se zagotovilo, da se v islandskih bankah ne more še enkrat razviti šibek kapitalski položaj. Po mnenju Nadzornega organa bodo ti ukrepi prispevali k odpornosti islandskih bank.

| (191) | Tretjič, izveden je bil sklop ukrepov v zvezi z upravičenostjo direktorjev in članov upravnega odbora ter njihovimi prejemki. Za posojanje povezanim strankam (kot so lastniki) so bila vzpostavljena strožja pravila, tako lahko Organ za finančni nadzor zdaj banki prepove opravljanje posebnih dejavnosti, če ima razloge za to. Prav tako so se spremenila pravila za zunanje in notranje računovodstvo, na primer skrajšalo se je obdobje, v katerem lahko zunanji računovodja dela za isto banko. Nadzorni organ odobrava dejstvo, da naj bi ti ukrepi preprečili ponovitev dogodkov, kar zadeva lastnike in visoke menedžerje. Z ukrepi se je tudi povečalo zunanje spremljanje tveganja, kar zmanjšuje grožnje za uspešno poslovanje banke. |
| --- | --- |

(191)

Tretjič, izveden je bil sklop ukrepov v zvezi z upravičenostjo direktorjev in članov upravnega odbora ter njihovimi prejemki. Za posojanje povezanim strankam (kot so lastniki) so bila vzpostavljena strožja pravila, tako lahko Organ za finančni nadzor zdaj banki prepove opravljanje posebnih dejavnosti, če ima razloge za to. Prav tako so se spremenila pravila za zunanje in notranje računovodstvo, na primer skrajšalo se je obdobje, v katerem lahko zunanji računovodja dela za isto banko. Nadzorni organ odobrava dejstvo, da naj bi ti ukrepi preprečili ponovitev dogodkov, kar zadeva lastnike in visoke menedžerje. Z ukrepi se je tudi povečalo zunanje spremljanje tveganja, kar zmanjšuje grožnje za uspešno poslovanje banke.

| (192) | Četrtič, po mnenju islandskih organov obsežno sprejemanje vlog v islandskih komercialnih bankah pred krizo, kar je domnevno vsaj pospešilo njihov zlom, prav tako spodbuja že omenjeno možnost, da bi Organ za finančni nadzor omejil dejavnosti banke. Poleg tega se po mnenju Nadzornega organa zdi, da so novi prepisi o likvidnih sredstvih in uravnoteženosti tujih valut (83) povzročili določene omejitve v zvezi s tem, da bi imele banke možnost privabiti nesorazmerno velike količine tujih vlog, če bi zaradi tega postalo poslovanje banke šibkejše in ranljivejše glede menjalnih tečajev in likvidnostnih tveganj. Nadzorni organ z odobravanjem sprejema dejstvo, da so se islandski organi odzvali na ta vidik regulativne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(192)

Četrtič, po mnenju islandskih organov obsežno sprejemanje vlog v islandskih komercialnih bankah pred krizo, kar je domnevno vsaj pospešilo njihov zlom, prav tako spodbuja že omenjeno možnost, da bi Organ za finančni nadzor omejil dejavnosti banke. Poleg tega se po mnenju Nadzornega organa zdi, da so novi prepisi o likvidnih sredstvih in uravnoteženosti tujih valut (83) povzročili določene omejitve v zvezi s tem, da bi imele banke možnost privabiti nesorazmerno velike količine tujih vlog, če bi zaradi tega postalo poslovanje banke šibkejše in ranljivejše glede menjalnih tečajev in likvidnostnih tveganj. Nadzorni organ z odobravanjem sprejema dejstvo, da so se islandski organi odzvali na ta vidik regulativne pomanjkljivosti.

Načrt prestrukturiranja banke Íslandsbanki

| (193) | Banka Íslandsbanki se je glede načrta prestrukturiranja in ukrepov na ravni banke v bistvu obrnila k bolj tradicionalnemu modelu bančništva, usmerjenem na njeno osnovno moč (domače bančništvo, morski sadeži in geotermalna industrija), ki se bo večinoma financiral z vlogami strank. |
| --- | --- |

(193)

Banka Íslandsbanki se je glede načrta prestrukturiranja in ukrepov na ravni banke v bistvu obrnila k bolj tradicionalnemu modelu bančništva, usmerjenem na njeno osnovno moč (domače bančništvo, morski sadeži in geotermalna industrija), ki se bo večinoma financiral z vlogami strank.

| (194) | Razmerje med vlogami in posojili se bo ob koncu obdobja prestrukturiranja [...] še nadalje zmanjšalo z okrog 80 % na [...] %. |
| --- | --- |

(194)

Razmerje med vlogami in posojili se bo ob koncu obdobja prestrukturiranja [...] še nadalje zmanjšalo z okrog 80 % na [...] %.

| (195) | Poleg tega, kot je bilo že navedeno, je bila banka Íslandsbanki, v primerjavi z banko Glitnir, od ustanovitve bistveno manj zadolžena, in ker je večina dolga velikih medbančnih poslov ostalo v stečajnem premoženju banke Glitnir, se bo morala glede na načrt prestrukturiranja le v zelo omejenem obsegu zanašati na refinanciranje nezavarovanega dolga na mednarodnih trgih. |
| --- | --- |

(195)

Poleg tega, kot je bilo že navedeno, je bila banka Íslandsbanki, v primerjavi z banko Glitnir, od ustanovitve bistveno manj zadolžena, in ker je večina dolga velikih medbančnih poslov ostalo v stečajnem premoženju banke Glitnir, se bo morala glede na načrt prestrukturiranja le v zelo omejenem obsegu zanašati na refinanciranje nezavarovanega dolga na mednarodnih trgih.

| (196) | Dejansko se je izkazalo, da je bil eden od glavnih razlogov za zlom banke Glitnir zanašanje na refinanciranje na trgih velikih medbančnih poslov. Financiranje banke Íslandsbanki je do zdaj večinoma temeljilo na vlogah in lastniškem kapitalu, toda v načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bo pomen vlog rahlo zmanjšal z 80 % na [...] % vseh obveznosti, [...]. Banka Íslandsbanki namerava to izravnati z izdajanjem kritih obveznic na domačem trgu. Decembra 2011 je že uspešno izdala krite obveznice za 4 milijarde ISK, in [...]. |
| --- | --- |

(196)

Dejansko se je izkazalo, da je bil eden od glavnih razlogov za zlom banke Glitnir zanašanje na refinanciranje na trgih velikih medbančnih poslov. Financiranje banke Íslandsbanki je do zdaj večinoma temeljilo na vlogah in lastniškem kapitalu, toda v načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bo pomen vlog rahlo zmanjšal z 80 % na [...] % vseh obveznosti, [...]. Banka Íslandsbanki namerava to izravnati z izdajanjem kritih obveznic na domačem trgu. Decembra 2011 je že uspešno izdala krite obveznice za 4 milijarde ISK, in [...].

| (197) | [...]. Trenutno omejen apetit vlagateljev po nezavarovanih islandskih vrednostnih papirjih bi se lahko po mnenju te banke povečal, ko bo odpravljeno neomejeno jamstvo za vloge. Glede na dejstva, ki so jih predložili islandski organi, Nadzorni organ meni, da je finančno stanje banke do konca obdobja prestrukturiranja videti zdravo. Vendar ob upoštevanju negotovosti, ki zadevajo jamstva za vloge in kapitalske kontrole, ter nejasnega prihodnjega razvoja trgov (državnih) dolžniških vrednostnih papirjev ne more sklepati, ali se bo strategija financiranja banke Íslandsbanki dolgoročno uresničila v skladu s predvidevanji. Toda Nadzorni organ ob upoštevanju močnega zanašanja na vloge in krite obveznice med obdobjem prestrukturiranja ter velikim deležem tovrstnega dolga v bilanci stanja priznava, da majhne spremembe strategije financiranja, ki bodo ob tem morda potrebne, ne bodo ogrozile poslovne uspešnosti banke. |
| --- | --- |

(197)

[...]. Trenutno omejen apetit vlagateljev po nezavarovanih islandskih vrednostnih papirjih bi se lahko po mnenju te banke povečal, ko bo odpravljeno neomejeno jamstvo za vloge. Glede na dejstva, ki so jih predložili islandski organi, Nadzorni organ meni, da je finančno stanje banke do konca obdobja prestrukturiranja videti zdravo. Vendar ob upoštevanju negotovosti, ki zadevajo jamstva za vloge in kapitalske kontrole, ter nejasnega prihodnjega razvoja trgov (državnih) dolžniških vrednostnih papirjev ne more sklepati, ali se bo strategija financiranja banke Íslandsbanki dolgoročno uresničila v skladu s predvidevanji. Toda Nadzorni organ ob upoštevanju močnega zanašanja na vloge in krite obveznice med obdobjem prestrukturiranja ter velikim deležem tovrstnega dolga v bilanci stanja priznava, da majhne spremembe strategije financiranja, ki bodo ob tem morda potrebne, ne bodo ogrozile poslovne uspešnosti banke.

| (198) | Kar zadeva stran sredstev bilance stanja, so bila najbolj tvegana mednarodna sredstva – kot so komercialni nepremičninski vrednostni papirji v tujini – prav tako zadržana v stečajnem premoženju banke Glitnir. Posledično se je bilanca stanja skrčila za 85 %. Tako je bila odpravljena glavna pomanjkljivost poslovnega modela banke Glitnir, in sicer zanašanje na tvegana mednarodna sredstva brez ustrezne ocene tveganja in z omejenim poznavanjem trga. Nadzorni organ odobrava, da se banka glede na načrt prestrukturiranja v prihodnosti ne bo ukvarjala s podobnimi posli, temveč se bo osredotočila na svojo tradicionalno osnovno dejavnost. |
| --- | --- |

(198)

Kar zadeva stran sredstev bilance stanja, so bila najbolj tvegana mednarodna sredstva – kot so komercialni nepremičninski vrednostni papirji v tujini – prav tako zadržana v stečajnem premoženju banke Glitnir. Posledično se je bilanca stanja skrčila za 85 %. Tako je bila odpravljena glavna pomanjkljivost poslovnega modela banke Glitnir, in sicer zanašanje na tvegana mednarodna sredstva brez ustrezne ocene tveganja in z omejenim poznavanjem trga. Nadzorni organ odobrava, da se banka glede na načrt prestrukturiranja v prihodnosti ne bo ukvarjala s podobnimi posli, temveč se bo osredotočila na svojo tradicionalno osnovno dejavnost.

| (199) | Banka se je od svoje ustanovitve očitno povečala, zlasti s prevzemom banke Byr. Vendar to glede na načrt prestrukturiranja ni imelo velikega vpliva na poslovni model banke Íslandsbanki, ker je imela banka Byr v lasti večinoma domača sredstva, katerih značilnosti so bile podobne tistim iz portfeljev banke Íslandsbanki. Nadzorni organ v vsakem primeru meni, da bodo k temu, da se bo banka Íslandsbanki lahko osredotočila na svojo osnovno dejavnost, pripomogle odprodaje, h katerim se je banka zavezala, o čemer pa se podrobneje razpravlja v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(199)

Banka se je od svoje ustanovitve očitno povečala, zlasti s prevzemom banke Byr. Vendar to glede na načrt prestrukturiranja ni imelo velikega vpliva na poslovni model banke Íslandsbanki, ker je imela banka Byr v lasti večinoma domača sredstva, katerih značilnosti so bile podobne tistim iz portfeljev banke Íslandsbanki. Nadzorni organ v vsakem primeru meni, da bodo k temu, da se bo banka Íslandsbanki lahko osredotočila na svojo osnovno dejavnost, pripomogle odprodaje, h katerim se je banka zavezala, o čemer pa se podrobneje razpravlja v nadaljevanju.

| (200) | Precejšen izziv za banko glede portfelja sredstev pa ostaja prestrukturiranje posojil, prenesenih z banke Glitnir. Nadzorni organ v tem pogledu pozitivno ugotavlja, da je ta postopek prestrukturiranja za banko prednostna naloga, kar prikazujejo številni splošni in posebej prilagojeni predlogi, ki jih je banka predložila preveč zadolženim strankam. Veliko je bilo že doseženega, čeprav postopek ni napredoval tako hitro, kot je bilo sprva načrtovano. Na primer 8. februarja 2012 je bila neka oblika prestrukturiranja izvedena v 2 680 podjetjih, po trditvah islandskih organov je bila velika večina teh podjetij po prestrukturiranju zmožna servisirati dolg. |
| --- | --- |

(200)

Precejšen izziv za banko glede portfelja sredstev pa ostaja prestrukturiranje posojil, prenesenih z banke Glitnir. Nadzorni organ v tem pogledu pozitivno ugotavlja, da je ta postopek prestrukturiranja za banko prednostna naloga, kar prikazujejo številni splošni in posebej prilagojeni predlogi, ki jih je banka predložila preveč zadolženim strankam. Veliko je bilo že doseženega, čeprav postopek ni napredoval tako hitro, kot je bilo sprva načrtovano. Na primer 8. februarja 2012 je bila neka oblika prestrukturiranja izvedena v 2 680 podjetjih, po trditvah islandskih organov je bila velika večina teh podjetij po prestrukturiranju zmožna servisirati dolg.

| (201) | Nadzorni organ meni, da naj bi to pokazalo, kako trdne so metode prestrukturiranja banke Íslandsbanki. Poleg tega se na podlagi podatkov iz nadzorne plošče prestrukturiranja banke zdi realistično, da lahko banka cilj prestrukturiranja dolga podjetij doseže do konca leta 2012, dolga prebivalcev pa do leta 2013. Po mnenju Nadzornega organa bi to na splošno pomenilo, da bo imela banka Íslandsbanki ne glede na nepričakovan razvoj v makroekonomskem okolju na Islandiji ali v tujini najpozneje ob koncu obdobja prestrukturiranja razmeroma zdravo bilanco stanja in donosne posojilne portfelje. |
| --- | --- |

(201)

Nadzorni organ meni, da naj bi to pokazalo, kako trdne so metode prestrukturiranja banke Íslandsbanki. Poleg tega se na podlagi podatkov iz nadzorne plošče prestrukturiranja banke zdi realistično, da lahko banka cilj prestrukturiranja dolga podjetij doseže do konca leta 2012, dolga prebivalcev pa do leta 2013. Po mnenju Nadzornega organa bi to na splošno pomenilo, da bo imela banka Íslandsbanki ne glede na nepričakovan razvoj v makroekonomskem okolju na Islandiji ali v tujini najpozneje ob koncu obdobja prestrukturiranja razmeroma zdravo bilanco stanja in donosne posojilne portfelje.

| (202) | Šibka kapitalizacija banke Glitnir je bila, kot je bilo navedeno, eden od dejavnikov za njen propad. V načrtu prestrukturiranja banke Íslandsbanki je predvideno, da bo banka precej presegla najnižjo stopnjo kapitalske ustreznosti v višini 16 %, kot jo v celotnem obdobju prestrukturiranja zahteva Organ za finančni nadzor. Ta stopnja je precej nad prihodnjo najnižjo stopnjo iz svežnja Basel III, ki je 10,5 %. Stopnja kapitalske ustreznosti ne bi padla pod to visoko referenčno merilo tudi ob upoštevanju primera izjemne situacije, ki ga je ta banka predložila skupaj s poročilom o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala za tisto leto, priloženem načrtu prestrukturiranja. Banka Íslandsbanki bo glede na načrt prestrukturiranja dejansko postopoma zmanjšala svoj količnik kapitala, da bo s tem, ko bo začela izplačevati dividende, povečala donosnost (84). Po mnenju Nadzornega organa je preudarno in tolažilno, da celo v primeru izjemne situacije, ki ga je predložila banka Íslandsbanki in za katerega se zdi, da temelji na razumnih parametrih, ostaja kapitalski presežek več kot [...] milijard ISK, kar bi tej banki zagotovilo, da bi se bila v operativnem okolju, kot je bilo zgoraj opisano, precej zmožna odzivati na nepričakovane težave. |
| --- | --- |

(202)

Šibka kapitalizacija banke Glitnir je bila, kot je bilo navedeno, eden od dejavnikov za njen propad. V načrtu prestrukturiranja banke Íslandsbanki je predvideno, da bo banka precej presegla najnižjo stopnjo kapitalske ustreznosti v višini 16 %, kot jo v celotnem obdobju prestrukturiranja zahteva Organ za finančni nadzor. Ta stopnja je precej nad prihodnjo najnižjo stopnjo iz svežnja Basel III, ki je 10,5 %. Stopnja kapitalske ustreznosti ne bi padla pod to visoko referenčno merilo tudi ob upoštevanju primera izjemne situacije, ki ga je ta banka predložila skupaj s poročilom o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala za tisto leto, priloženem načrtu prestrukturiranja. Banka Íslandsbanki bo glede na načrt prestrukturiranja dejansko postopoma zmanjšala svoj količnik kapitala, da bo s tem, ko bo začela izplačevati dividende, povečala donosnost (84). Po mnenju Nadzornega organa je preudarno in tolažilno, da celo v primeru izjemne situacije, ki ga je predložila banka Íslandsbanki in za katerega se zdi, da temelji na razumnih parametrih, ostaja kapitalski presežek več kot [...] milijard ISK, kar bi tej banki zagotovilo, da bi se bila v operativnem okolju, kot je bilo zgoraj opisano, precej zmožna odzivati na nepričakovane težave.

| (203) | Nadzorni organ glede likvidnostnega položaja banke ugotavlja, da se v skladu z načrtom prestrukturiranja trenutne razmere zdijo dovolj trdne in da nič ne kaže, da bi se lahko razmere med obdobjem prestrukturiranja bistveno poslabšale. Poleg tega je po mnenju Nadzornega organa glede na testiranje izjemnih situacij likvidnostnega količnika banke v okviru poročila o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala, v skladu s katerim je banka na neželene dogodke dobro pripravljena, mogoče domnevati, da je likvidnostni položaj banke trden. |
| --- | --- |

(203)

Nadzorni organ glede likvidnostnega položaja banke ugotavlja, da se v skladu z načrtom prestrukturiranja trenutne razmere zdijo dovolj trdne in da nič ne kaže, da bi se lahko razmere med obdobjem prestrukturiranja bistveno poslabšale. Poleg tega je po mnenju Nadzornega organa glede na testiranje izjemnih situacij likvidnostnega količnika banke v okviru poročila o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala, v skladu s katerim je banka na neželene dogodke dobro pripravljena, mogoče domnevati, da je likvidnostni položaj banke trden.

| (204) | Nadzorni organ tudi z odobravanjem sprejema spremembe pri upravljanju podjetja in upravljanju tveganja banke Íslandsbanki, kot so bile opisane, s katerimi se obravnava pomanjkljivost pri poslovanju banke Glitnir ter s katerimi se bo prispevalo k objektivnejši in bolj strokovni oceni tveganja pri poslovanju banke. |
| --- | --- |

(204)

Nadzorni organ tudi z odobravanjem sprejema spremembe pri upravljanju podjetja in upravljanju tveganja banke Íslandsbanki, kot so bile opisane, s katerimi se obravnava pomanjkljivost pri poslovanju banke Glitnir ter s katerimi se bo prispevalo k objektivnejši in bolj strokovni oceni tveganja pri poslovanju banke.

| (205) | Glede donosnosti je v smernicah o prestrukturiranju določeno, da mora načrt prestrukturiranja pokazati, kako bo banka čim prej začela ponovno dolgoročno uspešno poslovati brez državne pomoči. Banka mora biti zlasti sposobna ustvariti ustrezno donosnost kapitala, hkrati pa mora pokriti vse stroške tekočega poslovanja in izpolniti ustrezne regulativne zahteve. Zlasti v točki 13 smernic o prestrukturiranju je navedeno, da je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. |
| --- | --- |

(205)

Glede donosnosti je v smernicah o prestrukturiranju določeno, da mora načrt prestrukturiranja pokazati, kako bo banka čim prej začela ponovno dolgoročno uspešno poslovati brez državne pomoči. Banka mora biti zlasti sposobna ustvariti ustrezno donosnost kapitala, hkrati pa mora pokriti vse stroške tekočega poslovanja in izpolniti ustrezne regulativne zahteve. Zlasti v točki 13 smernic o prestrukturiranju je navedeno, da je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke.

| (206) | Nadzorni organ ob tem ponavlja, kar je bilo že omenjeno, in sicer da bi gospodarsko okolje, v katerem deluje banka Íslandsbanki, pomenilo izziv za katero koli banko. Ob upoštevanju tega je Nadzorni organ zadovoljen s predvideno donosnostjo načrta prestrukturiranja, ki bo kljub visokemu kapitalskemu količniku ustrezna in večinoma nad cilji donosnosti banke Íslandsbanki zlasti v celotnem obdobju prestrukturiranja in po tem obdobju. Donosnost lastniškega kapitala med leti 2009 in 2014 niha med [...] % in [...] %. Vendar, kot je bilo opisano, nastaja to [...] nihanje predvsem zaradi izjemnih situacij in dogodkov, kot so dobički iz vrednotenja sredstev, prenesenih iz banke Glitnir, na eni strani, ter odpis vrednosti sredstev, ki sta jih povzročila nedavna sodba vrhovnega sodišča o posojilih finančnega trga Forex in prevzem banke Byr, na drugi. Glede na načrt prestrukturiranja ni predvideno, da bi se taki izjemni dogodki dogajali po letu 2013, od leta 2014 do leta 2016 pa naj bi se donosnost lastniškega kapitala povečala z [...] % na [...] %. Iz izračuna, ki so ga predložili islandski organi, v katerem so bili iz izkaza poslovnega izida odstranjeni navedeni izredni produkti, je razvidno, da je banka ustvarila in bo še naprej ustvarjala sorazmerno stabilen dobiček od leta 2008 do leta 2016. Zdi se, da to ugotovitev podpirajo tudi v zgoraj navedenem poročilu Organa za finančne naložbe Republike Islandije. Čeprav ni jasno, ali so iz teh izračunov v celoti razvidni dobički, ki izhajajo iz velikega diskonta, Nadzorni organ ugotavlja, da bo banka po letu 2013, ko naj bi se diskont po predvidevanjih v celoti absorbiral, glede na načrt prestrukturiranja ustvarjala dobičke med [...] in [...] milijardami ISK letno. |
| --- | --- |

(206)

Nadzorni organ ob tem ponavlja, kar je bilo že omenjeno, in sicer da bi gospodarsko okolje, v katerem deluje banka Íslandsbanki, pomenilo izziv za katero koli banko. Ob upoštevanju tega je Nadzorni organ zadovoljen s predvideno donosnostjo načrta prestrukturiranja, ki bo kljub visokemu kapitalskemu količniku ustrezna in večinoma nad cilji donosnosti banke Íslandsbanki zlasti v celotnem obdobju prestrukturiranja in po tem obdobju. Donosnost lastniškega kapitala med leti 2009 in 2014 niha med [...] % in [...] %. Vendar, kot je bilo opisano, nastaja to [...] nihanje predvsem zaradi izjemnih situacij in dogodkov, kot so dobički iz vrednotenja sredstev, prenesenih iz banke Glitnir, na eni strani, ter odpis vrednosti sredstev, ki sta jih povzročila nedavna sodba vrhovnega sodišča o posojilih finančnega trga Forex in prevzem banke Byr, na drugi. Glede na načrt prestrukturiranja ni predvideno, da bi se taki izjemni dogodki dogajali po letu 2013, od leta 2014 do leta 2016 pa naj bi se donosnost lastniškega kapitala povečala z [...] % na [...] %. Iz izračuna, ki so ga predložili islandski organi, v katerem so bili iz izkaza poslovnega izida odstranjeni navedeni izredni produkti, je razvidno, da je banka ustvarila in bo še naprej ustvarjala sorazmerno stabilen dobiček od leta 2008 do leta 2016. Zdi se, da to ugotovitev podpirajo tudi v zgoraj navedenem poročilu Organa za finančne naložbe Republike Islandije. Čeprav ni jasno, ali so iz teh izračunov v celoti razvidni dobički, ki izhajajo iz velikega diskonta, Nadzorni organ ugotavlja, da bo banka po letu 2013, ko naj bi se diskont po predvidevanjih v celoti absorbiral, glede na načrt prestrukturiranja ustvarjala dobičke med [...] in [...] milijardami ISK letno.

| (207) | Navedeni so bili nekateri najpomembnejši in najpodrobnejši vidiki finančnega načrtovanja, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, kot je manjši prihodek iz segmentov osnovne dejavnosti poslovanja s podjetji in s prebivalstvom v obdobju prestrukturiranja. Nadzornemu organu se zdi, da je to v glavnem posledica absorpcije diskonta ter da kaže na povečanje stroškov financiranja (kar izhaja iz večje razvejanosti na strani obveznosti, z večjim delom dolga z daljšimi zapadlostmi) in znižanje neto obrestne marže s sedanjih 4,4 % na [...] %. Nadzorni organ meni, da se v teh segmentih ni preudarno zanašati na povečanje prihodkov. Dejansko se zdi verjetno, da se bodo stroški financiranja rahlo povišali (glede na načrt prestrukturiranja do [...] bazičnih točk). Kar zadeva maržo obrestne mere, Nadzorni organ ugotavlja, da bi bila z vidika mednarodne primerjave dokaj visoka celo po pričakovanem [...]-odstotnem znižanju (85). Marža je bila po trditvah islandskih organov v vseh zadnjih desetletjih približno na tej stopnji ali nekoliko višje, in sicer med drugim zaradi okolja visokih obrestnih mer na Islandiji, nižjega deleža hipotekarnih kreditov v posojilnih portfeljih in manjše velikosti bank. Te trditve so po mnenju Nadzornega organa razumne, zato se mu zdi ta vidik finančnega načrtovanja dovolj verjeten. |
| --- | --- |

(207)

Navedeni so bili nekateri najpomembnejši in najpodrobnejši vidiki finančnega načrtovanja, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, kot je manjši prihodek iz segmentov osnovne dejavnosti poslovanja s podjetji in s prebivalstvom v obdobju prestrukturiranja. Nadzornemu organu se zdi, da je to v glavnem posledica absorpcije diskonta ter da kaže na povečanje stroškov financiranja (kar izhaja iz večje razvejanosti na strani obveznosti, z večjim delom dolga z daljšimi zapadlostmi) in znižanje neto obrestne marže s sedanjih 4,4 % na [...] %. Nadzorni organ meni, da se v teh segmentih ni preudarno zanašati na povečanje prihodkov. Dejansko se zdi verjetno, da se bodo stroški financiranja rahlo povišali (glede na načrt prestrukturiranja do [...] bazičnih točk). Kar zadeva maržo obrestne mere, Nadzorni organ ugotavlja, da bi bila z vidika mednarodne primerjave dokaj visoka celo po pričakovanem [...]-odstotnem znižanju (85). Marža je bila po trditvah islandskih organov v vseh zadnjih desetletjih približno na tej stopnji ali nekoliko višje, in sicer med drugim zaradi okolja visokih obrestnih mer na Islandiji, nižjega deleža hipotekarnih kreditov v posojilnih portfeljih in manjše velikosti bank. Te trditve so po mnenju Nadzornega organa razumne, zato se mu zdi ta vidik finančnega načrtovanja dovolj verjeten.

| (208) | Višji prihodki od provizij in nadomestil za storitve, ki naj bi se po napovedih zvišali za [...] v obdobju načrtovanja [...], so glede na načrt prestrukturiranja še eno pomembno gonilo prihodnje donosnosti. To zvišanje bi nato v letu 2016 prineslo dobiček v višini [...] ISK. Islandski organi trdijo, da so ti načrti verjetni, ker sta posel donosov provizij za storitve, kot so transakcije, povezane s trgom lastniških vrednostnih papirjev, in trgovina s tujimi valutami po zlomu in kot posledica kapitalskih kontrol zastala. Vendar Nadzorni organ ne dvomi v verjetnost teh podatkov, ker je po trditvah islandskih organov realistično pričakovati bistveno povečanje dejavnosti na borzi, pa tudi kapitalske kontrole naj bi bile do konca leta 2013 odpravljene. |
| --- | --- |

(208)

Višji prihodki od provizij in nadomestil za storitve, ki naj bi se po napovedih zvišali za [...] v obdobju načrtovanja [...], so glede na načrt prestrukturiranja še eno pomembno gonilo prihodnje donosnosti. To zvišanje bi nato v letu 2016 prineslo dobiček v višini [...] ISK. Islandski organi trdijo, da so ti načrti verjetni, ker sta posel donosov provizij za storitve, kot so transakcije, povezane s trgom lastniških vrednostnih papirjev, in trgovina s tujimi valutami po zlomu in kot posledica kapitalskih kontrol zastala. Vendar Nadzorni organ ne dvomi v verjetnost teh podatkov, ker je po trditvah islandskih organov realistično pričakovati bistveno povečanje dejavnosti na borzi, pa tudi kapitalske kontrole naj bi bile do konca leta 2013 odpravljene.

| (209) | Banka je ne glede na prihodkovno stran izkaza poslovnega izida sprejela sklop zgoraj opisanih pobud, da bi povečala učinkovitost in zmanjšala stroške, med drugim s skoraj 10-odstotnim zmanjšanjem števila zaposlenih, s čimer naj bi se v letu 2014 razmerje med stroški in dobičkom v celoti znižalo s 75 % na [...] %. Nadzorni organ ta prizadevanja sprejema z odobravanjem, saj je trenutno razmerje z vidika mednarodne primerjave precej visoko. Nadzornemu organu se glede na načrt prestrukturiranja zdi tudi verjetno, da se ta cilj lahko doseže, ker bi dokončanje prestrukturiranja portfeljev, ki jih je banka nasledila od banke Glitnir, in predvideno znižanje nadzora resnično morala omogočiti, da bi se oklestilo število zaposlenih v banki, večja učinkovitost poslovanja banke pa se zdi še vedno dosegljiva. |
| --- | --- |

(209)

Banka je ne glede na prihodkovno stran izkaza poslovnega izida sprejela sklop zgoraj opisanih pobud, da bi povečala učinkovitost in zmanjšala stroške, med drugim s skoraj 10-odstotnim zmanjšanjem števila zaposlenih, s čimer naj bi se v letu 2014 razmerje med stroški in dobičkom v celoti znižalo s 75 % na [...] %. Nadzorni organ ta prizadevanja sprejema z odobravanjem, saj je trenutno razmerje z vidika mednarodne primerjave precej visoko. Nadzornemu organu se glede na načrt prestrukturiranja zdi tudi verjetno, da se ta cilj lahko doseže, ker bi dokončanje prestrukturiranja portfeljev, ki jih je banka nasledila od banke Glitnir, in predvideno znižanje nadzora resnično morala omogočiti, da bi se oklestilo število zaposlenih v banki, večja učinkovitost poslovanja banke pa se zdi še vedno dosegljiva.

| (210) | Poleg navedenega je jasno, da načrt prestrukturiranja temelji na številnih drugih predpostavkah. Nadzorni organ je skušal pregledati tiste, ki se zdijo najprimernejše in imajo največji vpliv na prihodnje uspešno poslovanje banke Íslandsbanki. Glede makroekonomskih predpostavk se zdi, da so na splošno v skladu z napovedmi MDS in Statističnega urada Islandije, na primer v zvezi z rastjo BDP in brezposelnostjo. Na splošno se zdi, da so predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, dovolj preudarne, da skupaj s premisleki, ki jih je prej pojasnil Nadzorni organ, omogočajo ugotovitev, da ukrepi prestrukturiranja, ki jih je sprejela banka, ne glede na nepričakovane neželene dogodke v nepredvidenem obsegu in z nepredvidenimi posledicami zadostujejo za njeno dolgoročno uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

(210)

Poleg navedenega je jasno, da načrt prestrukturiranja temelji na številnih drugih predpostavkah. Nadzorni organ je skušal pregledati tiste, ki se zdijo najprimernejše in imajo največji vpliv na prihodnje uspešno poslovanje banke Íslandsbanki. Glede makroekonomskih predpostavk se zdi, da so na splošno v skladu z napovedmi MDS in Statističnega urada Islandije, na primer v zvezi z rastjo BDP in brezposelnostjo. Na splošno se zdi, da so predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, dovolj preudarne, da skupaj s premisleki, ki jih je prej pojasnil Nadzorni organ, omogočajo ugotovitev, da ukrepi prestrukturiranja, ki jih je sprejela banka, ne glede na nepričakovane neželene dogodke v nepredvidenem obsegu in z nepredvidenimi posledicami zadostujejo za njeno dolgoročno uspešno poslovanje.

| (211) | Nadzorni organ ob upoštevanju navedenega meni, da načrt prestrukturiranja vsebuje primerne elementi, ki prispevajo k ponovni vzpostavitvi dolgoročne poslovne uspešnosti banke, da lahko ugotovi, da so izpolnjene določbe iz oddelka 2 smernic o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(211)

Nadzorni organ ob upoštevanju navedenega meni, da načrt prestrukturiranja vsebuje primerne elementi, ki prispevajo k ponovni vzpostavitvi dolgoročne poslovne uspešnosti banke, da lahko ugotovi, da so izpolnjene določbe iz oddelka 2 smernic o prestrukturiranju.

3.3   Lastni prispevek/porazdelitev bremena

| (212) | V točki 22 smernic o prestrukturiranju je navedeno: „Za zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja mora biti pomoč omejena na najnižjo potrebno, banka upravičenka pa mora zagotoviti ustrezen lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja. Banka in njeni delničarji morajo z lastnimi sredstvi prispevati k prestrukturiranju največ, kar zmorejo. To je nujno, da se zagotovi, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti“. |
| --- | --- |

(212)

V točki 22 smernic o prestrukturiranju je navedeno: „Za zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja mora biti pomoč omejena na najnižjo potrebno, banka upravičenka pa mora zagotoviti ustrezen lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja. Banka in njeni delničarji morajo z lastnimi sredstvi prispevati k prestrukturiranju največ, kar zmorejo. To je nujno, da se zagotovi, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti“.

| (213) | Nadzorni organ v zvezi s tem poudarja odločilen vidik obravnavanega primera. Ko je bila na osnovi domačih dejavnosti banke Glitnir ustanovljena banka Íslandsbanki, so bili delničarji banke Glitnir v celoti izločeni in so tako do najvišje možne mere prispevali k prestrukturiranju banke Íslandsbanki. Poleg tega so morali upniki banke Glitnir prevzeti precejšnje izgube (86) ali vsaj tveganje, da je njihova naložba odvisna od donosnosti banke Íslandsbanki. Zato je, kar zadeva lastnike in upnike banke Glitnir, merilo porazdelitve bremena optimalno izpolnjeno in vprašanje moralnega tveganja rešeno. |
| --- | --- |

(213)

Nadzorni organ v zvezi s tem poudarja odločilen vidik obravnavanega primera. Ko je bila na osnovi domačih dejavnosti banke Glitnir ustanovljena banka Íslandsbanki, so bili delničarji banke Glitnir v celoti izločeni in so tako do najvišje možne mere prispevali k prestrukturiranju banke Íslandsbanki. Poleg tega so morali upniki banke Glitnir prevzeti precejšnje izgube (86) ali vsaj tveganje, da je njihova naložba odvisna od donosnosti banke Íslandsbanki. Zato je, kar zadeva lastnike in upnike banke Glitnir, merilo porazdelitve bremena optimalno izpolnjeno in vprašanje moralnega tveganja rešeno.

| (214) | Poleg navedenega mora Nadzorni organ oceniti, ali je bila državna pomoč, ki jo je prejela banka Íslandsbanki, omejena na najnižjo potrebno. |
| --- | --- |

(214)

Poleg navedenega mora Nadzorni organ oceniti, ali je bila državna pomoč, ki jo je prejela banka Íslandsbanki, omejena na najnižjo potrebno.

| (215) | Kar zadeva ukrepe za kapitalizacijo, je začetna kapitalizacija banke Íslandsbanki zadostovala komaj za izpolnitev kapitalskih zahtev Organa za finančni nadzor, dokler ni bil zaradi sporazuma z upniki banke Glitnir državni delež znižan na 5 %. Potem ko je bil sklenjen sporazum o tem, da bo banka Íslandsbanki prevzela banko Glitnir in je bil banki Íslandsbanki dodeljen kapital 2. reda, je stopnja kapitalske ustreznosti leta 2009 dosegla skoraj 19 %, kar je 3 odstotne točke več od najnižje stopnje, ki jo je določil Organ za finančni nadzor. V tem okviru Nadzorni organ ugotavlja, da je bil kapitalski količnik odvisen predvsem od tega, ali je bilo vrednotenje sredstev, ki so bila z banke Glitnir prenesena na banko Íslandsbanki, točno. Prav tako je treba upoštevati, da so bili gospodarski obeti za Islandijo tedaj negotovi. Nadzorni organ glede na navedeno meni, da je bil znesek kapitala, ki ga je Islandija zagotovila banki Íslandsbanki, omejen na najnižjega potrebnega, ker sploh ni presegal najnižje zakonsko določene stopnje, h kateri je bila prišteta zmerna rezerva. |
| --- | --- |

(215)

Kar zadeva ukrepe za kapitalizacijo, je začetna kapitalizacija banke Íslandsbanki zadostovala komaj za izpolnitev kapitalskih zahtev Organa za finančni nadzor, dokler ni bil zaradi sporazuma z upniki banke Glitnir državni delež znižan na 5 %. Potem ko je bil sklenjen sporazum o tem, da bo banka Íslandsbanki prevzela banko Glitnir in je bil banki Íslandsbanki dodeljen kapital 2. reda, je stopnja kapitalske ustreznosti leta 2009 dosegla skoraj 19 %, kar je 3 odstotne točke več od najnižje stopnje, ki jo je določil Organ za finančni nadzor. V tem okviru Nadzorni organ ugotavlja, da je bil kapitalski količnik odvisen predvsem od tega, ali je bilo vrednotenje sredstev, ki so bila z banke Glitnir prenesena na banko Íslandsbanki, točno. Prav tako je treba upoštevati, da so bili gospodarski obeti za Islandijo tedaj negotovi. Nadzorni organ glede na navedeno meni, da je bil znesek kapitala, ki ga je Islandija zagotovila banki Íslandsbanki, omejen na najnižjega potrebnega, ker sploh ni presegal najnižje zakonsko določene stopnje, h kateri je bila prišteta zmerna rezerva.

| (216) | Dejstvo, da je stopnja kapitalske ustreznosti banke Íslandsbanki naknadno postala tako močna, da je lahko banka leta 2011 prevzela močno premalo kapitalizirano banko – banko Byr, ne razveljavlja te ugotovitve. Stopnja kapitalske ustreznosti se je povečala skoraj povsem izključno zaradi povečanja knjižne vrednosti sredstev, ki so bila z banke Glitnir prenesena na banko Íslandsbanki. Tega ni bilo mogoče z gotovostjo predvideti in, ker se je stopnja kapitalske ustreznosti pozneje tako močno razvila, po mnenju Nadzornega organa ni nobenega razloga za domnevo, da je država banko Íslandsbanki že na začetku preveč kapitalizirala (87). |
| --- | --- |

(216)

Dejstvo, da je stopnja kapitalske ustreznosti banke Íslandsbanki naknadno postala tako močna, da je lahko banka leta 2011 prevzela močno premalo kapitalizirano banko – banko Byr, ne razveljavlja te ugotovitve. Stopnja kapitalske ustreznosti se je povečala skoraj povsem izključno zaradi povečanja knjižne vrednosti sredstev, ki so bila z banke Glitnir prenesena na banko Íslandsbanki. Tega ni bilo mogoče z gotovostjo predvideti in, ker se je stopnja kapitalske ustreznosti pozneje tako močno razvila, po mnenju Nadzornega organa ni nobenega razloga za domnevo, da je država banko Íslandsbanki že na začetku preveč kapitalizirala (87).

| (217) | V točki 26 smernic o prestrukturiranju je navedeno, da morajo biti banke, ki prejemajo pomoč za prestrukturiranje, „sposobne iz dobičkov, ki jih ustvarijo s svojimi dejavnostmi, izplačati delničarje in lastnike hibridnega kapitala, med drugim v obliki dividend in kuponov na neodplačane podrejene dolgove“. |
| --- | --- |

(217)

V točki 26 smernic o prestrukturiranju je navedeno, da morajo biti banke, ki prejemajo pomoč za prestrukturiranje, „sposobne iz dobičkov, ki jih ustvarijo s svojimi dejavnostmi, izplačati delničarje in lastnike hibridnega kapitala, med drugim v obliki dividend in kuponov na neodplačane podrejene dolgove“.

| (218) | V zvezi s tem je vredno spomniti, da je država ustvarila skoraj 14-odstotni letni donos na kapital, ki je bil izplačan že jeseni leta 2009. Glede na celotno dobro delovanje banke Íslandsbanki od njene ustanovitve se zdi, da je zelo obetavna tudi možnost zadovoljivega donosa na 5-odstotni delež, ki ga je obdržala država. |
| --- | --- |

(218)

V zvezi s tem je vredno spomniti, da je država ustvarila skoraj 14-odstotni letni donos na kapital, ki je bil izplačan že jeseni leta 2009. Glede na celotno dobro delovanje banke Íslandsbanki od njene ustanovitve se zdi, da je zelo obetavna tudi možnost zadovoljivega donosa na 5-odstotni delež, ki ga je obdržala država.

| (219) | Vendar je treba tudi poudariti, da se nadomestilo za kapital 2. reda oddaljuje od smernic Nadzornega organa o dokapitalizaciji (88). Kot so pravilno trdili islandski organi, zahtevano nadomestilo v skladu s smernicami o dokapitalizaciji znaša približno 15,7 % (vključuje pa 8-odstotne stroške financiranja države, 5,7-odstotni razmik kreditne zamenjave banke Glitnir v obdobju pred krizo in 2-odstotni pribitek). Nadomestilo, ki ga plačuje banka Íslandsbanki – po meri EURIBOR, čemur se prišteje 4-odstotni pribitek, pa v veliki meri ne dohaja tega referenčnega merila. V skladu s točko 25 smernic o prestrukturiranju se tako odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena (tj. ustrezno nadomestilo) lahko med drugim utemelji z daljnosežnejšim prestrukturiranjem, vključno z ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. Kot bo prikazano v nadaljevanju, Nadzorni organ meni, da je prestrukturiranje banke Íslandsbanki dovolj daljnosežno, da je izpolnjeno to merilo. |
| --- | --- |

(219)

Vendar je treba tudi poudariti, da se nadomestilo za kapital 2. reda oddaljuje od smernic Nadzornega organa o dokapitalizaciji (88). Kot so pravilno trdili islandski organi, zahtevano nadomestilo v skladu s smernicami o dokapitalizaciji znaša približno 15,7 % (vključuje pa 8-odstotne stroške financiranja države, 5,7-odstotni razmik kreditne zamenjave banke Glitnir v obdobju pred krizo in 2-odstotni pribitek). Nadomestilo, ki ga plačuje banka Íslandsbanki – po meri EURIBOR, čemur se prišteje 4-odstotni pribitek, pa v veliki meri ne dohaja tega referenčnega merila. V skladu s točko 25 smernic o prestrukturiranju se tako odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena (tj. ustrezno nadomestilo) lahko med drugim utemelji z daljnosežnejšim prestrukturiranjem, vključno z ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. Kot bo prikazano v nadaljevanju, Nadzorni organ meni, da je prestrukturiranje banke Íslandsbanki dovolj daljnosežno, da je izpolnjeno to merilo.

| (220) | Nadzorni organ meni, da je sporazum o banki Straumur, kot je bilo zgoraj opisano, čeprav vključuje elemente državne pomoči, sestavljen tako, da naj bi omejeval ali izključeval neposredno finančno prednost za banko Íslandsbanki. V sporazum je v bistvu vključeno nadomestilo, doseženo s pogajanji, za banko Íslandsbanki v zameno za prevzemanje obveznosti iz naslova vlog banke Straumur in verjetno je, da banka Íslandsbanki prejema usklajena sredstva za prenesene obveznosti. Nadzorni organ meni, da ta pomoč nima velikega pomena pri njegovi oceni delitve bremena. |
| --- | --- |

(220)

Nadzorni organ meni, da je sporazum o banki Straumur, kot je bilo zgoraj opisano, čeprav vključuje elemente državne pomoči, sestavljen tako, da naj bi omejeval ali izključeval neposredno finančno prednost za banko Íslandsbanki. V sporazum je v bistvu vključeno nadomestilo, doseženo s pogajanji, za banko Íslandsbanki v zameno za prevzemanje obveznosti iz naslova vlog banke Straumur in verjetno je, da banka Íslandsbanki prejema usklajena sredstva za prenesene obveznosti. Nadzorni organ meni, da ta pomoč nima velikega pomena pri njegovi oceni delitve bremena.

| (221) | Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka že navedel, da bi jamstvo za vloge – glede na takratne izjemne okoliščine – lahko pomenilo ustrezna sredstva za zavarovanje finančne stabilnosti Islandije. Vendar je očitno, da se taka pomoč ne more odobriti neomejeno. |
| --- | --- |

(221)

Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka že navedel, da bi jamstvo za vloge – glede na takratne izjemne okoliščine – lahko pomenilo ustrezna sredstva za zavarovanje finančne stabilnosti Islandije. Vendar je očitno, da se taka pomoč ne more odobriti neomejeno.

| (222) | Nadzorni organ torej meni, da se mora ta državna pomoč čim prej zaključiti, da bi se obravnavala, kot da je omejena na najnižjo potrebno. Nadzorni organ zato odobrava namero islandskih organov, da ukinejo jamstvo za vloge, preden bodo odpravljene kapitalske kontrole, in sicer v skladu s sedanjim načrtovanjem najpozneje do konca leta 2013. |
| --- | --- |

(222)

Nadzorni organ torej meni, da se mora ta državna pomoč čim prej zaključiti, da bi se obravnavala, kot da je omejena na najnižjo potrebno. Nadzorni organ zato odobrava namero islandskih organov, da ukinejo jamstvo za vloge, preden bodo odpravljene kapitalske kontrole, in sicer v skladu s sedanjim načrtovanjem najpozneje do konca leta 2013.

| (223) | Nadzorni organ bo, da bi bila prizadevanja za preprečevanje zamud pri odpravljanju kapitalskih kontrol, uspešna in da bi se izrazilo njegovo stališče, v skladu s katerim bi morala biti uspešno poslujoča banka sposobna konkurirati na trgu brez zaščite splošnih jamstev za vloge, torej dovolil jamstvo za vloge do konca leta 2014 (89). Po tem času pa se bo jamstvo za vloge urejalo le z zakonodajo EGP, ki se uporablja v zvezi z zajamčenimi vlogami. |
| --- | --- |

(223)

Nadzorni organ bo, da bi bila prizadevanja za preprečevanje zamud pri odpravljanju kapitalskih kontrol, uspešna in da bi se izrazilo njegovo stališče, v skladu s katerim bi morala biti uspešno poslujoča banka sposobna konkurirati na trgu brez zaščite splošnih jamstev za vloge, torej dovolil jamstvo za vloge do konca leta 2014 (89). Po tem času pa se bo jamstvo za vloge urejalo le z zakonodajo EGP, ki se uporablja v zvezi z zajamčenimi vlogami.

| (224) | Nadzorni organ na podlagi navedenega ugotavlja, da se z načrtom prestrukturiranja banke Íslandsbanki zagotavlja, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno ter da so upravičenka, delničarji in nosilci dolga njene predhodnice ustrezno prispevali k porazdelitvi bremena. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 3 smernic o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(224)

Nadzorni organ na podlagi navedenega ugotavlja, da se z načrtom prestrukturiranja banke Íslandsbanki zagotavlja, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno ter da so upravičenka, delničarji in nosilci dolga njene predhodnice ustrezno prispevali k porazdelitvi bremena. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 3 smernic o prestrukturiranju.

3.4   Omejitev izkrivljanja konkurence

| (225) | V točkah 29 do 32 oddelka 4 smernic o prestrukturiranju je navedeno:
  „Finančna stabilnost ostaja glavni cilj pomoči, dodeljene finančnemu sektorju v sistemski krizi, vendar pa kratkoročno ohranjanje sistemske stabilnosti ne sme povzročiti dolgoročnejše škode pri zagotavljanju enakih pogojev in konkurenčnih trgov. V tem okviru imajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki izvira iz državne pomoči, pomembno vlogo. [...] Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence morajo biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno uspešno posluje, poleg tega pa morajo biti skladni s skupno politiko in načeli. Ocena Nadzornega organa glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja, predvidenega v oddelku 2 tega poglavja. [...] Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.
  Pri prvem merilu se ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zelo razlikujejo glede na višino pomoči, pa tudi stopnjo porazdelitve bremena in višino nadomestila. Na splošno je negativnih posledic moralnega tveganja manj, če sta porazdelitev bremena in lastni prispevek večja.
  Pri drugem merilu bo Nadzorni organ analiziral verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučil velikost in relativno moč banke na trgih, na katerih ponovno uspešno posluje. Ukrepi bodo prilagojeni značilnostim trgov, da se zagotovi ohranjanje učinkovite konkurence. [...] Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo poslabšati možnosti banke, da začne spet uspešno poslovati“. |
| --- | --- |

(225)

V točkah 29 do 32 oddelka 4 smernic o prestrukturiranju je navedeno:

„Finančna stabilnost ostaja glavni cilj pomoči, dodeljene finančnemu sektorju v sistemski krizi, vendar pa kratkoročno ohranjanje sistemske stabilnosti ne sme povzročiti dolgoročnejše škode pri zagotavljanju enakih pogojev in konkurenčnih trgov. V tem okviru imajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki izvira iz državne pomoči, pomembno vlogo. [...] Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence morajo biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno uspešno posluje, poleg tega pa morajo biti skladni s skupno politiko in načeli. Ocena Nadzornega organa glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja, predvidenega v oddelku 2 tega poglavja. [...] Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.

Pri prvem merilu se ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zelo razlikujejo glede na višino pomoči, pa tudi stopnjo porazdelitve bremena in višino nadomestila. Na splošno je negativnih posledic moralnega tveganja manj, če sta porazdelitev bremena in lastni prispevek večja.

Pri drugem merilu bo Nadzorni organ analiziral verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučil velikost in relativno moč banke na trgih, na katerih ponovno uspešno posluje. Ukrepi bodo prilagojeni značilnostim trgov, da se zagotovi ohranjanje učinkovite konkurence. [...] Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo poslabšati možnosti banke, da začne spet uspešno poslovati“.

| (226) | Iz navedenega izhaja, da so pri oceni Nadzornega organa glede ustreznosti ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence odločilni obseg pomoči, zlasti z vidika sorazmernosti, in značilnosti trga. Obenem pa je jasno, da taki ukrepi ne smejo ogroziti uspešnega poslovanja upravičenca do pomoči za prestrukturiranje, pomisleke glede konkurence pa je treba obravnavati zaradi glavnega cilja finančne stabilnosti v sedanji krizi. |
| --- | --- |

(226)

Iz navedenega izhaja, da so pri oceni Nadzornega organa glede ustreznosti ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence odločilni obseg pomoči, zlasti z vidika sorazmernosti, in značilnosti trga. Obenem pa je jasno, da taki ukrepi ne smejo ogroziti uspešnega poslovanja upravičenca do pomoči za prestrukturiranje, pomisleke glede konkurence pa je treba obravnavati zaradi glavnega cilja finančne stabilnosti v sedanji krizi.

| (227) | Nadzorni organ bo glede na zgornji pravni okvir v nadaljevanju pojasnil premisleke, ki so po njegovem mnenju bistveni za oceno ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(227)

Nadzorni organ bo glede na zgornji pravni okvir v nadaljevanju pojasnil premisleke, ki so po njegovem mnenju bistveni za oceno ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (228) | Prvič, Nadzorni organ meni, da je ob upoštevanju posebnih razmer na islandskih finančnih trgih in gospodarskega položaja, kot je bilo opisano v prejšnjih poglavjih, potrebna temeljita ocena tržnih razmer in konkurenčnega okolja. Iz ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence bi morale biti razvidne sedanje težke razmere, hkrati pa bi bilo treba zagotoviti, da je izkrivljanje konkurence kratkoročno in dolgoročno čim bolj omejeno. |
| --- | --- |

(228)

Prvič, Nadzorni organ meni, da je ob upoštevanju posebnih razmer na islandskih finančnih trgih in gospodarskega položaja, kot je bilo opisano v prejšnjih poglavjih, potrebna temeljita ocena tržnih razmer in konkurenčnega okolja. Iz ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence bi morale biti razvidne sedanje težke razmere, hkrati pa bi bilo treba zagotoviti, da je izkrivljanje konkurence kratkoročno in dolgoročno čim bolj omejeno.

| (229) | Drugič, kot je bilo navedeno v oddelku o razdelitvi bremena, je bil obravnavan najvišji možni prispevek nekdanjih lastnikov banke Glitnir in v določeni meri upnikov banke Glitnir. Potreba po dodatnih ukrepih za omejevanje izkrivljanja konkurence je bila zato omejena. |
| --- | --- |

(229)

Drugič, kot je bilo navedeno v oddelku o razdelitvi bremena, je bil obravnavan najvišji možni prispevek nekdanjih lastnikov banke Glitnir in v določeni meri upnikov banke Glitnir. Potreba po dodatnih ukrepih za omejevanje izkrivljanja konkurence je bila zato omejena.

| (230) | Tretjič, glede značilnosti upoštevnega trga, kot so bile opisane zgoraj, se je zaradi zloma finančnega sistema na Islandiji, čemur so sledila poseganja islandskih organov, vključno z ustanovitvijo banke Íslandsbanki na osnovi domačih dejavnosti banke Glitnir, okrepila koncentracija finančnih storitev na islandskem trgu ter bistveno povečal tržni delež treh glavnih bank – Íslandsbanki, Arion in Landsbankinn. Poleg teh bank ostaja le nekaj manjših udeležencev na trgu, v bližnji prihodnosti pa so možnosti za vstop novega udeleženca izjemno majhne, ne le zaradi že omenjenih ovir pri vstopu in majhnega obsega trga, ampak tudi predvsem zaradi kapitalskih kontrol. Položaj banke Íslandsbanki na tem koncentriranem trgu je zelo pomemben, saj njen tržni delež znaša več kot [...] % v najbolj osrednjih in gospodarsko najpomembnejših segmentih. |
| --- | --- |

(230)

Tretjič, glede značilnosti upoštevnega trga, kot so bile opisane zgoraj, se je zaradi zloma finančnega sistema na Islandiji, čemur so sledila poseganja islandskih organov, vključno z ustanovitvijo banke Íslandsbanki na osnovi domačih dejavnosti banke Glitnir, okrepila koncentracija finančnih storitev na islandskem trgu ter bistveno povečal tržni delež treh glavnih bank – Íslandsbanki, Arion in Landsbankinn. Poleg teh bank ostaja le nekaj manjših udeležencev na trgu, v bližnji prihodnosti pa so možnosti za vstop novega udeleženca izjemno majhne, ne le zaradi že omenjenih ovir pri vstopu in majhnega obsega trga, ampak tudi predvsem zaradi kapitalskih kontrol. Položaj banke Íslandsbanki na tem koncentriranem trgu je zelo pomemben, saj njen tržni delež znaša več kot [...] % v najbolj osrednjih in gospodarsko najpomembnejših segmentih.

| (231) | Četrtič, kriza je povzročila številne zelo posebne težave, kot je izjemno visoka stopnja neposrednega in posrednega lastništva velikih bank v realnem gospodarstvu, in obstoj dejanskega monopola za bančniške storitve IT (družba RB), ki je v večinski lasti treh glavnih bank. |
| --- | --- |

(231)

Četrtič, kriza je povzročila številne zelo posebne težave, kot je izjemno visoka stopnja neposrednega in posrednega lastništva velikih bank v realnem gospodarstvu, in obstoj dejanskega monopola za bančniške storitve IT (družba RB), ki je v večinski lasti treh glavnih bank.

| (232) | Petič, pomemben je sorazmerni obseg pomoči, ki jo je prejela banka Íslandsbanki. Nadzorni organ v tem pogledu ugotavlja, da je banki na začetku celotni kapital zagotovila država. Poleg tega je imela banka koristi od različnih ukrepov pomoči – sporazum o banki Straumur, posebno likvidnostno posojilo in jamstvo za vloge. Istočasno pa ostaja banka Íslandsbanki, vsaj po mednarodnih merilih, majhna banka. |
| --- | --- |

(232)

Petič, pomemben je sorazmerni obseg pomoči, ki jo je prejela banka Íslandsbanki. Nadzorni organ v tem pogledu ugotavlja, da je banki na začetku celotni kapital zagotovila država. Poleg tega je imela banka koristi od različnih ukrepov pomoči – sporazum o banki Straumur, posebno likvidnostno posojilo in jamstvo za vloge. Istočasno pa ostaja banka Íslandsbanki, vsaj po mednarodnih merilih, majhna banka.

| (233) | Šestič, zaradi prevzema banke Byr se zahtevajo dodatni ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. Nadzorni organ je v drugi odločbi o banki Byr zahteval, da mora nastajajoči načrt prestrukturiranja vsebovati ukrepe, s katerimi bi se zagotovilo, da bi imel islandski finančni trg v prihodnosti koristi od učinkovite konkurence, da se obravnavajo pomisleki Nadzornega organa glede stanja konkurence na islandskem finančnem trgu. |
| --- | --- |

(233)

Šestič, zaradi prevzema banke Byr se zahtevajo dodatni ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. Nadzorni organ je v drugi odločbi o banki Byr zahteval, da mora nastajajoči načrt prestrukturiranja vsebovati ukrepe, s katerimi bi se zagotovilo, da bi imel islandski finančni trg v prihodnosti koristi od učinkovite konkurence, da se obravnavajo pomisleki Nadzornega organa glede stanja konkurence na islandskem finančnem trgu.

| (234) | Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da so bili ali bodo sprejeti številni ukrepi, s katerimi se omeji izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz državne pomoči za banko Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(234)

Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da so bili ali bodo sprejeti številni ukrepi, s katerimi se omeji izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz državne pomoči za banko Íslandsbanki.

(i)   Ukrepi in regulativni razvoj, ki so jih sprejeli ali h katerim so se zavezali islandski organi

| (235) | Islandska vlada je posebej sprejela dve zavezi (glej Prilogo), ki lahko po mnenju Nadzornega organa prispevata k ustvarjanju regulativnega okolja, ki daje prednost konkurenci na finančnih trgih: |
| --- | --- |

(235)

Islandska vlada je posebej sprejela dve zavezi (glej Prilogo), ki lahko po mnenju Nadzornega organa prispevata k ustvarjanju regulativnega okolja, ki daje prednost konkurenci na finančnih trgih:

| (236) | Kot prvo zavezo je imenovala delovno skupino, ki bo pregledala Zakon št. 36/1978 o upravni taksi, pri čemer bo proučila zlasti, ali je treba ukiniti upravne takse za obveznice, ki jih ob prenosu med upniki izdajajo posamezniki (npr. ko posamezniki prenesejo svoja posojila z ene posojilnice na drugo). Po mnenju Nadzornega organa bi lahko sedanji zakon – s katerim se med drugim zahteva, da morajo stranke ob zamenjavi posojilodajalca plačevati upravno takso glede na znesek ustrezne obveznice (90) – pomenil oviro za konkurenco, saj lahko stranke priveže k obstoječim pogodbam o dolgoročnih posojilih. Nadzorni organ zato z odobravanjem sprejema dejstvo, da se bo ta zaveza pregledala. |
| --- | --- |

(236)

Kot prvo zavezo je imenovala delovno skupino, ki bo pregledala Zakon št. 36/1978 o upravni taksi, pri čemer bo proučila zlasti, ali je treba ukiniti upravne takse za obveznice, ki jih ob prenosu med upniki izdajajo posamezniki (npr. ko posamezniki prenesejo svoja posojila z ene posojilnice na drugo). Po mnenju Nadzornega organa bi lahko sedanji zakon – s katerim se med drugim zahteva, da morajo stranke ob zamenjavi posojilodajalca plačevati upravno takso glede na znesek ustrezne obveznice (90) – pomenil oviro za konkurenco, saj lahko stranke priveže k obstoječim pogodbam o dolgoročnih posojilih. Nadzorni organ zato z odobravanjem sprejema dejstvo, da se bo ta zaveza pregledala.

| (237) | Glede druge zaveze pa Nadzorni organ ugotavlja, da bo vlada v skladu z resolucijo, ki jo je islandski parlament sprejel 21. marca 2012, imenovala odbor za pregled varstva potrošnikov na finančnem trgu. To bo zajemalo posebno pooblastilo za pregled poenostavitve zamenjave in zmanjšanje stroškov pri zamenjavi, odbor pa bo moral pri navedeni zadevi tesno sodelovati z Islandskim organom za konkurenco. Odbor bo najpozneje do 15. januarja 2013 izdelal poročilo. Nadzorni organ meni, da bi natančnejša ocena lahko konkurenci dolgoročno koristila. Medtem bi morala zaveza banke Íslandsbanki, ki se nanaša na banko, o kateri se razpravlja v nadaljevanju, prispevati k temu, da bi bile zamenjave lažje, s čimer bi se povečala konkurenca. |
| --- | --- |

(237)

Glede druge zaveze pa Nadzorni organ ugotavlja, da bo vlada v skladu z resolucijo, ki jo je islandski parlament sprejel 21. marca 2012, imenovala odbor za pregled varstva potrošnikov na finančnem trgu. To bo zajemalo posebno pooblastilo za pregled poenostavitve zamenjave in zmanjšanje stroškov pri zamenjavi, odbor pa bo moral pri navedeni zadevi tesno sodelovati z Islandskim organom za konkurenco. Odbor bo najpozneje do 15. januarja 2013 izdelal poročilo. Nadzorni organ meni, da bi natančnejša ocena lahko konkurenci dolgoročno koristila. Medtem bi morala zaveza banke Íslandsbanki, ki se nanaša na banko, o kateri se razpravlja v nadaljevanju, prispevati k temu, da bi bile zamenjave lažje, s čimer bi se povečala konkurenca.

| (238) | Kar zadeva pomisleke v zvezi s konkurenco, ki jih je Nadzorni organ izrazil glede družbe RB, ta organ odobrava, da so Islandski organ za konkurenco in lastniki družbe RB, vključno s tremi glavnimi bankami, o tej zadevi dosegli poravnavo. Majhnim konkurentom in možnim novim udeležencem na trgu naj bi se s pomočjo tega zagotovil dostop do bistvene infrastrukture IT na nediskriminacijski podlagi in z razumnimi stroški. Nadzorni organ meni, da so bili njegovi pomisleki, kakor jih je med drugim izrazil v drugi odločbi o banki Byr, s to poravnavo že zadovoljivo rešeni ter da mu te zadeve v tej odločbi ni treba nadalje obravnavati. |
| --- | --- |

(238)

Kar zadeva pomisleke v zvezi s konkurenco, ki jih je Nadzorni organ izrazil glede družbe RB, ta organ odobrava, da so Islandski organ za konkurenco in lastniki družbe RB, vključno s tremi glavnimi bankami, o tej zadevi dosegli poravnavo. Majhnim konkurentom in možnim novim udeležencem na trgu naj bi se s pomočjo tega zagotovil dostop do bistvene infrastrukture IT na nediskriminacijski podlagi in z razumnimi stroški. Nadzorni organ meni, da so bili njegovi pomisleki, kakor jih je med drugim izrazil v drugi odločbi o banki Byr, s to poravnavo že zadovoljivo rešeni ter da mu te zadeve v tej odločbi ni treba nadalje obravnavati.

| (239) | Nadzorni organ se je seznanil z regulativnimi spremembami, izvedenimi od leta 2008, kakor so bile opisane v Prilogi. Kar zadeva pomisleke glede konkurence, je posebej pomembna uvedba člena 22 v Zakon št. 161/2002 o finančnih podjetjih. V ta člen so vključene določbe, s katerimi se omejuje sodelovanje finančnih podjetij v dejavnostih, ki ne spadajo v področje uporabe njihovih operativnih licenc. V skladu s tem novim pravilom se lahko take dejavnosti izvajajo le začasno in za sklepanje transakcij ali reorganiziranje dejavnosti strank. Organu za finančni nadzor je treba poslati ustrezno utemeljeno uradno obvestilo, za finančna podjetja pa so bili uvedeni roki, v katerih naj bi zaključili reorganiziranje strank in prodali dodeljena sredstva. |
| --- | --- |

(239)

Nadzorni organ se je seznanil z regulativnimi spremembami, izvedenimi od leta 2008, kakor so bile opisane v Prilogi. Kar zadeva pomisleke glede konkurence, je posebej pomembna uvedba člena 22 v Zakon št. 161/2002 o finančnih podjetjih. V ta člen so vključene določbe, s katerimi se omejuje sodelovanje finančnih podjetij v dejavnostih, ki ne spadajo v področje uporabe njihovih operativnih licenc. V skladu s tem novim pravilom se lahko take dejavnosti izvajajo le začasno in za sklepanje transakcij ali reorganiziranje dejavnosti strank. Organu za finančni nadzor je treba poslati ustrezno utemeljeno uradno obvestilo, za finančna podjetja pa so bili uvedeni roki, v katerih naj bi zaključili reorganiziranje strank in prodali dodeljena sredstva.

| (240) | Nadzorni organ to spremembo obravnava kot ustrezen regulativni odziv na to, da imajo finančne institucije v realnem gospodarstvu nesorazmerno veliko lastnine. Zdi se, da se to stanje, ki je neposreden rezultat zamenjav dolga v lastniški kapital (ali podobnih transakcij), v katere so vključene družbe, ki so bile ob nastopu krize preveč zadolžene, s to določbo vsaj izboljšuje, tako da ne bi postalo trajno. Nadzorni organ ga ustrezno upošteva v svoji oceni, saj obravnava enega od najbolj perečih pomislekov glede konkurence, ki je povezano z državno pomočjo trem bankam. |
| --- | --- |

(240)

Nadzorni organ to spremembo obravnava kot ustrezen regulativni odziv na to, da imajo finančne institucije v realnem gospodarstvu nesorazmerno veliko lastnine. Zdi se, da se to stanje, ki je neposreden rezultat zamenjav dolga v lastniški kapital (ali podobnih transakcij), v katere so vključene družbe, ki so bile ob nastopu krize preveč zadolžene, s to določbo vsaj izboljšuje, tako da ne bi postalo trajno. Nadzorni organ ga ustrezno upošteva v svoji oceni, saj obravnava enega od najbolj perečih pomislekov glede konkurence, ki je povezano z državno pomočjo trem bankam.

(ii)   Ukrepi, značilni za banko Íslandsbanki

| (241) | Nadzorni organ poudarja, da prisotnost banke Íslandsbanki na trgu in njena velikost predstavlja le delček tega, s čimer se je nekoč ponašala banka Glitnir, saj so bila skupna sredstva znižana za 84 %, kot je bilo opisano zgoraj, banka Íslandsbanki pa je za razliko od banke Glitnir dejavna le na islandskem trgu. Čeprav je večina tega zmanjšanja očitno posledica likvidacijskega postopka mednarodnih dejavnosti banke Glitnir, ima po mnenju Nadzornega organa ta proces poseben pomen glede izkrivljanja konkurence, ker je predvsem tvegana čezmorska strategija banke Glitnir povzročila njen propad in izkrivljanje na finančnih trgih EGP v preteklosti (91). |
| --- | --- |

(241)

Nadzorni organ poudarja, da prisotnost banke Íslandsbanki na trgu in njena velikost predstavlja le delček tega, s čimer se je nekoč ponašala banka Glitnir, saj so bila skupna sredstva znižana za 84 %, kot je bilo opisano zgoraj, banka Íslandsbanki pa je za razliko od banke Glitnir dejavna le na islandskem trgu. Čeprav je večina tega zmanjšanja očitno posledica likvidacijskega postopka mednarodnih dejavnosti banke Glitnir, ima po mnenju Nadzornega organa ta proces poseben pomen glede izkrivljanja konkurence, ker je predvsem tvegana čezmorska strategija banke Glitnir povzročila njen propad in izkrivljanje na finančnih trgih EGP v preteklosti (91).

| (242) | Poleg tega Nadzorni organ odobrava zaveze banke Íslandsbanki (glej Prilogo), da bo še zmanjšala prisotnost na domačem trgu z [...] odprodajami v zvezi z [...]. Nadzorni organ se na podlagi končnega načrta prestrukturiranja in ob upoštevanju, da je banka Íslandsbanki po merilih EGP majhna banka, strinja z banko Íslandsbanki, da bi se lahko z dodatnimi strukturnimi ukrepi ogrozile možnosti za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja banke (92). |
| --- | --- |

(242)

Poleg tega Nadzorni organ odobrava zaveze banke Íslandsbanki (glej Prilogo), da bo še zmanjšala prisotnost na domačem trgu z [...] odprodajami v zvezi z [...]. Nadzorni organ se na podlagi končnega načrta prestrukturiranja in ob upoštevanju, da je banka Íslandsbanki po merilih EGP majhna banka, strinja z banko Íslandsbanki, da bi se lahko z dodatnimi strukturnimi ukrepi ogrozile možnosti za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja banke (92).

| (243) | Nadzorni organ se je seznanil z zavezo banke Íslandsbanki, da ta do 15. oktobra 2014 ne bo prevzemala finančnih institucij, razen če dobi predhodno odobritev Nadzornega organa. To pomeni, da se lahko prepreči, da bi banka Íslandsbanki s prevzemi ustvarjala nadaljnjo koncentracijo na islandskem finančnem trgu, razen če bi bile dodatne združitve potrebne zaradi pomislekov o finančni stabilnosti. S to zavezo se tudi zagotavlja, da se pomoč, dodeljena banki Íslandsbanki, porabi za ponovno vzpostavitev njenega uspešnega poslovanja, ne pa za utrjevanje in nadaljnjo širitev njene prisotnosti na islandskem trgu. Enako velja tudi za zavezo banke Íslandsbanki, v skladu s katero do 15. oktobra 2014 ne bo niti izvrševala pogodbenih klavzul niti uvajala novih pogodbenih klavzul, s katerimi se oblikujejo posebni pogoji za obrestne mere, odvisne od tega, kakšen najmanjši obseg dejavnosti z banko se ohranja, ter za zavezo, da se pri trženju svojih storitev ne bo sklicevala na vključenost države kot vir konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

(243)

Nadzorni organ se je seznanil z zavezo banke Íslandsbanki, da ta do 15. oktobra 2014 ne bo prevzemala finančnih institucij, razen če dobi predhodno odobritev Nadzornega organa. To pomeni, da se lahko prepreči, da bi banka Íslandsbanki s prevzemi ustvarjala nadaljnjo koncentracijo na islandskem finančnem trgu, razen če bi bile dodatne združitve potrebne zaradi pomislekov o finančni stabilnosti. S to zavezo se tudi zagotavlja, da se pomoč, dodeljena banki Íslandsbanki, porabi za ponovno vzpostavitev njenega uspešnega poslovanja, ne pa za utrjevanje in nadaljnjo širitev njene prisotnosti na islandskem trgu. Enako velja tudi za zavezo banke Íslandsbanki, v skladu s katero do 15. oktobra 2014 ne bo niti izvrševala pogodbenih klavzul niti uvajala novih pogodbenih klavzul, s katerimi se oblikujejo posebni pogoji za obrestne mere, odvisne od tega, kakšen najmanjši obseg dejavnosti z banko se ohranja, ter za zavezo, da se pri trženju svojih storitev ne bo sklicevala na vključenost države kot vir konkurenčne prednosti.

| (244) | Kot je bilo navedeno, pomeni islandski finančni trg trenutno zahtevno operativno okolje za katero koli banko, kar je razvidno tudi iz tega, da v tem trenutku domala ni interesa iz tujine za vstop na ta trg. Nadzorni organ zato odobrava zaveze banke Íslandsbanki v zvezi s poenostavitvijo zamenjave med bankami in zagotavljanjem osnovne obdelave plačil ter storitvami izplačevanja gotovine. Nadzorni organ meni, da ti ukrepi skupaj z navedenim sporazumom med tremi glavnimi bankami in Islandskim organom za konkurenco o družbi RB zagotavljajo, da je manjšim udeležencem na trgu omogočen dostop do najosnovnejše infrastrukture in storitev po razumnih cenah, ne da bi bili večji udeleženci zmožni ovirati njihov dostop. Nadzorni organ meni, da bo to zmanjšalo ovire pri vstopu za prihodnje (možne) udeležence na trgu, obstoječim manjšim udeležencem pa bi lahko omogočilo, da bi povečali svoje tržne deleže, če lahko ponudijo boljše storitve kot večji konkurenti. Ukrepi, s katerimi se bodo poenostavile zamenjave, bodo prispevali k ostrejši konkurenci med obstoječimi večjimi udeleženci, lahko pa bi tudi prispevali k preprečevanju ali razdoru morebitnega skupinskega prevladujočega položaja. |
| --- | --- |

(244)

Kot je bilo navedeno, pomeni islandski finančni trg trenutno zahtevno operativno okolje za katero koli banko, kar je razvidno tudi iz tega, da v tem trenutku domala ni interesa iz tujine za vstop na ta trg. Nadzorni organ zato odobrava zaveze banke Íslandsbanki v zvezi s poenostavitvijo zamenjave med bankami in zagotavljanjem osnovne obdelave plačil ter storitvami izplačevanja gotovine. Nadzorni organ meni, da ti ukrepi skupaj z navedenim sporazumom med tremi glavnimi bankami in Islandskim organom za konkurenco o družbi RB zagotavljajo, da je manjšim udeležencem na trgu omogočen dostop do najosnovnejše infrastrukture in storitev po razumnih cenah, ne da bi bili večji udeleženci zmožni ovirati njihov dostop. Nadzorni organ meni, da bo to zmanjšalo ovire pri vstopu za prihodnje (možne) udeležence na trgu, obstoječim manjšim udeležencem pa bi lahko omogočilo, da bi povečali svoje tržne deleže, če lahko ponudijo boljše storitve kot večji konkurenti. Ukrepi, s katerimi se bodo poenostavile zamenjave, bodo prispevali k ostrejši konkurenci med obstoječimi večjimi udeleženci, lahko pa bi tudi prispevali k preprečevanju ali razdoru morebitnega skupinskega prevladujočega položaja.

| (245) | Banka Íslandsbanki se zavezuje, da bo čim prej prodala deleže v operativnih družbah, ki so bile prevzete zaradi prestrukturiranja v skladu s členom 22 Zakona št. 161/2002 o finančnih podjetjih, zavezuje se, da bo ravnala v skladu s postopkom in roki iz te določbe ter da bo redno posodabljala informacije na svojem spletišču ali spletišču podružnice glede podružnic ali deležev, ponujenih v odprodajo. Nadzorni organ odobrava zavezo banke Íslandsbanki, da bo čim prej prodala vse družbe in deleže, ki niso povezani z njeno osnovno dejavnostjo, nenazadnje zaradi pomislekov glede uspešnega poslovanja. Nadzorni organ upošteva to zavezo, čeprav meni, da je samo po sebi jasno, da mora banka spoštovati domače pravne obveznosti, kot je člen 22 Zakona o finančnih podjetjih, ter opozarja islandske organe in upravičence na dejstvo, da bi kršitev nacionalnega prava v tem pogledu lahko pomenila tudi zlorabo pomoči. Poleg tega Nadzorni organ meni, da se s tem, ko mora na spletišče vključiti informacije o predvidenih odprodajah in prodajah, uvaja večja preglednost v trenutni lastniški položaj v islandskem gospodarstvu. To vsaj do neke mere ublaži ta specifičen pomislek glede konkurence, ki je trenutno značilen za islandske trge. |
| --- | --- |

(245)

Banka Íslandsbanki se zavezuje, da bo čim prej prodala deleže v operativnih družbah, ki so bile prevzete zaradi prestrukturiranja v skladu s členom 22 Zakona št. 161/2002 o finančnih podjetjih, zavezuje se, da bo ravnala v skladu s postopkom in roki iz te določbe ter da bo redno posodabljala informacije na svojem spletišču ali spletišču podružnice glede podružnic ali deležev, ponujenih v odprodajo. Nadzorni organ odobrava zavezo banke Íslandsbanki, da bo čim prej prodala vse družbe in deleže, ki niso povezani z njeno osnovno dejavnostjo, nenazadnje zaradi pomislekov glede uspešnega poslovanja. Nadzorni organ upošteva to zavezo, čeprav meni, da je samo po sebi jasno, da mora banka spoštovati domače pravne obveznosti, kot je člen 22 Zakona o finančnih podjetjih, ter opozarja islandske organe in upravičence na dejstvo, da bi kršitev nacionalnega prava v tem pogledu lahko pomenila tudi zlorabo pomoči. Poleg tega Nadzorni organ meni, da se s tem, ko mora na spletišče vključiti informacije o predvidenih odprodajah in prodajah, uvaja večja preglednost v trenutni lastniški položaj v islandskem gospodarstvu. To vsaj do neke mere ublaži ta specifičen pomislek glede konkurence, ki je trenutno značilen za islandske trge.

| (246) | Nadzorni organ glede na navedeno, pri čemer upošteva zlasti posebne razmere na Islandiji ter dejstvo, da se po njegovem mnenju s temi ukrepi obravnavajo najpomembnejši pomisleki glede konkurence, ki jih je opredelil v sodelovanju z Islandskim organom za konkurenco, pa tudi glavni cilj finančne stabilnosti, ugotavlja, da se z zavezami zadovoljivo omejuje izkrivljanje konkurence. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 4 smernic o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(246)

Nadzorni organ glede na navedeno, pri čemer upošteva zlasti posebne razmere na Islandiji ter dejstvo, da se po njegovem mnenju s temi ukrepi obravnavajo najpomembnejši pomisleki glede konkurence, ki jih je opredelil v sodelovanju z Islandskim organom za konkurenco, pa tudi glavni cilj finančne stabilnosti, ugotavlja, da se z zavezami zadovoljivo omejuje izkrivljanje konkurence. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 4 smernic o prestrukturiranju.

4.   SKLEP

| (247) | Na podlagi zgornje ocene in glede na načrt prestrukturiranja, ki so ga islandski organi predložili za banko Íslandsbanki, so odpravljeni pomisleki Nadzornega organa iz odločbe o začetku postopka v zvezi z naravo in združljivostjo ukrepov pomoči za to banko. Nadzorni organ zato ukrepe pomoči sprejema kot pomoč za prestrukturiranje, združljivo z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, pod pogojem da Islandija in banka Íslandsbanki spoštujeta zaveze iz Priloge – |
| --- | --- |

(247)

Na podlagi zgornje ocene in glede na načrt prestrukturiranja, ki so ga islandski organi predložili za banko Íslandsbanki, so odpravljeni pomisleki Nadzornega organa iz odločbe o začetku postopka v zvezi z naravo in združljivostjo ukrepov pomoči za to banko. Nadzorni organ zato ukrepe pomoči sprejema kot pomoč za prestrukturiranje, združljivo z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, pod pogojem da Islandija in banka Íslandsbanki spoštujeta zaveze iz Priloge –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ustanovni kapital za poslovanje, (začasna) popolna državna kapitalizacija, državno zadržanje 5-odstotnega osnovnega kapitala in kapital 2. reda za banko Íslandsbanki ter posebno likvidnostno posojilo, neomejeno jamstvo za vloge in sporazum o banki Straumur pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Člen 2

Glede na to, da islandski organi niso izpolnili zahteve, da je treba pomoč pred začetkom njenega izvajanja v skladu s členom 1(3) Dela I Protokola 3 priglasiti Nadzornemu organu, pomenijo ukrepi iz člena 1 nezakonito državno pomoč od datuma začetka izvajanja do datuma te odločbe.

Člen 3

Ukrepi iz člena 1 ter ukrepi za banko Byr, kakor so opisani v Odločbi št. 126/11/COL so združljivi z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP pod pogojem spoštovanja zavez, kakor so določene v Prilogi. Dovoljenje za neomejeno jamstvo za vloge preneha veljati ob koncu leta 2014.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo.

Člen 5

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 27. junija 2012

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Članica kolegija

---

(1)  Ta dokument je na voljo samo v informativne namene. V tej javni različici so bile nekatere informacije zaradi zaupnosti informacij izpuščene. To je označeno s [...] ali razponom v oglatih oklepajih, ki pomeni nezaupen približek podatka.

1

(2)  Za podrobnejši opis postopka glej odločbo o začetku postopka, navedeno v opombi 3.

2

(3)  Odločba Nadzornega organa št. 494/10/COL o začetku formalnega postopka preiskave glede ponovne vzpostavitve nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Glitnir Bank hf ter ustanovitve in kapitalizacije banke Glitnir Bank hf (zdaj preimenovana v Íslandsbanki), UL C 41, 10.2.2011, str. 51 in Dopolnilo EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 7, 10.2.2011, str. 50.

3

Uradnemu listu Evropske unije

(4)  Nadaljnje informacije o postopku, po katerem je bila sprejeta Odločba Nadzornega organa št. 494/10/COL, so na voljo v postopkovnem delu Odločbe.

4

(5)  Kot so 25. maja 2012 popravile zainteresirane strani.

5

(6)  Glej Sklep Nadzornega organa št. 325/11/COL o prevzemu banke Byr hf s strani banke Íslandsbanki in o podaljšanju začasne odobritve podrejenega dolžniškega kapitala banke Byr hf, UL C 16, 19.1.2012, str. 10 ter Dopolnilo EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 3, 19.1.2012, str. 1.

6

Uradnemu listu Evropske unije

(7)  Nadzorni organ je glede konkurenčnega položaja v islandskem bančnem sektorju in morebitne izboljšave konkurence sodeloval z Islandskim organom za konkurenco.

7

(8)  Glej poglavje 2 poročila posebne preiskovalne komisije islandskemu parlamentu: povzetek glavnih sklepov poročila, stran 13, na voljo na: http://sic.althingi.is/pdf/RNAvef-Kafli2Enska.pdf.

8

(9)  Istega dne so se začeli stečajni postopki tudi za banko Landsbanki, dva dni pozneje, 9. oktobra 2008, pa še za banko Kaupthing.

9

(10)  Člani posebne preiskovalne komisije so bili Páll Hreinsson, sodnik vrhovnega sodišča, Tryggvi Gunnarsson, parlamentarni varuh človekovih pravic Islandije, ter dr. Sigríður Benediktsdóttir, predavateljica in pridružena profesorica na univerzi Yale v ZDA. Celotno poročilo je v islandščini na voljo na: http://rna.althingi.is/, v angleščino prevedeni deli (vključno s Povzetkom in poglavjem o vzrokih za propad bank) so na voljo na: http://sic.althingi.is/.

10

(11)  Islandska króna.

11

króna

(12)  Posojanje tujim strankam je v šestih mesecih naraslo za 11,4 milijarde EUR, in sicer z 9,3 milijarde EUR na 20,7 milijarde EUR.

12

(13)  Poglavje 21.2.1.2 (na strani 6) poročila.

13

(14)  Položaj se je še zaostril s tem, ko so tuji upniki največjih islandskih investicijskih družb pozivali h kritju zaradi znižanih vrednosti zavarovanja, kar je povzročilo, da so tri glavne banke prevzele financiranje, da so bile lahko tuje banke poplačane.

14

(15)  Poglavje 21.2.1.4 poročila.

15

(16)  Dejansko je bila navedena politika tedanje koalicijske vlade pospeševati več rasti in spodbujati banke, naj ohranijo sedež na Islandiji.

16

(17)  Poglavje 2 (na strani 5) poročila.

17

(18)  Za dodatne splošne podrobnosti o ukrepih, ki so jih sprejeli islandski organi, glej poročilo Ministra za finance parlamentu o oživitvi komercialnih bank maja 2011 (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), na voljo na http://www.althingi.is/altext/-139/s/pdf/1213.pdf.

18

(19)  Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd.

19

(20)  Glej tudi letno poročilo za leto 2009 Organa za finančni nadzor (julij 2008–junij 2009), na voljo na: http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

20

(21)  Sledili naj bi nadaljnji prevzemi finančnih podjetij. Organ za finančni nadzor je marca 2009 prevzel nadzor nad dejavnostmi treh finančnih podjetij, tj. Straumur-Burdaras, Reykjavik Savings Bank (SPRON) in Sparisjodabanki Íslands (Icebank), odločil se je za prodajo sredstev in obveznosti navedenih podjetij. Za podjetji SPRON in Sparisjodabanki sta bila uvedena postopka likvidacije, medtem ko je bil z upniki podjetja Straumur pozneje odobren sporazum o poravnavi. Zaradi zloma treh glavnih komercialnih bank in prevladujočih negotovosti na finančnih trgih so bila resno prizadeta tudi druga finančna podjetja, zato so leta 2010 v javno upravljanje prešla še druga finančna podjetja. Zato je Organ za finančni nadzor marca 2010 imenoval začasni upravni odbor investicijske banke VBS. Aprila 2010 je prevzel nadzor nad hranilnicama Keflavík in Byr ter odločil, da bosta njune dejavnosti prevzeli novi finančni podjetji, in sicer hranilnica SpKef oziroma Byr hf. Ker se je izkazalo, da so bili finančni pogoji v teh novih podjetjih slabši od pričakovanih, se je na podlagi odločitve Organa za finančni nadzor hranilnica SpKef pozneje združila s Landsbankinn, Byr hf. pa z Íslandsbanki po zbiranju ponudb za nakup delnic hranilnice Byr. Islandski organi so bili nadalje pozvani, da bi rešili finančne težave banke Saga Capital Investment Bank leta 2009, leta 2011 pa stanovanjskega finančnega sklada.

21

(22)  Kot primer obsega strmega padca vrednosti se lahko navede mesečno povprečje menjalnega tečaja iz EUR v ISK, ki je z 90,71 ISK v decembru 2007 narasel na 184,64 ISK v novembru 2009.

22

(23)  Med leti 2009 in 2011 je bil delež naložb v BDP le 13–14-odstoten.

23

(24)  Trgovinska bilanca se nanaša na razliko pri zaslužku od izvoza in uvoza blaga in storitev. Ne vključuje bilance primarnega dohodka iz tujine, ki je bila v zadnjih letih negativna, zlasti od leta 2008. To pomeni, da je kljub presežku v trgovinski bilanci celotni tekoči račun Islandije v zadnjih letih negativen, čeprav se je od leta 2009 strmo zmanjševal.

24

(25)  O tej zadevi glej na primer poročilo ministra za gospodarske zadeve parlamentu iz marca 2012: „Future Structure of the Icelandic Financial System“. Po navedbah ministrstva se to poročilo obravnava kot katalizator za strokovno razpravo o tej pomembni zadevi, v njem namreč ni popolnoma izoblikovanih predlogov, temveč so določena najpomembnejša vprašanja in pogledi z navedbami mednarodnega razvoja. Poročilo je na voljo na: http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

25

(26)  Ponovna uporaba normalnih pogojev za zajamčene vloge se ne nanaša le na odpravo državne podpore za take vloge, ampak tudi na pregled določb iz zakona o izrednih razmerah, v skladu s katerimi imajo vloge, ki po zakonu uživajo jamstva, prednost pri likvidaciji finančnih podjetij. V to je zajeto precejšnje zagotovilo za depozitarje, med drugim tudi zato, ker je v duhu ljudi zlom bančništva še preveč svež. Po drugi strani pa bo ta določba verjetno ovirala banke pri povečanju raznovrstnosti njihove ureditve financiranja.

26

(27)  Glej poglavje 9 poročila ministra za gospodarske zadeve, navedenega v opombi št. 25. Minister za gospodarske zadeve je ob predstavitvi navedenega poročila imenoval tudi skupino strokovnjakov s področja bančništva, pri kateri sodelujejo tuji strokovnjaki, da pripravijo predloge o obsežnem pravnem in regulativnem okviru za finančni trg celotne Islandije. Islandski organi naj bi v skladu s tem poročilom tudi predvidoma proučili druge prihodnje možnosti, vključno z možno razdelitvijo investicijskih in komercialnih bančniških dejavnosti, sprejetjem zakonodaje o finančni stabilnosti ter možno spremembo razdelitve pristojnosti regulativnih organov za finančne storitve. Iz izjav islandskih organov je prav tako jasno, da je vprašanje pregleda okvira monetarne politike še vedno odprto, z možnostjo da bi Islandija postala članica Evropske unije ali brez te možnosti, pa tudi drugi možni načini za izboljšanje gospodarskega upravljanja in zagotavljanje, da regulativni organi „vidijo cel gozd, ne le dreves“ ter učinkovito uporabijo najustreznejša makrobonitetna orodja.

27

(28)  Glej poglavje 6 poročila ministra za gospodarske zadeve parlamentu:„The Future Structure of the Icelandic Financial System“, na voljo na http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

28

(29)  Od jeseni leta 2008 se na trgu (poleg „nekdanjih“ velikih komercialnih bank, kot so: Glitnir, Kaupthing in Landsbanki) ne pojavlja nekaj finančnih podjetij, kot na primer: Sparisjóðabanki Íslands (prej imenovana Icebank), hranilnica Reykjavik (SPRON), Sparisjóður Mýrasýslu (hranilnica Myrasysla, SPM), investicijska banka VBS in investicijska banka Askar Capital. Znatno so se zmanjšale tudi dejavnosti investicijskih bank Straumur-Burdaras in Saga Capital.

29

(30)  Na srečanju delničarjev banke MP 11. aprila 2011, ko je več kot 40 novih delničarjev vložilo 5,5 milijarde ISK v nove delnice banke, je bila odobrena pogodba za prodajo (nekdanjih) dejavnosti banke MP na Islandiji in v Litvi. Druge dejavnosti nekdanje banke so ostale pri prejšnjih lastnikih in so bile prenesene na nov pravni subjekt – EA fjárfestingarfélag hf. Za dodatne informacije glej sporočila za medije banke MP z dne 11. aprila 2011, ki so voljo na https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 in https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510.

30

(31)  Družba RB in njeni lastniki so se glede na poravnavo dogovorili o številnih zavezah, katerih namen je preprečiti izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz dejavnosti družbe RB in sodelovanja njenih lastnikov. V skladu z zahtevami družba RB med drugim posluje pod splošnimi komercialnimi pogoji, neodvisno od svojih lastnikov, večina upravnega odbora družbe RB je sestavljena iz strokovnjakov, neodvisnih od lastnikov, dostop do sistemov in storitev družbe RB se zagotavlja na nediskriminacijski podlagi ter pogoji zagotavljanja storitev družbe RB so enaki, ne glede na to, ali je stranka delničar družbe RB ali ni. Sedanji lastniki družbe RB so se zavezali, da bodo redno ponujali del svojih deležev v tej družbi za prodajo, da bi nefinančna podjetja lažje prevzela lastništvo v tej družbi. Take pozive je treba objavljati vsaj vsako drugo leto, dokler vsaj tretjina skupnega poslovnega deleža družbe RB ni prodanega strankam, ki niso sedanji delničarji, ali ponujena za prodajo v okviru ponudb za nakup delnic.

31

(32)  Islandski organ za konkurenco uporablja pojem operativne družbe („operating companies“) za deleže, ki jih imajo banke v običajno nefinančnih podjetjih, ki so jih pridobile v zvezi s prestrukturiranjem svojih posojilnih portfeljev prek zamenjav dolga v lastniški kapital ali drugače. Nadzorni organ prav tako uporablja pojem „operativna družba“ tudi za podjetje v realnem gospodarstvu, ki ne spada k osnovi dejavnosti banke na finančnih trgih.

32

(33)  Nadzorni organ v tem okviru razume, da se posredno lastništvo nanaša na to, da banke morda vplivajo na družbe in jih nadzorujejo zaradi velike zadolženosti pri banki.

33

(34)  Letno poročilo banke Glitnir za leto 2007, str. 40. Poročilo je na voljo na: http://tools.euroland.com/arinhtml/is-isb/2007/ar_eng_2007/. Konsolidirani računovodski izkazi banke Glitnir za leto 2007 so na voljo na: http://en.sff.is/media/auglysingar/Glitnir_-Annual_Report_2007.pdf.

34

(35)  Banka Íslandsbanki ima drugi najvišji tržni delež v borzni skupini NASDAQ OMX ICE, trg fiksnega donosa po podatkih o prometu za leto 2011.

35

(36)  Vendar so to le ocene islandskih organov, ker večina transakcij, s katerimi se določa tržni delež bank v tem poslovnem segmentu, ni javno objavljenih.

36

(37)  Vendar so to le ocene islandskih organov, ker večina transakcij, s katerimi se določa tržni delež bank v tem poslovnem segmentu, ni javno objavljenih.

37

(38)  Diagrami temeljijo na podatkih za banko Glitnir v prvi polovici leta 2008 in banko Íslandsbanki v prvi polovici leta 2009.

38

(39)  V ta sporazum so bile 31. julija 2009, 14. avgusta 2009 in 4. septembra 2009 vključene manjše spremembe, končni sporazum pa je bil podpisan 13. septembra 2009.

39

(40)  „Euro Interbank Offered Rate“.

40

(41)  UL L 84, 26.3.1997, str. 22.

41

(42)  UL L 135, 31.5.1994, str. 5.

42

(43)  Angleški prevod izjave je na voljo na: http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033.

43

(44)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842

44

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Minister za gospodarske zadeve se je nanjo skliceval tudi v nedavnem intervjuju za časopis Viðskiptablaðið 2. decembra 2010, str. 8: „[Izjava] bo pravočasno preklicana. Ne nameravamo v nedogled ohranjati neomejenega jamstva za vloge. Vendar je vprašanje, kdaj bo preklicana, odvisno od tega, kdaj bo začel veljati drug in učinkovit sistem vlog ter kdaj bo finančni sistem v celoti rešil svoja vprašanja“ (prevod Nadzornega organa).

(45)  Ustrezni odstavek se lahko najde v oddelku 16 (na str. 6) pisma: http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf.

45

(46)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm [Mbl 10. junija 2012].

46

(47)  Izjava, kot jo je neuradno prevedel Nadzorni organ, o kateri so 10. junija 2012 poročali v časopisu Morgunblaðið (www.mbl.is).

47

(48)  Dodatek je bil podpisan 13. januarja 2010, kot odziv na nekatere pripombe Organa za finančni nadzor pa je bil 19. julija 2010 sklenjen nov sporazum.

48

(49)  Kot je bilo že navedeno, je bil eden od pogojev Organa za finančni nadzor, da je treba imeti denarna sredstva ali njihove ustreznike za 5 % vlog na zahtevo in da bi morale biti banke zmožne zagotoviti 20-odstotni takojšnji odliv vlog.

49

(50)  Odločitev v angleščini je na voljo na: http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6055.

50

(51)  Odločitev v angleščini je na voljo na: http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6077.

51

(52)  REIBOR je kratica za rejkjaviško medbančno obrestno mero, ki pomeni medbančno tržno obrestno mero za kratkoročna posojila v islandskih komercialnih bankah in hranilnicah. Pristop je podoben tistemu, pri katerem mnogo držav uporablja mero LIBOR kot osnovno mero za posojila z variabilno obrestno mero, toda islandske banke uporabljajo mero REIBOR (čemur prištejejo premijo) kot osnovo za dobavo posojil z variabilno obrestno mero v islandski valuti – kroni.

52

(53)  Petletni poslovni načrt je bil tudi dopolnjen s predstavitvijo največjih sprememb v petletnem poslovnem načrtu, ki so ga 27. marca 2012 pripravili na sestanku upravnega odbora, izražene pa so tudi v poročilu o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala.

53

(54)  Kreditiranje na finančnem trgu Forex pomeni kreditiranje v tujih valutah. Zajema posojilo v tuji valuti in se običajno nanaša na posojila, denominirana v valuti, ki ni valuta domače države posojilojemalca.

54

(55)  Ekonomske predpostavke, na katerih temeljijo projekcije, pripravlja raziskovalni oddelek banke. Splošne predpostavke so zbrali ustrezni vodje oddelkov in zaposleni na vodilnih položaji, parafira pa jih izvršno-upravni odbor banke.

55

(56)  Sedemdnevna zavarovana obrestna mera kreditiranja Centralne banke Islandije je od 16. maja 2012 znašala 5,5 %.

56

(57)  Ko je bil predložen načrt prestrukturiranja, računovodsko poročanje za leto 2011 ni bilo zaključeno, tako so bili v končnem načrtu prestrukturiranja uporabljeni podatki z dne 30. septembra 2011. Potem ko je banka Íslandsbanki objavila računovodski izkaz za leto 2011, je Nadzorni organ podatke posodobil.

57

(58)  Razlog za padec donosnosti lastniškega kapitala v letu 2011 je bila sodba vrhovnega sodišča z dne 15. februarja 2012 o kreditiranju na finančnem trgu Forex in odpis dobrega imena po združitvi z banko Byr.

58

(59)  „Zelo diskontirana cena“ je bila po navedbah islandskih organov dvojna, sestavljena je bila iz oslabitve sredstev in diskonta. Iz oslabitve sredstev je razvidna razlika med vrednostjo terjatve in ocenjeno izterjavo posojilnih sredstev. Poleg tega je iz diskonta razvidna razlika med pogodbenimi obrestnimi merami in tržnimi obrestnimi merami, ker prevzeti posojilni portfelj ni bil vrednoten po tržnih obrestnih merah.

59

(60)  V poročilu Organa za finančne naložbe Republike Islandije za leto 2011 (o dejavnostih bank v letu 2010) je ugotovitev podobna; „osnovna donosnost“ banke Íslandsbanki je glede na to poročilo celo višja. Glej http://www.bankasysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf.

60

(61)  Glej pravila Centralne banke Islandije o likvidnostnih količnikih št. 317 z dne 25. aprila 2006, na voljo na: http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713.

61

(62)  Glavne islandske banke so se dogovorile, da bodo vsem preveč zadolženim strankam ponudile 110-odstotno prilagoditev hipotekarnega kredita, kar pomeni, da je glavnica hipotekarnih kreditov določena pri 110 % evidentirane vrednosti premoženja.

62

(63)  Banka Íslandsbanki je poudarila, da prednostni položaj vlog na Islandiji omejuje zmožnost izdajanja nezavarovanega dolga [...].

63

(64)  Indeks cen življenjskih potrebščin.

64

(65)  Knjiga tveganja je na voljo na spletišču banke: www.Íslandsbanki.is/riskbook.

65

(66)  Prvi korak pri ocenjevanju kapitalskih zahtev temelji na izračunih za steber 1.

66

(67)  V skladu s poročilom o procesu ocenjevanja ustreznega kapitala se ocenjuje, da so dodatne kapitalske zahteve v okviru stebra 2 (stebra 2a in 2B) naslednje:

67

| (a) | druge vrste tveganj in tveganja, ki v okviru stebra 1 niso v celoti krita: poleg najnižjega kapitala, ki se zahteva v okviru stebra 1, je morda potreben dodatni kapital v okviru stebra 2a zaradi drugih dejavnikov tveganja ali nezadostno navedenih dejavnikov tveganja v okviru stebra 1. Kapitalske zahteve v okviru stebra 1 in stebra 2a so osnovna kapitalska zahteva za banko; |
| --- | --- |

(a)

druge vrste tveganj in tveganja, ki v okviru stebra 1 niso v celoti krita: poleg najnižjega kapitala, ki se zahteva v okviru stebra 1, je morda potreben dodatni kapital v okviru stebra 2a zaradi drugih dejavnikov tveganja ali nezadostno navedenih dejavnikov tveganja v okviru stebra 1. Kapitalske zahteve v okviru stebra 1 in stebra 2a so osnovna kapitalska zahteva za banko;

| (b) | znižanje razpoložljivega kapitala zaradi testiranja izjemnih situacij in strateških namenov: ocenjuje se, da osnovna kapitalska zahteva temelji na „običajnih poslovnih pogojih“. Vendar mora banka zagotoviti, da ima dovolj kapitala za podpiranje poslovanja pod izjemnimi tržnimi razmerami in za podpiranje poslovne strategije banke v prihodnjih letih. Torej bi banka morda potrebovala kapitalsko rezervo, da bi bila kos stresnim tržnim razmeram in da bi podpirala nameravano rast. Poslovni načrt banke je izpostavljen izjemnim situacijam na podlagi različnih predpostavk v zvezi s profilom tveganja in poslovno strategijo, da se oceni velikost potrebne kapitalske rezerve. |
| --- | --- |

(b)

znižanje razpoložljivega kapitala zaradi testiranja izjemnih situacij in strateških namenov: ocenjuje se, da osnovna kapitalska zahteva temelji na „običajnih poslovnih pogojih“. Vendar mora banka zagotoviti, da ima dovolj kapitala za podpiranje poslovanja pod izjemnimi tržnimi razmerami in za podpiranje poslovne strategije banke v prihodnjih letih. Torej bi banka morda potrebovala kapitalsko rezervo, da bi bila kos stresnim tržnim razmeram in da bi podpirala nameravano rast. Poslovni načrt banke je izpostavljen izjemnim situacijam na podlagi različnih predpostavk v zvezi s profilom tveganja in poslovno strategijo, da se oceni velikost potrebne kapitalske rezerve.

(68)  Notranji likvidnostni količniki banke pomenijo izjemno situacijo, ne pa običajnih poslovnih pogojev.

68

(69)  Organ za finančne naložbe Republike Islandije je državni organ z neodvisnim upravnim odborom, ki poroča ministrstvu za finance, ustanovljen je bil z Zakonom št. 88/2009, ki je začel veljati avgusta 2009. Ta organ bo svoje naloge zaključil najpozneje pet let po ustanovitvi. Ta organ upravlja deleže v skladu z zakonodajo, s prakso dobrega upravljanja in poslovno prakso ter politiko državnega lastništva. Njegov namen je ponovno vzpostaviti in obnoviti dinamičen domači finančni trg, obenem pa spodbujati učinkovito konkurenco na trgu ter zagotavljati preglednost v vseh odločitvah v zvezi z udeležbo države v finančnih dejavnostih.

69

(70)  Ti pogoji se nanašajo zlasti na negotovosti, ki izhajajo iz nedavne sodbe vrhovnega sodišča o posojilih, denominiranih na trgu Forex, in na dejstvo, da so bila sredstva insolventnih stečajnih premoženj nekdanjih bank uspešno združena. Glej poglavje 9.7 poročila o prihodnji strukturi islandskega finančnega sistema, na voljo na: http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

70

(71)  Podrobno opisani v poglavju 3 te odločbe.

71

(72)  Glej v zvezi s tem sodbo Splošnega sodišča z dne 21. maja 2010 v združenih zadevah Francija in drugi proti Komisiji, T-425/04, T-444/04, T-450/04 in T-456/04, ZOdl., str. II-02099, točka 283 (o pritožbi).

72

(73)  Glej na primer sodbo z dne 6. marca 2003 v zadevi WestLB, T-228/99, Recueil, str. II-435.

73

(74)  Glej na primer odločitev Komisije z dne 10. oktobra 2008 v zadevi št. NN 51/2008 – Jamstvena shema za banke na Danskem, točka 32, in odločitev Komisije z dne 21. oktobra 2008 v zadevi št. C 10/2008 – IKB, točka 74.

74

(75)  Glej Odločbo Nadzornega organa z dne 8. maja 2009 o shemi začasne dokapitalizacije načeloma zdravih bank za spodbujanje finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu na Norveškem (205/09/COL) na voljo na: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1.

75

(76)  Glej v tem okviru podobno razpravljanje Evropske komisije v zvezi z naložbami dobaviteljev podjetij v težavah v Sklepu Komisije C 4/10 (ex NN 64/09) – Pomoč podjetju Trèves (Francija).

76

(77)  Poročilo ministra za gospodarske zadeve parlamentu (iz marca 2012), „Future Structure of the Icelandic Financial System“, poglavje 9.6, na voljo na: http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

77

(78)  Nadzorni organ v zvezi s tem navaja pripombo guvernerja Centralne banke Islandije, ki je v predgovoru poročila o finančni stabilnosti banke za drugo polovico leta 2010 izjavil, da„kapitalizacijo finančnih institucij trenutno ščitijo kapitalske kontrole in izjava vlade o jamstvu za vloge“. Glej: http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, str. 5. Glej tudi odločitev Komisije v zadevi NN 48/2008 – Jamstvena shema za banke na Irskem, točki 46 in 47: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf ter odločitev Komisije v zadevi NN51/2008 – Jamstvena shema za banke na Danskem: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf.

78

(79)  Glej v zvezi s tem sodbo z dne 17. septembra 1980 v zadevi Case Phillip Morris proti Komisiji, 730/79, Recueil, str. 2671.

79

(80)  Glej del VIII Smernic o državni pomoči Nadzornega organa: Začasna pravila glede finančne krize. Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe, sprejete v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize, je na voljo na: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

80

(81)  Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja in ocena ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči, kar je Nadzorni organ sprejel 25. novembra 2009 v okviru poglavja VII: Začasna pravila glede finančne krize, kot so bila podaljšana s smernicami o finančni krizi leta 2012. Na voljo na spletišču Nadzornega organa na: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

81

(82)  Prevzemi z vzvodom.

82

(83)  S 1. januarjem 2011 so začeli veljati novi predpisi o uravnoteženosti tujih valut, ki jih je sprejela Centralna banka Islandije. Namen teh predpisov je omejiti devizno tveganje, tako da se prepreči, da bi uravnoteženosti tujih valut presegala določene meje. Ena od najpomembnejših sprememb v primerjavi s prejšnjimi različicami predpisov je, da je bila dovoljena odprta pozicija v tujih valutah za posamezno valuto znižana z 20 % na 15 % lastniškega kapitala, dovoljen skupni znesek denarnih sredstev v tujih valutah pa se je znižal s 30 % na 15 %. Podrobnejše kot prej je tudi poročanje o uravnoteženosti tujih valut, ker so sredstva in obveznosti, denominirana v tujih valutah, razvrščena po vrstah: posojila, obveznice, lastniški vrednosti papirji, delnice v vzajemnih skladih, vloge, obrestonosni sporazumi, dolgovi do centralne banke itd. Če bi pri uravnoteženosti tujih valut prišlo do odklona od meja, določenih v predpisih, mora zadevno finančno podjetje z ukrepi v največ treh poslovnih dneh odpraviti razliko. Če finančno podjetje z ukrepi tega ne more doseči, mu lahko Centralna banka Islandije zaračuna periodične denarne kazni. Centralna banka Islandije je sprejela tudi druge ukrepe za omejitev neravnotežij tujih valut, na primer s sklenitvijo sporazuma o menjavi valut z eno od komercialnih bank ter nakupom tuje valute. S temi ukrepi se po mnenju Centralne banke Islandije spodbuja finančna stabilnost in zavarujejo neizposojene devizne rezerve Centralne banke Islandije.

83

(84)  Vendar banka Íslandsbanki v poročilu o procesu ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala poudarja, da bi morale odločitve o vsakoletnem izplačilu dividend temeljiti na posodobljeni analizi kapitalske ustreznosti, upoštevati pa bi se moral tudi likvidnostni položaj banke.

84

(85)  Glej, na primer, poročilo o finančni stabilnosti Centralne banke Islandije za drugo polovico leta 2011, v skladu s katerim je marža obrestne mere na Islandiji približno dva- do trikrat višja kot v drugih nordijskih državah.

85

(86)  Glede na trenutne ocene bi lahko izgube znašale do 70–75 % posojil, ki so jih odobrili banki Glitnir; glej na primer: http://glitnirbank.com/press-room/tilkynningar-a-islensku/448-athugasemdfraslidastjorn.html.

86

(87)  Dejansko je državna kapitalizacija te banke temeljila neposredno na razliki med začetnim vrednotenjem prenesenih sredstev in obveznosti ter kapitalsko zahtevo Organa za finančni nadzor.

87

(88)  Dokapitalizacija finančnih institucij ob trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence („Smernice o dokapitalizaciji“), UL L 17, 20.1.2011 in Dopolnilo EGP št. 3. Smernice so na voljo tudi na spletišču Nadzornega organa na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

88

(89)  Ob koncu leta 2014 se bodo končala obdobja prestrukturiranja za vse islandske banke, za katere so bili začeti formalni postopki preiskave.

89

(90)  Upravna taksa se razlikuje glede na vrsto zadevnega pravnega dokumenta, a običajno znaša 15 ISK za vsako začeto tisočo ISK (tj. približno 1,5 %) na znesek obrestonosne obveznice, zavarovane s hipotekarnim kreditom ali drugim vrednostnim papirjem.

90

(91)  Glej, na primer, Sklep Komisije v zadevi SA.28264 – Pomoč za prestrukturiranje banke Hypo Real Estate, v katerem je Komisija sprejela ločitev velikega dela čezmorskih dejavnosti banke Hypo Real Estate kot ukrep za omejevanje izkrivljanja konkurence njene naslednice banke PBB.

91

(92)  Iz istega razloga Nadzorni organ sprejema dejstvo, da se za odprodaje uporablja pogoj, da [...].

92

---

PRILOGA

ZAVEZE IN USTREZNE SPREMEMBE PRAVNEGA OKVIRA ZA BANČNIŠTVO

1.   ZAVEZE ISLANDSKIH ORGANOV

Islandski organi so sprejeli dve zavezi, navedeni v nadaljevanju.

Sprememba upravne takse z namenom, da se prihrani državna pomoč in zmanjšajo stroški pri zamenjavi

Ministrstvo za finance bo imenovalo delovno skupino, pooblaščeno za pregled Zakona št. 36/1978 o upravni taksi. Delovna skupina naj bi Ministrstvu za finance predložila poročilo do oktobra 2012 skupaj z osnutkom zakona. Naloga delovne skupine bo zlasti proučiti ukinitev upravne takse za obveznice, ki jih ob prenosu med upniki izdajajo posamezniki (npr. ko posamezniki prenesejo svoja posojila z ene posojilnice na drugo). Skupina bo še proučila, kako se lahko spremeni določba o upravni taksi za poenostavitev postopkov in spodbujanje konkurence.

Ukrepi za poenostavitev zamenjave in zmanjšanje stroškov pri zamenjavi

V skladu z resolucijo, ki jo je islandski parlament sprejel 21. marca 2012, bo vlada imenovala odbor za pregled varstva potrošnikov na finančnem trgu in predstavitev predlogov o tem, kako se lahko položaj posameznikov in gospodinjstev v razmerju do posojilodajalcev okrepi. Imenovanje odbora bo vključevalo posebno pooblastilo za pregled poenostavitve zamenjave in zmanjšanja stroškov pri zamenjavi, odbor pa bo moral v zvezi s tem vprašanjem tesno sodelovati z Islandskim organom za konkurenco. Odbor bo svoje poročilo pripravil najpozneje do 15. januarja 2013.

Poleg tega so islandski organi podprli in bodo izvrševali naslednje zaveze, ki jih je sprejela banka Íslandsbanki:

Omejitev prevzemov

Banka se zavezuje, da do 15. oktobra 2014 ne bo prevzemala finančnih institucij.

Ne glede na to zavezo lahko banka Íslandsbanki, potem ko ji Nadzorni organa to odobri, prevzame podjetja, zlasti če je to potrebno za zaščito finančne stabilnosti.

Odprodaja [...]

Banka Íslandsbanki se zavezuje, da bo do [datum] odprodala delež v [...], in se zavezuje, da bo v javni prodaji ponudila naslednje deleže [...].

[...]e [...]

[...].

Odprodaja delnic v družbah v prestrukturiranju

Banka Íslandsbanki se zavezuje, da bo čim prej prodala deleže v operativnih družbah, ki so bile prevzete zaradi prestrukturiranja, prim. člen 22 Zakona št. 161/2002 o finančnih podjetjih. Zavezuje se še, da bo ravnala v skladu s postopkom in roki iz zgoraj navedene pravne določbe. Banka bo redno posodabljala informacije na svojem spletišču (ali spletišču ustrezne podružnice, npr. Midengi ehf.) o takih deležih, namenjenih prodaji.

Ukrepi v korist novih in majhnih konkurentov

Banka Íslandsbanki se zavezuje, da bo v korist novih in majhnih konkurentov sprejela naslednje ukrepe:

| (a) | Banka Íslandsbanki do 15. oktobra 2014 ne bo niti izvrševala pogodbenih klavzul niti uvajala novih pogodbenih klavzul, s katerimi se oblikujejo posebni pogoji za obrestne mere, odvisne od tega, kakšen najmanjši obseg dejavnosti z banko se ohranja. |
| --- | --- |

(a)

Banka Íslandsbanki do 15. oktobra 2014 ne bo niti izvrševala pogodbenih klavzul niti uvajala novih pogodbenih klavzul, s katerimi se oblikujejo posebni pogoji za obrestne mere, odvisne od tega, kakšen najmanjši obseg dejavnosti z banko se ohranja.

| (b) | Banka Íslandsbanki bo na svojem spletišču zagotovila enostaven dostop do informacij o postopku pri zamenjavi bančnih storitev ene finančne institucije za storitve druge take institucije. Poleg tega bo na spletišču omogočen enostaven dostop do dokumentov, nujnih za zamenjavo finančne institucije. Enake informacije in obrazci za prenos dejavnosti bodo na voljo tudi v podružnicah banke. |
| --- | --- |

(b)

Banka Íslandsbanki bo na svojem spletišču zagotovila enostaven dostop do informacij o postopku pri zamenjavi bančnih storitev ene finančne institucije za storitve druge take institucije. Poleg tega bo na spletišču omogočen enostaven dostop do dokumentov, nujnih za zamenjavo finančne institucije. Enake informacije in obrazci za prenos dejavnosti bodo na voljo tudi v podružnicah banke.

| (c) | Banka Íslandsbanki bo vse zahtevke za prenos bančnih storitev izvršila hitro. |
| --- | --- |

(c)

Banka Íslandsbanki bo vse zahtevke za prenos bančnih storitev izvršila hitro.

| (d) | Banka se pri trženju svojih storitev ne bo sklicevala na vključenost države kot vir konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

(d)

Banka se pri trženju svojih storitev ne bo sklicevala na vključenost države kot vir konkurenčne prednosti.

| (e) | Če konkurenčne ponudbe storitev niso na voljo, je banka pripravljena ponuditi naslednje storitve po ceni, ki bo temeljila na stroških, h katerim se prišteje razumna marža: |
| --- | --- |

(e)

Če konkurenčne ponudbe storitev niso na voljo, je banka pripravljena ponuditi naslednje storitve po ceni, ki bo temeljila na stroških, h katerim se prišteje razumna marža:

| (f) | Storitve obdelave plačil za ISK.






  (i) | Storitve obdelave plačil za Forex. |
| --- | --- | --- |

(f)

Storitve obdelave plačil za ISK.

(i)

Storitve obdelave plačil za Forex.

| (ii) | Distribucija bankovcev in kovancev.






  I. | Prodaja ter izročanje bankovcev in kovancev v prostorih prejemnika storitve. |
| --- | --- | --- |

(ii)

Distribucija bankovcev in kovancev.

I.

Prodaja ter izročanje bankovcev in kovancev v prostorih prejemnika storitve.

| II. | Ohranjanje zaloge posebnih kaset z bankovci, ki se vstavijo v bankomate. Vendar bi te kasete v bankomate „vlagalo“ podjetje za varovanje, ki ga najamejo novi/majhni udeleženci. |
| --- | --- |

II.

Ohranjanje zaloge posebnih kaset z bankovci, ki se vstavijo v bankomate. Vendar bi te kasete v bankomate „vlagalo“ podjetje za varovanje, ki ga najamejo novi/majhni udeleženci.

2.   USTREZNE PRILAGODITVE IN SPREMEMBE REGULATIVNEGA IN NADZORNEGA OKVIRA ZA FINANČNE TRGE NA ISLANDIJI, SPREJETE PO KRIZI

Islandski organi so predložili naslednji pregled sprememb zakonodaje, ki je bila v veljavi jeseni leta 2008:

| — | Povečana so bila pooblastila islandskega Organa za finančni nadzor za ukrepanje (za prevzem pristojnosti skupščin delničarjev in prodajo sredstva, glej zakon o izrednih razmerah); Organ za finančni nadzor je dobil razširjena pooblastila za nadzor; sprejete so bile dodatne določbe, ki temu organu omogočajo, da oceni dejavnosti ali ravnanje posameznih nadzorovanih strank. Te vključujejo pooblastila za sprejemanje odločitev, kot je zapiranje ustanov ali zaključevanje specifičnih dejavnosti brez dejanskega preklica dovoljenj za poslovanje, ter podrobnejšo opredelitev konceptov, katerih razlago so izpodbijali Organ za finančni nadzor in nadzorovani subjekti ali pritožbeni organi. |
| --- | --- |

—

Povečana so bila pooblastila islandskega Organa za finančni nadzor za ukrepanje (za prevzem pristojnosti skupščin delničarjev in prodajo sredstva, glej zakon o izrednih razmerah); Organ za finančni nadzor je dobil razširjena pooblastila za nadzor; sprejete so bile dodatne določbe, ki temu organu omogočajo, da oceni dejavnosti ali ravnanje posameznih nadzorovanih strank. Te vključujejo pooblastila za sprejemanje odločitev, kot je zapiranje ustanov ali zaključevanje specifičnih dejavnosti brez dejanskega preklica dovoljenj za poslovanje, ter podrobnejšo opredelitev konceptov, katerih razlago so izpodbijali Organ za finančni nadzor in nadzorovani subjekti ali pritožbeni organi.

| — | Pojasnjena in podrobneje določena so bila pravila o posameznih velikih izpostavljenostih, povečana je bila vloga upravljanja tveganja in odgovornost v zvezi z upravljanjem tveganja, Organ za finančni nadzor je odobril, da bo upravljanju tveganj podelil višji status v organizaciji finančnih podjetij, določbe o uporabi testov izjemnih situacij pa so bile poostrene. |
| --- | --- |

—

Pojasnjena in podrobneje določena so bila pravila o posameznih velikih izpostavljenostih, povečana je bila vloga upravljanja tveganja in odgovornost v zvezi z upravljanjem tveganja, Organ za finančni nadzor je odobril, da bo upravljanju tveganj podelil višji status v organizaciji finančnih podjetij, določbe o uporabi testov izjemnih situacij pa so bile poostrene.

| — | Uzakonjene so bile določbe za poseben register večjih posojilojemalcev, da se zagotovi boljši pregled nad večjimi, posameznimi izpostavljenostmi v dveh ali več finančnih podjetjih. Register je pomemben za medsebojno povezovanje izpostavljenosti in ocenjevanje njihovega sistemskega vpliva, če bi se pojavile težave pri dejavnostih posojilojemalcev. Subjekti, ki jih Organ za finančni nadzor ne nadzoruje, a so navedeni v registrih finančnih podjetij, morajo temu organu zagotoviti informacije o vseh svojih obveznostih. Organ za finančni nadzor lahko prepove zagotavljanje storitev takim strankam, če ne bi hotele zagotoviti zahtevanih informacij. |
| --- | --- |

—

Uzakonjene so bile določbe za poseben register večjih posojilojemalcev, da se zagotovi boljši pregled nad večjimi, posameznimi izpostavljenostmi v dveh ali več finančnih podjetjih. Register je pomemben za medsebojno povezovanje izpostavljenosti in ocenjevanje njihovega sistemskega vpliva, če bi se pojavile težave pri dejavnostih posojilojemalcev. Subjekti, ki jih Organ za finančni nadzor ne nadzoruje, a so navedeni v registrih finančnih podjetij, morajo temu organu zagotoviti informacije o vseh svojih obveznostih. Organ za finančni nadzor lahko prepove zagotavljanje storitev takim strankam, če ne bi hotele zagotoviti zahtevanih informacij.

| — | Določbe o zdravih poslovnih praksah so bile okrepljene, obstoj odbora za pritožbe o transakcijah s finančnimi podjetji pa je bil uzakonjen; razkriti je treba podrobne informacije o vseh najpomembnejših lastnikih finančnih podjetij. |
| --- | --- |

—

Določbe o zdravih poslovnih praksah so bile okrepljene, obstoj odbora za pritožbe o transakcijah s finančnimi podjetji pa je bil uzakonjen; razkriti je treba podrobne informacije o vseh najpomembnejših lastnikih finančnih podjetij.

| — | Skrajšali so se roki, ki finančnim podjetjem omogočajo, da prodajo dodeljena sredstva. |
| --- | --- |

—

Skrajšali so se roki, ki finančnim podjetjem omogočajo, da prodajo dodeljena sredstva.

| — | Poostrene in podrobneje določene so bile določbe o deležih lastnih delnic v finančnih podjetjih. Deleži podružnic se zdaj obravnavajo kot lastne delnice, enako kot zunajbilančne pogodbe v zvezi z lastnimi delnicami. |
| --- | --- |

—

Poostrene in podrobneje določene so bile določbe o deležih lastnih delnic v finančnih podjetjih. Deleži podružnic se zdaj obravnavajo kot lastne delnice, enako kot zunajbilančne pogodbe v zvezi z lastnimi delnicami.

| — | Finančnim institucijam je bilo prepovedano podaljšati posojilo v zameno za jamstva za njihove lastne delnice ali potrdila jamstvenega kapitala. |
| --- | --- |

—

Finančnim institucijam je bilo prepovedano podaljšati posojilo v zameno za jamstva za njihove lastne delnice ali potrdila jamstvenega kapitala.

| — | Organ za finančni nadzor mora zdaj določiti pravila o tem, kako izračunati posojila, zavarovana s hipoteko na delnice drugih finančnih podjetij, na osnovi tveganja in kapitalski osnovi. |
| --- | --- |

—

Organ za finančni nadzor mora zdaj določiti pravila o tem, kako izračunati posojila, zavarovana s hipoteko na delnice drugih finančnih podjetij, na osnovi tveganja in kapitalski osnovi.

| — | Povečani sta bili odgovornost in vloga oddelka za notranjo revizijo. Obstajajo podrobni predpisi glede uravnoteženosti med obsegom in raznovrstnostjo dejavnosti zadevnih finančnih podjetij ter obsegom njihovega oddelka za notranjo revizijo. |
| --- | --- |

—

Povečani sta bili odgovornost in vloga oddelka za notranjo revizijo. Obstajajo podrobni predpisi glede uravnoteženosti med obsegom in raznovrstnostjo dejavnosti zadevnih finančnih podjetij ter obsegom njihovega oddelka za notranjo revizijo.

| — | Obdobje, v katerem lahko podjetje za revizijo izvaja revizijo v istem finančnem podjetju, je bilo omejeno na pet let; zmožnost finančnih podjetij za odpustitev „težkega“ revizorja je zmanjšana. |
| --- | --- |

—

Obdobje, v katerem lahko podjetje za revizijo izvaja revizijo v istem finančnem podjetju, je bilo omejeno na pet let; zmožnost finančnih podjetij za odpustitev „težkega“ revizorja je zmanjšana.

| — | Pregledane so bile vse določbe za izračun lastniškega kapitala in različnih drugih tehničnih vidikov. |
| --- | --- |

—

Pregledane so bile vse določbe za izračun lastniškega kapitala in različnih drugih tehničnih vidikov.

| — | Pregledana so bila pravila o izvajanju kvalificiranih deležev, tj. 10 % ali več glasovalnih pravic. Organ za finančni nadzor ima dovoljenje, da obrne dokazno breme pri ocenjevanju strank, ki nameravajo prevzeti ali dodati kvalificirane deleže, npr. ko ni gotovo, kdo je/so upravičen(-i) lastnik(-i) holdinga s kvalificirano večino. |
| --- | --- |

—

Pregledana so bila pravila o izvajanju kvalificiranih deležev, tj. 10 % ali več glasovalnih pravic. Organ za finančni nadzor ima dovoljenje, da obrne dokazno breme pri ocenjevanju strank, ki nameravajo prevzeti ali dodati kvalificirane deleže, npr. ko ni gotovo, kdo je/so upravičen(-i) lastnik(-i) holdinga s kvalificirano večino.

| — | Glede direktorjev so bile oblikovane dodatne zahteve po izpolnjevanju meril, njihove odgovornosti v zvezi z nadzorom in dejavnostmi so bile povečane, izvršni predsedniki upravnih odborov pa prepovedani; Organu za finančni nadzor je bila pripisana večja nadzorna vloga pri upravnih odborih; v zvezi s prejemki oseb na vodilnih položajih je treba razkriti informacije, ki omogočajo individualno prepoznavanje. |
| --- | --- |

—

Glede direktorjev so bile oblikovane dodatne zahteve po izpolnjevanju meril, njihove odgovornosti v zvezi z nadzorom in dejavnostmi so bile povečane, izvršni predsedniki upravnih odborov pa prepovedani; Organu za finančni nadzor je bila pripisana večja nadzorna vloga pri upravnih odborih; v zvezi s prejemki oseb na vodilnih položajih je treba razkriti informacije, ki omogočajo individualno prepoznavanje.

| — | Določena so bila pravila o posojilnih transakcijah finančnih institucij z direktorji, generalnimi direktorji, ključnimi zaposlenimi in lastniki kvalificiranih deležev v zadevnem finančnem podjetju. Podobna pravila se uporabljajo za stranke, tesno povezane z navedenimi. Organ za finančni nadzor je sprejel pravila o tem, kaj se obravnava kot zadovoljivo zavarovanje za take transakcije. |
| --- | --- |

—

Določena so bila pravila o posojilnih transakcijah finančnih institucij z direktorji, generalnimi direktorji, ključnimi zaposlenimi in lastniki kvalificiranih deležev v zadevnem finančnem podjetju. Podobna pravila se uporabljajo za stranke, tesno povezane z navedenimi. Organ za finančni nadzor je sprejel pravila o tem, kaj se obravnava kot zadovoljivo zavarovanje za take transakcije.

| — | Sprejeta so bila pravila za ureditev sistema spodbud in bonusov za upravo in zaposlene ter za prenehanje pogodbe. |
| --- | --- |

—

Sprejeta so bila pravila za ureditev sistema spodbud in bonusov za upravo in zaposlene ter za prenehanje pogodbe.

| — | Poostrene so bile določbe o reorganizaciji in likvidaciji finančnih podjetij. |
| --- | --- |

—

Poostrene so bile določbe o reorganizaciji in likvidaciji finančnih podjetij.

| — | Opravljen je bil celovit pregled posebnih pravil o hranilnicah. Pojasnjeni so bili status in pravice lastnikov jamstvenega kapitala v hranilnicah, glede dividend pa določene omejitve, sprejeta so bila jasna pravila o transakcijah jamstvenega kapitala, določena so bila pravila o odpisih jamstvenega kapitala ter razjasnjena pravila o pooblastilih hranilnic za formalno sodelovanje. Hranilnicam je bilo prepovedano spreminjati pravno obliko. |
| --- | --- |

—

Opravljen je bil celovit pregled posebnih pravil o hranilnicah. Pojasnjeni so bili status in pravice lastnikov jamstvenega kapitala v hranilnicah, glede dividend pa določene omejitve, sprejeta so bila jasna pravila o transakcijah jamstvenega kapitala, določena so bila pravila o odpisih jamstvenega kapitala ter razjasnjena pravila o pooblastilih hranilnic za formalno sodelovanje. Hranilnicam je bilo prepovedano spreminjati pravno obliko.

Islandski organi trdijo, da islandski predpisi v nekaterih vidikih presegajo vseevropski okvir. Najpomembnejša odstopanja od pravil, ki jih je sprejela EU in so bila povzeta v Sporazumu EGP:

| — | Organ za finančni nadzor lahko omeji dejavnosti posameznih poslovalnic finančnih podjetij, če ima razloge za to. Poleg tega lahko določi, da morajo posamezne poslovalnice finančnih podjetij za nadaljnje opravljanje svojih dejavnosti izpolniti posebne zahteve. Če ima Organ za finančni nadzor razloge za to, lahko začasno v celoti ali deloma omeji dejavnosti, ki jih ima finančno podjetje namen opravljati, ne glede na to, ali ima podjetje zanje dovoljenje ali ga nima. K vsemu temu so med drugim pripomogle dejavnosti podružnic in njihovi depozitni računi, ki so jih vzpostavile v drugih evropskih državah do leta 2008 (Icesave, Edge in Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

Organ za finančni nadzor lahko omeji dejavnosti posameznih poslovalnic finančnih podjetij, če ima razloge za to. Poleg tega lahko določi, da morajo posamezne poslovalnice finančnih podjetij za nadaljnje opravljanje svojih dejavnosti izpolniti posebne zahteve. Če ima Organ za finančni nadzor razloge za to, lahko začasno v celoti ali deloma omeji dejavnosti, ki jih ima finančno podjetje namen opravljati, ne glede na to, ali ima podjetje zanje dovoljenje ali ga nima. K vsemu temu so med drugim pripomogle dejavnosti podružnic in njihovi depozitni računi, ki so jih vzpostavile v drugih evropskih državah do leta 2008 (Icesave, Edge in Save-and-Save).

| — | V islandski zakonodaji so določene precej podrobnejše določbe glede vloge notranje revizije kot v direktivah EU. |
| --- | --- |

—

V islandski zakonodaji so določene precej podrobnejše določbe glede vloge notranje revizije kot v direktivah EU.

| — | Islandska zakonodaja vsebuje tudi precej podrobnejše določbe o tem, kako naj bi se testi izjemnih situacij izvajali, kot direktive EU. |
| --- | --- |

—

Islandska zakonodaja vsebuje tudi precej podrobnejše določbe o tem, kako naj bi se testi izjemnih situacij izvajali, kot direktive EU.

| — | Finančna podjetja morajo imeti poseben register (register kreditov) vseh strank, ki jim je bil podaljšan kredit, ob koncu vsakega meseca pa morajo Organu za finančni nadzor predložiti posodobljen seznam iz tega registra. Podoben seznam se pošlje strankam, tesno povezanim s finančnimi podjetji, njihovim upravnim odborom in direktorjem ter skupinam povezanih strank, v kolikor te stranke niso na navedenem seznamu. Ta seznam bo omogočil lažje spremljanje notranjih povezav med finančnimi podjetji, njihovimi direktorji in upravo. |
| --- | --- |

—

Finančna podjetja morajo imeti poseben register (register kreditov) vseh strank, ki jim je bil podaljšan kredit, ob koncu vsakega meseca pa morajo Organu za finančni nadzor predložiti posodobljen seznam iz tega registra. Podoben seznam se pošlje strankam, tesno povezanim s finančnimi podjetji, njihovim upravnim odborom in direktorjem ter skupinam povezanih strank, v kolikor te stranke niso na navedenem seznamu. Ta seznam bo omogočil lažje spremljanje notranjih povezav med finančnimi podjetji, njihovimi direktorji in upravo.

| — | Če Organ za finančni nadzor meni, da bi izposojanje ene stranke iz registra kreditov, katere finančne dejavnosti niso pod uradnim nadzorom, imelo sistemski učinek, lahko od zadevne stranke zahteva informacije o njenih obveznostih. |
| --- | --- |

—

Če Organ za finančni nadzor meni, da bi izposojanje ene stranke iz registra kreditov, katere finančne dejavnosti niso pod uradnim nadzorom, imelo sistemski učinek, lahko od zadevne stranke zahteva informacije o njenih obveznostih.

| — | Če stranka iz registra kreditov, ki ni pod uradnim nadzorom, Organu za finančni nadzor noče razkriti informacij, lahko ta organ odredi, da naj se subjekti, ki so pod nadzorom, vzdržijo zagotavljanja nadaljnjih storitev tej stranki. To velja tudi, če zadevna stranka ni razkrila zadovoljivih informacij. V predpisih EU/EGP ni določb o registru kreditov in obsežnih pooblastilih nadzornikov glede strank, ki niso pod uradnim nadzorom. |
| --- | --- |

—

Če stranka iz registra kreditov, ki ni pod uradnim nadzorom, Organu za finančni nadzor noče razkriti informacij, lahko ta organ odredi, da naj se subjekti, ki so pod nadzorom, vzdržijo zagotavljanja nadaljnjih storitev tej stranki. To velja tudi, če zadevna stranka ni razkrila zadovoljivih informacij. V predpisih EU/EGP ni določb o registru kreditov in obsežnih pooblastilih nadzornikov glede strank, ki niso pod uradnim nadzorom.

| — | Precej podrobnejše in omejevalne določbe kot v predpisih EU/EGP veljajo tudi za kreditiranje povezanih strank in zavarovanje. |
| --- | --- |

—

Precej podrobnejše in omejevalne določbe kot v predpisih EU/EGP veljajo tudi za kreditiranje povezanih strank in zavarovanje.

| — | Organ za finančni nadzor mora lastniku kvalificiranega deleža zavrniti pravico do uveljavljanja deleža, če obstajajo dvomi glede tega, kdo je ali bo dejanski lastnik. |
| --- | --- |

—

Organ za finančni nadzor mora lastniku kvalificiranega deleža zavrniti pravico do uveljavljanja deleža, če obstajajo dvomi glede tega, kdo je ali bo dejanski lastnik.

| — | Najdaljše obdobje, v katerem lahko zunanji revizorji delajo za isto finančno podjetje, je krajše kot v predpisih EU/EGP. |
| --- | --- |

—

Najdaljše obdobje, v katerem lahko zunanji revizorji delajo za isto finančno podjetje, je krajše kot v predpisih EU/EGP.

| — | Določene so precej podrobnejše določbe o upravičenosti direktorjev v finančnih podjetjih kot v direktivah EU. |
| --- | --- |

—

Določene so precej podrobnejše določbe o upravičenosti direktorjev v finančnih podjetjih kot v direktivah EU.

| — | Sprejete so določbe o sistemu bonusov in prenehanju pogodb. |
| --- | --- |

—

Sprejete so določbe o sistemu bonusov in prenehanju pogodb.

| — | Nedavno so bili določeni formalni predpisi glede politike nadomestil v direktivah EU, a pravila o prenehanju pogodb na tej ravni še niso bila sprejeta. |
| --- | --- |

—

Nedavno so bili določeni formalni predpisi glede politike nadomestil v direktivah EU, a pravila o prenehanju pogodb na tej ravni še niso bila sprejeta.

Minister za gospodarske zadeve je 23. marca 2012 predstavil poročilo o prihodnji strukturi islandskega finančnega sistema, njegovi ureditvi in finančnem nadzoru. Minister je nadalje imenoval skupino strokovnjakov, da bo pregledala pravni in zakonodajni okvir za vse finančne dejavnosti na Islandiji.

---

| 15.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/121

---

Javna različica (1)

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 290/12/COL

z dne 11. julija 2012

o pomoči za prestrukturiranje za banko Landsbankinn (Islandija)

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti člena 61(3)(b) in Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) in zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) in zlasti člena 1(3) dela I, člena 7(3) dela II ter člena 13 dela II,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   POSTOPEK

| (1) | Predsednik Nadzornega organa Efte je v dopisu z dne 10. oktobra 2008, po tem ko so bili oktobra 2008 izmenjani neuradni dopisi in ko je islandski parlament („Althingi“) 6. oktobra sprejel Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd. (v nadaljnjem besedilu: zakon o izrednih razmerah), s katerim je Islandija dobila obsežna pooblastila za poseganje v bančni sektor, islandske organe pozval, naj Nadzornemu organu priglasijo ukrepe državne pomoči, sprejete v okviru zakona o izrednih razmerah. |
| --- | --- |

(1)

Predsednik Nadzornega organa Efte je v dopisu z dne 10. oktobra 2008, po tem ko so bili oktobra 2008 izmenjani neuradni dopisi in ko je islandski parlament („Althingi“) 6. oktobra sprejel Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd. (v nadaljnjem besedilu: zakon o izrednih razmerah), s katerim je Islandija dobila obsežna pooblastila za poseganje v bančni sektor, islandske organe pozval, naj Nadzornemu organu priglasijo ukrepe državne pomoči, sprejete v okviru zakona o izrednih razmerah.

| (2) | Temu so sledili občasni nadaljnji stiki in dopisi, predvsem vključno z dopisom, ki ga je 18. junija 2009 poslal Nadzorni organ, da je islandske organe opomnil o obveznosti priglasitve vsakega ukrepa državne pomoči ter o klavzuli o zamrznitvi iz člena 3 Protokola 3. Islandski organi so 15. septembra 2010 navsezadnje za nazaj priglasili državno pomoč, povezano s ponovno vzpostavitvijo nekaterih dejavnosti banke Landsbanki ter ustanovitvijo in kapitalizacijo banke New Landsbanki Islands (pozneje preimenovane v Landsbankinn) (2). |
| --- | --- |

(2)

Temu so sledili občasni nadaljnji stiki in dopisi, predvsem vključno z dopisom, ki ga je 18. junija 2009 poslal Nadzorni organ, da je islandske organe opomnil o obveznosti priglasitve vsakega ukrepa državne pomoči ter o klavzuli o zamrznitvi iz člena 3 Protokola 3. Islandski organi so 15. septembra 2010 navsezadnje za nazaj priglasili državno pomoč, povezano s ponovno vzpostavitvijo nekaterih dejavnosti banke Landsbanki ter ustanovitvijo in kapitalizacijo banke New Landsbanki Islands (pozneje preimenovane v Landsbankinn) (2).

| (3) | Nadzorni organ je z dopisom z dne 15. decembra 2010 (3) islandske organe obvestil, da se je odločil začeti formalni postopek preiskave iz člena 1(2) dela I Protokola 3 v zvezi z ukrepi, ki jih je država Islandija sprejela za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Landsbanki Islands hf ter ustanovitvijo in kapitalizacijo banke New Landsbanki Islands (v nadaljnjem besedilu: odločba o začetku postopka). Nadzorni organ je tudi zahteval, naj se do 31. marca 2011 predloži podroben načrt prestrukturiranja banke Landsbankinn. |
| --- | --- |

(3)

Nadzorni organ je z dopisom z dne 15. decembra 2010 (3) islandske organe obvestil, da se je odločil začeti formalni postopek preiskave iz člena 1(2) dela I Protokola 3 v zvezi z ukrepi, ki jih je država Islandija sprejela za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Landsbanki Islands hf ter ustanovitvijo in kapitalizacijo banke New Landsbanki Islands (v nadaljnjem besedilu: odločba o začetku postopka). Nadzorni organ je tudi zahteval, naj se do 31. marca 2011 predloži podroben načrt prestrukturiranja banke Landsbankinn.

| (4) | Nadzorni organ je v elektronski pošti z dne 24. marca 2011 prejel eno pripombo zainteresiranih strani, ki je bila islandskim organom posredovana 25. maja 2011. Islandski organi se na to pripombo niso odzvali. |
| --- | --- |

(4)

Nadzorni organ je v elektronski pošti z dne 24. marca 2011 prejel eno pripombo zainteresiranih strani, ki je bila islandskim organom posredovana 25. maja 2011. Islandski organi se na to pripombo niso odzvali.

| (5) | Islandski organi so v dopisu z dne 31. marca 2011 predložili načrt prestrukturiranja banke Landsbankinn. V dopisu z dne 23. maja 2012 je bil predložen revidiran načrt prestrukturiranja, iz katerega je bil med drugim razviden prenos vlog in sredstev s hranilnice SpKef z dne 22. aprila 2010, ki ni bil priglašen, upošteval pa se je tudi prevzem hranilnice Sparisjodur Svarfdaela (v nadaljnjem besedilu: hranilnica SpSv). |
| --- | --- |

(5)

Islandski organi so v dopisu z dne 31. marca 2011 predložili načrt prestrukturiranja banke Landsbankinn. V dopisu z dne 23. maja 2012 je bil predložen revidiran načrt prestrukturiranja, iz katerega je bil med drugim razviden prenos vlog in sredstev s hranilnice SpKef z dne 22. aprila 2010, ki ni bil priglašen, upošteval pa se je tudi prevzem hranilnice Sparisjodur Svarfdaela (v nadaljnjem besedilu: hranilnica SpSv).

| (6) | Nadzorni organ je 11. julija 2011 in 13. februarja 2012 zahteval informacije v zvezi z načrtom prestrukturiranja. Islandski organi so na to zahtevo odgovorili 17. oktobra 2011 in 13. marca 2012. Končne različice zavez so bile predložene 6. junija 2012 in 13. junija 2012. |
| --- | --- |

(6)

Nadzorni organ je 11. julija 2011 in 13. februarja 2012 zahteval informacije v zvezi z načrtom prestrukturiranja. Islandski organi so na to zahtevo odgovorili 17. oktobra 2011 in 13. marca 2012. Končne različice zavez so bile predložene 6. junija 2012 in 13. junija 2012.

| (7) | Nadzorni organ je 20. junija 2012 z Odločbo št. 212/12/COL (v nadaljnjem besedilu: odločba o hranilnici SpSv) odobril možno uporabo državne pomoči, odobrene banki Landsbankinn za prevzem hranilnice SpSv. Nadzorni organ je z Odločbo št. 253/10/COL z dne 21. junija 2011 začasno odobril shemo pomoči za reševanje, ki vključuje poravnavo zahtevkov, ki jih ima Centralna banka Islandije do hranilnic, vključno s hranilnico SpSv. Z Odločbo št. 127/11/COL z dne 13. aprila 2011 je Nadzorni organ odobril spremembe sheme pomoči za prestrukturiranje (v nadaljnjem besedilu: odločbe o hranilnicah). |
| --- | --- |

(7)

Nadzorni organ je 20. junija 2012 z Odločbo št. 212/12/COL (v nadaljnjem besedilu: odločba o hranilnici SpSv) odobril možno uporabo državne pomoči, odobrene banki Landsbankinn za prevzem hranilnice SpSv. Nadzorni organ je z Odločbo št. 253/10/COL z dne 21. junija 2011 začasno odobril shemo pomoči za reševanje, ki vključuje poravnavo zahtevkov, ki jih ima Centralna banka Islandije do hranilnic, vključno s hranilnico SpSv. Z Odločbo št. 127/11/COL z dne 13. aprila 2011 je Nadzorni organ odobril spremembe sheme pomoči za prestrukturiranje (v nadaljnjem besedilu: odločbe o hranilnicah).

| (8) | Poleg tega se je Nadzorni organ z islandskimi organi sestal 7. junija 2011 ter 27. in 28. februarja 2012. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega se je Nadzorni organ z islandskimi organi sestal 7. junija 2011 ter 27. in 28. februarja 2012.

2.   OZADJE

| (9) | Nadzorni organ bo v tem oddelku opisal tiste dogodke, dejstva ter gospodarski, politični in regulativni razvoj, ki se nanašajo na padec in prestrukturiranje islandskega finančnega sistema od oktobra 2008 do datuma, ki se zdi potreben za določitev okvira, v katerem je bila izvedena ocena obravnavanih ukrepov pomoči. Pred tem pa bo kronološko pregledal zlom banke Landsbanki. |
| --- | --- |

(9)

Nadzorni organ bo v tem oddelku opisal tiste dogodke, dejstva ter gospodarski, politični in regulativni razvoj, ki se nanašajo na padec in prestrukturiranje islandskega finančnega sistema od oktobra 2008 do datuma, ki se zdi potreben za določitev okvira, v katerem je bila izvedena ocena obravnavanih ukrepov pomoči. Pred tem pa bo kronološko pregledal zlom banke Landsbanki.

2.1   Zlom banke Landsbanki

| (10) | Ne le v tujini, ampak tudi na Islandiji so jeseni leta 2008 z islandskih bank množično dvigovali vloge. Domači dvigi so postali tako številni, da so islandske banke in Centralna banka Islandije na neki stopnji skoraj izkusile pomanjkanje denarnih sredstev. |
| --- | --- |

(10)

Ne le v tujini, ampak tudi na Islandiji so jeseni leta 2008 z islandskih bank množično dvigovali vloge. Domači dvigi so postali tako številni, da so islandske banke in Centralna banka Islandije na neki stopnji skoraj izkusile pomanjkanje denarnih sredstev.

| (11) | Glavni vir rasti islandskih bank, zlasti med letoma 2003 in 2006, je bil dostop do trga tujih dolžniških vrednostnih papirjev. Vendar se je ta vir financiranja začel zmanjševati, tuje bonitetne agencije pa so izrazile tudi pomisleke, da je bilo v primerjavi z drugimi (tujimi) bankami razmerje med posojili in vlogami banke nizko. |
| --- | --- |

(11)

Glavni vir rasti islandskih bank, zlasti med letoma 2003 in 2006, je bil dostop do trga tujih dolžniških vrednostnih papirjev. Vendar se je ta vir financiranja začel zmanjševati, tuje bonitetne agencije pa so izrazile tudi pomisleke, da je bilo v primerjavi z drugimi (tujimi) bankami razmerje med posojili in vlogami banke nizko.

| (12) | Islandske komercialne banke (zlasti banka Landsbanki) so se odzvale tako, da so kopičile vloge v tujini. Vloge strank v banki Landsbanki so se od konca tretje četrtine leta 2006 do sredine leta 2007 potrojile, saj so se povečale za skoraj 10 milijard EUR. Največji del tega so sestavljali računi, odprti v podružnici banke v Združenem kraljestvu, v kateri so vloge prebivalstva iz nič narasle na 6,6 milijarde EUR, medtem ko so vloge velikih medbančnih poslov (v podružnicah v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem) narasle na 2,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(12)

Islandske komercialne banke (zlasti banka Landsbanki) so se odzvale tako, da so kopičile vloge v tujini. Vloge strank v banki Landsbanki so se od konca tretje četrtine leta 2006 do sredine leta 2007 potrojile, saj so se povečale za skoraj 10 milijard EUR. Največji del tega so sestavljali računi, odprti v podružnici banke v Združenem kraljestvu, v kateri so vloge prebivalstva iz nič narasle na 6,6 milijarde EUR, medtem ko so vloge velikih medbančnih poslov (v podružnicah v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem) narasle na 2,5 milijarde EUR.

| (13) | Evropska centralna banka je 3. oktobra 2008 banko Landsbanki pozvala k doplačilu kritja zneska v višini 400 milijonov EUR, in kljub temu da je bilo to pozneje umaknjeno, se je v podružnici banke v Združenem kraljestvu začel naval na njene vloge, kar pomeni, da je morala imeti na razpolago velike zneske v britanskih funtih. Banka Landsbanki je za pomoč zaprosila Centralno banko Islandije, kar je bilo zavrnjeno 6. oktobra. Ko banka ni imela razpoložljivih sredstev, ki jih je zahteval organ za finančne storitve Združenega kraljestva, so organi te države podružnico zaprli. Naslednjega dne je Centralna banka Nizozemske zahtevala, naj se za amsterdamsko podružnico banke Landsbanki imenuje stečajni upravitelj. Organ za finančni nadzor je z uporabo pristojnosti po zakonu o izrednih razmerah istega dne suspendiral upravni odbor banke Landsbanki, prevzel pristojnosti skupščin delničarjev in namesto njih imenoval odbore za razpustitev (4). |
| --- | --- |

(13)

Evropska centralna banka je 3. oktobra 2008 banko Landsbanki pozvala k doplačilu kritja zneska v višini 400 milijonov EUR, in kljub temu da je bilo to pozneje umaknjeno, se je v podružnici banke v Združenem kraljestvu začel naval na njene vloge, kar pomeni, da je morala imeti na razpolago velike zneske v britanskih funtih. Banka Landsbanki je za pomoč zaprosila Centralno banko Islandije, kar je bilo zavrnjeno 6. oktobra. Ko banka ni imela razpoložljivih sredstev, ki jih je zahteval organ za finančne storitve Združenega kraljestva, so organi te države podružnico zaprli. Naslednjega dne je Centralna banka Nizozemske zahtevala, naj se za amsterdamsko podružnico banke Landsbanki imenuje stečajni upravitelj. Organ za finančni nadzor je z uporabo pristojnosti po zakonu o izrednih razmerah istega dne suspendiral upravni odbor banke Landsbanki, prevzel pristojnosti skupščin delničarjev in namesto njih imenoval odbore za razpustitev (4).

2.2   Finančna kriza in glavni vzroki za propad islandskih bank

| (14) | Islandski organi so v priglasitvi pomoči Nadzornemu organu pojasnili, da so bili razlogi za zlom islandskega bančnega sektorja in njihova potreba po poseganju v ta sektor precej podrobno pojasnjeni v poročilu posebne preiskovalne komisije, ki jo je ustanovil islandski parlament (5), katere nalogi sta bili preiskovanje in analiziranje procesov, zaradi katerih je prišlo do zloma treh glavnih bank. Nadzorni organ v nadaljevanju povzema ugotovitve te komisije glede vzrokov za propad, ki so najpomembnejši za zlom banke Landsbanki. Ta informacija izhaja iz poglavja 2 (Povzetek) in poglavja 21 (Vzroki za zlom islandskih bank – odgovornost, napake in malomarnost) poročila posebne preiskovalne komisije. |
| --- | --- |

(14)

Islandski organi so v priglasitvi pomoči Nadzornemu organu pojasnili, da so bili razlogi za zlom islandskega bančnega sektorja in njihova potreba po poseganju v ta sektor precej podrobno pojasnjeni v poročilu posebne preiskovalne komisije, ki jo je ustanovil islandski parlament (5), katere nalogi sta bili preiskovanje in analiziranje procesov, zaradi katerih je prišlo do zloma treh glavnih bank. Nadzorni organ v nadaljevanju povzema ugotovitve te komisije glede vzrokov za propad, ki so najpomembnejši za zlom banke Landsbanki. Ta informacija izhaja iz poglavja 2 (Povzetek) in poglavja 21 (Vzroki za zlom islandskih bank – odgovornost, napake in malomarnost) poročila posebne preiskovalne komisije.

| (15) | Zaradi svetovnega znižanja likvidnosti na finančnih trgih, ki se je začelo leta 2007, je sčasoma prišlo do zloma treh glavnih islandskih bank, katerih poslovne dejavnosti so postajale čedalje bolj odvisne od pridobivanja sredstev prek mednarodnih trgov. Vendar so bili razlogi za zlom islandskih bank kompleksni in številni. Posebna preiskovalna komisija je raziskala vzroke, zaradi katerih je prišlo do zloma teh glavnih bank, omeniti je treba tudi, da se je večina ugotovitev nanašala na vse tri banke in da so mnoge medsebojno povezane. Vzroki za propad, povezani z dejavnostmi bank, so na kratko povzeti v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi svetovnega znižanja likvidnosti na finančnih trgih, ki se je začelo leta 2007, je sčasoma prišlo do zloma treh glavnih islandskih bank, katerih poslovne dejavnosti so postajale čedalje bolj odvisne od pridobivanja sredstev prek mednarodnih trgov. Vendar so bili razlogi za zlom islandskih bank kompleksni in številni. Posebna preiskovalna komisija je raziskala vzroke, zaradi katerih je prišlo do zloma teh glavnih bank, omeniti je treba tudi, da se je večina ugotovitev nanašala na vse tri banke in da so mnoge medsebojno povezane. Vzroki za propad, povezani z dejavnostmi bank, so na kratko povzeti v nadaljevanju.

Prekomerno in netrajnostno povečanje

| (16) | Posebna preiskovalna komisija je ugotovila, da so banke v letih pred zlomom s povečanjem bilanc stanja in posojilnih portfeljev presegle svoje operativne in poslovodne zmožnosti. Združena sredstva treh bank so se eksponentno povečala z 1,4 milijarde ISK (6) v letu 2003 na 14,4 milijarde ISK ob koncu druge četrtine leta 2008. Pomembno je, da je k znatnemu delu rasti treh bank prispevalo posojanje tujim strankam, kar se je precej razmahnilo med letom 2007 (7), in sicer najbolj opazno po začetku mednarodne likvidnostne krize. Posebna preiskovalna komisija je na podlagi tega ugotovila, da je precej tega povečanja posojanja izhajalo iz posojil podjetjem, ki so jim kredit zavrnili drugje. V poročilu je bilo tudi ugotovljeno, da je samo po sebi bolj tvegano bančništvo postalo vedno bolj značilno za dejavnosti bank, rast pa je še prispevala k težavam. |
| --- | --- |

(16)

Posebna preiskovalna komisija je ugotovila, da so banke v letih pred zlomom s povečanjem bilanc stanja in posojilnih portfeljev presegle svoje operativne in poslovodne zmožnosti. Združena sredstva treh bank so se eksponentno povečala z 1,4 milijarde ISK (6) v letu 2003 na 14,4 milijarde ISK ob koncu druge četrtine leta 2008. Pomembno je, da je k znatnemu delu rasti treh bank prispevalo posojanje tujim strankam, kar se je precej razmahnilo med letom 2007 (7), in sicer najbolj opazno po začetku mednarodne likvidnostne krize. Posebna preiskovalna komisija je na podlagi tega ugotovila, da je precej tega povečanja posojanja izhajalo iz posojil podjetjem, ki so jim kredit zavrnili drugje. V poročilu je bilo tudi ugotovljeno, da je samo po sebi bolj tvegano bančništvo postalo vedno bolj značilno za dejavnosti bank, rast pa je še prispevala k težavam.

Znižanje razpoložljivih finančnih sredstev na mednarodnih trgih

| (17) | Dostop do mednarodnih finančnih trgov, izkoriščanje dobrih bonitetnih ocen in dostop do evropskih trgov prek Sporazuma EGP so omogočili velik del rasti bank. Islandske banke so si leta 2005 pod dokaj ugodnimi pogoji izposodile 14 milijard EUR na trgu tujih dolžniških vrednostnih papirjev. Ko je postal dostop do trga evropskih dolžniških vrednostnih papirjev bolj omejen, so banke svoje dejavnosti financirale na trgih ZDA, s tem da so islandske dolžniške vrednostne papirje zapakirale v finančne instrumente, zavarovane z dolžniškimi instrumenti. Banke so se v obdobju pred zlomom vedno bolj zanašale na kratkoročno zadolževanje, zaradi česar so nastala večja in po mnenju posebne preiskovalne komisije predvidljiva tveganja za refinanciranje. |
| --- | --- |

(17)

Dostop do mednarodnih finančnih trgov, izkoriščanje dobrih bonitetnih ocen in dostop do evropskih trgov prek Sporazuma EGP so omogočili velik del rasti bank. Islandske banke so si leta 2005 pod dokaj ugodnimi pogoji izposodile 14 milijard EUR na trgu tujih dolžniških vrednostnih papirjev. Ko je postal dostop do trga evropskih dolžniških vrednostnih papirjev bolj omejen, so banke svoje dejavnosti financirale na trgih ZDA, s tem da so islandske dolžniške vrednostne papirje zapakirale v finančne instrumente, zavarovane z dolžniškimi instrumenti. Banke so se v obdobju pred zlomom vedno bolj zanašale na kratkoročno zadolževanje, zaradi česar so nastala večja in po mnenju posebne preiskovalne komisije predvidljiva tveganja za refinanciranje.

Kolesje lastnikov bank

| (18) | Glavni lastniki so bili v primeru vsake glavne islandske banke med največjimi dolžniki (8). Največji delničar banke Landsbanki od njene privatizacije je bila družba Samson Holding Company (v nadaljnjem besedilu: družba Samson). Ko je banka Landsbanki propadla, so postali največji dolžniki banke solastnik družbe Samson Björgólfur Thor Björgólfsson in družbe, povezane z njim, medtem ko je bil njegov oče in solastnik družbe Samson Björgólfur Guðmundsson tretji največji dolžnik banke. Njihove obveznosti do banke so skupno znašale več kot 200 milijard ISK, kar je presegalo lastniški delež banke. Po mnenju posebne preiskovalne komisije so se nekateri delničarji kot lastniki presenetljivo lahko zadolževali pri banki. V primeru banke Landsbanki je to razvidno iz dejstva, da je banka družbi v lasti Björgólfurja Thora Björgólfssona še 30. septembra 2008 zagotovila posojilo v višini 153 milijonov EUR, ko je bilo jasno, da ta banka ni imela dovolj tujih valut, da bi odplačala svoje obveznosti v tujini. Prav tako je bilo ugotovljeno, da so v primeru vsake banke obstajali močni indici, da so se meje med interesi največjih delničarjev in interesi banke zabrisale. Poudarjanje prednosti glavnih delničarjih je torej škodilo drugim delničarjem in upnikom. |
| --- | --- |

(18)

Glavni lastniki so bili v primeru vsake glavne islandske banke med največjimi dolžniki (8). Največji delničar banke Landsbanki od njene privatizacije je bila družba Samson Holding Company (v nadaljnjem besedilu: družba Samson). Ko je banka Landsbanki propadla, so postali največji dolžniki banke solastnik družbe Samson Björgólfur Thor Björgólfsson in družbe, povezane z njim, medtem ko je bil njegov oče in solastnik družbe Samson Björgólfur Guðmundsson tretji največji dolžnik banke. Njihove obveznosti do banke so skupno znašale več kot 200 milijard ISK, kar je presegalo lastniški delež banke. Po mnenju posebne preiskovalne komisije so se nekateri delničarji kot lastniki presenetljivo lahko zadolževali pri banki. V primeru banke Landsbanki je to razvidno iz dejstva, da je banka družbi v lasti Björgólfurja Thora Björgólfssona še 30. septembra 2008 zagotovila posojilo v višini 153 milijonov EUR, ko je bilo jasno, da ta banka ni imela dovolj tujih valut, da bi odplačala svoje obveznosti v tujini. Prav tako je bilo ugotovljeno, da so v primeru vsake banke obstajali močni indici, da so se meje med interesi največjih delničarjev in interesi banke zabrisale. Poudarjanje prednosti glavnih delničarjih je torej škodilo drugim delničarjem in upnikom.

Koncentracija tveganj

| (19) | V zvezi z neobičajno izpostavljenostjo glavnim delničarjem je posebna preiskovalna komisija ugotovila, da banke niso imele dovolj raznovrstnih portfeljev sredstev. Ta komisija je menila, da so se evropski predpisi o veliki izpostavljenosti razlagali ozko, zlasti v primeru delničarjev, in da so se skušale banke izogniti predpisom. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi z neobičajno izpostavljenostjo glavnim delničarjem je posebna preiskovalna komisija ugotovila, da banke niso imele dovolj raznovrstnih portfeljev sredstev. Ta komisija je menila, da so se evropski predpisi o veliki izpostavljenosti razlagali ozko, zlasti v primeru delničarjev, in da so se skušale banke izogniti predpisom.

Šibek lastniški kapital

| (20) | Čeprav je bil količnik kapitala banke Landsbanki (in dveh drugih glavnih bank) po poročilih vedno rahlo višji od najnižje zakonsko določene stopnje, je posebna preiskovalna komisija ugotovila, da količniki kapitala niso natančno izražali finančne moči bank. To je bilo zaradi tega, ker so bile lastne delnice banke prek primarnih zavarovanj in terminskih pogodb o delnicah izpostavljene tveganju. Osnovni kapital, ki ga je financirala družba sama, posebna preiskovalna komisija pa ga je opredelila kot „šibek lastniški kapital“, je pomenil več kot eno četrtino kapitalske osnove banke (ob primerjavi z osnovno sestavino kapitala, tj. lastniškim kapitalom delničarjev, od česar se odštejejo neopredmetena sredstva, pa več kot polovico). Poleg tega so se pojavile težave, ki jih je povzročilo tveganje, da so bile banke zaradi delnic v vzajemni lasti izpostavljene. Banke so do sredine leta 2008 neposredno financirale lastne delnice ter navzkrižno financirale delnice drugih dveh bank, kar je znašalo približno 400 milijard ISK, tj. okrog 70 % osnovne sestavine kapitala. Po mnenju posebne preiskovalne komisije je bil obseg financiranja lastniškega kapitala delničarjev z izposojanjem iz sistema tolikšen, da je bila ogrožena stabilnost sistema. Banke so imele precejšnje količine lastnih delnic kot zavarovanje za posojanje, zato se je, s tem ko so padle cene delnic, zmanjšala kakovost njihovega posojilnega portfelja. To je vplivalo na uspešnost bank in ustvarilo nadaljnji negativen pritisk na cene delnic, banke so kot odziv na to (po domnevah posebne preiskovalne komisije glede na razpoložljive informacije) skušale umetno ustvariti nenormalno povpraševanje po lastnih delnicah. |
| --- | --- |

(20)

Čeprav je bil količnik kapitala banke Landsbanki (in dveh drugih glavnih bank) po poročilih vedno rahlo višji od najnižje zakonsko določene stopnje, je posebna preiskovalna komisija ugotovila, da količniki kapitala niso natančno izražali finančne moči bank. To je bilo zaradi tega, ker so bile lastne delnice banke prek primarnih zavarovanj in terminskih pogodb o delnicah izpostavljene tveganju. Osnovni kapital, ki ga je financirala družba sama, posebna preiskovalna komisija pa ga je opredelila kot „šibek lastniški kapital“, je pomenil več kot eno četrtino kapitalske osnove banke (ob primerjavi z osnovno sestavino kapitala, tj. lastniškim kapitalom delničarjev, od česar se odštejejo neopredmetena sredstva, pa več kot polovico). Poleg tega so se pojavile težave, ki jih je povzročilo tveganje, da so bile banke zaradi delnic v vzajemni lasti izpostavljene. Banke so do sredine leta 2008 neposredno financirale lastne delnice ter navzkrižno financirale delnice drugih dveh bank, kar je znašalo približno 400 milijard ISK, tj. okrog 70 % osnovne sestavine kapitala. Po mnenju posebne preiskovalne komisije je bil obseg financiranja lastniškega kapitala delničarjev z izposojanjem iz sistema tolikšen, da je bila ogrožena stabilnost sistema. Banke so imele precejšnje količine lastnih delnic kot zavarovanje za posojanje, zato se je, s tem ko so padle cene delnic, zmanjšala kakovost njihovega posojilnega portfelja. To je vplivalo na uspešnost bank in ustvarilo nadaljnji negativen pritisk na cene delnic, banke so kot odziv na to (po domnevah posebne preiskovalne komisije glede na razpoložljive informacije) skušale umetno ustvariti nenormalno povpraševanje po lastnih delnicah.

Velikost bank

| (21) | Bilanca stanja treh glavnih bank (skupaj) je leta 2001 znašala malo več kot letni bruto domači proizvod (BDP) Islandije. Banke so do konca leta 2007 postale mednarodne, njihova sredstva pa so za devetkrat presegala islandski BDP. V poročilu posebne preiskovalne komisije je navedeno, da so opazovalci do leta 2006 pripomnili, da je bančni sistem prerasel zmogljivost Centralne banke Islandije, in so dvomili, da bi lahko izpolnila vlogo posojilodajalca v skrajni sili. Islandski kratkoročni dolgovi (v glavnem nastali zaradi financiranja bank) so bili do konca leta 2007 petnajstkrat višji kot devizne rezerve, tuje vloge v treh bankah pa so bile osemkrat višje kot devizne rezerve. Jamstveni sklad depozitarjev in vlagateljev je imel minimalna sredstva v primerjavi z bančnimi vlogami, za katere naj bi ponujal jamstvo. Po ugotovitvah posebne preiskovalne komisije je bila Islandija zaradi teh dejavnikov dovzetna za naval na banke. |
| --- | --- |

(21)

Bilanca stanja treh glavnih bank (skupaj) je leta 2001 znašala malo več kot letni bruto domači proizvod (BDP) Islandije. Banke so do konca leta 2007 postale mednarodne, njihova sredstva pa so za devetkrat presegala islandski BDP. V poročilu posebne preiskovalne komisije je navedeno, da so opazovalci do leta 2006 pripomnili, da je bančni sistem prerasel zmogljivost Centralne banke Islandije, in so dvomili, da bi lahko izpolnila vlogo posojilodajalca v skrajni sili. Islandski kratkoročni dolgovi (v glavnem nastali zaradi financiranja bank) so bili do konca leta 2007 petnajstkrat višji kot devizne rezerve, tuje vloge v treh bankah pa so bile osemkrat višje kot devizne rezerve. Jamstveni sklad depozitarjev in vlagateljev je imel minimalna sredstva v primerjavi z bančnimi vlogami, za katere naj bi ponujal jamstvo. Po ugotovitvah posebne preiskovalne komisije je bila Islandija zaradi teh dejavnikov dovzetna za naval na banke.

Nenadna rast bank v primerjavi z regulativno in finančno infrastrukturo

| (22) | Posebna preiskovalna komisija je ugotovila, da ustrezni nadzorni organi na Islandiji niso imeli potrebne verodostojnosti, ker posojilodajalec v skrajni sili ni imel zadostnih sredstev. V poročilu je bilo ugotovljeno, da islandski Organ za finančni nadzor in Centralna banka Islandije nista imela strokovnega znanja in izkušenj za urejanje bank v težkih gospodarskih časih, lahko pa bi ukrepala, da bi se zmanjšala stopnja tveganja, ki je nastajala v bankah. Organ za finančni nadzor, na primer, ni rasel v enakem obsegu kot banke, prakse upravnega organa tudi niso bile v koraku s hitrim razvojem dejavnosti bank. Poročilo je prav tako kritično do vlade, saj ugotavlja, da bi morali nacionalni organi ukrepati, tako da bi z zmanjšanjem velikosti bank ali z zahtevo, naj ena ali več bank svoj sedež premakne v tujino, zmanjšali možni vpliv bank na gospodarstvo (9). |
| --- | --- |

(22)

Posebna preiskovalna komisija je ugotovila, da ustrezni nadzorni organi na Islandiji niso imeli potrebne verodostojnosti, ker posojilodajalec v skrajni sili ni imel zadostnih sredstev. V poročilu je bilo ugotovljeno, da islandski Organ za finančni nadzor in Centralna banka Islandije nista imela strokovnega znanja in izkušenj za urejanje bank v težkih gospodarskih časih, lahko pa bi ukrepala, da bi se zmanjšala stopnja tveganja, ki je nastajala v bankah. Organ za finančni nadzor, na primer, ni rasel v enakem obsegu kot banke, prakse upravnega organa tudi niso bile v koraku s hitrim razvojem dejavnosti bank. Poročilo je prav tako kritično do vlade, saj ugotavlja, da bi morali nacionalni organi ukrepati, tako da bi z zmanjšanjem velikosti bank ali z zahtevo, naj ena ali več bank svoj sedež premakne v tujino, zmanjšali možni vpliv bank na gospodarstvo (9).

Neravnotežje in čezmerna širitev celotnega islandskega gospodarstva

| (23) | V poročilu posebne preiskovalne komisije so navedeni dogodki v zvezi s širšim gospodarstvom, ki so prav tako vplivali na hitro rast bank in prispevali, da sta bila obseg in vpliv med sektorji finančnih storitev ter preostalim gospodarstvom v neravnotežju. V poročilu je bilo ugotovljeno, da so k čezmerni širitvi in neravnotežju najverjetneje prispevale vladne politike (zlasti fiskalna politika), pa tudi da monetarna politika Centralne banke Islandije ni bila dovolj restriktivna. V poročilu so tudi opozorili, da je bila sprostitev pravil v islandskem stanovanjskem finančnem skladu „ena največjih napak v monetarnem in fiskalnem upravljanju, narejena v obdobju, ki je vodilo do zloma bank“ (10). V poročilu je kritično obravnavano tudi to, s kakšno lahkoto so si banke izposojale od Centralne banke Islandije, pri čemer so se zaloge kratkoročnih zavarovanih posojil Centralne banke Islandije povečale s 30 milijard ISK jeseni leta 2005 na 500 milijard ISK do začetka oktobra 2008. |
| --- | --- |

(23)

V poročilu posebne preiskovalne komisije so navedeni dogodki v zvezi s širšim gospodarstvom, ki so prav tako vplivali na hitro rast bank in prispevali, da sta bila obseg in vpliv med sektorji finančnih storitev ter preostalim gospodarstvom v neravnotežju. V poročilu je bilo ugotovljeno, da so k čezmerni širitvi in neravnotežju najverjetneje prispevale vladne politike (zlasti fiskalna politika), pa tudi da monetarna politika Centralne banke Islandije ni bila dovolj restriktivna. V poročilu so tudi opozorili, da je bila sprostitev pravil v islandskem stanovanjskem finančnem skladu „ena največjih napak v monetarnem in fiskalnem upravljanju, narejena v obdobju, ki je vodilo do zloma bank“ (10). V poročilu je kritično obravnavano tudi to, s kakšno lahkoto so si banke izposojale od Centralne banke Islandije, pri čemer so se zaloge kratkoročnih zavarovanih posojil Centralne banke Islandije povečale s 30 milijard ISK jeseni leta 2005 na 500 milijard ISK do začetka oktobra 2008.

Islandska krona, zunanja neravnotežja in razmiki kreditne zamenjave

| (24) | V poročilu je navedeno, da je bila leta 2006 vrednost islandske krone netrajnostno visoka, islandski primanjkljaj tekočega računa je znašal več kot 16 % BDP, obveznosti v tujih valutah, od katerih so bila odšteta sredstva, pa so znašale skoraj celotni letni BDP. Obstajali so pogoji za finančno krizo. Krona je do konca leta 2007 izgubljala vrednost, razmiki kreditne zamenjave na Islandiji in banke pa so eksponentno rasli. |
| --- | --- |

(24)

V poročilu je navedeno, da je bila leta 2006 vrednost islandske krone netrajnostno visoka, islandski primanjkljaj tekočega računa je znašal več kot 16 % BDP, obveznosti v tujih valutah, od katerih so bila odšteta sredstva, pa so znašale skoraj celotni letni BDP. Obstajali so pogoji za finančno krizo. Krona je do konca leta 2007 izgubljala vrednost, razmiki kreditne zamenjave na Islandiji in banke pa so eksponentno rasli.

2.3   Ukrepi, sprejeti za obnovo bančnega sektorja

| (25) | Islandski organi so se po zlomu treh glavnih komercialnih bank oktobra 2008 (vključno z banko Landsbanki) znašli pred izzivom brez primere, tj. zagotoviti nadaljnje bančne dejavnosti na Islandiji (11). Islandska vlada je upoštevala politiko, v osnovi določeno v zakonu o izrednih razmerah (12), ki ga je islandski parlament sprejel 6. oktobra 2008. Organu za finančni nadzor so bile s tem zakonom dodeljene izredne pristojnosti, in sicer da prevzame nadzor nad finančnimi podjetji ter da po potrebi proda njihova sredstva in obveznosti. Minister za finance je bil v imenu ministrstva za finance pooblaščen, da izplačuje sredstva za ustanavljanje novih finančnih podjetij. Poleg tega bi imele vloge v stečajnih postopkih finančnih podjetij prednost pred drugimi terjatvami. Vlada je izjavila, da se bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti zaščitile. |
| --- | --- |

(25)

Islandski organi so se po zlomu treh glavnih komercialnih bank oktobra 2008 (vključno z banko Landsbanki) znašli pred izzivom brez primere, tj. zagotoviti nadaljnje bančne dejavnosti na Islandiji (11). Islandska vlada je upoštevala politiko, v osnovi določeno v zakonu o izrednih razmerah (12), ki ga je islandski parlament sprejel 6. oktobra 2008. Organu za finančni nadzor so bile s tem zakonom dodeljene izredne pristojnosti, in sicer da prevzame nadzor nad finančnimi podjetji ter da po potrebi proda njihova sredstva in obveznosti. Minister za finance je bil v imenu ministrstva za finance pooblaščen, da izplačuje sredstva za ustanavljanje novih finančnih podjetij. Poleg tega bi imele vloge v stečajnih postopkih finančnih podjetij prednost pred drugimi terjatvami. Vlada je izjavila, da se bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti zaščitile.

| (26) | Prednostne naloge politike so bile sprva osredotočene na zavarovanje osnovnega delovanja domačih bančnih in plačilnih sistemov ter sistemov poravnav. Islandska vlada je v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) v prvih tednih po zlomu tudi pripravila gospodarski program, na podlagi česar je bila 20. novembra 2008 odobrena islandska zahteva, naj ji MDS zagotovi dvoletni „stand-by“ aranžma, v kar je bilo zajeto posojilo MDS v višini 2,1 milijarde USD, s čimer naj bi se okrepile islandske devizne rezerve. Druge nordijske države ter nekateri drugi trgovinski partnerji pa so zagotovili dodatna posojila v višini do 3 milijard USD. Od posojila MDS je bilo 827 milijonov USD takoj na voljo, preostali znesek pa je bil na podlagi četrtletnih pregledov programa izplačan v osmih enakih obrokih. |
| --- | --- |

(26)

Prednostne naloge politike so bile sprva osredotočene na zavarovanje osnovnega delovanja domačih bančnih in plačilnih sistemov ter sistemov poravnav. Islandska vlada je v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) v prvih tednih po zlomu tudi pripravila gospodarski program, na podlagi česar je bila 20. novembra 2008 odobrena islandska zahteva, naj ji MDS zagotovi dvoletni „stand-by“ aranžma, v kar je bilo zajeto posojilo MDS v višini 2,1 milijarde USD, s čimer naj bi se okrepile islandske devizne rezerve. Druge nordijske države ter nekateri drugi trgovinski partnerji pa so zagotovili dodatna posojila v višini do 3 milijard USD. Od posojila MDS je bilo 827 milijonov USD takoj na voljo, preostali znesek pa je bil na podlagi četrtletnih pregledov programa izplačan v osmih enakih obrokih.

| (27) | Program MDS je bil stabilizacijski program s široko osnovo s poudarkom na treh glavnih ciljih. Prvič, stabilizirati in obnoviti zaupanje v krono, da se omeji negativni učinek krize na gospodarstvo. V te ukrepe je bila zajeta uvedba kapitalskih kontrol, ki naj bi okrnile beg kapitala. Drugič, v program je bila vključena obsežna strategija za prestrukturiranje bank, katere končni cilj je bila obnova uspešno delujočega finančnega sistema na Islandiji ter zaščita mednarodnih finančnih odnosov države. Pomožni cilji so med drugim zajemali: zagotoviti pravično vrednotenje bančnih sredstev, čim bolj povečati vračilo sredstev in okrepiti prakse nadzora. Tretjič, cilj programa je bilo zagotavljanje vzdržnih javnih financ, s tem da se omeji socializacija izgub v propadlih bankah in izvede srednjeročni program fiskalne konsolidacije. |
| --- | --- |

(27)

Program MDS je bil stabilizacijski program s široko osnovo s poudarkom na treh glavnih ciljih. Prvič, stabilizirati in obnoviti zaupanje v krono, da se omeji negativni učinek krize na gospodarstvo. V te ukrepe je bila zajeta uvedba kapitalskih kontrol, ki naj bi okrnile beg kapitala. Drugič, v program je bila vključena obsežna strategija za prestrukturiranje bank, katere končni cilj je bila obnova uspešno delujočega finančnega sistema na Islandiji ter zaščita mednarodnih finančnih odnosov države. Pomožni cilji so med drugim zajemali: zagotoviti pravično vrednotenje bančnih sredstev, čim bolj povečati vračilo sredstev in okrepiti prakse nadzora. Tretjič, cilj programa je bilo zagotavljanje vzdržnih javnih financ, s tem da se omeji socializacija izgub v propadlih bankah in izvede srednjeročni program fiskalne konsolidacije.

| (28) | Islandski organi so poudarili, da so imeli zaradi izrednih okoliščin, povezanih z obsežnostjo bančnega sistema v zvezi s finančno zmogljivostjo državne blagajne, na voljo omejene možnosti politike. Opirali so se torej na rešitve, ki so se v mnogočem razlikovale od ukrepov, ki so jih sprejele vlade drugih držav, katerih finančna stabilnost je bila ogrožena. |
| --- | --- |

(28)

Islandski organi so poudarili, da so imeli zaradi izrednih okoliščin, povezanih z obsežnostjo bančnega sistema v zvezi s finančno zmogljivostjo državne blagajne, na voljo omejene možnosti politike. Opirali so se torej na rešitve, ki so se v mnogočem razlikovale od ukrepov, ki so jih sprejele vlade drugih držav, katerih finančna stabilnost je bila ogrožena.

| (29) | Tri velike komercialne banke: banke Glitnir, Landsbanki Íslands in Kaupthing, so bile na podlagi zakona o izrednih razmerah razdeljene v „nekdanje“ in „nove“ banke. Za prevzem domačih dejavnosti nekdanjih bank je minister za finance ustanovil tri družbe z omejeno odgovornostjo, v katerih je imenoval tudi upravni odbor. Nadzor nad nekdanjimi bankami je prevzel Organ za finančni nadzor, ki je v glavnem domača sredstva in obveznosti (vloge) teh bank dodelil novim bankam, ki so nadaljevale bančne dejavnosti na Islandiji. Nekdanje banke pa so bile dane pod nadzor vsaka svojega odbora za razpustitev (13). Tuja sredstva in obveznosti so bili večinoma vloženi v nekdanje banke, za katere so bili pozneje uvedeni postopki likvidacije, sčasoma so se zaprle tudi vse dejavnosti v tujini (14). |
| --- | --- |

(29)

Tri velike komercialne banke: banke Glitnir, Landsbanki Íslands in Kaupthing, so bile na podlagi zakona o izrednih razmerah razdeljene v „nekdanje“ in „nove“ banke. Za prevzem domačih dejavnosti nekdanjih bank je minister za finance ustanovil tri družbe z omejeno odgovornostjo, v katerih je imenoval tudi upravni odbor. Nadzor nad nekdanjimi bankami je prevzel Organ za finančni nadzor, ki je v glavnem domača sredstva in obveznosti (vloge) teh bank dodelil novim bankam, ki so nadaljevale bančne dejavnosti na Islandiji. Nekdanje banke pa so bile dane pod nadzor vsaka svojega odbora za razpustitev (13). Tuja sredstva in obveznosti so bili večinoma vloženi v nekdanje banke, za katere so bili pozneje uvedeni postopki likvidacije, sčasoma so se zaprle tudi vse dejavnosti v tujini (14).

| (30) | V začasnih začetnih bilancah stanja treh novih bank z dne 14. novembra 2008 je bilo ocenjeno, da so združena celotna sredstva bank znašala 2 886 milijard ISK, pri čemer naj bi država prispevala lastniški kapital v višini 385 milijard ISK. Celotni znesek obveznic, ki naj bi jih kot plačilo za vrednost sredstev, prenesenih v presežek obveznosti, izdale nove banke v korist nekdanjih bank, je bilo ocenjeno na 1 153 milijard ISK. Za izvedbo ocen vrednosti prenesenih sredstev in obveznosti je Organ za finančni nadzor imenoval podjetje Deloitte LLP. V tem procesu se je pokazalo, da iz neodvisne ocene ne bodo izhajale fiksne vrednosti prenesenih neto sredstev, ampak vrednosti v določenem razponu. Prav tako se je izkazalo, da bančni upniki niso soglašali glede postopka vrednotenja, ki so ga obravnavali kot pristranskega, pritoževali so se tudi, da niso mogli zaščiti svojih interesov. Zaradi teh zapletov se je politika za poravnavanje računov med nekdanjimi in novimi bankami spremenila. Tako naj bi stranke dogovore o vrednosti prenesenih neto sredstev skušale doseči s pogajanji, namesto da bi se zanašale na vrednotenja neodvisnih strokovnjakov. |
| --- | --- |

(30)

V začasnih začetnih bilancah stanja treh novih bank z dne 14. novembra 2008 je bilo ocenjeno, da so združena celotna sredstva bank znašala 2 886 milijard ISK, pri čemer naj bi država prispevala lastniški kapital v višini 385 milijard ISK. Celotni znesek obveznic, ki naj bi jih kot plačilo za vrednost sredstev, prenesenih v presežek obveznosti, izdale nove banke v korist nekdanjih bank, je bilo ocenjeno na 1 153 milijard ISK. Za izvedbo ocen vrednosti prenesenih sredstev in obveznosti je Organ za finančni nadzor imenoval podjetje Deloitte LLP. V tem procesu se je pokazalo, da iz neodvisne ocene ne bodo izhajale fiksne vrednosti prenesenih neto sredstev, ampak vrednosti v določenem razponu. Prav tako se je izkazalo, da bančni upniki niso soglašali glede postopka vrednotenja, ki so ga obravnavali kot pristranskega, pritoževali so se tudi, da niso mogli zaščiti svojih interesov. Zaradi teh zapletov se je politika za poravnavanje računov med nekdanjimi in novimi bankami spremenila. Tako naj bi stranke dogovore o vrednosti prenesenih neto sredstev skušale doseči s pogajanji, namesto da bi se zanašale na vrednotenja neodvisnih strokovnjakov.

| (31) | Jasno je bilo, da bi stranke težko dosegle dogovore o vrednotenjih, saj so bila očitno podvržena številnim domnevam, o katerih se stranke verjetno ne bi strinjale. Država je nameravala doseči soglasja o temeljnih ocenah, s čimer bi se zagotovili trdni temelji za začetno kapitalizacijo novih bank. Stabilne cene sredstev bi lahko prek temeljne ocene pripisali upnikom v obliki pogojno zamenljivih obveznic ali povečanj vrednosti osnovnega kapitala bank, saj je med pogajanji postalo jasno, da bi se lahko odbora za razpustitev bank Glitnir in Kaupthing ter večina njunih upnikov zanimali za pridobivanje kapitalskih deležev novih bank, zaradi tega bi lahko imeli koristi od morebitnih povečanj vrednosti prenesenih sredstev. |
| --- | --- |

(31)

Jasno je bilo, da bi stranke težko dosegle dogovore o vrednotenjih, saj so bila očitno podvržena številnim domnevam, o katerih se stranke verjetno ne bi strinjale. Država je nameravala doseči soglasja o temeljnih ocenah, s čimer bi se zagotovili trdni temelji za začetno kapitalizacijo novih bank. Stabilne cene sredstev bi lahko prek temeljne ocene pripisali upnikom v obliki pogojno zamenljivih obveznic ali povečanj vrednosti osnovnega kapitala bank, saj je med pogajanji postalo jasno, da bi se lahko odbora za razpustitev bank Glitnir in Kaupthing ter večina njunih upnikov zanimali za pridobivanje kapitalskih deležev novih bank, zaradi tega bi lahko imeli koristi od morebitnih povečanj vrednosti prenesenih sredstev.

| (32) | Celotna kapitalizacija treh novih bank in glavne točke sporazumov z upniki nekdanjih bank o tem, kako bo izplačano nadomestilo za prenos neto sredstev v nove banke, so bili objavljeni 20. julija 2009. V to so bili v zvezi z dvema novima bankama, in sicer New Glitnir (pozneje preimenovana v Íslandsbanki) in New Kaupthing (pozneje preimenovana v Arion Bank), vključeni pogojni sporazumi, v skladu s katerimi naj bi nekdanje banke v nove banke vpisale večinske deleže v lastniškem kapitalu. |
| --- | --- |

(32)

Celotna kapitalizacija treh novih bank in glavne točke sporazumov z upniki nekdanjih bank o tem, kako bo izplačano nadomestilo za prenos neto sredstev v nove banke, so bili objavljeni 20. julija 2009. V to so bili v zvezi z dvema novima bankama, in sicer New Glitnir (pozneje preimenovana v Íslandsbanki) in New Kaupthing (pozneje preimenovana v Arion Bank), vključeni pogojni sporazumi, v skladu s katerimi naj bi nekdanje banke v nove banke vpisale večinske deleže v lastniškem kapitalu.

| (33) | Odbori za razpustitev nekdanjih bank so se oktobra 2009 (banka Glitnir) ter decembra 2009 (banki Kaupthing in Landsbanki Islands) na podlagi glavnih točk sporazumov odločili za vpis v delež v novih bankah. Vlada je 18. decembra 2009 objavila, da je bila sanacija banke končana ter da so bili doseženi sporazumi med islandskimi organi in novimi bankami na eni strani in odbori za razpustitev bank Glitnir, Landsbanki Íslands in Kaupthing v imenu njihovih upnikov na drugi. V sporazume so bile vključene poravnave glede sredstev, prenesenih z nekdanjih bank na nove, pa tudi da so bile nove banke tedaj v celoti financirane. |
| --- | --- |

(33)

Odbori za razpustitev nekdanjih bank so se oktobra 2009 (banka Glitnir) ter decembra 2009 (banki Kaupthing in Landsbanki Islands) na podlagi glavnih točk sporazumov odločili za vpis v delež v novih bankah. Vlada je 18. decembra 2009 objavila, da je bila sanacija banke končana ter da so bili doseženi sporazumi med islandskimi organi in novimi bankami na eni strani in odbori za razpustitev bank Glitnir, Landsbanki Íslands in Kaupthing v imenu njihovih upnikov na drugi. V sporazume so bile vključene poravnave glede sredstev, prenesenih z nekdanjih bank na nove, pa tudi da so bile nove banke tedaj v celoti financirane.

| (34) | Prispevek iz državne blagajne v lastniški kapital novih bank se je precej zmanjšal, in sicer s prvotno predvidenih 385 milijard ISK na 135 milijard ISK v obliki osnovnega kapitala, v primeru dveh od treh bank, tj. bank Íslandsbanki in Arion, pa približno na 55 milijard ISK kapitala 2. reda v obliki podrejenih dolgov ali skupno 190 milijard ISK. Poleg tega sta banki Íslandsbanki in Arion iz državne blagajne prejeli določena likvidnostna posojila. Osnovni kapital, ki so ga nekdanje banke zagotovile novim, je v celoti znašal približno 156 milijard ISK. Skupna kapitalizacija novih bank je torej znašala približno 346 milijard ISK. V sporazumih je bilo tako določeno, da država treh bank ne bo obdržala v popolni lasti, temveč naj bi se njen delež v primeru banke Íslandsbanki zmanjšal na približno 5 %, v primeru banke Arion na 13 % in v primeru banke Landsbankinn na 81 %. |
| --- | --- |

(34)

Prispevek iz državne blagajne v lastniški kapital novih bank se je precej zmanjšal, in sicer s prvotno predvidenih 385 milijard ISK na 135 milijard ISK v obliki osnovnega kapitala, v primeru dveh od treh bank, tj. bank Íslandsbanki in Arion, pa približno na 55 milijard ISK kapitala 2. reda v obliki podrejenih dolgov ali skupno 190 milijard ISK. Poleg tega sta banki Íslandsbanki in Arion iz državne blagajne prejeli določena likvidnostna posojila. Osnovni kapital, ki so ga nekdanje banke zagotovile novim, je v celoti znašal približno 156 milijard ISK. Skupna kapitalizacija novih bank je torej znašala približno 346 milijard ISK. V sporazumih je bilo tako določeno, da država treh bank ne bo obdržala v popolni lasti, temveč naj bi se njen delež v primeru banke Íslandsbanki zmanjšal na približno 5 %, v primeru banke Arion na 13 % in v primeru banke Landsbankinn na 81 %.

| (35) | Čeprav je dejstvo, da so upniki nekdanjih bank prevzeli dve od treh bank, rešilo pomembnejša vprašanja glede obnove finančnega sektorja ter ustvarilo trdnejše kapitalske temelje novih bank, je bilo treba obravnavati še številne preostale pomanjkljivosti. Banke so si od jeseni leta 2009 v glavnem prizadevale rešiti notranja vprašanja, določale so celotno strategijo za dejavnosti in zlasti prestrukturirale svoje posojilne portfelje, ki so največji dejavnik tveganja za njihove dejavnosti in dolgoročno uspešno poslovanje. Proces prestrukturiranja je bil zapleten zaradi različnih zavirajočih dejavnikov, vključno s sodbami vrhovnega sodišča o nezakonitosti posojil, odobrenih v ISK, a indeksiranih s tujimi valutami. O teh zadevah se v zvezi z banko Landsbankinn, kolikor je to primerno za njeno prestrukturiranje, razpravlja v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(35)

Čeprav je dejstvo, da so upniki nekdanjih bank prevzeli dve od treh bank, rešilo pomembnejša vprašanja glede obnove finančnega sektorja ter ustvarilo trdnejše kapitalske temelje novih bank, je bilo treba obravnavati še številne preostale pomanjkljivosti. Banke so si od jeseni leta 2009 v glavnem prizadevale rešiti notranja vprašanja, določale so celotno strategijo za dejavnosti in zlasti prestrukturirale svoje posojilne portfelje, ki so največji dejavnik tveganja za njihove dejavnosti in dolgoročno uspešno poslovanje. Proces prestrukturiranja je bil zapleten zaradi različnih zavirajočih dejavnikov, vključno s sodbami vrhovnega sodišča o nezakonitosti posojil, odobrenih v ISK, a indeksiranih s tujimi valutami. O teh zadevah se v zvezi z banko Landsbankinn, kolikor je to primerno za njeno prestrukturiranje, razpravlja v nadaljevanju.

2.4   Makroekonomsko okolje

| (36) | Zlom bančnega sektorja oktobra 2008 je povzročil velik gospodarski pretres. Težavam v finančnem sistemu Islandije se je pridružilo pomanjkanje zaupanja v njeno valuto. Vrednost krone je v prvi četrtini leta 2008 in nato spet jeseni strmo padla, torej pred propadom treh komercialnih bank in po njem. Med letom 2009 je bila valuta kljub kapitalskim kontrolam, uvedenim jeseni leta 2008, nestanovitna (15). Ta pretres je v islandskem gospodarstvu povzročil resno recesijo z zmanjšanjem BDP za 6,8 % v letu 2009 in za 4 % v letu 2010. |
| --- | --- |

(36)

Zlom bančnega sektorja oktobra 2008 je povzročil velik gospodarski pretres. Težavam v finančnem sistemu Islandije se je pridružilo pomanjkanje zaupanja v njeno valuto. Vrednost krone je v prvi četrtini leta 2008 in nato spet jeseni strmo padla, torej pred propadom treh komercialnih bank in po njem. Med letom 2009 je bila valuta kljub kapitalskim kontrolam, uvedenim jeseni leta 2008, nestanovitna (15). Ta pretres je v islandskem gospodarstvu povzročil resno recesijo z zmanjšanjem BDP za 6,8 % v letu 2009 in za 4 % v letu 2010.

| (37) | Med posledicami gospodarske krize so bili nenaden porast brezposelnosti z 1,6 % v letu 2008 na 8 % v letu 2009, zvišanje inflacije in znižanje realnih plač. Poleg tega so strmo narasli dolgovi podjetij in obveznosti za tekoče potrebe družine ter delež slabih posojil v posojilnih portfeljih bank, nove banke pa so v velikem obsegu prevzemale podjetja v finančnih težavah. Obenem pa je zaradi visokih fiskalnih stroškov prestrukturiranja bančnega sistema strmo narasel fiskalni primanjkljaj, javni dolg pa se je precej povečal. |
| --- | --- |

(37)

Med posledicami gospodarske krize so bili nenaden porast brezposelnosti z 1,6 % v letu 2008 na 8 % v letu 2009, zvišanje inflacije in znižanje realnih plač. Poleg tega so strmo narasli dolgovi podjetij in obveznosti za tekoče potrebe družine ter delež slabih posojil v posojilnih portfeljih bank, nove banke pa so v velikem obsegu prevzemale podjetja v finančnih težavah. Obenem pa je zaradi visokih fiskalnih stroškov prestrukturiranja bančnega sistema strmo narasel fiskalni primanjkljaj, javni dolg pa se je precej povečal.

| (38) | Iz začasnih podatkov Statističnega urada Islandije o globoki recesiji je v drugi polovici leta 2011 v primerjavi s prejšnjim letom razviden obrat, za celo leto pa 3,1-odstotna rast BDP. |
| --- | --- |

(38)

Iz začasnih podatkov Statističnega urada Islandije o globoki recesiji je v drugi polovici leta 2011 v primerjavi s prejšnjim letom razviden obrat, za celo leto pa 3,1-odstotna rast BDP.

| (39) | Prejšnje leto se je v glavnem zaradi povečanja domačega povpraševanja, zlasti 4-odstotnega porasta v zasebni potrošnji gospodinjstev, gospodarska rast dvignila. To je bilo podprto z zvišanjem plač in socialnih prejemkov ter nekaterimi političnimi pobudami, sprejetimi za olajšanje bremena plačevanja obveznosti za tekoče potrebe družine, vključno z začasno subvencionirano obrestno mero, zamrznitvijo plačil posojil in zgodnjim povračilom zasebnega pokojninskega varčevanja. Iz začasnih podatkov za leto 2011 je razvidno tudi rahlo povečanje naložb, vendar po izjemno nizki stopnji (16), medtem ko je javna poraba v preteklih treh letih ostala šibka. |
| --- | --- |

(39)

Prejšnje leto se je v glavnem zaradi povečanja domačega povpraševanja, zlasti 4-odstotnega porasta v zasebni potrošnji gospodinjstev, gospodarska rast dvignila. To je bilo podprto z zvišanjem plač in socialnih prejemkov ter nekaterimi političnimi pobudami, sprejetimi za olajšanje bremena plačevanja obveznosti za tekoče potrebe družine, vključno z začasno subvencionirano obrestno mero, zamrznitvijo plačil posojil in zgodnjim povračilom zasebnega pokojninskega varčevanja. Iz začasnih podatkov za leto 2011 je razvidno tudi rahlo povečanje naložb, vendar po izjemno nizki stopnji (16), medtem ko je javna poraba v preteklih treh letih ostala šibka.

| (40) | V splošnih makroekonomskih podatkih so skrite večje sektorske razlike. Poleg zloma v finančnem sektorju je prišlo do večjega krčenja v gradbeništvu ter številnih drugih dejavnostih domače proizvodnje in storitev. Do rasti pa je po drugi strani prišlo v nekaterih sektorjih izvoza. Prihodki od izvoza so se zaradi nizkega menjalnega tečaja krone in relativno stabilnih cen tujih valut za morske proizvode in izdelke iz aluminija, pa tudi glede turizma in drugega izvoza storitev, po nastopu gospodarske krize povečali. Istočasno pa je uvoz strmo upadel, pri čemer je leta 2010 v trgovinski bilanci (17) začasno nastal presežek v višini 10 % BDP. Vendar se je leta 2011 s povečanim domačim povpraševanjem uvoz spet povečal, zaradi česar je bila trgovinska bilanca v celoti manjša, in sicer 8,2 % BDP. |
| --- | --- |

(40)

V splošnih makroekonomskih podatkih so skrite večje sektorske razlike. Poleg zloma v finančnem sektorju je prišlo do večjega krčenja v gradbeništvu ter številnih drugih dejavnostih domače proizvodnje in storitev. Do rasti pa je po drugi strani prišlo v nekaterih sektorjih izvoza. Prihodki od izvoza so se zaradi nizkega menjalnega tečaja krone in relativno stabilnih cen tujih valut za morske proizvode in izdelke iz aluminija, pa tudi glede turizma in drugega izvoza storitev, po nastopu gospodarske krize povečali. Istočasno pa je uvoz strmo upadel, pri čemer je leta 2010 v trgovinski bilanci (17) začasno nastal presežek v višini 10 % BDP. Vendar se je leta 2011 s povečanim domačim povpraševanjem uvoz spet povečal, zaradi česar je bila trgovinska bilanca v celoti manjša, in sicer 8,2 % BDP.

| (41) | Po napovedi Statističnega urada Islandije za obdobje 2012–2017 naj bi se postopna oživitev gospodarstva v letu 2012 nadaljevala z 2,6-odstotno rastjo. Pričakuje se, da bo skozi celotno obdobje napovedi stopnja rasti ostala podobna. Vendar je treba ob tej napovedi upoštevati več dejavnikov negotovosti. Do nadaljnjih zamud bo morda prišlo pri načrtovanih obsežnih industrijskih naložbah. Podaljšana recesija v glavnih trgovinskih državah bi negativno vplivala na islandske trgovinske klavzule, kar bi pomenilo nižjo stopnjo rasti na Islandiji. Počasnejši napredek od pričakovanega pri reševanju bremena obveznosti za tekoče potrebe družine in dolga podjetij bi še dodatno zaviral domače povpraševanje ter možnosti za rast gospodarstva. Rast bi lahko ogrozila tudi nenehna nestabilnost cen, povezana z nestanovitno valuto v okviru odprave kapitalskih kontrol. |
| --- | --- |

(41)

Po napovedi Statističnega urada Islandije za obdobje 2012–2017 naj bi se postopna oživitev gospodarstva v letu 2012 nadaljevala z 2,6-odstotno rastjo. Pričakuje se, da bo skozi celotno obdobje napovedi stopnja rasti ostala podobna. Vendar je treba ob tej napovedi upoštevati več dejavnikov negotovosti. Do nadaljnjih zamud bo morda prišlo pri načrtovanih obsežnih industrijskih naložbah. Podaljšana recesija v glavnih trgovinskih državah bi negativno vplivala na islandske trgovinske klavzule, kar bi pomenilo nižjo stopnjo rasti na Islandiji. Počasnejši napredek od pričakovanega pri reševanju bremena obveznosti za tekoče potrebe družine in dolga podjetij bi še dodatno zaviral domače povpraševanje ter možnosti za rast gospodarstva. Rast bi lahko ogrozila tudi nenehna nestabilnost cen, povezana z nestanovitno valuto v okviru odprave kapitalskih kontrol.

2.5   Finančni nadzor in izboljšave regulativnega okvira

| (42) | Organ za finančni nadzor je po začetnem delu v zvezi z ustanovitvijo novih bank in oceno vrednosti neto sredstev, prenesenih iz nekdanjih bank, spomladi leta 2009 opravil revizijo novih bank ter njihovih poslovnih načrtov, finančne moči in kapitalskih zahtev v t. i. projektu potrditve. To je bilo opravljeno s pomočjo mednarodnega podjetja za svetovanje o vodenju Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(42)

Organ za finančni nadzor je po začetnem delu v zvezi z ustanovitvijo novih bank in oceno vrednosti neto sredstev, prenesenih iz nekdanjih bank, spomladi leta 2009 opravil revizijo novih bank ter njihovih poslovnih načrtov, finančne moči in kapitalskih zahtev v t. i. projektu potrditve. To je bilo opravljeno s pomočjo mednarodnega podjetja za svetovanje o vodenju Oliver Wyman.

| (43) | Ko je Organ za finančni nadzor končal navedeni postopek, je bankam pod različnimi pogoji odobril operativne licence. Zdelo se je, da je treba kapitalske zahteve za tri banke postaviti višje od najnižje zakonsko določene stopnje, pri čemer se je upoštevala kakovost portfeljev sredstev in pričakovana gospodarska negotovost. Organ za finančni nadzor je zato določil, da je najnižja stopnja kapitalske ustreznosti za tri banke 16 %, od česar mora delež kapitala 1. reda znašati vsaj 12 %. Zahteve so veljale vsaj tri leta, če jih Organ za finančni nadzor prej ni spremenil. Poleg tega so bili določeni pogoji za likvidnost, pri čemer se je zahtevalo, da je treba kadar koli imeti razpoložljiva likvidna sredstva za vsaj 20 % vlog. Za vsaj 5 % vlog pa je treba imeti denarnih sredstev ali njihovih ustreznikov. Nadalje so bile določene zahteve glede drugih zadev, kot so prestrukturiranje posojilnih portfeljev, ocene tveganja, upravljanje podjetij in lastništvo. Organ za finančni nadzor je glede drugih finančnih podjetij uvedel primerljive kapitalske zahteve. |
| --- | --- |

(43)

Ko je Organ za finančni nadzor končal navedeni postopek, je bankam pod različnimi pogoji odobril operativne licence. Zdelo se je, da je treba kapitalske zahteve za tri banke postaviti višje od najnižje zakonsko določene stopnje, pri čemer se je upoštevala kakovost portfeljev sredstev in pričakovana gospodarska negotovost. Organ za finančni nadzor je zato določil, da je najnižja stopnja kapitalske ustreznosti za tri banke 16 %, od česar mora delež kapitala 1. reda znašati vsaj 12 %. Zahteve so veljale vsaj tri leta, če jih Organ za finančni nadzor prej ni spremenil. Poleg tega so bili določeni pogoji za likvidnost, pri čemer se je zahtevalo, da je treba kadar koli imeti razpoložljiva likvidna sredstva za vsaj 20 % vlog. Za vsaj 5 % vlog pa je treba imeti denarnih sredstev ali njihovih ustreznikov. Nadalje so bile določene zahteve glede drugih zadev, kot so prestrukturiranje posojilnih portfeljev, ocene tveganja, upravljanje podjetij in lastništvo. Organ za finančni nadzor je glede drugih finančnih podjetij uvedel primerljive kapitalske zahteve.

| (44) | V programu za gospodarsko stabilizacijo, vzpostavljenem v posvetovanju z MDS, je bil določen pregled celotnega regulativnega okvira finančnih storitev in nadzora za izboljšanje obrambe pred prihodnjimi finančnimi krizami. Vlada je povabila nekdanjega generalnega direktorja finskega Organa za finančni nadzor Kaarla Jännärija, naj opravi oceno obstoječega regulativnega okvira in nadzornih praks. Gospod Jännäri je med drugim predlagal, da naj se za zmanjšanje kreditnih tveganj v sistemu oblikuje državni register kreditov pri islandskem Organu za finančni nadzor. V svojem poročilu je še predlagal, naj se določijo trdnejša pravila in strožja praksa za veliko izpostavljenost in povezano kreditiranje ter naj se opravi več inšpekcij na kraju samem, da se preverijo nadzor in poročila, ki niso na kraju samem, zlasti glede kreditnega tveganja, likvidnostnega tveganja in deviznega tveganja. Prav tako je priporočil, naj se pregleda in izboljša sistem zajamčenih vlog, pri čemer naj se tesno spremlja razvoj znotraj EU. |
| --- | --- |

(44)

V programu za gospodarsko stabilizacijo, vzpostavljenem v posvetovanju z MDS, je bil določen pregled celotnega regulativnega okvira finančnih storitev in nadzora za izboljšanje obrambe pred prihodnjimi finančnimi krizami. Vlada je povabila nekdanjega generalnega direktorja finskega Organa za finančni nadzor Kaarla Jännärija, naj opravi oceno obstoječega regulativnega okvira in nadzornih praks. Gospod Jännäri je med drugim predlagal, da naj se za zmanjšanje kreditnih tveganj v sistemu oblikuje državni register kreditov pri islandskem Organu za finančni nadzor. V svojem poročilu je še predlagal, naj se določijo trdnejša pravila in strožja praksa za veliko izpostavljenost in povezano kreditiranje ter naj se opravi več inšpekcij na kraju samem, da se preverijo nadzor in poročila, ki niso na kraju samem, zlasti glede kreditnega tveganja, likvidnostnega tveganja in deviznega tveganja. Prav tako je priporočil, naj se pregleda in izboljša sistem zajamčenih vlog, pri čemer naj se tesno spremlja razvoj znotraj EU.

| (45) | Vlada je islandskemu parlamentu nato predlagala zakon, ki je bil sprejet kot Zakon št. 75/2010, veljati pa je začel 1. julija 2010. V Zakon o finančnih podjetjih je bilo z novim zakonom uvedenih precej sprememb. Pozneje je bilo v ta zakon, pa tudi v ureditev in nadzor finančnih storitev, uvedenih še več drugih sprememb. Te regulativne spremembe so podrobneje proučene v Prilogi. |
| --- | --- |

(45)

Vlada je islandskemu parlamentu nato predlagala zakon, ki je bil sprejet kot Zakon št. 75/2010, veljati pa je začel 1. julija 2010. V Zakon o finančnih podjetjih je bilo z novim zakonom uvedenih precej sprememb. Pozneje je bilo v ta zakon, pa tudi v ureditev in nadzor finančnih storitev, uvedenih še več drugih sprememb. Te regulativne spremembe so podrobneje proučene v Prilogi.

2.6   Glavni izzivi v prihodnosti (18)

| (46) | Islandija se kljub večjim dosežkom pri ponovni vzpostavitvi finančnega sektorja še naprej bori s posledicami finančne krize in krize valute, nastale jeseni leta 2008. Po finančni krizi so se razkrile različne pomanjkljivosti in nepravilnosti v finančnem sistemu, ki jih je treba obravnavati, če naj bi se zaupanje javnosti povrnilo. Zdi se jasno, da se je Islandija, kot številne druge države, ki jih je kriza močno prizadela, znašla pred številnimi izzivi pri tem, da pravno in operativno okolje finančnih storitev prilagodi tako, da se bo v prihodnosti podpiral uspešen in učinkovit finančni sistem ter čim bolj zmanjšalo tveganje, da bi se ponovno pojavili nadaljnji sistemski pretresi. |
| --- | --- |

(46)

Islandija se kljub večjim dosežkom pri ponovni vzpostavitvi finančnega sektorja še naprej bori s posledicami finančne krize in krize valute, nastale jeseni leta 2008. Po finančni krizi so se razkrile različne pomanjkljivosti in nepravilnosti v finančnem sistemu, ki jih je treba obravnavati, če naj bi se zaupanje javnosti povrnilo. Zdi se jasno, da se je Islandija, kot številne druge države, ki jih je kriza močno prizadela, znašla pred številnimi izzivi pri tem, da pravno in operativno okolje finančnih storitev prilagodi tako, da se bo v prihodnosti podpiral uspešen in učinkovit finančni sistem ter čim bolj zmanjšalo tveganje, da bi se ponovno pojavili nadaljnji sistemski pretresi.

| (47) | Najbolj neodložljivi izzivi pred islandskimi finančnimi podjetji so povezani z dejstvom, da banke poslujejo v varovanem okolju s kapitalskimi kontrolami in splošnim jamstvom za vloge. Ko bodo odpravljene kapitalske kontrole in se bodo za zajamčene vloge spet uporabljale ureditve iz ustreznih direktiv EU/EGP (19), se morajo banke torej pripraviti na poslovanje v bolj izpostavljenem okolju. Islandski organi so poudarili, da je pri uvajanju novih predpisov v tem pogledu potrebna izjemna previdnost. |
| --- | --- |

(47)

Najbolj neodložljivi izzivi pred islandskimi finančnimi podjetji so povezani z dejstvom, da banke poslujejo v varovanem okolju s kapitalskimi kontrolami in splošnim jamstvom za vloge. Ko bodo odpravljene kapitalske kontrole in se bodo za zajamčene vloge spet uporabljale ureditve iz ustreznih direktiv EU/EGP (19), se morajo banke torej pripraviti na poslovanje v bolj izpostavljenem okolju. Islandski organi so poudarili, da je pri uvajanju novih predpisov v tem pogledu potrebna izjemna previdnost.

| (48) | Drug pomembnejši izziv je potreba po nadaljnji prilagoditvi pravnega in regulativnega okvira, da se podpre trden in učinkovit finančni sistem, ki je tudi skladen z razvojem prava EGP in mednarodnega prava (20). |
| --- | --- |

(48)

Drug pomembnejši izziv je potreba po nadaljnji prilagoditvi pravnega in regulativnega okvira, da se podpre trden in učinkovit finančni sistem, ki je tudi skladen z razvojem prava EGP in mednarodnega prava (20).

2.7   Stanje konkurence v islandskem finančnem sektorju

| (49) | Od zloma bančništva se je glede na nedavne informacije islandskih organov (21) konkurenca na finančnem trgu korenito spremenila. Ker je več hranilnic, komercialnih bank in specializiranih posojilodajalcev bodisi v postopku likvidacije bodisi so bili združeni z drugimi podjetji, se je zmanjšalo število finančnih podjetij (22). Število finančnih podjetij pa se še zmanjšuje, in sicer najbolj nedavno z združitvijo banke Landsbankinn in hranilnice SpKef marca 2011, bank Íslandsbanki in Byr decembra 2011 ter prihajajočo združitvijo banke Landsbankinn in hranilnice Svarfdaelir Savings Bank, ki jo je Nadzorni organ odobril 20. junija 2012 v odločbi o hranilnici SpSv. Koncentracija na domačem trgu se je povečala, ker se zmanjšuje število finančnih podjetij in večje banke prevzemajo vloge nekdanjih bank, ki se zapirajo. Na finančnih trgih EGP je nasprotno splošno prisotnih manj novih bank, kot je bilo njihovih predhodnic, ker so se mednarodne bančne dejavnosti zaprle. |
| --- | --- |

(49)

Od zloma bančništva se je glede na nedavne informacije islandskih organov (21) konkurenca na finančnem trgu korenito spremenila. Ker je več hranilnic, komercialnih bank in specializiranih posojilodajalcev bodisi v postopku likvidacije bodisi so bili združeni z drugimi podjetji, se je zmanjšalo število finančnih podjetij (22). Število finančnih podjetij pa se še zmanjšuje, in sicer najbolj nedavno z združitvijo banke Landsbankinn in hranilnice SpKef marca 2011, bank Íslandsbanki in Byr decembra 2011 ter prihajajočo združitvijo banke Landsbankinn in hranilnice Svarfdaelir Savings Bank, ki jo je Nadzorni organ odobril 20. junija 2012 v odločbi o hranilnici SpSv. Koncentracija na domačem trgu se je povečala, ker se zmanjšuje število finančnih podjetij in večje banke prevzemajo vloge nekdanjih bank, ki se zapirajo. Na finančnih trgih EGP je nasprotno splošno prisotnih manj novih bank, kot je bilo njihovih predhodnic, ker so se mednarodne bančne dejavnosti zaprle.

| (50) | Ker so določeni podtrgi izginili ali pa predvsem životarijo, se je domači trg precej skrčil. Zaradi skorajšnjega izginotja trga lastniških vrednostnih papirjev in uvedbe kapitalskih kontrol se je na trgu lastniških vrednostnih papirjev in trgu valut zmanjšalo število dejavnosti, kar je povzročilo bolj omejene možnosti za naložbe. Po posojilih ni veliko povpraševanja, saj je stopnja naložb v gospodarstvo na zgodovinsko nizki ravni, gospodinjstva in podjetja pa so na splošno visoko zadolžena. Banke so od zloma svoja prizadevanja usmerile na notranje zadeve in prestrukturiranje posojilnih portfeljev ter prestrukturiranje nekaterih večjih poslovnih strank. |
| --- | --- |

(50)

Ker so določeni podtrgi izginili ali pa predvsem životarijo, se je domači trg precej skrčil. Zaradi skorajšnjega izginotja trga lastniških vrednostnih papirjev in uvedbe kapitalskih kontrol se je na trgu lastniških vrednostnih papirjev in trgu valut zmanjšalo število dejavnosti, kar je povzročilo bolj omejene možnosti za naložbe. Po posojilih ni veliko povpraševanja, saj je stopnja naložb v gospodarstvo na zgodovinsko nizki ravni, gospodinjstva in podjetja pa so na splošno visoko zadolžena. Banke so od zloma svoja prizadevanja usmerile na notranje zadeve in prestrukturiranje posojilnih portfeljev ter prestrukturiranje nekaterih večjih poslovnih strank.

| (51) | Hranilnice so imele pred finančno krizo skupaj približno 20–25-odstotni tržni delež vlog. A ta je zdaj upadel na približno 2–4 %. Tri glavne komercialne banke, banka Arion, Íslandsbanki in Landsbankinn, so pridobile tržne deleže, ki so jih izgubile hranilnice in komercialne banke ob izstopu s trga. Te tri banke skupaj zdaj obvladujejo 90–95 % trga in ne več 60–75 % kot prej, pri čemer je tržni delež banke Landsbankinn rahlo višji. Razen 10 regionalnih hranilnic, ki imajo trenutno 2–4-odstotni tržni delež, je edini drugi udeleženec na trgu prestrukturirana banka MP (23) z okrog 1–5-odstotnim tržnim deležem. |
| --- | --- |

(51)

Hranilnice so imele pred finančno krizo skupaj približno 20–25-odstotni tržni delež vlog. A ta je zdaj upadel na približno 2–4 %. Tri glavne komercialne banke, banka Arion, Íslandsbanki in Landsbankinn, so pridobile tržne deleže, ki so jih izgubile hranilnice in komercialne banke ob izstopu s trga. Te tri banke skupaj zdaj obvladujejo 90–95 % trga in ne več 60–75 % kot prej, pri čemer je tržni delež banke Landsbankinn rahlo višji. Razen 10 regionalnih hranilnic, ki imajo trenutno 2–4-odstotni tržni delež, je edini drugi udeleženec na trgu prestrukturirana banka MP (23) z okrog 1–5-odstotnim tržnim deležem.

| (52) | Jasno je, da islandski finančni trg oligopolen, saj bi tri največja podjetja skupaj lahko dosegla dominanten tržni položaj. Po mnenju Islandskega organa za konkurenco so pri vstopu na islandski bančni trg precejšnje ovire. To ima škodljive učinke na konkurenco. Poleg tega imajo potrošniki pri zamenjavi bank določene ovire. Islandski organi so še priznali, da so valutna tveganja, povezana z islandsko krono – majhno valuto, v kateri se ne trguje, dodatno omejila konkurenco ter odvrnila tuje banke in podjetja od vstopa na islandski trg. |
| --- | --- |

(52)

Jasno je, da islandski finančni trg oligopolen, saj bi tri največja podjetja skupaj lahko dosegla dominanten tržni položaj. Po mnenju Islandskega organa za konkurenco so pri vstopu na islandski bančni trg precejšnje ovire. To ima škodljive učinke na konkurenco. Poleg tega imajo potrošniki pri zamenjavi bank določene ovire. Islandski organi so še priznali, da so valutna tveganja, povezana z islandsko krono – majhno valuto, v kateri se ne trguje, dodatno omejila konkurenco ter odvrnila tuje banke in podjetja od vstopa na islandski trg.

| (53) | Islandski organ za konkurenco se je nedavno osredotočil na posebno zadevo glede infrastrukture IT za bančne dejavnosti in sodelovanje med bankami v zvezi s tem. To se nanaša na ponudnika storitev IT „Reiknistofa bankanna“ (podatkovni center islandskih bank, v nadaljnjem besedilu: družba RB), ki je v skupni lasti finančnih institucij. Ta zadeva je pomembna za oceno obravnavanega primera in je bila med vprašanji, o katerih je Nadzorni organ razpravljal z islandskimi organi in bankami. |
| --- | --- |

(53)

Islandski organ za konkurenco se je nedavno osredotočil na posebno zadevo glede infrastrukture IT za bančne dejavnosti in sodelovanje med bankami v zvezi s tem. To se nanaša na ponudnika storitev IT „Reiknistofa bankanna“ (podatkovni center islandskih bank, v nadaljnjem besedilu: družba RB), ki je v skupni lasti finančnih institucij. Ta zadeva je pomembna za oceno obravnavanega primera in je bila med vprašanji, o katerih je Nadzorni organ razpravljal z islandskimi organi in bankami.

| (54) | Družba RB je v skupni lasti treh glavnih islandskih bank, dveh hranilnic, islandskega združenja hranilnic in treh glavnih obdelovalcev plačilnih kartic na Islandiji. Banka Landsbankinn ima v lasti 36,84 % delnic v družbi RB, banka Íslandsbanki 29,48 %, banka Arion pa 18,7 %. Tri komercialne banke imajo torej v družbi RB skupaj v lasti 85,02 % delnic. Stranke družbe RB so lastniki, Centralna banka Islandije in druge finančne institucije ter vlada in javni subjekti. Ker je družba RB razvila klirinške in poravnalne sisteme na Islandiji, banke na tem področju z njo obsežno sodelujejo. Zagotavlja tudi številne temeljne bančne rešitve, ki so rešitve za več strank, tako da jih uporablja večina islandskih bank. Družba RB tudi upravlja sistem elektronskega izstavljanja računov ter elektronskih plačil za podjetja in potrošnike. |
| --- | --- |

(54)

Družba RB je v skupni lasti treh glavnih islandskih bank, dveh hranilnic, islandskega združenja hranilnic in treh glavnih obdelovalcev plačilnih kartic na Islandiji. Banka Landsbankinn ima v lasti 36,84 % delnic v družbi RB, banka Íslandsbanki 29,48 %, banka Arion pa 18,7 %. Tri komercialne banke imajo torej v družbi RB skupaj v lasti 85,02 % delnic. Stranke družbe RB so lastniki, Centralna banka Islandije in druge finančne institucije ter vlada in javni subjekti. Ker je družba RB razvila klirinške in poravnalne sisteme na Islandiji, banke na tem področju z njo obsežno sodelujejo. Zagotavlja tudi številne temeljne bančne rešitve, ki so rešitve za več strank, tako da jih uporablja večina islandskih bank. Družba RB tudi upravlja sistem elektronskega izstavljanja računov ter elektronskih plačil za podjetja in potrošnike.

| (55) | Zaradi zloma leta 2008 so bile po navedbah Islandskega organa za konkurenco manjše banke in hranilnice še posebej ranljive. Ker se lahko zahtevane storitve IT obravnavajo kot ena od ovir za vstop novih udeležencev na trg, so bile za manjša finančna podjetja ključnega pomena. Družba RB je v pomembni meri zagotavljala platformo za storitve IT večjim finančnim podjetjem, družba Teris pa hranilnicam in manjšim udeležencem na trgu. Družba Teris je po zaprtju mnogih manjših finančnih podjetij v zadnjih letih izgubila precejšen del prihodka, zato je januarja 2012 nekaj svojih rešitev IT prodala družbi RB. S to transakcijo naj bi se po navedbah družb RB in Teris med drugim zajamčilo neprekinjeno zagotavljanje storitev IT manjšim finančnim podjetjem. |
| --- | --- |

(55)

Zaradi zloma leta 2008 so bile po navedbah Islandskega organa za konkurenco manjše banke in hranilnice še posebej ranljive. Ker se lahko zahtevane storitve IT obravnavajo kot ena od ovir za vstop novih udeležencev na trg, so bile za manjša finančna podjetja ključnega pomena. Družba RB je v pomembni meri zagotavljala platformo za storitve IT večjim finančnim podjetjem, družba Teris pa hranilnicam in manjšim udeležencem na trgu. Družba Teris je po zaprtju mnogih manjših finančnih podjetij v zadnjih letih izgubila precejšen del prihodka, zato je januarja 2012 nekaj svojih rešitev IT prodala družbi RB. S to transakcijo naj bi se po navedbah družb RB in Teris med drugim zajamčilo neprekinjeno zagotavljanje storitev IT manjšim finančnim podjetjem.

| (56) | Islandski organ za konkurenco je preiskoval dve zadevi v zvezi z družbo RB. Prvič, ali je treba skupno lastništvo ter sodelovanje bank in drugih finančnih podjetij v forumu družbe RB obravnavati kot kršitev prepovedi za omejevalna ravnanja po členu 10 islandskega zakona o konkurenci. Drugič, po določbah o združitvi istega zakona se ocenjuje, ali je dejstvo, da je družba RB kupila večja sredstva družbe Teris, združljivo. Vendar sta bili maja 2012 obe zadevi zaključeni s poravnavo med družbo RB in njenimi lastniki na eni strani ter Islandskim organom za konkurenco na drugi (24). |
| --- | --- |

(56)

Islandski organ za konkurenco je preiskoval dve zadevi v zvezi z družbo RB. Prvič, ali je treba skupno lastništvo ter sodelovanje bank in drugih finančnih podjetij v forumu družbe RB obravnavati kot kršitev prepovedi za omejevalna ravnanja po členu 10 islandskega zakona o konkurenci. Drugič, po določbah o združitvi istega zakona se ocenjuje, ali je dejstvo, da je družba RB kupila večja sredstva družbe Teris, združljivo. Vendar sta bili maja 2012 obe zadevi zaključeni s poravnavo med družbo RB in njenimi lastniki na eni strani ter Islandskim organom za konkurenco na drugi (24).

| (57) | Islandski organ za konkurenco je poleg navedenih pomislekov, ki se neposredno nanašajo na islandski finančni trg, zlasti poudaril, da je treba brez nepotrebnega odlašanja zaključiti prodajo in prestrukturiranje operativnih družb (25). Mnoge operativne družbe so zaradi prevelike zadolženosti po gospodarskem zlomu leta 2008 prevzele banke (ki so bile upniki teh družb). Islandski organ za konkurenco meni, da lahko to ustvari nasprotje interesov, kadar banke družbam zagotavljajo finančne storitve, obenem pa so njihove lastnice. Po mnenju Islandskega organa za konkurenco je dejstvo, da imajo banke družbe v neposredni ali posredni lasti (26), najbolj razširjena in najnevarnejša težava na področju konkurence po finančni krizi, saj vpliva na skoraj vsako družbo in industrijo na Islandiji. Po njegovem mnenju bi hitrejše prestrukturiranje družb izboljšalo konkurenco na finančnem trgu. Ko je bilo treba udeleženost banke pri prestrukturiranju njenih poslovnih strank priglasiti v skladu z nacionalno kontrolo združevanja, je Islandski organ za konkurenco v zvezi s tem pogosto določil pogoje o lastninski pravici bank. Vendar je celovita rešitev te težave očitno težka, v glavnem se namreč nanaša na visoko stopnjo finančnega vzvoda v islandskem poslovnem sektorju. |
| --- | --- |

(57)

Islandski organ za konkurenco je poleg navedenih pomislekov, ki se neposredno nanašajo na islandski finančni trg, zlasti poudaril, da je treba brez nepotrebnega odlašanja zaključiti prodajo in prestrukturiranje operativnih družb (25). Mnoge operativne družbe so zaradi prevelike zadolženosti po gospodarskem zlomu leta 2008 prevzele banke (ki so bile upniki teh družb). Islandski organ za konkurenco meni, da lahko to ustvari nasprotje interesov, kadar banke družbam zagotavljajo finančne storitve, obenem pa so njihove lastnice. Po mnenju Islandskega organa za konkurenco je dejstvo, da imajo banke družbe v neposredni ali posredni lasti (26), najbolj razširjena in najnevarnejša težava na področju konkurence po finančni krizi, saj vpliva na skoraj vsako družbo in industrijo na Islandiji. Po njegovem mnenju bi hitrejše prestrukturiranje družb izboljšalo konkurenco na finančnem trgu. Ko je bilo treba udeleženost banke pri prestrukturiranju njenih poslovnih strank priglasiti v skladu z nacionalno kontrolo združevanja, je Islandski organ za konkurenco v zvezi s tem pogosto določil pogoje o lastninski pravici bank. Vendar je celovita rešitev te težave očitno težka, v glavnem se namreč nanaša na visoko stopnjo finančnega vzvoda v islandskem poslovnem sektorju.

| (58) | Tri komercialne banke, Arion, Íslandsbanki in Landsbankinn, so v trditvah, predloženih Nadzornemu organu, pojasnile, da se od jeseni leta 2008 na islandskem finančnem trgu glede konkurenčnih pogojev niso zgodile nobene večje spremembe, zaradi katerih bi se vzbujali pomisleki. Na trgu je prevladovala učinkovita konkurenca brez dokazov o tajnem dogovarjanju treh največjih udeležencev. Islandski organ za konkurenco je pri proučevanju konkurenčnih pogojev na trgu prezrl nekatere ključne dejavnike, kot je dejstvo, da so tuje banke pri zagotavljanju finančnih storitev največjim strankam, kot so podjetja, katerih dejavnosti temeljijo na izvozu (ribištvo, energetsko intenzivne industrije itd.) ter ki opravljajo državne in občinske dejavnosti, že dolgo in še vedno dejavno v konkurenci z islandskimi bankami. |
| --- | --- |

(58)

Tri komercialne banke, Arion, Íslandsbanki in Landsbankinn, so v trditvah, predloženih Nadzornemu organu, pojasnile, da se od jeseni leta 2008 na islandskem finančnem trgu glede konkurenčnih pogojev niso zgodile nobene večje spremembe, zaradi katerih bi se vzbujali pomisleki. Na trgu je prevladovala učinkovita konkurenca brez dokazov o tajnem dogovarjanju treh največjih udeležencev. Islandski organ za konkurenco je pri proučevanju konkurenčnih pogojev na trgu prezrl nekatere ključne dejavnike, kot je dejstvo, da so tuje banke pri zagotavljanju finančnih storitev največjim strankam, kot so podjetja, katerih dejavnosti temeljijo na izvozu (ribištvo, energetsko intenzivne industrije itd.) ter ki opravljajo državne in občinske dejavnosti, že dolgo in še vedno dejavno v konkurenci z islandskimi bankami.

| (59) | Vendar je to stališče v nasprotju s stališčem iz predložitve islandskih organov, kot je določeno v navedenem poročilu, ki ga je minister za gospodarske zadeve pripravil za islandski parlament, in s stališči Islandskega organa za konkurenco. Poleg tega se je banka Landsbankinn, kot je opisano v nadaljevanju, kljub določenim zadržkom glede analize konkurenčnih pogojev odločila za zagotovitev določenih zavez, s katerimi naj bi se omejilo izkrivljanje konkurence v zvezi z zadevnimi ukrepi pomoči. Te zaveze so opisane v Prilogi. |
| --- | --- |

(59)

Vendar je to stališče v nasprotju s stališčem iz predložitve islandskih organov, kot je določeno v navedenem poročilu, ki ga je minister za gospodarske zadeve pripravil za islandski parlament, in s stališči Islandskega organa za konkurenco. Poleg tega se je banka Landsbankinn, kot je opisano v nadaljevanju, kljub določenim zadržkom glede analize konkurenčnih pogojev odločila za zagotovitev določenih zavez, s katerimi naj bi se omejilo izkrivljanje konkurence v zvezi z zadevnimi ukrepi pomoči. Te zaveze so opisane v Prilogi.

3.   OPIS UKREPOV

3.1   Upravičenec

| (60) | Banka Landsbanki ter dve drugi večji islandski komercialni banki Glitnir in Kaupthing so, kot je opisano zgoraj, propadle leta 2008. Da bi zagotovili neprekinjeno delovanje domačega bančnega sektorja, so islandski organi sprejeli določene ukrepe ter za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Landsbanki ustanovili in kapitalizirali banko New Landsbanki (zdaj preimenovano v Landsbankinn), kar je podrobneje opisano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(60)

Banka Landsbanki ter dve drugi večji islandski komercialni banki Glitnir in Kaupthing so, kot je opisano zgoraj, propadle leta 2008. Da bi zagotovili neprekinjeno delovanje domačega bančnega sektorja, so islandski organi sprejeli določene ukrepe ter za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Landsbanki ustanovili in kapitalizirali banko New Landsbanki (zdaj preimenovano v Landsbankinn), kar je podrobneje opisano v nadaljevanju.

3.1.1   Banka Landsbanki

| (61) | Pred finančno krizo leta 2008 je bila banka Landsbanki druga največja banka na Islandiji. Ob koncu druge četrtine leta 2008 je njena bilanca stanja znašala 3 970 milijard ISK in v prvi polovici tega leta je ustvarila 31 milijard ISK dohodka pred obdavčitvijo. Objavljena poslovna strategija (27) banke je bila preoblikovati banko iz lokalne komercialne banke, ki posluje le na Islandiji, v „zelo donosno poslovno in naložbeno bančno dejavnost, ki je proti vzhodu usmerjena čez Evropo in proti zahodu čez Atlantik“. Banka Landsbanki je svoje dejavnosti v tujini začela leta 2000 s prevzemom 70-odstotnega deleža banke Heritable v Londonu ter se je v prihodnjih letih precej povečala s prevzemi in ustanavljanjem tujih podružnic. Banka je imela pred zlomom sedem večjih hčerinskih družb v Združenem kraljestvu, na Irskem, v Luksemburgu, v Franciji/Nemčiji in na Islandiji. Prav tako je imela podružnice v Združenem kraljestvu (ki pa so imele urade na Nizozemskem, v Nemčiji in ZDA), Kanadi, na Norveškem in Finskem ter prodajno pisarno v Hong Kongu. |
| --- | --- |

(61)

Pred finančno krizo leta 2008 je bila banka Landsbanki druga največja banka na Islandiji. Ob koncu druge četrtine leta 2008 je njena bilanca stanja znašala 3 970 milijard ISK in v prvi polovici tega leta je ustvarila 31 milijard ISK dohodka pred obdavčitvijo. Objavljena poslovna strategija (27) banke je bila preoblikovati banko iz lokalne komercialne banke, ki posluje le na Islandiji, v „zelo donosno poslovno in naložbeno bančno dejavnost, ki je proti vzhodu usmerjena čez Evropo in proti zahodu čez Atlantik“. Banka Landsbanki je svoje dejavnosti v tujini začela leta 2000 s prevzemom 70-odstotnega deleža banke Heritable v Londonu ter se je v prihodnjih letih precej povečala s prevzemi in ustanavljanjem tujih podružnic. Banka je imela pred zlomom sedem večjih hčerinskih družb v Združenem kraljestvu, na Irskem, v Luksemburgu, v Franciji/Nemčiji in na Islandiji. Prav tako je imela podružnice v Združenem kraljestvu (ki pa so imele urade na Nizozemskem, v Nemčiji in ZDA), Kanadi, na Norveškem in Finskem ter prodajno pisarno v Hong Kongu.

3.1.2   Banka Landsbankinn

| (62) | Banka Landsbankinn, naslednica banke Landsbanki, je splošna banka, ki posameznikom, gospodinjstvom, podjetjem in poklicnim vlagateljem na Islandiji ponuja obsežen sklop finančnih storitev. Banka Landsbankinn je največja islandska banka. Ob koncu leta 2011 so njena skupna sredstva znašala 1 135 milijard ISK in je imela 1 142 zaposlenih. Banka Landsbankinn je glede na načrt prestrukturiranja dejavna v glavnem na naslednjih področjih: |
| --- | --- |

(62)

Banka Landsbankinn, naslednica banke Landsbanki, je splošna banka, ki posameznikom, gospodinjstvom, podjetjem in poklicnim vlagateljem na Islandiji ponuja obsežen sklop finančnih storitev. Banka Landsbankinn je največja islandska banka. Ob koncu leta 2011 so njena skupna sredstva znašala 1 135 milijard ISK in je imela 1 142 zaposlenih. Banka Landsbankinn je glede na načrt prestrukturiranja dejavna v glavnem na naslednjih področjih:

3.1.2.1   Poslovanje s prebivalstvom

| (63) | Oddelek za poslovanje s prebivalstvom se ukvarja z vsemi splošnimi storitvami za posameznike ter mala in srednja podjetja. To je največji oddelek te banke, saj ima 520 zaposlenih, pri čemer jih 410 dela v različnih podružnicah. Banka Landsbankinn ima v sektorju poslovanja s prebivalstvom glede na informacije islandskih organov [> 25]-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(63)

Oddelek za poslovanje s prebivalstvom se ukvarja z vsemi splošnimi storitvami za posameznike ter mala in srednja podjetja. To je največji oddelek te banke, saj ima 520 zaposlenih, pri čemer jih 410 dela v različnih podružnicah. Banka Landsbankinn ima v sektorju poslovanja s prebivalstvom glede na informacije islandskih organov [> 25]-odstotni tržni delež.

3.1.2.2   Poslovanje s podjetji

| (64) | V oddelku za poslovanje s podjetji se ukvarjajo z velikimi podjetji, občinami in večjimi projekti financiranja. Trije pododdelki, ki se znotraj oddelka za poslovanje s podjetji ukvarjajo s posojanjem, so: pododdelek za industrijo, trgovino in storitve, za ribištvo in morske sadeže ter za gradbeništvo in splošno upravljanje kreditov. V oddelku je 40 zaposlenih. Banka Landsbankinn ima v tem segmentu trga glede na informacije islandskih organov [> 30]-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(64)

V oddelku za poslovanje s podjetji se ukvarjajo z velikimi podjetji, občinami in večjimi projekti financiranja. Trije pododdelki, ki se znotraj oddelka za poslovanje s podjetji ukvarjajo s posojanjem, so: pododdelek za industrijo, trgovino in storitve, za ribištvo in morske sadeže ter za gradbeništvo in splošno upravljanje kreditov. V oddelku je 40 zaposlenih. Banka Landsbankinn ima v tem segmentu trga glede na informacije islandskih organov [> 30]-odstotni tržni delež.

3.1.2.3   Trgi, denarna sredstva in upravljanje sredstev

| (65) | Oddelek za denarna sredstva je odgovoren za likvidna sredstva in financiranje banke ter upravlja tržna tveganja, vzdrževanje trga na trgu tujih valut („foreign exchange“), denarni trg in vrednostne papirje, ki kotirajo na borzi. Oddelek za trg se ukvarja s prodajami na trgu tujih valut, posredništvom pri vrednostnih papirjih v obveznicah, lastniškim kapitalom in izpeljanimi finančnimi instrumenti za profesionalne stranke. |
| --- | --- |

(65)

Oddelek za denarna sredstva je odgovoren za likvidna sredstva in financiranje banke ter upravlja tržna tveganja, vzdrževanje trga na trgu tujih valut („foreign exchange“), denarni trg in vrednostne papirje, ki kotirajo na borzi. Oddelek za trg se ukvarja s prodajami na trgu tujih valut, posredništvom pri vrednostnih papirjih v obveznicah, lastniškim kapitalom in izpeljanimi finančnimi instrumenti za profesionalne stranke.

| (66) | V oddelku za upravljanje sredstev so trije pododdelki, in sicer pododdelek za upravljanje sredstev za tretje stranke, za zasebno bančništvo in za storitve finančnega svetovanja. |
| --- | --- |

(66)

V oddelku za upravljanje sredstev so trije pododdelki, in sicer pododdelek za upravljanje sredstev za tretje stranke, za zasebno bančništvo in za storitve finančnega svetovanja.

3.2   Primerjava nekdanjih in novih bank

| (67) | Islandski organi so predložili pregled temeljnih sprememb, ki so se že zgodile in ki so po mnenju Nadzornega organa pomembne za trenutno oceno. |
| --- | --- |

(67)

Islandski organi so predložili pregled temeljnih sprememb, ki so se že zgodile in ki so po mnenju Nadzornega organa pomembne za trenutno oceno.

| (68) | Kot je bilo že navedeno, je bila v poslovno strategijo banke Landsbanki vključena mednarodna širitev poslovanja; od leta 2004 je bil tako glavni cilj banke, da bi se povečala na trgih mednarodnih naložb in poslovanja s podjetji, pri čemer je storitve usmerjala na mala do srednja poslovna podjetja. V Londonu je bila leta 2005 odprta podružnica, ki je bila sprva usmerjena na financiranje s finančnimi vzvodi in posojila na osnovi kreditnih sredstev. V pozneje odprtih podružnicah v Kanadi, na Finskem, Norveškem in v prodajni pisarni v Hong Kongu so bili sprva usmerjeni na posojila na osnovi kreditnih sredstev in financiranje trgovine. S to strategijo (28) naj bi se povečala raznovrstnost posojilnih portfeljev prek držav in sektorjev. Posojanje družbam, ki niso islandske, je zaradi te strategije pomenilo vse večji del dejavnosti banke. Septembra 2008 je bila skoraj polovica od 2 644 ljudi, ki so bili zaposleni v banki Landsbanki in njenih hčerinskih družbah, zunaj Islandije.

  Diagram 1


  Razporeditev sredstev po regijah v prvi in drugi četrtini leta 2008 |
| --- | --- |

(68)

Kot je bilo že navedeno, je bila v poslovno strategijo banke Landsbanki vključena mednarodna širitev poslovanja; od leta 2004 je bil tako glavni cilj banke, da bi se povečala na trgih mednarodnih naložb in poslovanja s podjetji, pri čemer je storitve usmerjala na mala do srednja poslovna podjetja. V Londonu je bila leta 2005 odprta podružnica, ki je bila sprva usmerjena na financiranje s finančnimi vzvodi in posojila na osnovi kreditnih sredstev. V pozneje odprtih podružnicah v Kanadi, na Finskem, Norveškem in v prodajni pisarni v Hong Kongu so bili sprva usmerjeni na posojila na osnovi kreditnih sredstev in financiranje trgovine. S to strategijo (28) naj bi se povečala raznovrstnost posojilnih portfeljev prek držav in sektorjev. Posojanje družbam, ki niso islandske, je zaradi te strategije pomenilo vse večji del dejavnosti banke. Septembra 2008 je bila skoraj polovica od 2 644 ljudi, ki so bili zaposleni v banki Landsbanki in njenih hčerinskih družbah, zunaj Islandije.

Diagram 1

Razporeditev sredstev po regijah v prvi in drugi četrtini leta 2008

| (69) | Kot je prikazano v zgornjem diagramu, je bilo geografsko 54 % vseh sredstev (od 3 970 milijard ISK za prvo in drugo četrtino leta 2008) zunaj Islandije. Poleg tega je v prvi polovici leta 2008 z Islandije izhajalo 41 % prihodkov, iz Združenega kraljestva in Irske 34 %, iz Luksemburga 6 % ter iz drugih območij 15 %. |
| --- | --- |

(69)

Kot je prikazano v zgornjem diagramu, je bilo geografsko 54 % vseh sredstev (od 3 970 milijard ISK za prvo in drugo četrtino leta 2008) zunaj Islandije. Poleg tega je v prvi polovici leta 2008 z Islandije izhajalo 41 % prihodkov, iz Združenega kraljestva in Irske 34 %, iz Luksemburga 6 % ter iz drugih območij 15 %.

| (70) | V spodnjem diagramu je prikazano, da je v prvi polovici leta 2008 (po zadnjih razpoložljivih podatkih za banko) največji del dohodka pred obdavčitvijo banke Landsbanki v višini 31 milijard ISK izhajal iz investicijskega bančništva in poslovanja s podjetji. Delež poslovanja s prebivalstvom in dohodkov pred obdavčitvijo se je v letih po privatizaciji banke (leta 2002) počasi zmanjševal.

  Diagram 2


  Razporeditev dohodkov po poslovnem segmentu v prvi in drugi četrtini leta 2008 |
| --- | --- |

(70)

V spodnjem diagramu je prikazano, da je v prvi polovici leta 2008 (po zadnjih razpoložljivih podatkih za banko) največji del dohodka pred obdavčitvijo banke Landsbanki v višini 31 milijard ISK izhajal iz investicijskega bančništva in poslovanja s podjetji. Delež poslovanja s prebivalstvom in dohodkov pred obdavčitvijo se je v letih po privatizaciji banke (leta 2002) počasi zmanjševal.

Diagram 2

Razporeditev dohodkov po poslovnem segmentu v prvi in drugi četrtini leta 2008

| (71) | Nova banka Landsbankinn se osredotoča izključno na dejavnosti na Islandiji. Banka ni mednarodno usmerjena, kot njena predhodnica, pri svoji bazi financiranja pa se v nasprotju z banko Landsbanki, katere rast je temeljila na raznovrstni strukturi financiranja, s tem da se je močno zanašala na nezavarovane obveznice v prodaji po vsem svetu, v glavnem zanaša na vloge. S tem je možnost banke Landsbankinn za rast omejena. |
| --- | --- |

(71)

Nova banka Landsbankinn se osredotoča izključno na dejavnosti na Islandiji. Banka ni mednarodno usmerjena, kot njena predhodnica, pri svoji bazi financiranja pa se v nasprotju z banko Landsbanki, katere rast je temeljila na raznovrstni strukturi financiranja, s tem da se je močno zanašala na nezavarovane obveznice v prodaji po vsem svetu, v glavnem zanaša na vloge. S tem je možnost banke Landsbankinn za rast omejena.

| (72) | Poleg tega je delitev na tuja in domača sredstva v primerjavi z banko Landsbanki pomenila precejšnje zmanjšanje obsega bilance stanja banke Landsbankinn:

  Preglednica 1


  Bilanca stanja banke Landsbanki (LBI) in banke Landsbankinn








  Bilanca stanja bank LBI in Landsbankinn, primerjava (v mio. ISK) | 30.6.2008 | 9.10.2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Posojila in predplačila strankam | 2 571 470 | 655 725 |
| Posojila in predplačila finančnim institucijam | 337 003 | 5 291 |

(72)

Poleg tega je delitev na tuja in domača sredstva v primerjavi z banko Landsbanki pomenila precejšnje zmanjšanje obsega bilance stanja banke Landsbankinn:

Preglednica 1

Bilanca stanja banke Landsbanki (LBI) in banke Landsbankinn

Bilanca stanja bank LBI in Landsbankinn, primerjava (v mio. ISK)

30.6.2008

9.10.2008

Posojila in predplačila strankam

2 571 470

655 725

Posojila in predplačila finančnim institucijam

337 003

5 291

| (73) | Začetna bilanca stanja banke Landsbankinn je bila le okrog 25 % bilance stanja banke Landsbanki na dan 30. junija 2008, kot je prikazano zgoraj z navedbo dveh najpomembnejših postavk na strani sredstev. Ob koncu leta 2011 so skupna sredstva banke Landsbankinn znašala 1 135 milijard ISK. |
| --- | --- |

(73)

Začetna bilanca stanja banke Landsbankinn je bila le okrog 25 % bilance stanja banke Landsbanki na dan 30. junija 2008, kot je prikazano zgoraj z navedbo dveh najpomembnejših postavk na strani sredstev. Ob koncu leta 2011 so skupna sredstva banke Landsbankinn znašala 1 135 milijard ISK.

| (74) | Glede zaposlenih je bilo znižanje več kot 55-odstotno (z 2 644 na 1 142). |
| --- | --- |

(74)

Glede zaposlenih je bilo znižanje več kot 55-odstotno (z 2 644 na 1 142).

3.3   Nacionalna pravna podlaga za ukrep pomoči

| — | Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd., splošno imenovan zakon o izrednih razmerah |
| --- | --- |

—

Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd., splošno imenovan zakon o izrednih razmerah

| (75) | Na podlagi zakona o izrednih razmerah je lahko Organ za finančni nadzor ukrepal „v izrednih razmerah“, prevzel pristojnosti skupščin delničarjev in sestankov upravnega odbora finančnih institucij ter odločal o prodaji njihovih sredstev in obveznosti. Organu za finančni nadzor je bila tudi dodeljena pristojnost, da je imenoval odbore za razpustitev pri finančnih podjetjih, ki jih je prevzel, ti odbori pa so prevzeli pristojnosti skupščin delničarjev. V likvidacijskih postopkih institucij imajo po tem zakonu prednost terjatve imetnikov vlog in terjatve v okviru sistemov zajamčenih vlog. Po tem zakonu je islandski minister za finance tudi pooblaščen za ustanavljanje novih bank. V zakon o izrednih razmerah so vključene spremembe Zakona o finančnih podjetjih št. 161/2002, Zakona o uradnem nadzoru finančnih dejavnosti št. 87/1998, Zakona o zajamčenih vlogah in odškodninski shemi za vlagatelje št. 98/1999 ter Zakona o stanovanjskih zadevah št. 44/1998. |
| --- | --- |

(75)

Na podlagi zakona o izrednih razmerah je lahko Organ za finančni nadzor ukrepal „v izrednih razmerah“, prevzel pristojnosti skupščin delničarjev in sestankov upravnega odbora finančnih institucij ter odločal o prodaji njihovih sredstev in obveznosti. Organu za finančni nadzor je bila tudi dodeljena pristojnost, da je imenoval odbore za razpustitev pri finančnih podjetjih, ki jih je prevzel, ti odbori pa so prevzeli pristojnosti skupščin delničarjev. V likvidacijskih postopkih institucij imajo po tem zakonu prednost terjatve imetnikov vlog in terjatve v okviru sistemov zajamčenih vlog. Po tem zakonu je islandski minister za finance tudi pooblaščen za ustanavljanje novih bank. V zakon o izrednih razmerah so vključene spremembe Zakona o finančnih podjetjih št. 161/2002, Zakona o uradnem nadzoru finančnih dejavnosti št. 87/1998, Zakona o zajamčenih vlogah in odškodninski shemi za vlagatelje št. 98/1999 ter Zakona o stanovanjskih zadevah št. 44/1998.

3.4   Ukrepi pomoči

| (76) | Poseganje islandskih organov po propadu banke Landsbanki je bilo opisano zgoraj, podrobneje pa je bilo predstavljeno v odločbi o začetku postopka. V bistvu pa se lahko povzame takole: |
| --- | --- |

(76)

Poseganje islandskih organov po propadu banke Landsbanki je bilo opisano zgoraj, podrobneje pa je bilo predstavljeno v odločbi o začetku postopka. V bistvu pa se lahko povzame takole:

| (77) | Organ za finančni nadzor je 7. oktobra 2008 prevzel nadzor nad banko Landsbanki, 9. oktobra 2008 pa so bile domače obveznosti in domača sredstva (večina sredstev) prenesene na banko New Landsbanki. Stečajno premoženje nekdanje banke in njeni upniki naj bi za ta prevzem prejeli nadomestilo v višini razlike med sredstvi in obveznostmi. Vendar, ker se je določanje te razlike izkazalo za težko in zamudno, je država zagotovila nekaj ustanovnega kapitala in se zavezala, da bo po potrebi prispevala dodatni kapital. Med državo in upniki nekdanje banke je bil 15. decembra 2009 dosežen sporazum, v skladu s katerim je država prevzela 81,33-odstotni delež v banki (s kapitalskim vložkom v višini 121 225 milijard ISK), medtem ko so upniki banke Landsbanki vpisali 18,67 % novih delnic. Glede na sporazum med državo in upniki je odškodnina za upnike za prenos sredstev odvisna predvsem od pogojno zamenljive obveznice, ki je dodatno opisana v nadaljevanju. Po mnenju Nadzornega organa datum sklenitve pogodbe, tj. 15. december 2009, označuje začetek petletnega obdobja prestrukturiranja, ki bo nato trajalo do 15. decembra 2014. |
| --- | --- |

(77)

Organ za finančni nadzor je 7. oktobra 2008 prevzel nadzor nad banko Landsbanki, 9. oktobra 2008 pa so bile domače obveznosti in domača sredstva (večina sredstev) prenesene na banko New Landsbanki. Stečajno premoženje nekdanje banke in njeni upniki naj bi za ta prevzem prejeli nadomestilo v višini razlike med sredstvi in obveznostmi. Vendar, ker se je določanje te razlike izkazalo za težko in zamudno, je država zagotovila nekaj ustanovnega kapitala in se zavezala, da bo po potrebi prispevala dodatni kapital. Med državo in upniki nekdanje banke je bil 15. decembra 2009 dosežen sporazum, v skladu s katerim je država prevzela 81,33-odstotni delež v banki (s kapitalskim vložkom v višini 121 225 milijard ISK), medtem ko so upniki banke Landsbanki vpisali 18,67 % novih delnic. Glede na sporazum med državo in upniki je odškodnina za upnike za prenos sredstev odvisna predvsem od pogojno zamenljive obveznice, ki je dodatno opisana v nadaljevanju. Po mnenju Nadzornega organa datum sklenitve pogodbe, tj. 15. december 2009, označuje začetek petletnega obdobja prestrukturiranja, ki bo nato trajalo do 15. decembra 2014.

| (78) | V naslednjem oddelku so opisani zgolj tisti vidiki poseganja države, ki pomenijo ukrepe pomoči v zvezi z oceno po členu 61 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(78)

V naslednjem oddelku so opisani zgolj tisti vidiki poseganja države, ki pomenijo ukrepe pomoči v zvezi z oceno po členu 61 Sporazuma EGP.

3.4.1   Kapital 1. reda

| (79) | Država je kapital 1. reda zagotovila dvakrat – prvič leta 2008, ko je bila ustanovljena banka New Landsbanki, drugič pa leta 2009, ko je bil dosežen sporazum z upniki nekdanje banke in je bila banka v celoti kapitalizirana. |
| --- | --- |

(79)

Država je kapital 1. reda zagotovila dvakrat – prvič leta 2008, ko je bila ustanovljena banka New Landsbanki, drugič pa leta 2009, ko je bil dosežen sporazum z upniki nekdanje banke in je bila banka v celoti kapitalizirana.

3.4.1.1   Ustanovni kapital

| (80) | Država je kot ustanovni kapital za novo banko zagotovila 775 milijonov ISK (29) (5 milijonov EUR) v gotovini. Poleg tega se je zavezala, da bo novi banki prispevala do 200 milijard ISK v zameno za njen celotni lastniški delež. Ta številka je bila izračunana kot 10 % prvotne ocene verjetnega obsega bilance tveganju prilagojenih sredstev banke, v državni proračun za leto 2009 pa je bila uradno vključena kot dodelitev državnih sredstev za odziv na izredne razmere na finančnih trgih. S to dodelitvijo kapitala naj bi se zagotovilo ustrezno jamstvo za poslovanje banke, dokler ne bi bilo mogoče rešiti vprašanj v zvezi z njeno končno ponovno kapitalizacijo, vključno z obsegom njene začetne bilance stanja na podlagi vrednotenja nadomestila, ki ga je treba plačati nekdanji banki za sredstva, prenesena z nje. |
| --- | --- |

(80)

Država je kot ustanovni kapital za novo banko zagotovila 775 milijonov ISK (29) (5 milijonov EUR) v gotovini. Poleg tega se je zavezala, da bo novi banki prispevala do 200 milijard ISK v zameno za njen celotni lastniški delež. Ta številka je bila izračunana kot 10 % prvotne ocene verjetnega obsega bilance tveganju prilagojenih sredstev banke, v državni proračun za leto 2009 pa je bila uradno vključena kot dodelitev državnih sredstev za odziv na izredne razmere na finančnih trgih. S to dodelitvijo kapitala naj bi se zagotovilo ustrezno jamstvo za poslovanje banke, dokler ne bi bilo mogoče rešiti vprašanj v zvezi z njeno končno ponovno kapitalizacijo, vključno z obsegom njene začetne bilance stanja na podlagi vrednotenja nadomestila, ki ga je treba plačati nekdanji banki za sredstva, prenesena z nje.

3.4.1.2   Končna kapitalizacija banke Landsbankinn

| (81) | Islandska vlada je 20. julija 2009 objavila, da je določila osnovo za kapitalizacijo banke Landsbankinn in dosegla sporazum o tem, po kakšnem postopku bodo nekdanje banke prejele nadomestilo za prenos neto sredstev. Prav tako je objavila, da bo država kapitalizirala novo banko. Končni sporazum o kapitalizaciji je bil dosežen 15. decembra 2009 (navsezadnje do skupnega zneska 150 milijard ISK, od katerih je država zagotovila 121 225 milijard ISK), ko je bil dosežen sporazum o odškodnini, ki jo bodo prejeli upniki za neto vrednost sredstev in obveznosti, prenesenih na banko Landsbankinn. Kot je opisano zgoraj, je Organ za finančni nadzor v kapitalskih zahtevah določil, da mora imeti banka Landsbankinn vsaj 12 % kapitala 1. reda (30) in dodatne 4 % kapitala 2. reda kot razmerje tveganju prilagojenih sredstev. Kapital 1. reda banke Landsbankinn je znašal približno 15 %, ko je bila 20. januarja 2010 formalno kapitalizirana. Organ za finančni nadzor je odobril začasno oprostitev od (splošne) 16-odstotne zahteve, pod pogojem da se predloži sprejemljiv načrt, v katerem je prikazano, kako bo dosežen celotni znesek. Banka je junija 2010 poročala, da je njen kapital 1. reda presegel 16 %, in na podlagi tega je Organ za finančni nadzor banki Landsbankinn odobril začasno oprostitev od zahteve, da mora imeti kapital 2. reda, ki bo trajala dokler je razmerje njenega kapitala 1. reda nad 16 %. |
| --- | --- |

(81)

Islandska vlada je 20. julija 2009 objavila, da je določila osnovo za kapitalizacijo banke Landsbankinn in dosegla sporazum o tem, po kakšnem postopku bodo nekdanje banke prejele nadomestilo za prenos neto sredstev. Prav tako je objavila, da bo država kapitalizirala novo banko. Končni sporazum o kapitalizaciji je bil dosežen 15. decembra 2009 (navsezadnje do skupnega zneska 150 milijard ISK, od katerih je država zagotovila 121 225 milijard ISK), ko je bil dosežen sporazum o odškodnini, ki jo bodo prejeli upniki za neto vrednost sredstev in obveznosti, prenesenih na banko Landsbankinn. Kot je opisano zgoraj, je Organ za finančni nadzor v kapitalskih zahtevah določil, da mora imeti banka Landsbankinn vsaj 12 % kapitala 1. reda (30) in dodatne 4 % kapitala 2. reda kot razmerje tveganju prilagojenih sredstev. Kapital 1. reda banke Landsbankinn je znašal približno 15 %, ko je bila 20. januarja 2010 formalno kapitalizirana. Organ za finančni nadzor je odobril začasno oprostitev od (splošne) 16-odstotne zahteve, pod pogojem da se predloži sprejemljiv načrt, v katerem je prikazano, kako bo dosežen celotni znesek. Banka je junija 2010 poročala, da je njen kapital 1. reda presegel 16 %, in na podlagi tega je Organ za finančni nadzor banki Landsbankinn odobril začasno oprostitev od zahteve, da mora imeti kapital 2. reda, ki bo trajala dokler je razmerje njenega kapitala 1. reda nad 16 %.

| (82) | Ta sporazum je bil dosežen po dolgotrajnem in obsežnem procesu pogajanj, ki so se zaključila 10. oktobra 2009 z okvirnim sporazumom med strankami o glavnih točkah sporazumov in 20. novembra 2009 s podrobnejšimi sklopi dogovorov v zvezi z dolžniškimi instrumenti. Na številnih poznejših sestankih in razpravah med strankami so se okvirni pogoji spremenili in navedli v dokumentaciji. V sporazum, ki iz tega izhaja, je zajeto izdajanje treh obveznic, denominiranih v EUR, britanskih funtih oziroma ameriških USD, pri čemer je združen skupni znesek enak 260 milijardam ISK, vključena pa je tudi banka Landsbanki (ali dejansko upnike nekdanje banke) s prevzemom začetnega (in morda začasnega) 18,67-odstotnega deleža lastništva banke Landsbankinn (31). |
| --- | --- |

(82)

Ta sporazum je bil dosežen po dolgotrajnem in obsežnem procesu pogajanj, ki so se zaključila 10. oktobra 2009 z okvirnim sporazumom med strankami o glavnih točkah sporazumov in 20. novembra 2009 s podrobnejšimi sklopi dogovorov v zvezi z dolžniškimi instrumenti. Na številnih poznejših sestankih in razpravah med strankami so se okvirni pogoji spremenili in navedli v dokumentaciji. V sporazum, ki iz tega izhaja, je zajeto izdajanje treh obveznic, denominiranih v EUR, britanskih funtih oziroma ameriških USD, pri čemer je združen skupni znesek enak 260 milijardam ISK, vključena pa je tudi banka Landsbanki (ali dejansko upnike nekdanje banke) s prevzemom začetnega (in morda začasnega) 18,67-odstotnega deleža lastništva banke Landsbankinn (31).

| (83) | Banka Landsbankinn se je ob upoštevanju precejšnje negotovosti glede vrednosti prenesenih sredstev strinjala, da bo banki Landsbanki izdala pogojno zamenljivo obveznico (povezano z njeno soudeležbo v kapitalu), katere znesek glavnice se bo določil šele 31. marca 2013 ali po tem datumu. Ko se določi znesek glavnice pogojno zamenljive obveznice, se lahko celoten delež ali njegov del, ki ga ima v lasti banka Landsbanki, prepusti islandski vladi (32). |
| --- | --- |

(83)

Banka Landsbankinn se je ob upoštevanju precejšnje negotovosti glede vrednosti prenesenih sredstev strinjala, da bo banki Landsbanki izdala pogojno zamenljivo obveznico (povezano z njeno soudeležbo v kapitalu), katere znesek glavnice se bo določil šele 31. marca 2013 ali po tem datumu. Ko se določi znesek glavnice pogojno zamenljive obveznice, se lahko celoten delež ali njegov del, ki ga ima v lasti banka Landsbanki, prepusti islandski vladi (32).

3.4.2   Jamstvo za vloge

| (84) | Islandija je za uskladitev z Direktivo 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (33) in Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (34) sprejela Zakon št. 98/1999 o zajamčenih vlogah in odškodninskih shemah za vlagatelje, v katerem je ustanovila t. i. Jamstveni sklad depozitarjev in vlagateljev. Sklad je bil financiran z letnimi prispevki bank, izračunanimi glede na vse vloge navedene banke. |
| --- | --- |

(84)

Islandija je za uskladitev z Direktivo 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (33) in Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (34) sprejela Zakon št. 98/1999 o zajamčenih vlogah in odškodninskih shemah za vlagatelje, v katerem je ustanovila t. i. Jamstveni sklad depozitarjev in vlagateljev. Sklad je bil financiran z letnimi prispevki bank, izračunanimi glede na vse vloge navedene banke.

| (85) | Po navedbah islandskih organov je islandska vlada jeseni leta 2008 nameravala poleg ukrepov za rešitev banke najširši javnosti zagotoviti dodatno jamstvo in občutek, da so bile njihove vloge ob izbruhu krize varne. Tako so vlogam v domačih komercialnih bankah in hranilnicah zagotovili dodatno državno podporo zunaj področja uporabe Zakona št. 98/1999, s katerim sta se izvajali Direktiva št. 94/19/ES o odškodninskih shemah in Direktiva št. 97/9/ES o odškodninah za vlagatelje. |
| --- | --- |

(85)

Po navedbah islandskih organov je islandska vlada jeseni leta 2008 nameravala poleg ukrepov za rešitev banke najširši javnosti zagotoviti dodatno jamstvo in občutek, da so bile njihove vloge ob izbruhu krize varne. Tako so vlogam v domačih komercialnih bankah in hranilnicah zagotovili dodatno državno podporo zunaj področja uporabe Zakona št. 98/1999, s katerim sta se izvajali Direktiva št. 94/19/ES o odškodninskih shemah in Direktiva št. 97/9/ES o odškodninah za vlagatelje.

| (86) | Iz urada predsednika vlade so 6. oktobra 2008 sporočili, da „islandska vlada poudarja, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti povrnjene“ (35). To izjavo so med tem februarja in decembra 2009 ponovili tudi v uradu sedanjega predsednika vlade (36). Poleg tega so se nanjo sklicevali v pismu o nameri, ki ga je islandska vlada poslala Mednarodnemu denarnemu skladu (objavljenem na spletišču ministra za gospodarske zadeve in MDS) 7. aprila 2010 (ter ponovno v naslednjem pismu o nameri z dne 13. septembra 2010). V pismu (ki so ga podpisali islandski predsednik vlade, minister za finance, minister za gospodarske zadeve in guverner Centralne banke Islandije) je navedeno: „Za zdaj smo zavezani temu, da v celoti zaščitimo depozitarje, toda ko bo zagotovljena finančna stabilnost, načrtujemo postopno odpravo tega splošnega jamstva“ (37). V oddelku predloga zakona o proračunu za leto 2011 o državnih jamstvih je v opombi sklic na izjavo islandske vlade, da imajo vloge v islandskih bankah državno jamstvo (38). |
| --- | --- |

(86)

Iz urada predsednika vlade so 6. oktobra 2008 sporočili, da „islandska vlada poudarja, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti povrnjene“ (35). To izjavo so med tem februarja in decembra 2009 ponovili tudi v uradu sedanjega predsednika vlade (36). Poleg tega so se nanjo sklicevali v pismu o nameri, ki ga je islandska vlada poslala Mednarodnemu denarnemu skladu (objavljenem na spletišču ministra za gospodarske zadeve in MDS) 7. aprila 2010 (ter ponovno v naslednjem pismu o nameri z dne 13. septembra 2010). V pismu (ki so ga podpisali islandski predsednik vlade, minister za finance, minister za gospodarske zadeve in guverner Centralne banke Islandije) je navedeno: „Za zdaj smo zavezani temu, da v celoti zaščitimo depozitarje, toda ko bo zagotovljena finančna stabilnost, načrtujemo postopno odpravo tega splošnega jamstva“ (37). V oddelku predloga zakona o proračunu za leto 2011 o državnih jamstvih je v opombi sklic na izjavo islandske vlade, da imajo vloge v islandskih bankah državno jamstvo (38).

| (87) | V nedavni izjavi sedanjega ministra za gospodarske zadeve in nekdanjega ministra za finance (2009–2011) Steingrímurja Sigfússona v razpravi v islandskem parlamentu o stroških vlade v zvezi s tem, da je banka Landsbankinn prevzela banko SpKef, je nadalje pojasnjeno: minister je prepričan, da posameznik glede te zadeve ne sme pozabiti izjave vlade iz jeseni leta 2012, da bodo vse vloge v hranilnicah in komercialnih bankah varne in zaščitene. „Delo je od tedaj na vseh stopnjah temeljilo na tem (tj. izjavi), a žal je res, da bo to (tj. plačila zaradi banke SpKef) eden večjih računov, ki jih bo poravnala neposredno država kot stroške, s katerimi jamči za vloge vseh prebivalcev Suðurnesa ... ter vseh strank banke SpKef iz zahodnih fjordov in zahodnega ter severozahodnega območja ... Upam, da ni kdo mislil, da se bodo imetniki vlog z navedenih območij obravnavali drugače kot drugi prebivalci, zato država v tej zadevi ni imela veliko izbire“ (39). |
| --- | --- |

(87)

V nedavni izjavi sedanjega ministra za gospodarske zadeve in nekdanjega ministra za finance (2009–2011) Steingrímurja Sigfússona v razpravi v islandskem parlamentu o stroških vlade v zvezi s tem, da je banka Landsbankinn prevzela banko SpKef, je nadalje pojasnjeno: minister je prepričan, da posameznik glede te zadeve ne sme pozabiti izjave vlade iz jeseni leta 2012, da bodo vse vloge v hranilnicah in komercialnih bankah varne in zaščitene. „Delo je od tedaj na vseh stopnjah temeljilo na tem (tj. izjavi), a žal je res, da bo to (tj. plačila zaradi banke SpKef) eden večjih računov, ki jih bo poravnala neposredno država kot stroške, s katerimi jamči za vloge vseh prebivalcev Suðurnesa ... ter vseh strank banke SpKef iz zahodnih fjordov in zahodnega ter severozahodnega območja ... Upam, da ni kdo mislil, da se bodo imetniki vlog z navedenih območij obravnavali drugače kot drugi prebivalci, zato država v tej zadevi ni imela veliko izbire“ (39).

| (88) | Islandska vlada meni, da bo dodatno jamstvo za vloge odpravljeno, preden bodo kapitalske kontrole v celoti ukinjene, kar se bo po mnenju islandskih organov predvidoma zgodilo konec leta 2013. |
| --- | --- |

(88)

Islandska vlada meni, da bo dodatno jamstvo za vloge odpravljeno, preden bodo kapitalske kontrole v celoti ukinjene, kar se bo po mnenju islandskih organov predvidoma zgodilo konec leta 2013.

3.4.3   Reševanje in prenos dejavnosti s hranilnice Spkef na banko Landsbankinn

| (89) | Kapitalski položaj hranilnice Keflavik marca 2009 ni dosegal najnižje zakonsko določene stopnje. Po mnenju islandskih organov so to deloma povzročili učinki prelitja finančnega pretresa, opisanega zgoraj, pa tudi posebno močan učinek gospodarske krize na regije, v katerih je bila banka dejavna. |
| --- | --- |

(89)

Kapitalski položaj hranilnice Keflavik marca 2009 ni dosegal najnižje zakonsko določene stopnje. Po mnenju islandskih organov so to deloma povzročili učinki prelitja finančnega pretresa, opisanega zgoraj, pa tudi posebno močan učinek gospodarske krize na regije, v katerih je bila banka dejavna.

| (90) | Banka je ponujala varčevalne račune in posojila prebivalstvu ter malim in srednjim podjetjem. Poleg tradicionalnih finančnih storitev, kot so storitve plačevanja in unovčenja, bančne storitve za stanovanjska združenja, zasebno bančništvo, spletno bančništvo ter storitve bankomatov, je ponujala tudi upravljanje sredstev in posredništvo pri vrednostnih papirjih. Glavni sedež banke je bil v Keflaviku, delovala pa je v šestnajstih podružnicah na območju Suðurnes, Zahodnih fjordov, Hvammstangija in Ólafsvika. Glede na vse vloge finančnih institucij na Islandiji je imela banka približno 3-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(90)

Banka je ponujala varčevalne račune in posojila prebivalstvu ter malim in srednjim podjetjem. Poleg tradicionalnih finančnih storitev, kot so storitve plačevanja in unovčenja, bančne storitve za stanovanjska združenja, zasebno bančništvo, spletno bančništvo ter storitve bankomatov, je ponujala tudi upravljanje sredstev in posredništvo pri vrednostnih papirjih. Glavni sedež banke je bil v Keflaviku, delovala pa je v šestnajstih podružnicah na območju Suðurnes, Zahodnih fjordov, Hvammstangija in Ólafsvika. Glede na vse vloge finančnih institucij na Islandiji je imela banka približno 3-odstotni tržni delež.

| (91) | Potem ko je stopnja kapitalske ustreznosti padla pod zahtevano najnižjo stopnjo, je Organ za finančni nadzor odobril večkratna obdobja podaljšanja, da bi banka v sodelovanju z upniki reorganizirala svoje finance in da bi njena kapitalska osnova dosegla najnižjo 16-odstotno stopnjo. Končni rok za povečanje kapitalske osnove hranilnice Keflavik je potekel 21. aprila 2010. Hranilnica Keflavik je v dopisu z dne 22. aprila 2010 Organ za finančni nadzor obvestila, da je del njenih upnikov predloge o finančni reorganizaciji zavrnil, in ob upoštevanju tedanjega položaja hranilnice se je zahtevalo, naj njene dejavnosti prevzame Organ za finančni nadzor. |
| --- | --- |

(91)

Potem ko je stopnja kapitalske ustreznosti padla pod zahtevano najnižjo stopnjo, je Organ za finančni nadzor odobril večkratna obdobja podaljšanja, da bi banka v sodelovanju z upniki reorganizirala svoje finance in da bi njena kapitalska osnova dosegla najnižjo 16-odstotno stopnjo. Končni rok za povečanje kapitalske osnove hranilnice Keflavik je potekel 21. aprila 2010. Hranilnica Keflavik je v dopisu z dne 22. aprila 2010 Organ za finančni nadzor obvestila, da je del njenih upnikov predloge o finančni reorganizaciji zavrnil, in ob upoštevanju tedanjega položaja hranilnice se je zahtevalo, naj njene dejavnosti prevzame Organ za finančni nadzor.

| (92) | Minister za finance je naslednjega dne ustanovil novo finančno podjetje – SpKef, ki je v skladu s sklepom Organa za finančni nadzor prevzelo dejavnosti hranilnice Keflavik. Vloge, del drugih obveznosti in večina sredstev hranilnice so se prenesli na novo podjetje, ki je takoj začelo opravljati dejavnosti. |
| --- | --- |

(92)

Minister za finance je naslednjega dne ustanovil novo finančno podjetje – SpKef, ki je v skladu s sklepom Organa za finančni nadzor prevzelo dejavnosti hranilnice Keflavik. Vloge, del drugih obveznosti in večina sredstev hranilnice so se prenesli na novo podjetje, ki je takoj začelo opravljati dejavnosti.

| (93) | Po navedbah islandskih organov naj bi sprva s kapitalskim vložkom za uspešno poslovanje na samostojni podlagi hranilnica SpKef ponovno uspešno poslovala. Vendar je upravni odbor hranilnice SpKef februarja 2011 in po nadaljnjem poslabšanju gospodarskih razmer na področjih, na katerih je bila hranilnica SpKef dejavna, ocenil, da finančna razlika med ustreznimi vrednostmi vlog in sredstev znaša 11,2 milijarde ISK, kar je pomenilo, da je bilo za izpolnitev zahtev Organa za finančni nadzor glede stopnje kapitalske ustreznosti potrebnih 19,4 milijarde ISK. Ta ocena je po trditvah islandskih organov prikazala precej slabši rezultat kot so v prejšnjih ocenah, zato so bila za izboljšanje tega položaja proučena druga, cenejša sredstva. |
| --- | --- |

(93)

Po navedbah islandskih organov naj bi sprva s kapitalskim vložkom za uspešno poslovanje na samostojni podlagi hranilnica SpKef ponovno uspešno poslovala. Vendar je upravni odbor hranilnice SpKef februarja 2011 in po nadaljnjem poslabšanju gospodarskih razmer na področjih, na katerih je bila hranilnica SpKef dejavna, ocenil, da finančna razlika med ustreznimi vrednostmi vlog in sredstev znaša 11,2 milijarde ISK, kar je pomenilo, da je bilo za izpolnitev zahtev Organa za finančni nadzor glede stopnje kapitalske ustreznosti potrebnih 19,4 milijarde ISK. Ta ocena je po trditvah islandskih organov prikazala precej slabši rezultat kot so v prejšnjih ocenah, zato so bila za izboljšanje tega položaja proučena druga, cenejša sredstva.

| (94) | Banka Landsbankinn in islandski organi so 5. marca 2011 dosegli sporazum, po katerem bi se dejavnosti, sredstva in obveznosti hranilnice SpKef združili z banko Landsbankinn. Ker je razmerje kapitalske ustreznosti banke Landsbankinn postalo zadostno za prevzem hranilnice SpKef, ne da bi bil potreben dodaten državni prispevek, je bil to po mnenju islandskih organov najprimernejši ukrep za zaščito finančne stabilnosti ter interesov strank, upnikov in države Islandije. Islandski organi trdijo, da je bil zaradi jamstva za vloge v vsakem primeru potreben pobot negativnega stanja sredstev (z obveznostmi v vlogah) hranilnice SpKef. Torej je sporazum o prevzemu med banko Landsbankinn in državo Islandijo vseboval zavezo države o pobotu negativnega stanja sredstev hranilnice SpKef. Vključen je bil poseben mehanizem za določitev te razlike – in zato obsega državne zaveze, v skladu s katerim bi spor predložili arbitražnemu odboru, če se ne bi mogli medsebojno sporazumeti o rezultatu vrednotenja. |
| --- | --- |

(94)

Banka Landsbankinn in islandski organi so 5. marca 2011 dosegli sporazum, po katerem bi se dejavnosti, sredstva in obveznosti hranilnice SpKef združili z banko Landsbankinn. Ker je razmerje kapitalske ustreznosti banke Landsbankinn postalo zadostno za prevzem hranilnice SpKef, ne da bi bil potreben dodaten državni prispevek, je bil to po mnenju islandskih organov najprimernejši ukrep za zaščito finančne stabilnosti ter interesov strank, upnikov in države Islandije. Islandski organi trdijo, da je bil zaradi jamstva za vloge v vsakem primeru potreben pobot negativnega stanja sredstev (z obveznostmi v vlogah) hranilnice SpKef. Torej je sporazum o prevzemu med banko Landsbankinn in državo Islandijo vseboval zavezo države o pobotu negativnega stanja sredstev hranilnice SpKef. Vključen je bil poseben mehanizem za določitev te razlike – in zato obsega državne zaveze, v skladu s katerim bi spor predložili arbitražnemu odboru, če se ne bi mogli medsebojno sporazumeti o rezultatu vrednotenja.

| (95) | Naloga navedenega arbitražnega odbora je bila, da določi razliko med prenesenimi sredstvi in obveznostmi, saj se stranki sporazuma o tem nista mogli sporazumeti. Svoje delo je zaključil 8. junija 2012 in odločil, da je treba banki Landsbankinn po prenosu vlog in sredstev hranilnice Spkef plačati nadomestilo v višini 19,2 milijarde ISK (40). Po navedbah islandskih organov bo poravnava opravljena v obliki državnih obveznic. |
| --- | --- |

(95)

Naloga navedenega arbitražnega odbora je bila, da določi razliko med prenesenimi sredstvi in obveznostmi, saj se stranki sporazuma o tem nista mogli sporazumeti. Svoje delo je zaključil 8. junija 2012 in odločil, da je treba banki Landsbankinn po prenosu vlog in sredstev hranilnice Spkef plačati nadomestilo v višini 19,2 milijarde ISK (40). Po navedbah islandskih organov bo poravnava opravljena v obliki državnih obveznic.

3.4.4   Reševanje in prevzem hranilnice Sparisjodur Svarfdaela

| (96) | V navedenih odločbah o hranilnicah so navedeni dogodki pred aprilom 2011, ki opisujejo finančne težave hranilnice Sparisjodur Svarfdaela in poseganje države. Poznejši prevzem s strani banke Landsbankinn je bil opisan in ga je Nadzorni organ odobril v odločbi o hranilnici SpSv. |
| --- | --- |

(96)

V navedenih odločbah o hranilnicah so navedeni dogodki pred aprilom 2011, ki opisujejo finančne težave hranilnice Sparisjodur Svarfdaela in poseganje države. Poznejši prevzem s strani banke Landsbankinn je bil opisan in ga je Nadzorni organ odobril v odločbi o hranilnici SpSv.

| (97) | Islandska vlada je hranilnici SpSv z izdajo podrejenega dolga aprila 2011 ter s poravnavo terjatev Centralne banke Islandije do te hranilnice odobrila državno pomoč. Te terjatve so bile spremenjene v jamstveni kapital, prenesen na Organ za finančne naložbe Republike Islandije. Ti ukrepi za reševanje so se obravnavali kot začasno združljivi s Sporazumom o EGP na podlagi odločb o hranilnicah glede na predložitev načrta prestrukturiranja hranilnice SpSv. Nadzorni organ meni, da je načrt prestrukturiranja banke Landsbankinn primeren za združeni subjekt, saj je banka Landsbankinn prevzela vsa sredstva in dejavnosti hranilnice SpSv, ki so znašale približno 0,311 % sredstev banke na isti dan. |
| --- | --- |

(97)

Islandska vlada je hranilnici SpSv z izdajo podrejenega dolga aprila 2011 ter s poravnavo terjatev Centralne banke Islandije do te hranilnice odobrila državno pomoč. Te terjatve so bile spremenjene v jamstveni kapital, prenesen na Organ za finančne naložbe Republike Islandije. Ti ukrepi za reševanje so se obravnavali kot začasno združljivi s Sporazumom o EGP na podlagi odločb o hranilnicah glede na predložitev načrta prestrukturiranja hranilnice SpSv. Nadzorni organ meni, da je načrt prestrukturiranja banke Landsbankinn primeren za združeni subjekt, saj je banka Landsbankinn prevzela vsa sredstva in dejavnosti hranilnice SpSv, ki so znašale približno 0,311 % sredstev banke na isti dan.

3.5   Načrt prestrukturiranja

| (98) | Islandski organi so načrt prestrukturiranja banke Landsbankinn predložili 31. marca 2011. Ti organi so načrt spremenili, posodobili in ponovno predložili 23. maja 2012 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). |
| --- | --- |

(98)

Islandski organi so načrt prestrukturiranja banke Landsbankinn predložili 31. marca 2011. Ti organi so načrt spremenili, posodobili in ponovno predložili 23. maja 2012 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja).

| (99) | V načrtu prestrukturiranja se obravnavajo bistvena vprašanja uspešnega poslovanja, delitve bremena in omejitve izkrivljanja konkurence. Banka Landsbankinn se bo v skladu z načrtom prestrukturiranja osredotočila na svojo osnovno dejavnost ter prestrukturiranje posojilnih portfeljev gospodinjstev in podjetij. |
| --- | --- |

(99)

V načrtu prestrukturiranja se obravnavajo bistvena vprašanja uspešnega poslovanja, delitve bremena in omejitve izkrivljanja konkurence. Banka Landsbankinn se bo v skladu z načrtom prestrukturiranja osredotočila na svojo osnovno dejavnost ter prestrukturiranje posojilnih portfeljev gospodinjstev in podjetij.

| (100) | Kot je navedeno, bo po mnenju Nadzornega organa obdobje prestrukturiranja trajalo do 15. decembra 2014. |
| --- | --- |

(100)

Kot je navedeno, bo po mnenju Nadzornega organa obdobje prestrukturiranja trajalo do 15. decembra 2014.

3.5.1   Opis načrta prestrukturiranja

| (101) | Islandski organi in Centralna banka Islandije menijo, da se bo s prestrukturiranjem banke Landsbankinn zagotovilo, da bo banka spet trdna, da bo imela dovolj sredstev in dobre količnike kapitala, zaradi česar bo lahko še naprej zagotavljala posojila realnemu gospodarstvu. To se bo na podlagi informacij iz načrta prestrukturiranja in pisanih odgovorov na vprašanja Nadzornega organa doseglo zlasti z:






  (i) | zmanjšanjem finančnega vzvoda bilance stanja z likvidacijo nekdanje banke in ustanovitvijo nove banke; |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandski organi in Centralna banka Islandije menijo, da se bo s prestrukturiranjem banke Landsbankinn zagotovilo, da bo banka spet trdna, da bo imela dovolj sredstev in dobre količnike kapitala, zaradi česar bo lahko še naprej zagotavljala posojila realnemu gospodarstvu. To se bo na podlagi informacij iz načrta prestrukturiranja in pisanih odgovorov na vprašanja Nadzornega organa doseglo zlasti z:

(i)

zmanjšanjem finančnega vzvoda bilance stanja z likvidacijo nekdanje banke in ustanovitvijo nove banke;

| (ii) | vzpostavitvijo in ohranjanjem močnega položaja kapitalskega količnika in zdrave bilance stanja; |
| --- | --- |

(ii)

vzpostavitvijo in ohranjanjem močnega položaja kapitalskega količnika in zdrave bilance stanja;

| (iii) | doseganjem zadovoljive donosnosti; |
| --- | --- |

(iii)

doseganjem zadovoljive donosnosti;

| (iv) | vzpostavitvijo in ohranjanjem močnega likvidnostnega položaja; |
| --- | --- |

(iv)

vzpostavitvijo in ohranjanjem močnega likvidnostnega položaja;

| (v) | dokončanjem prestrukturiranja posojilnega portfelja zasebnih gospodinjstev in podjetij; |
| --- | --- |

(v)

dokončanjem prestrukturiranja posojilnega portfelja zasebnih gospodinjstev in podjetij;

| (vi) | izboljšanjem strategije financiranja; |
| --- | --- |

(vi)

izboljšanjem strategije financiranja;

| (vii) | povečanjem stroškovne učinkovitosti; |
| --- | --- |

(vii)

povečanjem stroškovne učinkovitosti;

| (viii) | boljšim upravljanjem tveganja. |
| --- | --- |

(viii)

boljšim upravljanjem tveganja.

| (102) | Pred podrobnejšim opisom vsake od zgornjih točk je v nadaljevanju na kratko pojasnjeno stališče banke o tem, kako se v načrtu prestrukturiranja obravnavajo pomanjkljivosti, ki so prispevale k zlomu banke Landsbanki. Banka trdi, da je banka Landsbankin druga banka, čeprav temelji na domačih dejavnostih banke Landsbanki. |
| --- | --- |

(102)

Pred podrobnejšim opisom vsake od zgornjih točk je v nadaljevanju na kratko pojasnjeno stališče banke o tem, kako se v načrtu prestrukturiranja obravnavajo pomanjkljivosti, ki so prispevale k zlomu banke Landsbanki. Banka trdi, da je banka Landsbankin druga banka, čeprav temelji na domačih dejavnostih banke Landsbanki.

| (103) | Islandski organi trdijo, da se o pomanjkljivostih, ki so bile za banko Landsbanki značilne pred zlomom bančnega sistema, podrobneje razpravlja v zgoraj navedenem poročilu posebne preiskovalne komisije. Banka poleg tega poudarja, da so propad povzročili zlasti naslednji dejavniki: slabo upravljanje tveganja, prevelik apetit po tveganju, neobičajno tesen odnos med lastniki in največjimi posojilojemalci, prevelika rast v prekratkem obdobju, pomanjkanje izkušenj na svetovnih trgih, popustljiva pravila pri izposojanju, pomanjkanje notranjih pregledov in notranjega nadzora ter pomanjkljiva poslovna kultura in strategija. Prav tako poudarja, da so bile, odkar je banka Landsbankinn jeseni leta 2008 začela poslovati, narejene ključne spremembe v poslovnem modelu banke, zgoraj navedeni dejavniki pa se uporabljajo kot vodilo pri izvajanju nove strategije in upravljanju banke. |
| --- | --- |

(103)

Islandski organi trdijo, da se o pomanjkljivostih, ki so bile za banko Landsbanki značilne pred zlomom bančnega sistema, podrobneje razpravlja v zgoraj navedenem poročilu posebne preiskovalne komisije. Banka poleg tega poudarja, da so propad povzročili zlasti naslednji dejavniki: slabo upravljanje tveganja, prevelik apetit po tveganju, neobičajno tesen odnos med lastniki in največjimi posojilojemalci, prevelika rast v prekratkem obdobju, pomanjkanje izkušenj na svetovnih trgih, popustljiva pravila pri izposojanju, pomanjkanje notranjih pregledov in notranjega nadzora ter pomanjkljiva poslovna kultura in strategija. Prav tako poudarja, da so bile, odkar je banka Landsbankinn jeseni leta 2008 začela poslovati, narejene ključne spremembe v poslovnem modelu banke, zgoraj navedeni dejavniki pa se uporabljajo kot vodilo pri izvajanju nove strategije in upravljanju banke.

| (104) | Zdi se, da so poleg dolgega seznama ukrepov za reorganizacijo notranjih delovnih procesov in zamenjavo ključnega osebja, najbistvenejše naslednje spremembe: večja usmerjenost na domače dejavnosti, zlasti na poslovanje s prebivalstvom in mrežo podružnic, močno zmanjšane dejavnosti investicijskega bančništva, poudarek na prestrukturiranju posojilnih portfeljev, revidirano upravljanje tveganja ter večji pomen družbene odgovornosti gospodarskih družb in skladnost z visokimi etičnimi standardi. |
| --- | --- |

(104)

Zdi se, da so poleg dolgega seznama ukrepov za reorganizacijo notranjih delovnih procesov in zamenjavo ključnega osebja, najbistvenejše naslednje spremembe: večja usmerjenost na domače dejavnosti, zlasti na poslovanje s prebivalstvom in mrežo podružnic, močno zmanjšane dejavnosti investicijskega bančništva, poudarek na prestrukturiranju posojilnih portfeljev, revidirano upravljanje tveganja ter večji pomen družbene odgovornosti gospodarskih družb in skladnost z visokimi etičnimi standardi.

| (105) | Čeprav namerava banka Landsbankinn zagotavljati široko paleto finančnih storitev na islandskem trgu, tako kot jih je njena predhodnica, je za banko Landsbankinn razlika med bančništvom pred krizo in po krizi bolj vidna v tem, „kako“ banka posluje (procesi, postopki, dokumentacija, pravila in predpisi), ne pa v tem „kakšno“ vrsto storitev in proizvodov ponuja na Islandiji. |
| --- | --- |

(105)

Čeprav namerava banka Landsbankinn zagotavljati široko paleto finančnih storitev na islandskem trgu, tako kot jih je njena predhodnica, je za banko Landsbankinn razlika med bančništvom pred krizo in po krizi bolj vidna v tem, „kako“ banka posluje (procesi, postopki, dokumentacija, pravila in predpisi), ne pa v tem „kakšno“ vrsto storitev in proizvodov ponuja na Islandiji.

(i)   Zmanjšanje finančnega vzvoda bilance stanja z likvidacijo nekdanje banke in ustanovitvijo nove banke

| (106) | Kot je bilo navedeno, je bila med oktobrom 2008 večina domačih sredstev in obveznosti banke Landsbanki prenesenih na banko Landsbankinn. Zaradi tega procesa je večina dolga velikih medbančnih poslov ostala v stečajnem premoženju banke Landsbanki, zato banka Landsbankinn nikoli ni imela toliko finančnih vzvodov kot banka Landsbanki. V skladu z načrtom prestrukturiranja to pomeni, da je bilo vprašanje zmanjšanja finančnega vzvoda bilance stanja v osnovi rešeno že oktobra 2008. |
| --- | --- |

(106)

Kot je bilo navedeno, je bila med oktobrom 2008 večina domačih sredstev in obveznosti banke Landsbanki prenesenih na banko Landsbankinn. Zaradi tega procesa je večina dolga velikih medbančnih poslov ostala v stečajnem premoženju banke Landsbanki, zato banka Landsbankinn nikoli ni imela toliko finančnih vzvodov kot banka Landsbanki. V skladu z načrtom prestrukturiranja to pomeni, da je bilo vprašanje zmanjšanja finančnega vzvoda bilance stanja v osnovi rešeno že oktobra 2008.

(ii)   Vzpostavitev in ohranjanje močnega položaja kapitalskega količnika in zdrave bilance stanja

| (107) | Banka Landsbankinn je zaradi opisanih ukrepov kapitalizacije in razvoja od ustanovitve banke, zlasti ponovnega ovrednotenja sredstev (dodatno opredeljeno v nadaljevanju), dosegla stopnjo kapitalske ustreznosti precej nad kapitalskimi zahtevami Organa za finančni nadzor. Stopnja kapitalske ustreznosti se je s 13,0 % ob koncu leta 2008 povečala na 15,0 % ob koncu leta 2009, na 19,5 % ob koncu leta 2010 in na 21,4 % ob koncu leta 2011. |
| --- | --- |

(107)

Banka Landsbankinn je zaradi opisanih ukrepov kapitalizacije in razvoja od ustanovitve banke, zlasti ponovnega ovrednotenja sredstev (dodatno opredeljeno v nadaljevanju), dosegla stopnjo kapitalske ustreznosti precej nad kapitalskimi zahtevami Organa za finančni nadzor. Stopnja kapitalske ustreznosti se je s 13,0 % ob koncu leta 2008 povečala na 15,0 % ob koncu leta 2009, na 19,5 % ob koncu leta 2010 in na 21,4 % ob koncu leta 2011.

| (108) | Glede na načrt prestrukturiranja naj bi to razmerje med obdobjem prestrukturiranja po napovedih še naraslo in ob koncu leta 2014 doseglo [> 20] %. Banka Landsbankinn torej pričakuje, da bo med obdobjem prestrukturiranja in po tem obdobju ostala precej nad kapitalskimi zahtevami Organa za finančni nadzor. [...]. |
| --- | --- |

(108)

Glede na načrt prestrukturiranja naj bi to razmerje med obdobjem prestrukturiranja po napovedih še naraslo in ob koncu leta 2014 doseglo [> 20] %. Banka Landsbankinn torej pričakuje, da bo med obdobjem prestrukturiranja in po tem obdobju ostala precej nad kapitalskimi zahtevami Organa za finančni nadzor. [...].

| (109) | Med tem obdobjem naj bi se bilanca stanja predvidoma rahlo zmanjšala s približno 1 135 milijard ISK na [...] milijard ISK. Pomen lastniškega kapitala in lastniških instrumentov se bo na strani sredstev bilance stanja močno zmanjšal, predvidoma zaradi nameravane prodaje operativnih družb. Podobno naj bi se do leta 2014 znesek posojil finančnim institucijam predvidoma zmanjšal za približno [...] %. Po drugi strani pa se bodo posojila strankam glede na načrt prestrukturiranja povečala za v grobem [...] % na približno [...] milijard ISK. |
| --- | --- |

(109)

Med tem obdobjem naj bi se bilanca stanja predvidoma rahlo zmanjšala s približno 1 135 milijard ISK na [...] milijard ISK. Pomen lastniškega kapitala in lastniških instrumentov se bo na strani sredstev bilance stanja močno zmanjšal, predvidoma zaradi nameravane prodaje operativnih družb. Podobno naj bi se do leta 2014 znesek posojil finančnim institucijam predvidoma zmanjšal za približno [...] %. Po drugi strani pa se bodo posojila strankam glede na načrt prestrukturiranja povečala za v grobem [...] % na približno [...] milijard ISK.

| (110) | Pomen vlog se bo na strani obveznosti povečal (s trenutno približno 444 milijard ISK na [...] milijard ISK), medtem ko se bo delež zavarovanih obveznic in obveznosti, dolgovanih finančnim institucijam in Centralni banki Islandije, zmanjšal. |
| --- | --- |

(110)

Pomen vlog se bo na strani obveznosti povečal (s trenutno približno 444 milijard ISK na [...] milijard ISK), medtem ko se bo delež zavarovanih obveznic in obveznosti, dolgovanih finančnim institucijam in Centralni banki Islandije, zmanjšal.

(iii)   Doseganje zadovoljive donosnosti

| (111) | Glede na načrt prestrukturiranja, kot je prikazano v spodnji preglednici 2, je bila donosnost kapitala banke Landsbankinn od leta 2009 dobra.

  Preglednica 2


  Donosnost lastniškega kapitala v preteklosti









  (%) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| Donosnost lastniškega kapitala („Return on Equity“) (41) | 9,5 | 15,9 | 8,8 |

(111)

Glede na načrt prestrukturiranja, kot je prikazano v spodnji preglednici 2, je bila donosnost kapitala banke Landsbankinn od leta 2009 dobra.

Preglednica 2

Donosnost lastniškega kapitala v preteklosti

(%)

2009

2010

2011

Donosnost lastniškega kapitala („Return on Equity“) (41)

9,5

15,9

8,8

V načrtu prestrukturiranja je predvidena naslednja donosnost lastniškega kapitala za preostalo obdobje prestrukturiranja (preglednica 3).

Preglednica 3

Napoved donosnosti lastniškega kapitala

| (%) |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 |
| Donosnost lastniškega kapitala | [5–15] | [5–15] | [5–15] |

(%)

2012

2013

2014

Donosnost lastniškega kapitala

[5–15]

[5–15]

[5–15]

| (112) | Ta napoved je rezultat podrobnejšega finančnega načrtovanja, zajetega v načrt prestrukturiranja:






  — | medtem ko bo dobiček ostal relativno stabilen in bo nihal okrog [...] milijard ISK letno, se bo operativni prihodek povečal z okrog 30 milijard ISK na [...] milijard ISK, |
| --- | --- | --- |

(112)

Ta napoved je rezultat podrobnejšega finančnega načrtovanja, zajetega v načrt prestrukturiranja:

—

medtem ko bo dobiček ostal relativno stabilen in bo nihal okrog [...] milijard ISK letno, se bo operativni prihodek povečal z okrog 30 milijard ISK na [...] milijard ISK,

| — | neto prihodki iz obresti bodo nihali med [...] in [...] milijardami ISK, |
| --- | --- |

—

neto prihodki iz obresti bodo nihali med [...] in [...] milijardami ISK,

| — | prihodki od provizij in nadomestil za storitve naj bi se predvidoma povečali za okrog [...] %, in sicer z okrog 4 milijard ISK na [...] milijard ISK, |
| --- | --- |

—

prihodki od provizij in nadomestil za storitve naj bi se predvidoma povečali za okrog [...] %, in sicer z okrog 4 milijard ISK na [...] milijard ISK,

| — | neto obrestna marža naj bi predvidoma padla z [...] % v letu 2012 na [...] % v letu 2014, |
| --- | --- |

—

neto obrestna marža naj bi predvidoma padla z [...] % v letu 2012 na [...] % v letu 2014,

| — | število zaposlenih naj bi se predvidoma zmanjšalo za okrog [...], in sicer s 1 158 na [...] v letu 2016, |
| --- | --- |

—

število zaposlenih naj bi se predvidoma zmanjšalo za okrog [...], in sicer s 1 158 na [...] v letu 2016,

| — | razmerje med stroški in dobičkom naj bi predvidoma padlo s 57,2 % v letu 2011 na [...] % v letu 2014. |
| --- | --- |

—

razmerje med stroški in dobičkom naj bi predvidoma padlo s 57,2 % v letu 2011 na [...] % v letu 2014.

| (113) | Po mnenju islandskih organov je dejstvo, da je banka Landsbankinn od svoje ustanovitve solidno delovala, v določeni meri odvisno od tega, da je bila vrednost sredstev iz portfelja posojil, ki jih je prevzela od banke Landsbanki, od tedaj precej povečana. Medtem ko je bil za navedene dobičke iz vrednotenja sredstev do neke mere dosežen pobot s pogojno zamenljivo obveznico, je „odbitek“ bil in bo ostal zelo pomemben del prihodkov med prestrukturiranjem posojilnega portfelja. |
| --- | --- |

(113)

Po mnenju islandskih organov je dejstvo, da je banka Landsbankinn od svoje ustanovitve solidno delovala, v določeni meri odvisno od tega, da je bila vrednost sredstev iz portfelja posojil, ki jih je prevzela od banke Landsbanki, od tedaj precej povečana. Medtem ko je bil za navedene dobičke iz vrednotenja sredstev do neke mere dosežen pobot s pogojno zamenljivo obveznico, je „odbitek“ bil in bo ostal zelo pomemben del prihodkov med prestrukturiranjem posojilnega portfelja.

| (114) | Islandski organi so v podporo tej trditvi predložili izračun (preglednica 4), v katerem so navedeni letni rezultati brez odbitka in drugih „izrednih prihodkov“.

  Preglednica 4


  Neto dobiček „izrednih prihodkov“ | 7.10.2008 - 31.12.2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Proračun za
  2012 | Proračun za
  2013 | Proračun za
  2014 | Proračun za
  2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobiček tekočega leta | – 6 936 | 14 332 | 27 231 | 16 957 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prilagoditve na donosnost: | | | | | | | | |
| Ponovno ovrednotenje prenesenih sredstev | | – 23 772 | – 49 702 | – 58 489 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spremembe poštene vrednosti pogojno zamenljive obveznice | | 10 241 | 16 269 | 34 316 | | | | |
| Sodbe o posojilih na trgu Forex | | 0 | 18 158 | 40 726 | | | | |
| Lastniški kapital in obveznice | | – 7 983 | – 7 318 | – 18 017 | | | | |
| Dobiček / izguba na trgu Forex | | 3 000 | – 14 623 | 759 | | | | |
| Ustavljene dejavnosti | | – 693 | – 2 769 | – 6 255 | | | | |
| Stroški financiranja pozicij lastniškega kapitala | | 2 804 | 1 019 | 1 223 | | | | |
| Prilagojena donosnost | | – 2 072 | – 11 735 | 11 221 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prilagojena donosnost lastniškega kapitala | | – 1,4 % | – 6,9 % | 5,8 % | [5-10]% | [5-10]% | [5-10]% | [5-10]% |

(114)

Islandski organi so v podporo tej trditvi predložili izračun (preglednica 4), v katerem so navedeni letni rezultati brez odbitka in drugih „izrednih prihodkov“.

Preglednica 4

Neto dobiček „izrednih prihodkov“

7.10.2008 - 31.12.2008

2009

2010

2011

Proračun za

2012

Proračun za

2013

Proračun za

2014

Proračun za

2015

Dobiček tekočega leta

– 6 936

14 332

27 231

16 957

[...]

[...]

[...]

[...]

Prilagoditve na donosnost:

Ponovno ovrednotenje prenesenih sredstev

– 23 772

– 49 702

– 58 489

[...]

[...]

[...]

[...]

Spremembe poštene vrednosti pogojno zamenljive obveznice

10 241

16 269

34 316

Sodbe o posojilih na trgu Forex

0

18 158

40 726

Lastniški kapital in obveznice

– 7 983

– 7 318

– 18 017

Dobiček / izguba na trgu Forex

3 000

– 14 623

759

Ustavljene dejavnosti

– 693

– 2 769

– 6 255

Stroški financiranja pozicij lastniškega kapitala

2 804

1 019

1 223

Prilagojena donosnost

– 2 072

– 11 735

11 221

[...]

[...]

[...]

[...]

Prilagojena donosnost lastniškega kapitala

– 1,4 %

– 6,9 %

5,8 %

[5-10]%

[5-10]%

[5-10]%

[5-10]%

| (115) | Po teh podatkih naj bi banka celo ob odsotnosti odbitka od leta 2010 dalje, pa tudi v preostalem obdobju prestrukturiranja, še vedno ustvarjala dobiček (42). |
| --- | --- |

(115)

Po teh podatkih naj bi banka celo ob odsotnosti odbitka od leta 2010 dalje, pa tudi v preostalem obdobju prestrukturiranja, še vedno ustvarjala dobiček (42).

(iv)   Vzpostavitev in ohranjanje močnega likvidnostnega položaja

| (116) | Organ za finančni nadzor je glede likvidnosti zahteval, da je treba imeti denarna sredstva ali njihove ustreznike za 5 % vlog, ki se odplačajo na zahtevo, in da bi morale biti banke zmožne zagotoviti 20-odstotni takojšnji odliv vlog. Poleg tega Centralna banka Islandije določa pravila o likvidnosti kreditnih institucij (43), v skladu s katerimi se likvidna sredstva in obveznosti kreditnih institucij razvrstijo po vrsti, zapadlosti in dodeljenih ponderjih glede na tveganje. Kreditne institucije morajo imeti likvidna sredstva, ki presegajo obveznosti za naslednje tri mesece. V pravila je vključen tudi določen test izjemnih situacij, pri katerem se odbitek uporabi za različne postavke lastniškega kapitala, a kadar se prevzame, je treba po eni strani vse obveznosti plačati ob zapadlosti, po drugi pa je treba delne zneske drugih obveznosti, kot so vloge, plačati kmalu po opominu ali brez opomina. Banka Landsbankinn po navedbah islandskih organov izpolnjuje zgornja pravila. Dejansko ima v skladu z načrtom prestrukturiranja trenutno 42,5 % likvidnih sredstev v razmerju do vseh vlog. |
| --- | --- |

(116)

Organ za finančni nadzor je glede likvidnosti zahteval, da je treba imeti denarna sredstva ali njihove ustreznike za 5 % vlog, ki se odplačajo na zahtevo, in da bi morale biti banke zmožne zagotoviti 20-odstotni takojšnji odliv vlog. Poleg tega Centralna banka Islandije določa pravila o likvidnosti kreditnih institucij (43), v skladu s katerimi se likvidna sredstva in obveznosti kreditnih institucij razvrstijo po vrsti, zapadlosti in dodeljenih ponderjih glede na tveganje. Kreditne institucije morajo imeti likvidna sredstva, ki presegajo obveznosti za naslednje tri mesece. V pravila je vključen tudi določen test izjemnih situacij, pri katerem se odbitek uporabi za različne postavke lastniškega kapitala, a kadar se prevzame, je treba po eni strani vse obveznosti plačati ob zapadlosti, po drugi pa je treba delne zneske drugih obveznosti, kot so vloge, plačati kmalu po opominu ali brez opomina. Banka Landsbankinn po navedbah islandskih organov izpolnjuje zgornja pravila. Dejansko ima v skladu z načrtom prestrukturiranja trenutno 42,5 % likvidnih sredstev v razmerju do vseh vlog.

| (117) | Poleg tega je banka Landsbankinn po navedbah islandskih organov nedavno spremenila politiko glede likvidnosti, da bi spremljala in zagotovila skladnost z zahtevami iz svežnja Basel III. Trenutno njen količnik likvidnostnega kritja znaša [...] %. |
| --- | --- |

(117)

Poleg tega je banka Landsbankinn po navedbah islandskih organov nedavno spremenila politiko glede likvidnosti, da bi spremljala in zagotovila skladnost z zahtevami iz svežnja Basel III. Trenutno njen količnik likvidnostnega kritja znaša [...] %.

| (118) | V nadaljevanju je nadalje opisan učinek likvidnostnega položaja banke v izjemni situaciji, kot je takojšnja odprava kapitalskih kontrol. |
| --- | --- |

(118)

V nadaljevanju je nadalje opisan učinek likvidnostnega položaja banke v izjemni situaciji, kot je takojšnja odprava kapitalskih kontrol.

(v)   Dokončanje prestrukturiranja posojilnega portfelja zasebnih gospodinjstev in podjetij

| (119) | Pred finančno krizo leta 2008 so zasebne in poslovne stranke banke prevzele visoko stopnjo dolga. Ko so gospodarstvo in zlasti cene nepremičnin ob nastopu krize padle, nenadoma preveč zadolžene stranke pogosto niso več zmogle odplačevati svojih dolgov ter so imele negativen kapital. Poleg splošne grožnje za gospodarsko blaginjo Islandije je nenadno poslabšanje posojilnih portfeljev bank postalo najpomembnejše tveganje za prihodnje uspešno poslovanje banke. Zato si je banka Landsbankinn, kot je razvidno iz načrta prestrukturiranja, kot prednostno nalogo zastavila prestrukturiranje zasebnih in poslovnih posojilnih portfeljev (zmanjšanje finančnega vzvoda). |
| --- | --- |

(119)

Pred finančno krizo leta 2008 so zasebne in poslovne stranke banke prevzele visoko stopnjo dolga. Ko so gospodarstvo in zlasti cene nepremičnin ob nastopu krize padle, nenadoma preveč zadolžene stranke pogosto niso več zmogle odplačevati svojih dolgov ter so imele negativen kapital. Poleg splošne grožnje za gospodarsko blaginjo Islandije je nenadno poslabšanje posojilnih portfeljev bank postalo najpomembnejše tveganje za prihodnje uspešno poslovanje banke. Zato si je banka Landsbankinn, kot je razvidno iz načrta prestrukturiranja, kot prednostno nalogo zastavila prestrukturiranje zasebnih in poslovnih posojilnih portfeljev (zmanjšanje finančnega vzvoda).

| (120) | Banka Landsbankinn je po navedbah islandskih organov razvila posebne programe za odpis dolga ter je sodelovala z državo in drugimi bankami glede splošnih ukrepov za odpis dolga (npr. 110-odstotna prilagoditev hipotekarnega kredita) (44). |
| --- | --- |

(120)

Banka Landsbankinn je po navedbah islandskih organov razvila posebne programe za odpis dolga ter je sodelovala z državo in drugimi bankami glede splošnih ukrepov za odpis dolga (npr. 110-odstotna prilagoditev hipotekarnega kredita) (44).

| (121) | Do 30. marca 2012 je bilo končano finančno prestrukturiranje več kot 75 % preveč zadolženih družb z obveznostmi do bank, ki so presegale 100 milijard ISK, in več kot 75 % celotnega dolga je bilo prestrukturiranega. V načrtu prestrukturiranja se pričakuje, da se bo ta številka do konca leta 2012 povečala na 92 %. Poleg tega so že prestrukturirana posojila v veliki meri donosna. Na primer le 2,6 % celotne vrednosti posojila že prestrukturiranih družb je za več kot 30 dni zakasnelih. |
| --- | --- |

(121)

Do 30. marca 2012 je bilo končano finančno prestrukturiranje več kot 75 % preveč zadolženih družb z obveznostmi do bank, ki so presegale 100 milijard ISK, in več kot 75 % celotnega dolga je bilo prestrukturiranega. V načrtu prestrukturiranja se pričakuje, da se bo ta številka do konca leta 2012 povečala na 92 %. Poleg tega so že prestrukturirana posojila v veliki meri donosna. Na primer le 2,6 % celotne vrednosti posojila že prestrukturiranih družb je za več kot 30 dni zakasnelih.

(vi)   Izboljšanje strategije financiranja

| (122) | Islandski organi trdijo, da je prerez financiranja banke Landsbankinn dovolj raznovrsten in da kratkoročno ali srednjeročno ni pričakovati nobene večje potrebe po refinanciranju. Trenutna sestava financiranja je približno taka: 10 % vlog finančnih institucij, 40 % vlog strank (od katerih jih je 80 % takih, ki se odplačajo na zahtevo, 20 % pa je vezanih vlog do največ 5 let), 30 % zavarovanega izposojanja, ki zapade v obdobju 2014–2018, in 20 % lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(122)

Islandski organi trdijo, da je prerez financiranja banke Landsbankinn dovolj raznovrsten in da kratkoročno ali srednjeročno ni pričakovati nobene večje potrebe po refinanciranju. Trenutna sestava financiranja je približno taka: 10 % vlog finančnih institucij, 40 % vlog strank (od katerih jih je 80 % takih, ki se odplačajo na zahtevo, 20 % pa je vezanih vlog do največ 5 let), 30 % zavarovanega izposojanja, ki zapade v obdobju 2014–2018, in 20 % lastniškega kapitala.

| (123) | Vloge so najpomembnejši vir financiranja banke Landsbankinn, kot je navedeno zgoraj. Pomen vlog se bo glede na načrt prestrukturiranja med obdobjem prestrukturiranja celo povečal. Hkrati pa namerava banka Landsbankinn povečati delež vezanih vlog, da bi postale „zanesljivejše“. |
| --- | --- |

(123)

Vloge so najpomembnejši vir financiranja banke Landsbankinn, kot je navedeno zgoraj. Pomen vlog se bo glede na načrt prestrukturiranja med obdobjem prestrukturiranja celo povečal. Hkrati pa namerava banka Landsbankinn povečati delež vezanih vlog, da bi postale „zanesljivejše“.

| (124) | Pomemben vir financiranja bo postalo zavarovano izposojanje. Take so tudi najverjetnejše možnosti refinanciranja, ko bodo trenutna zavarovana izposojanja zapadla, medtem ko izdajanje nezavarovanih obveznic ni verjetna kratkoročna ali srednjeročna možnost financiranja za banko Landsbankinn. Banka namerava v prihodnosti financirati dolgoročna sredstva, kot so hipotekarni krediti z zavarovanimi obveznicami, kar bi lahko pomenilo do 5 % celotnega prihodnjega financiranja banke. Vendar se to po pričakovanjih ne bo uresničilo v obdobju, zajetem v načrtu prestrukturiranja, ki je bil predložen Nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(124)

Pomemben vir financiranja bo postalo zavarovano izposojanje. Take so tudi najverjetnejše možnosti refinanciranja, ko bodo trenutna zavarovana izposojanja zapadla, medtem ko izdajanje nezavarovanih obveznic ni verjetna kratkoročna ali srednjeročna možnost financiranja za banko Landsbankinn. Banka namerava v prihodnosti financirati dolgoročna sredstva, kot so hipotekarni krediti z zavarovanimi obveznicami, kar bi lahko pomenilo do 5 % celotnega prihodnjega financiranja banke. Vendar se to po pričakovanjih ne bo uresničilo v obdobju, zajetem v načrtu prestrukturiranja, ki je bil predložen Nadzornemu organu.

(vii)   Povečanje stroškovne učinkovitosti

| (125) | Banka Landsbankinn se bo v skladu z načrtom prestrukturiranja še naprej osredotočala na učinkovite in racionalizirane dejavnosti, da bo uspešno krila povišane infrastrukturne stroške, nastale kot posledica strožjega regulativnega nadzora, večje obdavčitve in stroškov, povezanih s prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

(125)

Banka Landsbankinn se bo v skladu z načrtom prestrukturiranja še naprej osredotočala na učinkovite in racionalizirane dejavnosti, da bo uspešno krila povišane infrastrukturne stroške, nastale kot posledica strožjega regulativnega nadzora, večje obdavčitve in stroškov, povezanih s prestrukturiranjem.

| (126) | V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bodo splošni operativni stroški znižali za [...] % (pri čemer se upošteva inflacija), zlasti zato ker je mogoče hranilnico SpKef in druge hčerinske družbe združiti z banko. Banka Landsbankinn meni, da se s tem ponuja priložnost za zmanjšanje stroškov, zlasti z zmanjšanjem števila zaposlenih ([...] % zaposlenih za polni delovni čas v naslednjih treh letih). Poleg tega banka Landsbankinn trdi, da je začela izvajati večji projekt za racionaliziranje svoje dobavne verige. Banka se je nazadnje zavezala, da bo med obdobjem prestrukturiranja zaprla [...] podružnic. Zaradi navedenih ukrepov ter zmanjšanja števila zaposlenih naj bi se razmerje med stroški in dobičkom predvidoma znižalo s 57,2 % v letu 2011 na [...] % v letu 2014. |
| --- | --- |

(126)

V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bodo splošni operativni stroški znižali za [...] % (pri čemer se upošteva inflacija), zlasti zato ker je mogoče hranilnico SpKef in druge hčerinske družbe združiti z banko. Banka Landsbankinn meni, da se s tem ponuja priložnost za zmanjšanje stroškov, zlasti z zmanjšanjem števila zaposlenih ([...] % zaposlenih za polni delovni čas v naslednjih treh letih). Poleg tega banka Landsbankinn trdi, da je začela izvajati večji projekt za racionaliziranje svoje dobavne verige. Banka se je nazadnje zavezala, da bo med obdobjem prestrukturiranja zaprla [...] podružnic. Zaradi navedenih ukrepov ter zmanjšanja števila zaposlenih naj bi se razmerje med stroški in dobičkom predvidoma znižalo s 57,2 % v letu 2011 na [...] % v letu 2014.

(viii)   Boljše upravljanje tveganja

| (127) | Banka Landsbankinn je Nadzorni organ obvestila, da je ena izmed njenih prednostnih nalog izboljšati prakse upravljanja tveganja. Banka je za ta namen ustanovila oddelek za upravljanje tveganj. Oddelek je odgovoren za vse tradicionalno upravljanje tveganja, merjenje in ocenjevanje tržnega tveganja, likvidnostnega tveganja in kreditnega tveganja. Po navedbah banke Landsbankinn je bilo z njeno novo organizacijsko strukturo upravljanje tveganja močno povečano. V oddelku je 44 zaposlenih. |
| --- | --- |

(127)

Banka Landsbankinn je Nadzorni organ obvestila, da je ena izmed njenih prednostnih nalog izboljšati prakse upravljanja tveganja. Banka je za ta namen ustanovila oddelek za upravljanje tveganj. Oddelek je odgovoren za vse tradicionalno upravljanje tveganja, merjenje in ocenjevanje tržnega tveganja, likvidnostnega tveganja in kreditnega tveganja. Po navedbah banke Landsbankinn je bilo z njeno novo organizacijsko strukturo upravljanje tveganja močno povečano. V oddelku je 44 zaposlenih.

3.5.2   Zmožnost doseganja uspešnega poslovanja po osnovnem scenariju in scenariju izjemnih situacij

| (128) | Islandski organi so v načrtu prestrukturiranja predložili en osnovni scenarij in tri scenarije izjemnih situacij za banko Landsbankinn, da bi prikazali, da je ta banka zmožna doseči dolgoročno uspešno poslovanje in da je odporna proti neželenemu makroekonomskemu razvoju. |
| --- | --- |

(128)

Islandski organi so v načrtu prestrukturiranja predložili en osnovni scenarij in tri scenarije izjemnih situacij za banko Landsbankinn, da bi prikazali, da je ta banka zmožna doseči dolgoročno uspešno poslovanje in da je odporna proti neželenemu makroekonomskemu razvoju.

3.5.2.1   Osnovni scenarij

| (129) | Opisani načrt prestrukturiranja je osnovni scenarij. Islandski organi menijo, da so osnovni makroekonomski kazalniki podobni tistim iz osnovne napovedi Centralne banke Islandije za naslednja leta in so prikazani v spodnji preglednici 5:

  Preglednica 5


  Makroekonomska napoved, osnovni scenarij |
| --- | --- |

(129)

Opisani načrt prestrukturiranja je osnovni scenarij. Islandski organi menijo, da so osnovni makroekonomski kazalniki podobni tistim iz osnovne napovedi Centralne banke Islandije za naslednja leta in so prikazani v spodnji preglednici 5:

Preglednica 5

Makroekonomska napoved, osnovni scenarij

3.5.2.2   Scenarij izjemnih situacij

| (130) | V načrtu prestrukturiranja so vključeni trije scenariji izjemnih situacij – blaga recesija, mednarodna gospodarska depresija in padec krone, vključno z metodologijo, uporabljeno pri izdelavi teh scenarijev, in učinkom na kapitalski položaj banke. Scenariji so zasnovani glede na resne spremembe v ekonomskem okolju, v katerem banka deluje, ki so sicer malo verjetne, a verjetne. Scenarij z mednarodno gospodarsko depresijo, na primer, temelji na možnem razpadu evroobmočja in posledičnih učinkih na evropsko gospodarstvo. Za ta scenarij bi bile posledične makroekomske spremenljivke naslednje:

  Preglednica 6


  Makroekonomski kazalniki v scenariju mednarodne gospodarske depresije |
| --- | --- |

(130)

V načrtu prestrukturiranja so vključeni trije scenariji izjemnih situacij – blaga recesija, mednarodna gospodarska depresija in padec krone, vključno z metodologijo, uporabljeno pri izdelavi teh scenarijev, in učinkom na kapitalski položaj banke. Scenariji so zasnovani glede na resne spremembe v ekonomskem okolju, v katerem banka deluje, ki so sicer malo verjetne, a verjetne. Scenarij z mednarodno gospodarsko depresijo, na primer, temelji na možnem razpadu evroobmočja in posledičnih učinkih na evropsko gospodarstvo. Za ta scenarij bi bile posledične makroekomske spremenljivke naslednje:

Preglednica 6

Makroekonomski kazalniki v scenariju mednarodne gospodarske depresije

| (131) | Pri testiranju izjemnih situacij, ki ga je predložila Banka Landsbankinn, so uporabljene različne metode za prevajanje teh treh scenarijev v merjenje učinka o računovodskih izkazih banke, izgubo posojila in ekonomski kapital. V spodnjem diagramu 3 je na primeru prikazano, kako je izguba ob neplačilu povezana z uspešnostjo BDP.

  Diagram 3


  Korelacija med izgubo ob neplačilu in BDP


  [Diagram o korelaciji med izgubo ob neplačilu in BDP

  vrednosti niso razkrite zaradi varovanja poklicne skrivnosti] |
| --- | --- |

(131)

Pri testiranju izjemnih situacij, ki ga je predložila Banka Landsbankinn, so uporabljene različne metode za prevajanje teh treh scenarijev v merjenje učinka o računovodskih izkazih banke, izgubo posojila in ekonomski kapital. V spodnjem diagramu 3 je na primeru prikazano, kako je izguba ob neplačilu povezana z uspešnostjo BDP.

Diagram 3

Korelacija med izgubo ob neplačilu in BDP

[Diagram o korelaciji med izgubo ob neplačilu in BDP

vrednosti niso razkrite zaradi varovanja poklicne skrivnosti]

| (132) | Kapitalizacija banke Landsbankinn je glede na glavne ugotovitve iz testov izjemnih situacij tolikšna, da v vseh scenarijih presega notranje in zunanje zahteve glede najnižje stopnje kapitalske ustreznosti, v skladu z načrtom prestrukturiranja pa ima dejansko [...] % presežnega kapitala. |
| --- | --- |

(132)

Kapitalizacija banke Landsbankinn je glede na glavne ugotovitve iz testov izjemnih situacij tolikšna, da v vseh scenarijih presega notranje in zunanje zahteve glede najnižje stopnje kapitalske ustreznosti, v skladu z načrtom prestrukturiranja pa ima dejansko [...] % presežnega kapitala.

| (133) | Poleg tega je v načrt prestrukturiranja te banke vključen kvazi test izjemnih situacij likvidnostnega količnika banke. V tem primeru banka predvideva, da bi se vse vloge, hranjene v finančnih institucijah, takoj dvignile, kot posledica, na primer, odprave kapitalskih kontrol. Celo v takem primeru bi likvidnostni položaj banke Landsbankinn po informacijah islandskih organov ostal trden, zlasti ker bi lahko razmeroma hitro unovčila dodatna sredstva in brez preveč škodljivega učinka na bilanco stanja, kot je, na primer, njena knjiga hipotekarnih posojil, denominirana v ISK (prek dejavnosti posojanja s Centralno banko Islandije). V spodnjem diagramu 4 je ponazorjen ta scenarij:

  Diagram 4


  Osnovni likvidnostni položaj po dvigih vseh institucionalnih vlog in različnih dvigih strank.


  [Diagram o likvidnostnem položaju banke Landsbankinn

  vrednosti niso razkrite zaradi varovanja poklicne skrivnosti] |
| --- | --- |

(133)

Poleg tega je v načrt prestrukturiranja te banke vključen kvazi test izjemnih situacij likvidnostnega količnika banke. V tem primeru banka predvideva, da bi se vse vloge, hranjene v finančnih institucijah, takoj dvignile, kot posledica, na primer, odprave kapitalskih kontrol. Celo v takem primeru bi likvidnostni položaj banke Landsbankinn po informacijah islandskih organov ostal trden, zlasti ker bi lahko razmeroma hitro unovčila dodatna sredstva in brez preveč škodljivega učinka na bilanco stanja, kot je, na primer, njena knjiga hipotekarnih posojil, denominirana v ISK (prek dejavnosti posojanja s Centralno banko Islandije). V spodnjem diagramu 4 je ponazorjen ta scenarij:

Diagram 4

Osnovni likvidnostni položaj po dvigih vseh institucionalnih vlog in različnih dvigih strank.

[Diagram o likvidnostnem položaju banke Landsbankinn

vrednosti niso razkrite zaradi varovanja poklicne skrivnosti]

| (134) | Banka bi po tem izračunu lahko vzdržala dodatne dvige [...] % vlog strank, ne da bi ji bilo treba unovčiti sredstva. Ti rezultati kažejo, da je banka v dobrem položaju za spoprijemanje z nepričakovanimi motnjami likvidnosti. |
| --- | --- |

(134)

Banka bi po tem izračunu lahko vzdržala dodatne dvige [...] % vlog strank, ne da bi ji bilo treba unovčiti sredstva. Ti rezultati kažejo, da je banka v dobrem položaju za spoprijemanje z nepričakovanimi motnjami likvidnosti.

4.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE, TRANSAKCIJA S HRANILNICO SPKEF IN UKREPI, ZAČASNO ODOBRENI V ODLOČBAH O HRANILNICAH

| (135) | Nadzorni organ je v odločbi o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: odločba o začetku postopka) predhodno ugotovil, da ukrepi Islandije za kapitalizacijo banke Landsbankinn pomenijo državno pomoč v skladu s členom 61 Sporazuma EGP. Poleg tega ni mogoče izključiti prisotnosti državne pomoči v neomejenem jamstvu za vloge. V odločbo o začetku postopka niso bili zajeti ukrepi pomoči, povezani s prevzemom hranilnice SpSv, ki jih je Nadzorni organ začasno odobril v odločbah o hranilnicah. Nadzorni organ bo v tej odločbi sprejel končno stališče o navedenih ukrepih, ki še naprej vplivajo na obravnavano oceno. Nadzorni organ bo ukrepe, povezane s prenosom dejavnosti s hranilnice SpKef na banko Landsbankinn, ki niso bili zajeti v odločbi o začetku postopka, prav tako ocenil v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(135)

Nadzorni organ je v odločbi o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: odločba o začetku postopka) predhodno ugotovil, da ukrepi Islandije za kapitalizacijo banke Landsbankinn pomenijo državno pomoč v skladu s členom 61 Sporazuma EGP. Poleg tega ni mogoče izključiti prisotnosti državne pomoči v neomejenem jamstvu za vloge. V odločbo o začetku postopka niso bili zajeti ukrepi pomoči, povezani s prevzemom hranilnice SpSv, ki jih je Nadzorni organ začasno odobril v odločbah o hranilnicah. Nadzorni organ bo v tej odločbi sprejel končno stališče o navedenih ukrepih, ki še naprej vplivajo na obravnavano oceno. Nadzorni organ bo ukrepe, povezane s prenosom dejavnosti s hranilnice SpKef na banko Landsbankinn, ki niso bili zajeti v odločbi o začetku postopka, prav tako ocenil v nadaljevanju.

| (136) | Nadzorni organ je menil, da lahko končno stališče glede združljivosti ukrepov, ocenjenih v odločbi o začetku postopka, sprejme šele na podlagi načrta prestrukturiranja, ki mu ob začetku formalnega postopka preiskave 15. decembra 2010 še ni bil predložen. Nadzorni organ je pomisleke glede združljivosti pomoči izrazil predvsem zaradi tega, ker načrta prestrukturiranja še več kot dve leti po ustanovitvi banke Landsbankinn in eno leto po sporazumu z upniki banke Landsbanki ni bilo. |
| --- | --- |

(136)

Nadzorni organ je menil, da lahko končno stališče glede združljivosti ukrepov, ocenjenih v odločbi o začetku postopka, sprejme šele na podlagi načrta prestrukturiranja, ki mu ob začetku formalnega postopka preiskave 15. decembra 2010 še ni bil predložen. Nadzorni organ je pomisleke glede združljivosti pomoči izrazil predvsem zaradi tega, ker načrta prestrukturiranja še več kot dve leti po ustanovitvi banke Landsbankinn in eno leto po sporazumu z upniki banke Landsbanki ni bilo.

4.1   Pripombe zainteresiranih strani

| (137) | Nadzorni organ je v imenu upnikov nekdanje banke prejel izjavo, v kateri so poudarili, da jih je treba obravnavati kot zainteresirane strani, in navedli, da lahko pozneje predložijo nadaljnje pripombe. |
| --- | --- |

(137)

Nadzorni organ je v imenu upnikov nekdanje banke prejel izjavo, v kateri so poudarili, da jih je treba obravnavati kot zainteresirane strani, in navedli, da lahko pozneje predložijo nadaljnje pripombe.

4.2   Pripombe islandskih organov

| (138) | Islandski organi priznavajo, da ukrepi, sprejeti za ustanovitev banke NBI, zdaj preimenovane v Landsbankinn, pomenijo državno pomoč. Vendar so ukrepi po mnenju islandskih organov združljivi z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma, ker so potrebni, sorazmerni in primerni za odpravljanje resne motnje v islandskem gospodarstvu. Po mnenju islandskih organov so sprejeti ukrepi v vseh vidikih skladni z načeli iz smernic Nadzornega organa o državni pomoči, po njihovih trditvah je pomoč potrebna in omejena na najnižji potrebni znesek. |
| --- | --- |

(138)

Islandski organi priznavajo, da ukrepi, sprejeti za ustanovitev banke NBI, zdaj preimenovane v Landsbankinn, pomenijo državno pomoč. Vendar so ukrepi po mnenju islandskih organov združljivi z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma, ker so potrebni, sorazmerni in primerni za odpravljanje resne motnje v islandskem gospodarstvu. Po mnenju islandskih organov so sprejeti ukrepi v vseh vidikih skladni z načeli iz smernic Nadzornega organa o državni pomoči, po njihovih trditvah je pomoč potrebna in omejena na najnižji potrebni znesek.

| (139) | Islandski organi poleg tega še poudarjajo, da so nekdanji delničarji banke Landsbanki izgubili vse svoje delnice, za kar od države niso prejeli nobene odškodnine, ter da je pomoč dobro zasnovana za čim manjši negativni učinek prelitja na konkurente. |
| --- | --- |

(139)

Islandski organi poleg tega še poudarjajo, da so nekdanji delničarji banke Landsbanki izgubili vse svoje delnice, za kar od države niso prejeli nobene odškodnine, ter da je pomoč dobro zasnovana za čim manjši negativni učinek prelitja na konkurente.

| (140) | Islandski organi glede prenosa dejavnosti s hranilnice SpKef na banko Landsbankinn priznavajo, da zaveza države, da bo nadomestila primanjkljaj prenesenih sredstev (v primerjavi z zneskom prenesenih obveznosti) pomeni državno pomoč na podlagi člena 61(1) Sporazuma EGP, čeprav menijo, da narava sporazuma preprečuje, da bi banka Landsbankinn prejela neposredno finančno prednost. Vendar priznavajo, da bi se z ukrepom lahko okrepil položaj banke Landsbankinn, ker povečuje njeno bazo strank in bi lahko ponujal možnosti za racionaliziranje dejavnosti. |
| --- | --- |

(140)

Islandski organi glede prenosa dejavnosti s hranilnice SpKef na banko Landsbankinn priznavajo, da zaveza države, da bo nadomestila primanjkljaj prenesenih sredstev (v primerjavi z zneskom prenesenih obveznosti) pomeni državno pomoč na podlagi člena 61(1) Sporazuma EGP, čeprav menijo, da narava sporazuma preprečuje, da bi banka Landsbankinn prejela neposredno finančno prednost. Vendar priznavajo, da bi se z ukrepom lahko okrepil položaj banke Landsbankinn, ker povečuje njeno bazo strank in bi lahko ponujal možnosti za racionaliziranje dejavnosti.

| (141) | Islandski organi v vsakem primeru trdijo, da je pomoč združljiva s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP. Trdijo, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno, saj prispevek države krije točno razliko med sredstvi in obveznostmi, to razliko pa določi neodvisen odbor. Ker je bila banka Landsbankinn edina banka, ki je lahko tedaj prevzela dejavnosti hranilnice SpKef, in ker bi bile druge možnosti, na primer prisilna združitev, ki bi jo izvedel Organ za finančni nadzor, bolj moteče in morebiti dražje za državo, je bila po njihovih trditvah pomoč tudi sorazmerna. |
| --- | --- |

(141)

Islandski organi v vsakem primeru trdijo, da je pomoč združljiva s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP. Trdijo, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno, saj prispevek države krije točno razliko med sredstvi in obveznostmi, to razliko pa določi neodvisen odbor. Ker je bila banka Landsbankinn edina banka, ki je lahko tedaj prevzela dejavnosti hranilnice SpKef, in ker bi bile druge možnosti, na primer prisilna združitev, ki bi jo izvedel Organ za finančni nadzor, bolj moteče in morebiti dražje za državo, je bila po njihovih trditvah pomoč tudi sorazmerna.

| (142) | Jamstvo za vloge po mnenju islandskih organov ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(142)

Jamstvo za vloge po mnenju islandskih organov ne pomeni državne pomoči.

4.3   Zaveze islandskih organov

| (143) | Islandski organi so predložili številne zaveze, od katerih se jih večina nanaša na izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč, ki se ocenjuje, navedene pa so v Prilogi. |
| --- | --- |

(143)

Islandski organi so predložili številne zaveze, od katerih se jih večina nanaša na izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč, ki se ocenjuje, navedene pa so v Prilogi.

II.   OCENA

1.   PRISOTNOST DRŽAVNE POMOČI

| (144) | V členu 61(1) Sporazuma EGP je navedeno:
  „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami“. |
| --- | --- |

(144)

V členu 61(1) Sporazuma EGP je navedeno:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami“.

| (145) | Nadzorni organ bo v nadaljevanju ocenil naslednje ukrepe (45):






  — | ustanovni kapital za delovanje, ki ga je novi banki zagotovila Islandija, |
| --- | --- | --- |

(145)

Nadzorni organ bo v nadaljevanju ocenil naslednje ukrepe (45):

—

ustanovni kapital za delovanje, ki ga je novi banki zagotovila Islandija,

| — | (začetno) celotno državno kapitalizacijo nove banke in zadržanje 5-odstotnega osnovnega kapitala s strani države. |
| --- | --- |

—

(začetno) celotno državno kapitalizacijo nove banke in zadržanje 5-odstotnega osnovnega kapitala s strani države.

Navedeni ukrepi se skupaj poimenujejo kot „ukrepi za kapitalizacijo“. Poleg tega bo Nadzorni organ ocenil:

| — | izjavo islandske vlade, da v celoti jamči za domače vloge v vseh islandskih bankah, ter |
| --- | --- |

—

izjavo islandske vlade, da v celoti jamči za domače vloge v vseh islandskih bankah, ter

| — | prenos dejavnosti s hranilnice SpKef na banko Landsbankinn („transakcija hranilnice SpKef“). |
| --- | --- |

—

prenos dejavnosti s hranilnice SpKef na banko Landsbankinn („transakcija hranilnice SpKef“).

| (146) | Nadzorni organ še ponavlja, da začasno odobreni ukrepi za rešitev hranilnice SpSv, ki bo zdaj združena z banko Landsbankinn, pomenijo državno pomoč, katere končna združljivost je odvisna od načrta prestrukturiranja za združeni subjekt. |
| --- | --- |

(146)

Nadzorni organ še ponavlja, da začasno odobreni ukrepi za rešitev hranilnice SpSv, ki bo zdaj združena z banko Landsbankinn, pomenijo državno pomoč, katere končna združljivost je odvisna od načrta prestrukturiranja za združeni subjekt.

1.1   Prisotnost državnih sredstev

| (147) | Kot je Nadzorni organ v odločbi o začetku postopka že predhodno ugotovil, je jasno, da so ukrepi za kapitalizacijo financirani z državnimi sredstvi, ki jih zagotavlja islandsko ministrstvo za finance. Država je glede transakcije hranilnice SpKef prevzela tveganje, da sredstva te hranilnice ne bodo zadostovala za kritje njenih prenesenih obveznosti (vlog). V bistvu je zagotavljala nadomestitev primanjkljaja, ki je imel za posledico (možni) prenos državnih sredstev. Kot je bilo zgoraj navedeno, se je arbitražni odbor nedavno odločil, da je država banki Landsbankinn morala plačati 19,2 milijarde ISK. Zato je jasno, da ta ukrep vključuje prenos državnih sredstev. |
| --- | --- |

(147)

Kot je Nadzorni organ v odločbi o začetku postopka že predhodno ugotovil, je jasno, da so ukrepi za kapitalizacijo financirani z državnimi sredstvi, ki jih zagotavlja islandsko ministrstvo za finance. Država je glede transakcije hranilnice SpKef prevzela tveganje, da sredstva te hranilnice ne bodo zadostovala za kritje njenih prenesenih obveznosti (vlog). V bistvu je zagotavljala nadomestitev primanjkljaja, ki je imel za posledico (možni) prenos državnih sredstev. Kot je bilo zgoraj navedeno, se je arbitražni odbor nedavno odločil, da je država banki Landsbankinn morala plačati 19,2 milijarde ISK. Zato je jasno, da ta ukrep vključuje prenos državnih sredstev.

| (148) | Nadzorni organ glede jamstva za vloge na začetku poudarja, da je njegova ocena omejena na dodatno jamstvo za vloge, opisano zgoraj, in je v bistvu sestavljena iz izjav islandske vlade, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti krite. |
| --- | --- |

(148)

Nadzorni organ glede jamstva za vloge na začetku poudarja, da je njegova ocena omejena na dodatno jamstvo za vloge, opisano zgoraj, in je v bistvu sestavljena iz izjav islandske vlade, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter njihovih podružnicah na Islandiji v celoti krite.

| (149) | Ta ocena ne posega v stališče Nadzornega organa glede združljivosti Zakona št. 98/1999 ter ukrepe islandske vlade in Jamstvenega sklada depozitarjev in vlagateljev med finančno krizo s pravom EGP, zlasti Direktivo št. 94/19/ES. Nadzorni organ glede izvajanja Direktiv št. 97/9/ES in št. 94/19/ES meni, da uporaba državnih sredstev za izpolnjevanje obveznosti na podlagi prava EGP na splošno ne bi vzbujala pomislekov po členu 61 Sporazuma EGP, kolikor taki ukrepi pomenijo državno pomoč. Ta odločba zato ne zadeva teh ukrepov. |
| --- | --- |

(149)

Ta ocena ne posega v stališče Nadzornega organa glede združljivosti Zakona št. 98/1999 ter ukrepe islandske vlade in Jamstvenega sklada depozitarjev in vlagateljev med finančno krizo s pravom EGP, zlasti Direktivo št. 94/19/ES. Nadzorni organ glede izvajanja Direktiv št. 97/9/ES in št. 94/19/ES meni, da uporaba državnih sredstev za izpolnjevanje obveznosti na podlagi prava EGP na splošno ne bi vzbujala pomislekov po členu 61 Sporazuma EGP, kolikor taki ukrepi pomenijo državno pomoč. Ta odločba zato ne zadeva teh ukrepov.

| (150) | Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka navedel, da bo nadalje preiskal, ali so prej opisane izjave Islandije dovolj natančne, trdne, nepogojne in pravno zavezujoče, tako da vključujejo zavezo glede državnih sredstev (46). Nadzorni organ pri ocenjevanju tega, ali so ta merila izpolnjena, ugotavlja, da so izjave vsebovale nepreklicno zavezo glede državnih sredstev, kar je razvidno iz dejstva, da je Islandija storila vse za zaščito depozitarjev. Ne le da je spremenila prednostno mesto imetnikov vlog pri insolventnih stečajnih premoženjih (ki ne bi imela za posledico uporabe državnih sredstev), temveč je tudi jasno poudarila, da ne bo dopustila, da bi imeli depozitarji kakršne koli izgube. Splošno državno jamstvo za vse vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah se nadalje razlikuje od vsake sheme zajamčenih vlog na podlagi pravnih aktov EGP zato, ker je jamstvo glede višine zneska neomejeno, banke, ki so upravičene do ukrepa, pa ne zagotovijo finančnega prispevka. |
| --- | --- |

(150)

Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka navedel, da bo nadalje preiskal, ali so prej opisane izjave Islandije dovolj natančne, trdne, nepogojne in pravno zavezujoče, tako da vključujejo zavezo glede državnih sredstev (46). Nadzorni organ pri ocenjevanju tega, ali so ta merila izpolnjena, ugotavlja, da so izjave vsebovale nepreklicno zavezo glede državnih sredstev, kar je razvidno iz dejstva, da je Islandija storila vse za zaščito depozitarjev. Ne le da je spremenila prednostno mesto imetnikov vlog pri insolventnih stečajnih premoženjih (ki ne bi imela za posledico uporabe državnih sredstev), temveč je tudi jasno poudarila, da ne bo dopustila, da bi imeli depozitarji kakršne koli izgube. Splošno državno jamstvo za vse vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah se nadalje razlikuje od vsake sheme zajamčenih vlog na podlagi pravnih aktov EGP zato, ker je jamstvo glede višine zneska neomejeno, banke, ki so upravičene do ukrepa, pa ne zagotovijo finančnega prispevka.

| (151) | Poseganje države Islandije v finančni sektor, ki je trajalo od oktobra 2008, utemeljeno pa je bilo s ciljem spoštovanja izjave islandske vlade, ponazarja, kako vlada razume to izjavo. V to poseganje so zajeti ukrepi za kritje vlog finančnih podjetij, kot je ustanovitev treh komercialnih bank, prenos vlog s hranilnice Reykjavik na banko Arion, prenos vlog z banke Straumur na banko Íslandsbanki, prevzem vlog iz petih hranilnic v banki Sparisjódabanki Íslands s strani Centralne banke Islandije, prenos vlog s hranilnice Byr na banko Byr hf, prenos vlog s hranilnice Keflavík na banko SpKef ter odgovornost države za vloge v banki SpKef po združitvi z banko Landsbankinn. |
| --- | --- |

(151)

Poseganje države Islandije v finančni sektor, ki je trajalo od oktobra 2008, utemeljeno pa je bilo s ciljem spoštovanja izjave islandske vlade, ponazarja, kako vlada razume to izjavo. V to poseganje so zajeti ukrepi za kritje vlog finančnih podjetij, kot je ustanovitev treh komercialnih bank, prenos vlog s hranilnice Reykjavik na banko Arion, prenos vlog z banke Straumur na banko Íslandsbanki, prevzem vlog iz petih hranilnic v banki Sparisjódabanki Íslands s strani Centralne banke Islandije, prenos vlog s hranilnice Byr na banko Byr hf, prenos vlog s hranilnice Keflavík na banko SpKef ter odgovornost države za vloge v banki SpKef po združitvi z banko Landsbankinn.

| (152) | Dejansko so islandski organi v več zadevah državne pomoči, ki jih Nadzorni organ trenutno preiskuje, od katerih so bile nekatere omenjene zgoraj, trdili, da je bil zadevni izbrani ukrep finančno najmanj obremenjujoča možnost za Islandijo, da je izpolnila svoje jamstvo po popolni zaščiti depozitarjev. |
| --- | --- |

(152)

Dejansko so islandski organi v več zadevah državne pomoči, ki jih Nadzorni organ trenutno preiskuje, od katerih so bile nekatere omenjene zgoraj, trdili, da je bil zadevni izbrani ukrep finančno najmanj obremenjujoča možnost za Islandijo, da je izpolnila svoje jamstvo po popolni zaščiti depozitarjev.

| (153) | Nadzorni organ v skladu z navedenim meni, da je bil vzpostavljen pravno zavezujoč, natančen, nepogojen in trden ukrep. Nadzorni organ na tej podlagi torej ugotavlja, da izjave države Islandije, v skladu s katerimi v celoti jamči za vloge, vsebujejo zavezo glede državnih sredstev v smislu člena 61 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(153)

Nadzorni organ v skladu z navedenim meni, da je bil vzpostavljen pravno zavezujoč, natančen, nepogojen in trden ukrep. Nadzorni organ na tej podlagi torej ugotavlja, da izjave države Islandije, v skladu s katerimi v celoti jamči za vloge, vsebujejo zavezo glede državnih sredstev v smislu člena 61 Sporazuma EGP.

1.2   Dajanje prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga

1.2.1   Prednost

| (154) | Prvič, ukrep pomoči mora novi banki dajati prednost, na podlagi katere je oproščena dajatev, ki običajno bremenijo njen proračun. Nadzorni organ v skladu s predhodno ugotovitvijo iz odločbe o začetku postopka vztraja pri stališču, da vsak od ukrepov za kapitalizacijo daje prednost banki Landsbankinn, ker zagotovljeni kapital brez poseganja države banki ne bi bil na voljo. |
| --- | --- |

(154)

Prvič, ukrep pomoči mora novi banki dajati prednost, na podlagi katere je oproščena dajatev, ki običajno bremenijo njen proračun. Nadzorni organ v skladu s predhodno ugotovitvijo iz odločbe o začetku postopka vztraja pri stališču, da vsak od ukrepov za kapitalizacijo daje prednost banki Landsbankinn, ker zagotovljeni kapital brez poseganja države banki ne bi bil na voljo.

| (155) | Nadzorni organ pri določanju, ali naložba v podjetje, na primer s kapitalskim vložkom, pomeni prednost, uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu in ocenjuje, ali bi se lahko zasebni vlagatelj v običajnih tržnih razmerah, ki bi se po velikosti lahko primerjal z javnimi organi, odločil za tako naložbo (47). Evropska komisija (v številnih primerih, odkar se je začela finančna kriza (48)) in Nadzorni organ (49) sta od nastopa finančne krize na splošno zavzela pristop, da državne ponovne kapitalizacije bank pomenijo državno pomoč, pri čemer se upoštevata pretres in negotovost, značilna za finančne trge od jeseni leta 2008. Ta splošni premislek se nanaša zlasti na islandske finančne trge v letih 2008 in 2009, ko se je celotni sistem zrušil. Zato Nadzorni organ meni, da ukrepi za kapitalizacijo kljub morebitnemu prenosu manjšinskega deleža upnikom (v glavnem iz zasebnega sektorja) dajejo prednost banki Landsbankinn. Iz zasebnega sektorja so pri kapitalizaciji banke Landsbankinn udeleženi večinoma upniki nekdanje banke, ki skušajo le čim bolj zmanjšati svoje izgube (50). Poleg tega se ob upoštevanju zgoraj opisane pogojno zamenljive obveznice ne more šteti, da so ti upniki vlagali pod enakimi pogoji kot država. |
| --- | --- |

(155)

Nadzorni organ pri določanju, ali naložba v podjetje, na primer s kapitalskim vložkom, pomeni prednost, uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu in ocenjuje, ali bi se lahko zasebni vlagatelj v običajnih tržnih razmerah, ki bi se po velikosti lahko primerjal z javnimi organi, odločil za tako naložbo (47). Evropska komisija (v številnih primerih, odkar se je začela finančna kriza (48)) in Nadzorni organ (49) sta od nastopa finančne krize na splošno zavzela pristop, da državne ponovne kapitalizacije bank pomenijo državno pomoč, pri čemer se upoštevata pretres in negotovost, značilna za finančne trge od jeseni leta 2008. Ta splošni premislek se nanaša zlasti na islandske finančne trge v letih 2008 in 2009, ko se je celotni sistem zrušil. Zato Nadzorni organ meni, da ukrepi za kapitalizacijo kljub morebitnemu prenosu manjšinskega deleža upnikom (v glavnem iz zasebnega sektorja) dajejo prednost banki Landsbankinn. Iz zasebnega sektorja so pri kapitalizaciji banke Landsbankinn udeleženi večinoma upniki nekdanje banke, ki skušajo le čim bolj zmanjšati svoje izgube (50). Poleg tega se ob upoštevanju zgoraj opisane pogojno zamenljive obveznice ne more šteti, da so ti upniki vlagali pod enakimi pogoji kot država.

| (156) | Nadzorni organ glede transakcije hranilnice SpKef navaja, da je bil namen transakcije, da bi banka Landsbankinn prejela nadomestilo, ki bi bilo enako le razliki med prenesenimi sredstvi in obveznostmi. Poleg tega se je visoka stopnja objektivnosti v tem procesu zagotovila z mehanizmom za določitev te razlike, tj. neodvisnim arbitražnim odborom kot končnim razsodnikom. Vendar je bilo državi dodeljeno celotno tveganje, da sredstva hranilnice SpKef niso vredna toliko kot prenesene vloge, pa tudi zaveza, da bo nadomestila vsak možni primanjkljaj. Iz tega izhaja, da je lahko banka Landsbankinn brez kakršnega koli tveganja pridobila dobro ime in dodatne tržne deleže. Nadzorni organ ugotavlja, da to pomeni prednost. |
| --- | --- |

(156)

Nadzorni organ glede transakcije hranilnice SpKef navaja, da je bil namen transakcije, da bi banka Landsbankinn prejela nadomestilo, ki bi bilo enako le razliki med prenesenimi sredstvi in obveznostmi. Poleg tega se je visoka stopnja objektivnosti v tem procesu zagotovila z mehanizmom za določitev te razlike, tj. neodvisnim arbitražnim odborom kot končnim razsodnikom. Vendar je bilo državi dodeljeno celotno tveganje, da sredstva hranilnice SpKef niso vredna toliko kot prenesene vloge, pa tudi zaveza, da bo nadomestila vsak možni primanjkljaj. Iz tega izhaja, da je lahko banka Landsbankinn brez kakršnega koli tveganja pridobila dobro ime in dodatne tržne deleže. Nadzorni organ ugotavlja, da to pomeni prednost.

| (157) | Nadzorni organ mora nadalje še oceniti, ali dodatno jamstvo za vloge prinaša prednost banki Landsbankinn in islandskim bankam na splošno. V tem pogledu Nadzorni organ navaja, da takrat, ko so islandski organi izjavili, da bodo zagotovili jamstvo za vloge, ni bilo povsem jasno, kako bo to jamstvo delovalo v praksi, zlasti kakšen učinek bo imelo tako poseganje na propadajočo banko. Zdaj se zdi, da bi moralo bili taki banki omogočeno, da propade, Islandija pa bi zagotovila – na primer s prenosom vlog na drugo banko in nadomestitvijo primanjkljajev v sredstvih – da bi se lahko vloge v celoti izplačale ter da depozitarji ne bi nikoli izgubili dostopa do celotnega zneska svojih vlog. |
| --- | --- |

(157)

Nadzorni organ mora nadalje še oceniti, ali dodatno jamstvo za vloge prinaša prednost banki Landsbankinn in islandskim bankam na splošno. V tem pogledu Nadzorni organ navaja, da takrat, ko so islandski organi izjavili, da bodo zagotovili jamstvo za vloge, ni bilo povsem jasno, kako bo to jamstvo delovalo v praksi, zlasti kakšen učinek bo imelo tako poseganje na propadajočo banko. Zdaj se zdi, da bi moralo bili taki banki omogočeno, da propade, Islandija pa bi zagotovila – na primer s prenosom vlog na drugo banko in nadomestitvijo primanjkljajev v sredstvih – da bi se lahko vloge v celoti izplačale ter da depozitarji ne bi nikoli izgubili dostopa do celotnega zneska svojih vlog.

| (158) | Nadzorni organ meni, da je to, kako bi država ukrepala pri izpolnjevanju neomejenega jamstva za domače vloge, drugotnega pomena. Pomembno je, da se je država zavezala poseči, če banka vlog ne bo mogla izplačati v neomejenem obsegu. |
| --- | --- |

(158)

Nadzorni organ meni, da je to, kako bi država ukrepala pri izpolnjevanju neomejenega jamstva za domače vloge, drugotnega pomena. Pomembno je, da se je država zavezala poseči, če banka vlog ne bo mogla izplačati v neomejenem obsegu.

| (159) | To neomejeno jamstvo je po mnenju Nadzornega organa dajalo prednost banki Landsbankinn, ker zagotavlja dragoceno konkurenčno prednost – neomejeno državno jamstvo, in torej precejšnjo varnostno mrežo – pred drugimi možnostmi in ponudniki naložb. To je prikazano na primer v nedavnem poročilu ministra za gospodarske zadeve, v katerem je navedeno, da „islandska finančna podjetja trenutno poslujejo v varovanem okolju s kapitalskimi kontrolami in splošnim jamstvom za vloge. Pod takimi pogoji so bančne vloge praktično edina varna možnost za islandske varčevalce“ (51). |
| --- | --- |

(159)

To neomejeno jamstvo je po mnenju Nadzornega organa dajalo prednost banki Landsbankinn, ker zagotavlja dragoceno konkurenčno prednost – neomejeno državno jamstvo, in torej precejšnjo varnostno mrežo – pred drugimi možnostmi in ponudniki naložb. To je prikazano na primer v nedavnem poročilu ministra za gospodarske zadeve, v katerem je navedeno, da „islandska finančna podjetja trenutno poslujejo v varovanem okolju s kapitalskimi kontrolami in splošnim jamstvom za vloge. Pod takimi pogoji so bančne vloge praktično edina varna možnost za islandske varčevalce“ (51).

| (160) | Zdi se jasno, da bi banka Landsbankinn brez jamstva precej lažje utrpela škodo zaradi navala na banko tako kot njena predhodnica (52). Torej bi morala banka verjetno plačevati višje obrestne mere (za izravnavo tveganja), da bi privabila ali celo samo obdržala enako količino vlog. Skladno s tem Nadzorni organ ugotavlja, da jamstvo za vloge banki daje prednost. |
| --- | --- |

(160)

Zdi se jasno, da bi banka Landsbankinn brez jamstva precej lažje utrpela škodo zaradi navala na banko tako kot njena predhodnica (52). Torej bi morala banka verjetno plačevati višje obrestne mere (za izravnavo tveganja), da bi privabila ali celo samo obdržala enako količino vlog. Skladno s tem Nadzorni organ ugotavlja, da jamstvo za vloge banki daje prednost.

1.2.2   Selektivnost

| (161) | Drugič, ukrep pomoči mora biti selektiven, tako da daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Ukrepi za kapitalizacijo in transakcija hranilnice SpKef sta selektivna, ker ima od tega koristi le banka Landsbankinn. |
| --- | --- |

(161)

Drugič, ukrep pomoči mora biti selektiven, tako da daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Ukrepi za kapitalizacijo in transakcija hranilnice SpKef sta selektivna, ker ima od tega koristi le banka Landsbankinn.

| (162) | Poleg tega je po mnenju Nadzornega organa selektivno tudi državno jamstvo za vloge, od katerega ima koristi islandski bančni sektor kot celota, saj je lahko državna podpora selektivna celo v primerih, ko ima koristi eden ali več sektorjev gospodarstva, drugi pa ne. Ta ugotovitev izhaja tudi iz zgornjega presojanja, v skladu s katerim imajo banke prednost pred drugimi podjetji, ki ponujajo možnosti za varčevanje in vlaganje denarja. |
| --- | --- |

(162)

Poleg tega je po mnenju Nadzornega organa selektivno tudi državno jamstvo za vloge, od katerega ima koristi islandski bančni sektor kot celota, saj je lahko državna podpora selektivna celo v primerih, ko ima koristi eden ali več sektorjev gospodarstva, drugi pa ne. Ta ugotovitev izhaja tudi iz zgornjega presojanja, v skladu s katerim imajo banke prednost pred drugimi podjetji, ki ponujajo možnosti za varčevanje in vlaganje denarja.

1.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami

| (163) | Z ukrepi se krepi položaj banke Landsbankinn v primerjavi s konkurenti (ali možnimi konkurenti) na Islandiji in v drugih državah EGP. Kot je opisano zgoraj, je banka Landsbankinn podjetje, dejavno na finančnih trgih, odprtih za mednarodno konkurenco v EGP. Čeprav so islandski finančni trgi trenutno dokaj osamljeni, zlasti zaradi kapitalskih kontrol, še vedno obstaja čezmejna trgovina (možnost zanjo), ki se bo povečala, kakor hitro bodo odpravljene kapitalske kontrole. Torej je treba vse ukrepe, ki se ocenjujejo, obravnavati, kot da izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP (53). |
| --- | --- |

(163)

Z ukrepi se krepi položaj banke Landsbankinn v primerjavi s konkurenti (ali možnimi konkurenti) na Islandiji in v drugih državah EGP. Kot je opisano zgoraj, je banka Landsbankinn podjetje, dejavno na finančnih trgih, odprtih za mednarodno konkurenco v EGP. Čeprav so islandski finančni trgi trenutno dokaj osamljeni, zlasti zaradi kapitalskih kontrol, še vedno obstaja čezmejna trgovina (možnost zanjo), ki se bo povečala, kakor hitro bodo odpravljene kapitalske kontrole. Torej je treba vse ukrepe, ki se ocenjujejo, obravnavati, kot da izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP (53).

1.4   Sklep

| (164) | Nadzorni organ zato ugotavlja, da je v ukrepe, ki jih je sprejela Islandija za kapitalizacijo nove banke, jamstvo za vloge in transakcijo hranilnice SpKef, vključena državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Nadzorni organ opozarja, da je ugotovil enako glede ukrepov za kapitalizacijo hranilnice SpSv v odločbah hranilnicah. |
| --- | --- |

(164)

Nadzorni organ zato ugotavlja, da je v ukrepe, ki jih je sprejela Islandija za kapitalizacijo nove banke, jamstvo za vloge in transakcijo hranilnice SpKef, vključena državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Nadzorni organ opozarja, da je ugotovil enako glede ukrepov za kapitalizacijo hranilnice SpSv v odločbah hranilnicah.

2.   POSTOPKOVNE ZAHTEVE

| (165) | V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču je „treba Nadzorni organ Efte o kakršnih koli načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči obvestiti dovolj zgodaj, da lahko predloži svoje pripombe [...]. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev“. |
| --- | --- |

(165)

V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču je „treba Nadzorni organ Efte o kakršnih koli načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči obvestiti dovolj zgodaj, da lahko predloži svoje pripombe [...]. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev“.

| (166) | Islandski organi Nadzornemu organu niso priglasili ukrepov pomoči, ki jih zajema odločba o začetku postopka, pred začetkom njihovega izvajanja. Enako velja tudi za transakcijo hranilnice SpKef. Nadzorni organ je zato sklenil, da islandski organi niso spoštovali svojih obveznosti iz člena 1(3) dela I Protokola 3. Dodelitev teh ukrepov pomoči je bila torej nezakonita. |
| --- | --- |

(166)

Islandski organi Nadzornemu organu niso priglasili ukrepov pomoči, ki jih zajema odločba o začetku postopka, pred začetkom njihovega izvajanja. Enako velja tudi za transakcijo hranilnice SpKef. Nadzorni organ je zato sklenil, da islandski organi niso spoštovali svojih obveznosti iz člena 1(3) dela I Protokola 3. Dodelitev teh ukrepov pomoči je bila torej nezakonita.

3.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (167) | Nadzorni organ uvodoma ugotavlja, da je banka Landsbankinn, čeprav gre za nov pravni subjekt, ustanovljen leta 2008, glede domačih dejavnosti očitno gospodarska naslednica banke Landsbanki, v smislu da med obema subjektoma obstaja gospodarska kontinuiteta. Islandski organi so pojasnili, da je podobnost med imenoma nekdanje in nove banke dejansko namerna, saj je banki Landsbankinn tako omogočeno, da izkoristi dobro ime, ki je na Islandiji še vedno povezano z imenom „Landsbanki“. Nadzorni organ meni, da je bila banka Landsbankinn podjetje v težavah, kajti banka brez pomoči ne bi mogla še naprej izvajati tistih gospodarskih dejavnosti, ki jih je izvajala od jeseni leta 2008 dalje. |
| --- | --- |

(167)

Nadzorni organ uvodoma ugotavlja, da je banka Landsbankinn, čeprav gre za nov pravni subjekt, ustanovljen leta 2008, glede domačih dejavnosti očitno gospodarska naslednica banke Landsbanki, v smislu da med obema subjektoma obstaja gospodarska kontinuiteta. Islandski organi so pojasnili, da je podobnost med imenoma nekdanje in nove banke dejansko namerna, saj je banki Landsbankinn tako omogočeno, da izkoristi dobro ime, ki je na Islandiji še vedno povezano z imenom „Landsbanki“. Nadzorni organ meni, da je bila banka Landsbankinn podjetje v težavah, kajti banka brez pomoči ne bi mogla še naprej izvajati tistih gospodarskih dejavnosti, ki jih je izvajala od jeseni leta 2008 dalje.

| (168) | Poleg tega so ukrepi, ki se ocenjujejo, hkrati ukrepi za reševanje in prestrukturiranje. Preden bi Nadzorni organ o ukrepih sprejel končno stališče na podlagi načrta prestrukturiranja, bi jih, kot je navedel v odločbi o začetku postopka, verjetno začasno odobril kot združljivo pomoč za reševanje, če bi bili priglašeni pred začetkom njihovega izvajanja. Ker pa priglasitev ni bila pravočasna, je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave in zahteval predložitev načrta za prestrukturiranje. Kot je navedeno zgoraj, je končna združljivost teh ukrepov odvisna od tega, ali načrt za prestrukturiranje izpolnjuje merila iz smernic o državni pomoči za podjetja v težavah, ki jih uporablja Nadzorni organ. |
| --- | --- |

(168)

Poleg tega so ukrepi, ki se ocenjujejo, hkrati ukrepi za reševanje in prestrukturiranje. Preden bi Nadzorni organ o ukrepih sprejel končno stališče na podlagi načrta prestrukturiranja, bi jih, kot je navedel v odločbi o začetku postopka, verjetno začasno odobril kot združljivo pomoč za reševanje, če bi bili priglašeni pred začetkom njihovega izvajanja. Ker pa priglasitev ni bila pravočasna, je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave in zahteval predložitev načrta za prestrukturiranje. Kot je navedeno zgoraj, je končna združljivost teh ukrepov odvisna od tega, ali načrt za prestrukturiranje izpolnjuje merila iz smernic o državni pomoči za podjetja v težavah, ki jih uporablja Nadzorni organ.

3.1   Pravna podlaga za oceno združljivosti: člen 61(3)(b) Sporazuma EGP in smernice Nadzornega organa o prestrukturiranju

| (169) | Čeprav se državna pomoč podjetjem v težavah, kot je banka Landsbankinn, običajno ocenjuje v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, je lahko v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma dovoljena državna pomoč „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ES ali države Efte“. Kot je navedeno v odstavku 8 smernic o bančništvu (54), Nadzorni organ potrjuje, da člen 61(3)(b) Sporazuma EGP v skladu s sodno prakso in prakso odločanja Evropske komisije zahteva strožjo razlago resne motnje v gospodarstvu države Efte. |
| --- | --- |

(169)

Čeprav se državna pomoč podjetjem v težavah, kot je banka Landsbankinn, običajno ocenjuje v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, je lahko v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma dovoljena državna pomoč „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ES ali države Efte“. Kot je navedeno v odstavku 8 smernic o bančništvu (54), Nadzorni organ potrjuje, da člen 61(3)(b) Sporazuma EGP v skladu s sodno prakso in prakso odločanja Evropske komisije zahteva strožjo razlago resne motnje v gospodarstvu države Efte.

| (170) | Islandski organi so pojasnili, kot je bilo podrobneje opisano zgoraj, da se je sistemska kriza v islandskem finančnem sistemu začela oktobra 2008 ter v roku nekaj dni povzročila zlom glavnih bank in glavnih hranilnic. V večini segmentov islandskega finančnega trga je skupni tržni delež propadlih finančnih institucij presegal 90 %. Tem težavam se je pridružilo še pomanjkanje zaupanja v državno valuto. Islandsko realno gospodarstvo je finančna kriza resno prizadela. Četudi so od nastopa finančne krize pretekla že tri leta, se razmere v islandskem finančnem sistemu še niso povsem normalizirale. Čeprav so se razmere od leta 2008 precej umirile, je očitno, da so bili ukrepi takrat, ko so bili sprejeti, namenjeni za odpravljanje resne motnje v islandskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(170)

Islandski organi so pojasnili, kot je bilo podrobneje opisano zgoraj, da se je sistemska kriza v islandskem finančnem sistemu začela oktobra 2008 ter v roku nekaj dni povzročila zlom glavnih bank in glavnih hranilnic. V večini segmentov islandskega finančnega trga je skupni tržni delež propadlih finančnih institucij presegal 90 %. Tem težavam se je pridružilo še pomanjkanje zaupanja v državno valuto. Islandsko realno gospodarstvo je finančna kriza resno prizadela. Četudi so od nastopa finančne krize pretekla že tri leta, se razmere v islandskem finančnem sistemu še niso povsem normalizirale. Čeprav so se razmere od leta 2008 precej umirile, je očitno, da so bili ukrepi takrat, ko so bili sprejeti, namenjeni za odpravljanje resne motnje v islandskem gospodarstvu.

| (171) | Zato se šteje, da se v tem primeru uporablja člen 61(3)(b) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(171)

Zato se šteje, da se v tem primeru uporablja člen 61(3)(b) Sporazuma EGP.

Uporaba Sporočila o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči

| (172) | V Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (55) (v nadaljnjem besedilu: smernice o prestrukturiranju) so določena pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za prestrukturiranje finančnih institucij v sedanji krizi. Da se prestrukturiranje finančne institucije v sedanji finančni krizi šteje za združljivo s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, mora v skladu s smernicami o prestrukturiranju:






  (i) | omogočiti ponovno uspešno poslovanje banke; |
| --- | --- | --- |

(172)

V Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (55) (v nadaljnjem besedilu: smernice o prestrukturiranju) so določena pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za prestrukturiranje finančnih institucij v sedanji krizi. Da se prestrukturiranje finančne institucije v sedanji finančni krizi šteje za združljivo s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, mora v skladu s smernicami o prestrukturiranju:

(i)

omogočiti ponovno uspešno poslovanje banke;

| (ii) | vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena); |
| --- | --- |

(ii)

vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena);

| (iii) | vključevati zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(iii)

vključevati zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (173) | Nadzorni organ bo v nadaljevanju na podlagi predloženega načrta prestrukturiranja za banko Landsbankinn torej ocenil, ali so izpolnjena navedena merila in ali opisani ukrepi pomoči pomenijo združljivo pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(173)

Nadzorni organ bo v nadaljevanju na podlagi predloženega načrta prestrukturiranja za banko Landsbankinn torej ocenil, ali so izpolnjena navedena merila in ali opisani ukrepi pomoči pomenijo združljivo pomoč za prestrukturiranje.

3.2   Ponovno uspešno poslovanje

| (174) | Najpomembnejši cilj take pomoči je ponovno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje upravičenca, ki prejema pomoč za prestrukturiranje, pri določanju njene združljivosti pa je pomembno oceniti, ali se bo s pomočjo za prestrukturiranje to doseglo. |
| --- | --- |

(174)

Najpomembnejši cilj take pomoči je ponovno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje upravičenca, ki prejema pomoč za prestrukturiranje, pri določanju njene združljivosti pa je pomembno oceniti, ali se bo s pomočjo za prestrukturiranje to doseglo.

| (175) | Kot je bilo navedeno, zaradi pretresa v islandskem gospodarstvu v začetku jeseni leta 2008, prisotnosti izrednih ukrepov, kot so kapitalske kontrole, razvijajočega se regulativnega okolja in makroekonomskih obetov, ki ostajajo nekoliko negotovi, postaja donosno poslovanje banke in zagotavljanje njenega dolgoročnega uspešnega poslovanja izziv. Nadzorni organ na začetku poudarja, da je treba pri spodnji oceni upoštevati ta premislek. |
| --- | --- |

(175)

Kot je bilo navedeno, zaradi pretresa v islandskem gospodarstvu v začetku jeseni leta 2008, prisotnosti izrednih ukrepov, kot so kapitalske kontrole, razvijajočega se regulativnega okolja in makroekonomskih obetov, ki ostajajo nekoliko negotovi, postaja donosno poslovanje banke in zagotavljanje njenega dolgoročnega uspešnega poslovanja izziv. Nadzorni organ na začetku poudarja, da je treba pri spodnji oceni upoštevati ta premislek.

| (176) | V oddelku 2 smernic o prestrukturiranju je določeno, da mora država EGP predložiti celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki zagotavlja popolne informacije o poslovnem modelu ter ponovno vzpostavlja dolgoročno poslovno uspešnost. V točki 10 smernic o prestrukturiranju se zahteva, da je treba v načrtu prestrukturiranja opredeliti vzroke za težave banke in njene lastne pomanjkljivosti ter opisati, na kakšen način bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju temeljnih problemov banke. |
| --- | --- |

(176)

V oddelku 2 smernic o prestrukturiranju je določeno, da mora država EGP predložiti celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki zagotavlja popolne informacije o poslovnem modelu ter ponovno vzpostavlja dolgoročno poslovno uspešnost. V točki 10 smernic o prestrukturiranju se zahteva, da je treba v načrtu prestrukturiranja opredeliti vzroke za težave banke in njene lastne pomanjkljivosti ter opisati, na kakšen način bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju temeljnih problemov banke.

| (177) | Vzroki za težave banke Landsbanki so, kot je bilo opisano, navedeni v načrtu prestrukturiranja, a tudi v poročilu posebne preiskovalne komisije. V tem poročilu so med najpomembnejšimi vzroki na ravni banke opredeljeni naslednji dejavniki, ki so povzročili propad: slabo upravljanje tveganja, prevelik apetit po tveganju, neobičajno tesen odnos med lastniki in največjimi posojilojemalci, prevelika rast v prekratkem obdobju, pomanjkanje izkušenj na svetovnih trgih, popustljiva pravila pri izposojanju, pomanjkanje notranjih pregledov in notranjega nadzora ter pomanjkljiva poslovna kultura in strategija. Banka se je tudi močno zanašala na kratkoročno financiranje iz velikih medbančnih poslov; da je lahko financirala svoje dejavnosti, pa je morala pridobiti velike količine vlog v tujini. S tem so se še poslabšala že obstoječa neravnotežja valut. |
| --- | --- |

(177)

Vzroki za težave banke Landsbanki so, kot je bilo opisano, navedeni v načrtu prestrukturiranja, a tudi v poročilu posebne preiskovalne komisije. V tem poročilu so med najpomembnejšimi vzroki na ravni banke opredeljeni naslednji dejavniki, ki so povzročili propad: slabo upravljanje tveganja, prevelik apetit po tveganju, neobičajno tesen odnos med lastniki in največjimi posojilojemalci, prevelika rast v prekratkem obdobju, pomanjkanje izkušenj na svetovnih trgih, popustljiva pravila pri izposojanju, pomanjkanje notranjih pregledov in notranjega nadzora ter pomanjkljiva poslovna kultura in strategija. Banka se je tudi močno zanašala na kratkoročno financiranje iz velikih medbančnih poslov; da je lahko financirala svoje dejavnosti, pa je morala pridobiti velike količine vlog v tujini. S tem so se še poslabšala že obstoječa neravnotežja valut.

Regulativni ukrepi za uspešno poslovanje

| (178) | Po mnenju Nadzornega organa so propad banke Landsbanki in zlom islandske finančne industrije povzročili tudi številni dejavniki, značilni za Islandijo, ki so se nanašali na njeno majhno površino ter regulativne pomanjkljivosti in pomanjkljivosti pri nadzoru, ki jih je osvetlila posebna preiskovalna komisija. Dolgoročno uspešno poslovanje banke Landsbankinn ter katere koli druge islandske banke je torej odvisno od tega, ali so bile te pomanjkljivosti pri nadzoru in regulativne pomanjkljivosti odpravljene. |
| --- | --- |

(178)

Po mnenju Nadzornega organa so propad banke Landsbanki in zlom islandske finančne industrije povzročili tudi številni dejavniki, značilni za Islandijo, ki so se nanašali na njeno majhno površino ter regulativne pomanjkljivosti in pomanjkljivosti pri nadzoru, ki jih je osvetlila posebna preiskovalna komisija. Dolgoročno uspešno poslovanje banke Landsbankinn ter katere koli druge islandske banke je torej odvisno od tega, ali so bile te pomanjkljivosti pri nadzoru in regulativne pomanjkljivosti odpravljene.

| (179) | Nadzorni organ v zvezi s tem odobrava spremembe regulativnega in nadzornega okvira, ki so jih storili islandski organi, kot je pojasnjeno v Prilogi. |
| --- | --- |

(179)

Nadzorni organ v zvezi s tem odobrava spremembe regulativnega in nadzornega okvira, ki so jih storili islandski organi, kot je pojasnjeno v Prilogi.

| (180) | Prvič, povečana so bila pooblastila in pristojnosti Organa za finančni nadzor, med drugim z novimi odgovornostmi glede velikih posameznih izpostavljenosti in tveganj v zvezi s tem, s čimer pa se po mnenju Nadzornega organa obravnava eden od dejavnikov, ki so povzročili finančni zlom. |
| --- | --- |

(180)

Prvič, povečana so bila pooblastila in pristojnosti Organa za finančni nadzor, med drugim z novimi odgovornostmi glede velikih posameznih izpostavljenosti in tveganj v zvezi s tem, s čimer pa se po mnenju Nadzornega organa obravnava eden od dejavnikov, ki so povzročili finančni zlom.

| (181) | Drugič, z začasno visokimi zahtevami glede stopnje kapitalske ustreznosti in s številnimi določbami v zvezi z zavarovanjem s premoženjem, zlasti s prepovedjo podaljšanja kredita v zameno za jamstva za lastne delnice, naj bi se zagotovilo, da islandske banke ne morejo še enkrat delovati s šibkim kapitalskim položajem. Po mnenju Nadzornega organa bodo ti ukrepi prispevali k odpornosti islandskih bank. |
| --- | --- |

(181)

Drugič, z začasno visokimi zahtevami glede stopnje kapitalske ustreznosti in s številnimi določbami v zvezi z zavarovanjem s premoženjem, zlasti s prepovedjo podaljšanja kredita v zameno za jamstva za lastne delnice, naj bi se zagotovilo, da islandske banke ne morejo še enkrat delovati s šibkim kapitalskim položajem. Po mnenju Nadzornega organa bodo ti ukrepi prispevali k odpornosti islandskih bank.

| (182) | Tretjič, izveden je bil sklop ukrepov v zvezi z upravičenostjo direktorjev in članov upravnega odbora ter njihovimi prejemki. Za posojanje povezanim strankam (kot so lastniki) so bila vzpostavljena strožja pravila, tako lahko Organ za finančni nadzor zdaj banki prepove opravljanje posebnih dejavnosti. Spremenjena so bila tudi pravila za zunanje in notranje računovodstvo. Skrajšalo se je, na primer, obdobje, v katerem lahko zunanji računovodja dela za isto banko. Nadzorni organ odobrava dejstvo, da naj bi ti ukrepi preprečili ponovitev dogodkov, kar zadeva lastnike in visoke menedžerje. Z ukrepi se je tudi povečalo zunanje spremljanje tveganja, ti ukrepi pa zmanjšujejo grožnje za uspešno poslovanje banke. |
| --- | --- |

(182)

Tretjič, izveden je bil sklop ukrepov v zvezi z upravičenostjo direktorjev in članov upravnega odbora ter njihovimi prejemki. Za posojanje povezanim strankam (kot so lastniki) so bila vzpostavljena strožja pravila, tako lahko Organ za finančni nadzor zdaj banki prepove opravljanje posebnih dejavnosti. Spremenjena so bila tudi pravila za zunanje in notranje računovodstvo. Skrajšalo se je, na primer, obdobje, v katerem lahko zunanji računovodja dela za isto banko. Nadzorni organ odobrava dejstvo, da naj bi ti ukrepi preprečili ponovitev dogodkov, kar zadeva lastnike in visoke menedžerje. Z ukrepi se je tudi povečalo zunanje spremljanje tveganja, ti ukrepi pa zmanjšujejo grožnje za uspešno poslovanje banke.

| (183) | Četrtič, po mnenju islandskih organov obsežno sprejemanje vlog v islandskih komercialnih bankah pred krizo prav tako spodbuja že omenjeno možnost, da bi Organ za finančni nadzor omejil dejavnosti banke. Poleg tega se po mnenju Nadzornega organa zdi, da so novi prepisi o likvidnih sredstvih in uravnoteženosti tujih valut (56) povzročili določene omejitve v zvezi s tem, da bi imele banke možnost privabiti nesorazmerno velike količine tujih vlog, če bi zaradi tega postalo poslovanje banke šibkejše in ranljivejše glede menjalnih tečajev in likvidnostnih tveganj. Nadzorni organ z odobravanjem sprejema dejstvo, da so se islandski organi odzvali na ta vidik regulativne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(183)

Četrtič, po mnenju islandskih organov obsežno sprejemanje vlog v islandskih komercialnih bankah pred krizo prav tako spodbuja že omenjeno možnost, da bi Organ za finančni nadzor omejil dejavnosti banke. Poleg tega se po mnenju Nadzornega organa zdi, da so novi prepisi o likvidnih sredstvih in uravnoteženosti tujih valut (56) povzročili določene omejitve v zvezi s tem, da bi imele banke možnost privabiti nesorazmerno velike količine tujih vlog, če bi zaradi tega postalo poslovanje banke šibkejše in ranljivejše glede menjalnih tečajev in likvidnostnih tveganj. Nadzorni organ z odobravanjem sprejema dejstvo, da so se islandski organi odzvali na ta vidik regulativne pomanjkljivosti.

Načrt presturkturiranja banke Landsbankinn

| (184) | Banka Landsbankinn se je glede načrta prestrukturiranja in ukrepov na ravni banke v bistvu obrnila k bolj tradicionalnemu modelu bančništva, usmerjenem na njeno osnovno moč, tj. v domače poslovanje s posamezniki in podjetji, ki se bo večinoma financiralo z domačimi vlogami strank. |
| --- | --- |

(184)

Banka Landsbankinn se je glede načrta prestrukturiranja in ukrepov na ravni banke v bistvu obrnila k bolj tradicionalnemu modelu bančništva, usmerjenem na njeno osnovno moč, tj. v domače poslovanje s posamezniki in podjetji, ki se bo večinoma financiralo z domačimi vlogami strank.

| (185) | Kot je bilo že navedeno, je bila banka Landsbankinn v primerjavi s svojo predhodnico od trenutka ustanovitve bistveno manj zadolžena. Ker je večina dolga iz velikih medbančnih poslov ostala v stečajnem premoženju banke Landsbanki, se ji glede na načrt prestrukturiranja ne bo treba zanašati na refinanciranje z izdajanjem nezavarovanih obveznic na mednarodnih trgih, kar bi bila glede na sedanje razmere verjetno tvegana možnost. |
| --- | --- |

(185)

Kot je bilo že navedeno, je bila banka Landsbankinn v primerjavi s svojo predhodnico od trenutka ustanovitve bistveno manj zadolžena. Ker je večina dolga iz velikih medbančnih poslov ostala v stečajnem premoženju banke Landsbanki, se ji glede na načrt prestrukturiranja ne bo treba zanašati na refinanciranje z izdajanjem nezavarovanih obveznic na mednarodnih trgih, kar bi bila glede na sedanje razmere verjetno tvegana možnost.

| (186) | Dejansko se je izkazalo, da je bil eden od glavnih razlogov za zlom banke Landsbanki zanašanje na refinanciranje na trgih velikih medbančnih poslov in pozneje na tuje vloge. Po drugi strani je financiranje banke Landsbankinn do zdaj v veliki meri temeljilo na vlogah in lastniškem kapitalu (nad 70 %), v načrtu prestrukturiranja je predvideno rahlo povišanje deleža vlog glede na vse obveznosti. Iz načrta prestrukturiranja je razvidno, da med obdobjem prestrukturiranja [...] ni pričakovati nobene večje potrebe po refinanciranju, Nadzorni organ pa odobrava dejstvo, da niti uspešna vrnitev na mednarodne trge za nezavarovan dolg niti manj tvegano izdajanje zavarovanih obveznic nista del predpostavk, na katerih temelji napoved o financiranju. |
| --- | --- |

(186)

Dejansko se je izkazalo, da je bil eden od glavnih razlogov za zlom banke Landsbanki zanašanje na refinanciranje na trgih velikih medbančnih poslov in pozneje na tuje vloge. Po drugi strani je financiranje banke Landsbankinn do zdaj v veliki meri temeljilo na vlogah in lastniškem kapitalu (nad 70 %), v načrtu prestrukturiranja je predvideno rahlo povišanje deleža vlog glede na vse obveznosti. Iz načrta prestrukturiranja je razvidno, da med obdobjem prestrukturiranja [...] ni pričakovati nobene večje potrebe po refinanciranju, Nadzorni organ pa odobrava dejstvo, da niti uspešna vrnitev na mednarodne trge za nezavarovan dolg niti manj tvegano izdajanje zavarovanih obveznic nista del predpostavk, na katerih temelji napoved o financiranju.

| (187) | Glede omenjene možnosti uspešnega izdajanja nezavarovanih obveznic bi se lahko trenutno omejen apetit vlagateljev po takih dolgovih po trditvah te banke povečal, ko bo odpravljeno neomejeno jamstvo za vloge, zlasti prednostni položaj vlog, zaradi katerega je privlačnost drugih oblik dolga trenutno manjša. |
| --- | --- |

(187)

Glede omenjene možnosti uspešnega izdajanja nezavarovanih obveznic bi se lahko trenutno omejen apetit vlagateljev po takih dolgovih po trditvah te banke povečal, ko bo odpravljeno neomejeno jamstvo za vloge, zlasti prednostni položaj vlog, zaradi katerega je privlačnost drugih oblik dolga trenutno manjša.

| (188) | Nadzorni organ na podlagi dejstev, ki so jih predložili islandski organi, meni, da je finančno stanje banke do konca obdobja prestrukturiranja videti dobro. Vendar ob upoštevanju negotovosti, ki zadevajo jamstva za vloge in kapitalske kontrole, ter nejasnega prihodnjega razvoja trgov (državnih) dolžniških vrednostnih papirjev ne more ugotoviti, ali se bo dolgoročna strategija financiranja banke Landsbankinn dolgoročno uresničila v skladu s predvidevanji. Toda Nadzorni organ priznava, da majhne spremembe strategije financiranja, ne bi ogrozile poslovne uspešnosti banke, pri čemer upošteva stabilnost možnosti financiranja, zlasti močno zanašanje na vloge in lastniški kapital med obdobjem prestrukturiranja, ter velik del tovrstnega dolga v bilanci stanja. |
| --- | --- |

(188)

Nadzorni organ na podlagi dejstev, ki so jih predložili islandski organi, meni, da je finančno stanje banke do konca obdobja prestrukturiranja videti dobro. Vendar ob upoštevanju negotovosti, ki zadevajo jamstva za vloge in kapitalske kontrole, ter nejasnega prihodnjega razvoja trgov (državnih) dolžniških vrednostnih papirjev ne more ugotoviti, ali se bo dolgoročna strategija financiranja banke Landsbankinn dolgoročno uresničila v skladu s predvidevanji. Toda Nadzorni organ priznava, da majhne spremembe strategije financiranja, ne bi ogrozile poslovne uspešnosti banke, pri čemer upošteva stabilnost možnosti financiranja, zlasti močno zanašanje na vloge in lastniški kapital med obdobjem prestrukturiranja, ter velik del tovrstnega dolga v bilanci stanja.

| (189) | Kar zadeva stran sredstev bilance stanja, so bila najbolj tvegana mednarodna sredstva prav tako zadržana v stečajnem premoženju banke Landsbanki. Posledično se je bilanca stanja skrčila za približno 75 %. Tako je bila odpravljena največja pomanjkljivost poslovnega modela banke Landsbanki, in sicer zanašanje na tvegana mednarodna sredstva ter zlasti močna odvisnost od dobičkov iz investicijskega bančništva (43 % dobička pred krizo) brez ustrezne ocene tveganja in z omejenim poznavanjem trga. Nadzorni organ odobrava, da se banka glede na načrt prestrukturiranja v prihodnosti ne bo ukvarjala s podobnimi posli, temveč se bo osredotočila na svojo tradicionalno osnovno dejavnost. |
| --- | --- |

(189)

Kar zadeva stran sredstev bilance stanja, so bila najbolj tvegana mednarodna sredstva prav tako zadržana v stečajnem premoženju banke Landsbanki. Posledično se je bilanca stanja skrčila za približno 75 %. Tako je bila odpravljena največja pomanjkljivost poslovnega modela banke Landsbanki, in sicer zanašanje na tvegana mednarodna sredstva ter zlasti močna odvisnost od dobičkov iz investicijskega bančništva (43 % dobička pred krizo) brez ustrezne ocene tveganja in z omejenim poznavanjem trga. Nadzorni organ odobrava, da se banka glede na načrt prestrukturiranja v prihodnosti ne bo ukvarjala s podobnimi posli, temveč se bo osredotočila na svojo tradicionalno osnovno dejavnost.

| (190) | Očitno se je banka od svoje ustanovitve povečala, zlasti s prevzemi hranilnic SpKef in SpSv, kot je bilo opisano. Vendar to glede na načrt prestrukturiranja ni imelo velikega vpliva na poslovni model banke Landsbankinn, ker sta imeli hranilnici SpKef in SpSv v lasti večinoma domača sredstva, katerih značilnosti so bile podobne tistim iz portfeljev banke Landsbankinn. Nadzorni organ v vsakem primeru meni, da bodo k temu, da se bo banka Landsbankinn lahko osredotočila na svojo osnovno dejavnost, pripomogle odprodaje, za katere so bile prevzete obveznosti, o čemer pa se podrobneje razpravlja v nadaljevanju. K temu, da bo banka Landsbankinn lahko dosegla večjo učinkovitost, bo prispevalo predvideno zaprtje [...] podružnic med obdobjem prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(190)

Očitno se je banka od svoje ustanovitve povečala, zlasti s prevzemi hranilnic SpKef in SpSv, kot je bilo opisano. Vendar to glede na načrt prestrukturiranja ni imelo velikega vpliva na poslovni model banke Landsbankinn, ker sta imeli hranilnici SpKef in SpSv v lasti večinoma domača sredstva, katerih značilnosti so bile podobne tistim iz portfeljev banke Landsbankinn. Nadzorni organ v vsakem primeru meni, da bodo k temu, da se bo banka Landsbankinn lahko osredotočila na svojo osnovno dejavnost, pripomogle odprodaje, za katere so bile prevzete obveznosti, o čemer pa se podrobneje razpravlja v nadaljevanju. K temu, da bo banka Landsbankinn lahko dosegla večjo učinkovitost, bo prispevalo predvideno zaprtje [...] podružnic med obdobjem prestrukturiranja.

| (191) | Prestrukturiranje posojil, prenesenih z banke Landsbanki, pomeni za banko precejšen izziv. Nadzorni organ v tem pogledu pozitivno ugotavlja, da je ta postopek prestrukturiranja za banko prednostna naloga, kar prikazujejo številni splošni in posebej prilagojeni predlogi, ki jih je banka ponudila preveč zadolženim strankam. Oblikovala je tudi oddelek za prestrukturiranje z dovolj osebja. Veliko je bilo že doseženega, čeprav postopek ni napredoval tako hitro, kot je bilo sprva načrtovano. Do 30. marca 2012 so bile, na primer, nekatere od oblik prilagoditve dolga izvedene za 75 % celotnega dolga, ki ga je bilo treba prestrukturirati. Poleg tega je bila po podatkih islandskih organov velika večina strank banke po prestrukturiranju zmožna servisirati dolg. |
| --- | --- |

(191)

Prestrukturiranje posojil, prenesenih z banke Landsbanki, pomeni za banko precejšen izziv. Nadzorni organ v tem pogledu pozitivno ugotavlja, da je ta postopek prestrukturiranja za banko prednostna naloga, kar prikazujejo številni splošni in posebej prilagojeni predlogi, ki jih je banka ponudila preveč zadolženim strankam. Oblikovala je tudi oddelek za prestrukturiranje z dovolj osebja. Veliko je bilo že doseženega, čeprav postopek ni napredoval tako hitro, kot je bilo sprva načrtovano. Do 30. marca 2012 so bile, na primer, nekatere od oblik prilagoditve dolga izvedene za 75 % celotnega dolga, ki ga je bilo treba prestrukturirati. Poleg tega je bila po podatkih islandskih organov velika večina strank banke po prestrukturiranju zmožna servisirati dolg.

| (192) | Nadzorni organ meni, da naj bi to pokazalo, kako dobre so metode prestrukturiranja banke Landsbankinn, in dokazalo, da si je banka kot prednostno nalogo resnično zastavila prestrukturiranje posojilnih portfeljev. Poleg tega se na podlagi do zdaj doseženega napredka zdi realistično, da lahko banka do konca leta 2012 uresniči svoj cilj, ki je dokončati 92 % prestrukturiranja (v smislu skupnega obsega posojila). |
| --- | --- |

(192)

Nadzorni organ meni, da naj bi to pokazalo, kako dobre so metode prestrukturiranja banke Landsbankinn, in dokazalo, da si je banka kot prednostno nalogo resnično zastavila prestrukturiranje posojilnih portfeljev. Poleg tega se na podlagi do zdaj doseženega napredka zdi realistično, da lahko banka do konca leta 2012 uresniči svoj cilj, ki je dokončati 92 % prestrukturiranja (v smislu skupnega obsega posojila).

| (193) | Nadzorni organ prav tako pozitivno ugotavlja, da je v načrtu prestrukturiranja zgolj predvideno, da se bodo posojila strankam med obdobjem prestrukturiranja povečala za [...] %. V trenutnem gospodarskem okolju se to zdi verjetno. Meni tudi, da se bo tveganost portfeljev sredstev banke Landsbankinn še zmanjšala zaradi manjšega pomena lastniškega kapitala in lastniških instrumentov ter zlasti predvidene prodaje [...] (glej Prilogo). |
| --- | --- |

(193)

Nadzorni organ prav tako pozitivno ugotavlja, da je v načrtu prestrukturiranja zgolj predvideno, da se bodo posojila strankam med obdobjem prestrukturiranja povečala za [...] %. V trenutnem gospodarskem okolju se to zdi verjetno. Meni tudi, da se bo tveganost portfeljev sredstev banke Landsbankinn še zmanjšala zaradi manjšega pomena lastniškega kapitala in lastniških instrumentov ter zlasti predvidene prodaje [...] (glej Prilogo).

| (194) | Kot kaže, bi imela banka Landsbankinn ne glede na nepričakovan razvoj v makroekonomskem okolju na Islandiji ali v tujini najpozneje ob koncu obdobja prestrukturiranja razmeroma zdravo bilanco stanja in dobro delujoče posojilne portfelje. |
| --- | --- |

(194)

Kot kaže, bi imela banka Landsbankinn ne glede na nepričakovan razvoj v makroekonomskem okolju na Islandiji ali v tujini najpozneje ob koncu obdobja prestrukturiranja razmeroma zdravo bilanco stanja in dobro delujoče posojilne portfelje.

| (195) | Šibka kapitalizacija banke Landsbanki je bila, kot je bilo navedeno, eden od dejavnikov za njen propad. V načrtu prestrukturiranja banke Landsbankinn je predvideno, da bo banka v celotnem obdobju prestrukturiranja precej presegla najnižjo stopnjo kapitalske ustreznosti v višini 16 %. Ta stopnja je precej nad prihodnjo najnižjo zahtevano stopnjo iz svežnja Basel III, ki je 10,5 %. Stopnja kapitalske ustreznosti ne bi padla pod ta visoki prag niti v dovolj strogih testih izjemnih situacij, ki jih je opravila banka Landsbankinn in ki so skladni z zahtevo iz smernic o prestrukturiranju po vključevanju „med drugim kombinacije izjemnih dogodkov in dolgotrajne svetovne recesije“ (glej točko 13 smernic). Po mnenju Nadzornega organa je preudarno in tolažilno, da bi banka Landsbankinn celo v primeru izjemne situacije z največjim učinkom na kapitalsko osnovo te banke – v bistvu razpad evroobmočja – obdržala [...] % presežnega kapitala, kar bi ji zagotovilo precejšnjo rezervo, da bi se v operativnem okolju, kot je zgoraj opisano, lahko odzivala na nepričakovane težave. |
| --- | --- |

(195)

Šibka kapitalizacija banke Landsbanki je bila, kot je bilo navedeno, eden od dejavnikov za njen propad. V načrtu prestrukturiranja banke Landsbankinn je predvideno, da bo banka v celotnem obdobju prestrukturiranja precej presegla najnižjo stopnjo kapitalske ustreznosti v višini 16 %. Ta stopnja je precej nad prihodnjo najnižjo zahtevano stopnjo iz svežnja Basel III, ki je 10,5 %. Stopnja kapitalske ustreznosti ne bi padla pod ta visoki prag niti v dovolj strogih testih izjemnih situacij, ki jih je opravila banka Landsbankinn in ki so skladni z zahtevo iz smernic o prestrukturiranju po vključevanju „med drugim kombinacije izjemnih dogodkov in dolgotrajne svetovne recesije“ (glej točko 13 smernic). Po mnenju Nadzornega organa je preudarno in tolažilno, da bi banka Landsbankinn celo v primeru izjemne situacije z največjim učinkom na kapitalsko osnovo te banke – v bistvu razpad evroobmočja – obdržala [...] % presežnega kapitala, kar bi ji zagotovilo precejšnjo rezervo, da bi se v operativnem okolju, kot je zgoraj opisano, lahko odzivala na nepričakovane težave.

| (196) | Stopnja kapitalske ustreznosti banke Landsbankinn se bo med obdobjem prestrukturiranja še naprej postopoma povečevala. Nadzorni organ na tej osnovi meni, da je banka Landsbankinn zaradi kapitalizacije dovolj odporna. |
| --- | --- |

(196)

Stopnja kapitalske ustreznosti banke Landsbankinn se bo med obdobjem prestrukturiranja še naprej postopoma povečevala. Nadzorni organ na tej osnovi meni, da je banka Landsbankinn zaradi kapitalizacije dovolj odporna.

| (197) | Nadzorni organ glede likvidnostnega položaja banke ugotavlja, da se zdi v skladu z načrtom prestrukturiranja trenutno dovolj trden in da nič ne kaže, da naj bi se razmere med obdobjem prestrukturiranja bistveno poslabšale. Nadzorni organ odobrava, da je banka svojo likvidnostno politiko že začela prilagajati, da bi zagotovila skladnost s prihodnjimi zahtevami iz svežnja Basel III. Po njegovem mnenju je trenutni količnik likvidnostnega kritja banke v višini [...] % pomirjujoč kazalnik, zlasti v primerjavi s 83-odstotnim povprečjem, ki je bilo določeno v študiji Banke za mednarodne poravnave (57), v katero je bilo zajetih več kot 200 bank. Nadzorni organ tudi meni, da testiranje izjemnih situacij likvidnostnega količnika banke kaže, da je likvidnostni položaj banke dober. |
| --- | --- |

(197)

Nadzorni organ glede likvidnostnega položaja banke ugotavlja, da se zdi v skladu z načrtom prestrukturiranja trenutno dovolj trden in da nič ne kaže, da naj bi se razmere med obdobjem prestrukturiranja bistveno poslabšale. Nadzorni organ odobrava, da je banka svojo likvidnostno politiko že začela prilagajati, da bi zagotovila skladnost s prihodnjimi zahtevami iz svežnja Basel III. Po njegovem mnenju je trenutni količnik likvidnostnega kritja banke v višini [...] % pomirjujoč kazalnik, zlasti v primerjavi s 83-odstotnim povprečjem, ki je bilo določeno v študiji Banke za mednarodne poravnave (57), v katero je bilo zajetih več kot 200 bank. Nadzorni organ tudi meni, da testiranje izjemnih situacij likvidnostnega količnika banke kaže, da je likvidnostni položaj banke dober.

| (198) | Nadzorni organ odobrava spremembe pri upravljanju podjetij banke Landsbankinn in zamenjavo ključnega osebja. Enako se z večjo vlogo upravljanja tveganja, kot je bilo opisano, po mnenju Nadzornega organa obravnavajo pomanjkljivosti iz poslovnega modela banke Landsbankinn, kar bo prispevalo k objektivnejši in bolj profesionalni oceni tveganja pri dejavnostih banke. |
| --- | --- |

(198)

Nadzorni organ odobrava spremembe pri upravljanju podjetij banke Landsbankinn in zamenjavo ključnega osebja. Enako se z večjo vlogo upravljanja tveganja, kot je bilo opisano, po mnenju Nadzornega organa obravnavajo pomanjkljivosti iz poslovnega modela banke Landsbankinn, kar bo prispevalo k objektivnejši in bolj profesionalni oceni tveganja pri dejavnostih banke.

| (199) | V smernicah o prestrukturiranju je določeno, da mora načrt prestrukturiranja pokazati, kako bo banka čim prej začela ponovno dolgoročno uspešno poslovati brez državne pomoči. Banka mora biti zlasti sposobna ustvariti ustrezno donosnost kapitala, hkrati pa mora pokriti vse stroške tekočega poslovanja in izpolniti ustrezne regulativne zahteve. Zlasti v točki 13 smernic o prestrukturiranju je navedeno, da je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. |
| --- | --- |

(199)

V smernicah o prestrukturiranju je določeno, da mora načrt prestrukturiranja pokazati, kako bo banka čim prej začela ponovno dolgoročno uspešno poslovati brez državne pomoči. Banka mora biti zlasti sposobna ustvariti ustrezno donosnost kapitala, hkrati pa mora pokriti vse stroške tekočega poslovanja in izpolniti ustrezne regulativne zahteve. Zlasti v točki 13 smernic o prestrukturiranju je navedeno, da je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke.

| (200) | Nadzorni organ ob tem ponavlja, da bi gospodarsko okolje, v katerem deluje banka Landsbankinn, pomenilo izziv za katero koli banko. Meni tudi, da bi se morala vsaka banka na Islandiji med ciljem za povečanje donosnosti in ohranjanjem varnega (tj. visokega) kapitalskega ravnotežja trenutno boriti za težko ravnotežje. Ob upoštevanju tega je Nadzorni organ zadovoljen s predvideno donosnostjo načrta prestrukturiranja, ki bo kljub visokemu kapitalskemu količniku v celotnem obdobju prestrukturiranja ustrezna. Donosnost lastniškega kapitala med leti 2009 in 2004 niha med [> 5] % in [> 15] %. |
| --- | --- |

(200)

Nadzorni organ ob tem ponavlja, da bi gospodarsko okolje, v katerem deluje banka Landsbankinn, pomenilo izziv za katero koli banko. Meni tudi, da bi se morala vsaka banka na Islandiji med ciljem za povečanje donosnosti in ohranjanjem varnega (tj. visokega) kapitalskega ravnotežja trenutno boriti za težko ravnotežje. Ob upoštevanju tega je Nadzorni organ zadovoljen s predvideno donosnostjo načrta prestrukturiranja, ki bo kljub visokemu kapitalskemu količniku v celotnem obdobju prestrukturiranja ustrezna. Donosnost lastniškega kapitala med leti 2009 in 2004 niha med [> 5] % in [> 15] %.

| (201) | Vendar, kot je bilo opisano, to nihanje nastaja predvsem zaradi izjemnih situacij in dogodkov, kot so na primer dobički iz vrednotenja sredstev, prenesenih z banke Landsbanki. Nanj lahko vplivajo tudi enkratni dogodki, kot so nepričakovano uspešna prodaja hčerinskih družb na eni strani in zmanjšanje sredstev, ki ga je povzročila nedavna sodba vrhovnega sodišča o posojilih finančnega trga Forex, na drugi. Iz izračuna, ki so ga predložili islandski organi, v katerem so bili iz izkaza poslovnega izida odstranjeni navedeni izredni prihodki, je razvidno, da je banka ustvarila in bo od leta 2011 dalje še naprej ustvarjala sorazmerno stabilen dobiček. Zdi se, da to ugotovitev podpirajo tudi v zgoraj navedenem poročilu Organa za finančne naložbe Republike Islandije. Ni jasno, ali so navedeni izračuni tolikšni, da izražajo izključno „osnovno donosnost“ banke. Vendar Nadzorni organ navaja, da se pomen odbitka med obdobjem prestrukturiranja hitro zmanjšuje, banka pa pričakuje, da bo o „osnovnem“ dobičku v višini med približno [...] in [...] milijard ISK letno glede na načrt prestrukturiranja poročala v obdobju med leti 2012 in 2014. |
| --- | --- |

(201)

Vendar, kot je bilo opisano, to nihanje nastaja predvsem zaradi izjemnih situacij in dogodkov, kot so na primer dobički iz vrednotenja sredstev, prenesenih z banke Landsbanki. Nanj lahko vplivajo tudi enkratni dogodki, kot so nepričakovano uspešna prodaja hčerinskih družb na eni strani in zmanjšanje sredstev, ki ga je povzročila nedavna sodba vrhovnega sodišča o posojilih finančnega trga Forex, na drugi. Iz izračuna, ki so ga predložili islandski organi, v katerem so bili iz izkaza poslovnega izida odstranjeni navedeni izredni prihodki, je razvidno, da je banka ustvarila in bo od leta 2011 dalje še naprej ustvarjala sorazmerno stabilen dobiček. Zdi se, da to ugotovitev podpirajo tudi v zgoraj navedenem poročilu Organa za finančne naložbe Republike Islandije. Ni jasno, ali so navedeni izračuni tolikšni, da izražajo izključno „osnovno donosnost“ banke. Vendar Nadzorni organ navaja, da se pomen odbitka med obdobjem prestrukturiranja hitro zmanjšuje, banka pa pričakuje, da bo o „osnovnem“ dobičku v višini med približno [...] in [...] milijard ISK letno glede na načrt prestrukturiranja poročala v obdobju med leti 2012 in 2014.

| (202) | Zgoraj so bili omenjeni nekateri najpomembnejši in najpodrobnejši vidiki finančnega načrtovanja. Po mnenju Nadzornega organa se te predpostavke ob upoštevanju zahtevnega operativnega okolja v celoti zdijo dovolj previdne. Kar zadeva maržo obrestne mere, Nadzorni organ ugotavlja, da bi bila z vidika mednarodne primerjave dokaj visoka celo po pričakovanem [...]-odstotnem znižanju (58). Marža je bila po trditvah islandskih organov v vseh zadnjih desetletjih približno na tej stopnji ali nekoliko višje, in sicer med drugim zaradi okolja visokih obrestnih mer na Islandiji, nižjega deleža hipotekarnih kreditov v posojilnih portfeljih in manjše velikosti bank. Te trditve so po mnenju Nadzornega organa razumne, zato se mu zdi ta vidik finančnega načrtovanja dovolj verjeten. |
| --- | --- |

(202)

Zgoraj so bili omenjeni nekateri najpomembnejši in najpodrobnejši vidiki finančnega načrtovanja. Po mnenju Nadzornega organa se te predpostavke ob upoštevanju zahtevnega operativnega okolja v celoti zdijo dovolj previdne. Kar zadeva maržo obrestne mere, Nadzorni organ ugotavlja, da bi bila z vidika mednarodne primerjave dokaj visoka celo po pričakovanem [...]-odstotnem znižanju (58). Marža je bila po trditvah islandskih organov v vseh zadnjih desetletjih približno na tej stopnji ali nekoliko višje, in sicer med drugim zaradi okolja visokih obrestnih mer na Islandiji, nižjega deleža hipotekarnih kreditov v posojilnih portfeljih in manjše velikosti bank. Te trditve so po mnenju Nadzornega organa razumne, zato se mu zdi ta vidik finančnega načrtovanja dovolj verjeten.

| (203) | Višji prihodki od provizij in nadomestil za storitve, ki naj bi se po napovedih zvišali za približno [...] %, so še eno pomembno gonilo prihodnje donosnosti. To zvišanje bi nato v letu 2014 prineslo dobiček nad [...] milijard ISK. Islandski organi trdijo, da so ti načrti verjetni, ker so posli, kot so transakcije, povezane s trgom lastniških vrednostnih papirjev, in trgovina s tujimi valutami, po zlomu in uvedbi kapitalskih kontrol praktično zastali. |
| --- | --- |

(203)

Višji prihodki od provizij in nadomestil za storitve, ki naj bi se po napovedih zvišali za približno [...] %, so še eno pomembno gonilo prihodnje donosnosti. To zvišanje bi nato v letu 2014 prineslo dobiček nad [...] milijard ISK. Islandski organi trdijo, da so ti načrti verjetni, ker so posli, kot so transakcije, povezane s trgom lastniških vrednostnih papirjev, in trgovina s tujimi valutami, po zlomu in uvedbi kapitalskih kontrol praktično zastali.

| (204) | Banka je skušala s številnimi pobudami, kot so bile opisane, povečati učinkovitost in zmanjšati stroške, med drugim z opisanim načrtovanim zmanjšanjem števila zaposlenih, predvidenim zaprtjem [...] podružnic in splošnim racionaliziranjem dejavnosti. S temi ukrepi naj bi se v celoti znižalo razmerje med stroški in dobičkom s 57,2 % na [...] % v letu 2014. Nadzorni organ ta prizadevanja sprejema z odobravanjem, saj je trenutno razmerje z vidika mednarodne primerjave precej visoko. Po njegovem mnenju se ta cilj lahko doseže. |
| --- | --- |

(204)

Banka je skušala s številnimi pobudami, kot so bile opisane, povečati učinkovitost in zmanjšati stroške, med drugim z opisanim načrtovanim zmanjšanjem števila zaposlenih, predvidenim zaprtjem [...] podružnic in splošnim racionaliziranjem dejavnosti. S temi ukrepi naj bi se v celoti znižalo razmerje med stroški in dobičkom s 57,2 % na [...] % v letu 2014. Nadzorni organ ta prizadevanja sprejema z odobravanjem, saj je trenutno razmerje z vidika mednarodne primerjave precej visoko. Po njegovem mnenju se ta cilj lahko doseže.

| (205) | Poleg navedenega je jasno, da načrt prestrukturiranja temelji na številnih drugih predpostavkah. Nadzorni organ je skušal pregledati tiste, ki se zdijo najprimernejše in imajo največji vpliv na prihodnje uspešno poslovanje banke Landsbankinn. Zdi se, da so makroekonomske predpostavke v skladu z napovedmi Centralne banke Islandije. Na splošno se zdi, da so predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, dovolj preudarne, da omogočajo ugotovitev, da ukrepi prestrukturiranja, ki jih je sprejela banka, ne glede na nepričakovane neželene dogodke v nepredvidenem obsegu in z nepredvidenimi posledicami zadostujejo za njeno dolgoročno uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

(205)

Poleg navedenega je jasno, da načrt prestrukturiranja temelji na številnih drugih predpostavkah. Nadzorni organ je skušal pregledati tiste, ki se zdijo najprimernejše in imajo največji vpliv na prihodnje uspešno poslovanje banke Landsbankinn. Zdi se, da so makroekonomske predpostavke v skladu z napovedmi Centralne banke Islandije. Na splošno se zdi, da so predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, dovolj preudarne, da omogočajo ugotovitev, da ukrepi prestrukturiranja, ki jih je sprejela banka, ne glede na nepričakovane neželene dogodke v nepredvidenem obsegu in z nepredvidenimi posledicami zadostujejo za njeno dolgoročno uspešno poslovanje.

| (206) | Ob upoštevanju navedenega Nadzorni organ meni, da načrt prestrukturiranja prikazuje ponovno vzpostavitev dolgoročne poslovne uspešnosti banke. Zato ugotavlja, da so izpolnjene določbe iz oddelka 2 smernic o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(206)

Ob upoštevanju navedenega Nadzorni organ meni, da načrt prestrukturiranja prikazuje ponovno vzpostavitev dolgoročne poslovne uspešnosti banke. Zato ugotavlja, da so izpolnjene določbe iz oddelka 2 smernic o prestrukturiranju.

3.3   Lastni prispevek/porazdelitev bremena

| (207) | V točki 22 smernic o prestrukturiranju je navedeno: „Za zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja mora biti pomoč omejena na najnižjo potrebno, banka upravičenka pa mora zagotoviti ustrezen lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja. Banka in njeni delničarji morajo z lastnimi sredstvi prispevati k prestrukturiranju največ, kar zmorejo. To je nujno, da se zagotovi, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti“. |
| --- | --- |

(207)

V točki 22 smernic o prestrukturiranju je navedeno: „Za zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja mora biti pomoč omejena na najnižjo potrebno, banka upravičenka pa mora zagotoviti ustrezen lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja. Banka in njeni delničarji morajo z lastnimi sredstvi prispevati k prestrukturiranju največ, kar zmorejo. To je nujno, da se zagotovi, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti“.

| (208) | Nadzorni organ v zvezi s tem poudarja odločilen vidik obravnavanega primera. Ko je bila na osnovi domačih dejavnosti banke Landsbanki ustanovljena banka Landsbankinn, so bile naložbe delničarjev v banko Landsbanki v celoti izločene in so tako do najvišje možne mere prispevale k prestrukturiranju banke Landsbankinn. Poleg tega so morali upniki banke Landsbanki prevzeti precejšnje izgube (59) ali vsaj tveganje, da je njihova naložba odvisna od donosnosti sredstev, prenesenih na banko Landsbankinn (prek pogojno zamenljive obveznice). Zato je, kar zadeva lastnike in upnike banke Landsbanki, merilo porazdelitve bremena izpolnjeno in vprašanje moralnega tveganja rešeno. |
| --- | --- |

(208)

Nadzorni organ v zvezi s tem poudarja odločilen vidik obravnavanega primera. Ko je bila na osnovi domačih dejavnosti banke Landsbanki ustanovljena banka Landsbankinn, so bile naložbe delničarjev v banko Landsbanki v celoti izločene in so tako do najvišje možne mere prispevale k prestrukturiranju banke Landsbankinn. Poleg tega so morali upniki banke Landsbanki prevzeti precejšnje izgube (59) ali vsaj tveganje, da je njihova naložba odvisna od donosnosti sredstev, prenesenih na banko Landsbankinn (prek pogojno zamenljive obveznice). Zato je, kar zadeva lastnike in upnike banke Landsbanki, merilo porazdelitve bremena izpolnjeno in vprašanje moralnega tveganja rešeno.

| (209) | Poleg navedenega mora Nadzorni organ oceniti, ali je bila državna pomoč, ki jo je prejela banka Landsbankinn, omejena na najnižjo potrebno. |
| --- | --- |

(209)

Poleg navedenega mora Nadzorni organ oceniti, ali je bila državna pomoč, ki jo je prejela banka Landsbankinn, omejena na najnižjo potrebno.

| (210) | Kar zadeva ukrepe za kapitalizacijo, je bila začetna kapitalizacija banke Landsbankinn ob njeni ustanovitvi pod kapitalskimi zahtevami Organa za finančni nadzor (13 % namesto 16 %). Stopnja kapitalske ustreznosti je, potem ko je bil leta 2009 dosežen sporazum z banko Landsbanki, dosegla 15 %, torej 1 odstotno točko manj od najnižje stopnje, ki jo je določil Organ za finančni nadzor, pri kateri se odobri začasna oprostitev. V tem okviru Nadzorni organ ugotavlja, da je bil (prihodnji) kapitalski količnik odvisen predvsem od tega, ali je bilo vrednotenje sredstev, ki so bila z banke Landsbanki prenesena na banko Landsbankinn, točno. Dejstvo, da je stopnja kapitalske ustreznosti banke Landsbankinn naknadno postala tako močna, da je lahko banka prevzela dejavnosti hranilnice SpKef in pozneje hranilnice SpSv, je pojasnjeno s povečanjem knjižne vrednosti prenesenih sredstev. Ker je stopnja kapitalske ustreznosti pozneje postala tako močna, ni po mnenju Nadzornega organa nobenega razloga, da bi domnevali, da je država banko že na začetku preveč kapitalizirala. |
| --- | --- |

(210)

Kar zadeva ukrepe za kapitalizacijo, je bila začetna kapitalizacija banke Landsbankinn ob njeni ustanovitvi pod kapitalskimi zahtevami Organa za finančni nadzor (13 % namesto 16 %). Stopnja kapitalske ustreznosti je, potem ko je bil leta 2009 dosežen sporazum z banko Landsbanki, dosegla 15 %, torej 1 odstotno točko manj od najnižje stopnje, ki jo je določil Organ za finančni nadzor, pri kateri se odobri začasna oprostitev. V tem okviru Nadzorni organ ugotavlja, da je bil (prihodnji) kapitalski količnik odvisen predvsem od tega, ali je bilo vrednotenje sredstev, ki so bila z banke Landsbanki prenesena na banko Landsbankinn, točno. Dejstvo, da je stopnja kapitalske ustreznosti banke Landsbankinn naknadno postala tako močna, da je lahko banka prevzela dejavnosti hranilnice SpKef in pozneje hranilnice SpSv, je pojasnjeno s povečanjem knjižne vrednosti prenesenih sredstev. Ker je stopnja kapitalske ustreznosti pozneje postala tako močna, ni po mnenju Nadzornega organa nobenega razloga, da bi domnevali, da je država banko že na začetku preveč kapitalizirala.

| (211) | V točki 26 smernic o prestrukturiranju je navedeno, da morajo biti banke, ki prejemajo pomoč za prestrukturiranje, „sposobne iz dobičkov, ki jih ustvarijo s svojimi dejavnostmi, izplačati delničarje in lastnike hibridnega kapitala, med drugim v obliki dividend in kuponov na neodplačane podrejene dolgove“. |
| --- | --- |

(211)

V točki 26 smernic o prestrukturiranju je navedeno, da morajo biti banke, ki prejemajo pomoč za prestrukturiranje, „sposobne iz dobičkov, ki jih ustvarijo s svojimi dejavnostmi, izplačati delničarje in lastnike hibridnega kapitala, med drugim v obliki dividend in kuponov na neodplačane podrejene dolgove“.

| (212) | Nadzorni organ je leta 2012 pojasnil smernice o državni pomoči glede kapitalskih vložkov prek delnic. V odstavkih 7 in 8 smernic o finančni krizi iz leta 2012 je določeno: „Nadzorni organ zaradi regulativnih sprememb in spreminjajočega se tržnega okolja pričakuje, da se bodo državni kapitalski vložki v prihodnosti pogosteje zagotavljali v obliki delnic s spremenljivim donosom. Razjasnitev pravil o ceni kapitalskih vložkov je zaželena, ker so donos iz teh delnic (negotove) dividende in kapitalski dobički, kar otežuje neposredno predhodno oceno donosa pri teh instrumentih. Nadzorni organ bo zato ocenil donos takih kapitalskih vložkov na podlagi cene delnic ob izdaji. Kapitalski vložki bi morali biti vpisani z dovolj velikim odbitkom cene delnic (po prilagoditvi za ‚učinek slabitve‘) neposredno pred napovedjo kapitalskega vložka, da se zagotovi razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno nadomestilo“ (60). |
| --- | --- |

(212)

Nadzorni organ je leta 2012 pojasnil smernice o državni pomoči glede kapitalskih vložkov prek delnic. V odstavkih 7 in 8 smernic o finančni krizi iz leta 2012 je določeno: „Nadzorni organ zaradi regulativnih sprememb in spreminjajočega se tržnega okolja pričakuje, da se bodo državni kapitalski vložki v prihodnosti pogosteje zagotavljali v obliki delnic s spremenljivim donosom. Razjasnitev pravil o ceni kapitalskih vložkov je zaželena, ker so donos iz teh delnic (negotove) dividende in kapitalski dobički, kar otežuje neposredno predhodno oceno donosa pri teh instrumentih. Nadzorni organ bo zato ocenil donos takih kapitalskih vložkov na podlagi cene delnic ob izdaji. Kapitalski vložki bi morali biti vpisani z dovolj velikim odbitkom cene delnic (po prilagoditvi za ‚učinek slabitve‘) neposredno pred napovedjo kapitalskega vložka, da se zagotovi razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno nadomestilo“ (60).

| (213) | Ta določba se po mnenju Nadzornega organa v obravnavanem primeru ne more neposredno uporabiti, saj je s tehničnega vidika država kapitalizirala novo banko. Zato ni mogla oslabiti nekdanjih delničarjev v točnem pomenu besede. Vendar določba temelji na utemeljitvi, da bodo državi, ki je morala prevzeti tveganje z vložkom kapitala v podjetje v težavah, dodeljeni oslabljeno lastništvo in prihodnji dobički. |
| --- | --- |

(213)

Ta določba se po mnenju Nadzornega organa v obravnavanem primeru ne more neposredno uporabiti, saj je s tehničnega vidika država kapitalizirala novo banko. Zato ni mogla oslabiti nekdanjih delničarjev v točnem pomenu besede. Vendar določba temelji na utemeljitvi, da bodo državi, ki je morala prevzeti tveganje z vložkom kapitala v podjetje v težavah, dodeljeni oslabljeno lastništvo in prihodnji dobički.

| (214) | V obravnavanem primeru je jasno, da je država dobila večino (81,33 %) lastništva banke Landsbankinn, zato bo posledično prejela enak del prihodnjega dobička, medtem ko nekdanji delničarji ne bodo prejeli nobenega. Sedanji manjšinski delničarji, ki so nekdanji upniki, bodo do neke mere udeleženi v prihodnjem dobičku. Vendar bodo morali, kot je navedeno zgoraj, verjetno še vedno prenašati precejšnje izgube. |
| --- | --- |

(214)

V obravnavanem primeru je jasno, da je država dobila večino (81,33 %) lastništva banke Landsbankinn, zato bo posledično prejela enak del prihodnjega dobička, medtem ko nekdanji delničarji ne bodo prejeli nobenega. Sedanji manjšinski delničarji, ki so nekdanji upniki, bodo do neke mere udeleženi v prihodnjem dobičku. Vendar bodo morali, kot je navedeno zgoraj, verjetno še vedno prenašati precejšnje izgube.

| (215) | Banka Landsbankinn je od svoje ustanovitve primerno delovala, v načrtu prestrukturiranja pa je za naslednja leta predviden stabilen dobiček. Zato Nadzorni organ meni, da je bila izpolnjena zahteva iz odstavka 26 smernic o prestrukturiranju skupaj z odstavkom 8 smernic o finančni krizi iz leta 2012. |
| --- | --- |

(215)

Banka Landsbankinn je od svoje ustanovitve primerno delovala, v načrtu prestrukturiranja pa je za naslednja leta predviden stabilen dobiček. Zato Nadzorni organ meni, da je bila izpolnjena zahteva iz odstavka 26 smernic o prestrukturiranju skupaj z odstavkom 8 smernic o finančni krizi iz leta 2012.

| (216) | Nadzorni organ meni, da je transakcija hranilnice SpKef, kot je bila opisana, čeprav vključuje elemente državne pomoči, sestavljena tako, da naj bi izključevala neposredno finančno prednost za banko Landsbankinn. V zvezi s tem opozarja, da je znesek končnega nadomestila za prevzem vlog hranilnice SpKef določil neodvisni arbitražni odbor. Zato je v to transakcijo v bistvu vključeno nadomestilo, doseženo s pogajanji, za banko Landsbankinn v zameno za prevzemanje obveznosti iz naslova vlog hranilnice SpKef. Nadzorni organ meni, da ta pomoč nima velikega pomena pri njegovi oceni delitve bremena. Večji pomen za oceno izkrivljanja konkurence v nadaljevanju pa ima dodatno dobro ime in tržni delež, ki ga je banka Landsbankinn pridobila s transakcijo. |
| --- | --- |

(216)

Nadzorni organ meni, da je transakcija hranilnice SpKef, kot je bila opisana, čeprav vključuje elemente državne pomoči, sestavljena tako, da naj bi izključevala neposredno finančno prednost za banko Landsbankinn. V zvezi s tem opozarja, da je znesek končnega nadomestila za prevzem vlog hranilnice SpKef določil neodvisni arbitražni odbor. Zato je v to transakcijo v bistvu vključeno nadomestilo, doseženo s pogajanji, za banko Landsbankinn v zameno za prevzemanje obveznosti iz naslova vlog hranilnice SpKef. Nadzorni organ meni, da ta pomoč nima velikega pomena pri njegovi oceni delitve bremena. Večji pomen za oceno izkrivljanja konkurence v nadaljevanju pa ima dodatno dobro ime in tržni delež, ki ga je banka Landsbankinn pridobila s transakcijo.

| (217) | Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka že navedel, da bi jamstvo za vloge – glede na takratne izjemne okoliščine – lahko pomenilo ustrezna sredstva za zavarovanje finančne stabilnosti Islandije. Vendar je očitno, da se taka pomoč ne more odobriti neomejeno. |
| --- | --- |

(217)

Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka že navedel, da bi jamstvo za vloge – glede na takratne izjemne okoliščine – lahko pomenilo ustrezna sredstva za zavarovanje finančne stabilnosti Islandije. Vendar je očitno, da se taka pomoč ne more odobriti neomejeno.

| (218) | Nadzorni organ torej meni, da se mora ta državna pomoč čim prej zaključiti, da bi se obravnavala, kot da je omejena na najnižjo potrebno. Nadzorni organ zato odobrava namero islandskih organov, da ukinejo jamstvo za vloge, preden bodo odpravljene kapitalske kontrole, in sicer v skladu s sedanjim načrtovanjem najpozneje do konca leta 2013. |
| --- | --- |

(218)

Nadzorni organ torej meni, da se mora ta državna pomoč čim prej zaključiti, da bi se obravnavala, kot da je omejena na najnižjo potrebno. Nadzorni organ zato odobrava namero islandskih organov, da ukinejo jamstvo za vloge, preden bodo odpravljene kapitalske kontrole, in sicer v skladu s sedanjim načrtovanjem najpozneje do konca leta 2013.

| (219) | Nadzorni organ bo, da bi bila prizadevanja, da ne bi prihajalo do zamud pri odpravljanju kapitalskih kontrol, uspešna in da bi se izrazilo njegovo stališče, v skladu s katerim bi morala biti uspešno poslujoča banka sposobna konkurirati na trgu brez zaščite splošnih jamstev za vloge, torej dovolil jamstvo za vloge do konca leta 2014 (61). Po tem času pa bo jamstvo za vloge urejala le zakonodaja EGP, ki se uporablja v zvezi z zajamčenimi vlogami. |
| --- | --- |

(219)

Nadzorni organ bo, da bi bila prizadevanja, da ne bi prihajalo do zamud pri odpravljanju kapitalskih kontrol, uspešna in da bi se izrazilo njegovo stališče, v skladu s katerim bi morala biti uspešno poslujoča banka sposobna konkurirati na trgu brez zaščite splošnih jamstev za vloge, torej dovolil jamstvo za vloge do konca leta 2014 (61). Po tem času pa bo jamstvo za vloge urejala le zakonodaja EGP, ki se uporablja v zvezi z zajamčenimi vlogami.

| (220) | Nadzorni organ ugotavlja, da se z načrtom prestrukturiranja banke Landsbankinn zagotavlja, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno ter da so upravičenka, delničarji in nosilci dolga njene predhodnice ustrezno prispevali k porazdelitvi bremena. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 3 smernic o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(220)

Nadzorni organ ugotavlja, da se z načrtom prestrukturiranja banke Landsbankinn zagotavlja, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno ter da so upravičenka, delničarji in nosilci dolga njene predhodnice ustrezno prispevali k porazdelitvi bremena. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 3 smernic o prestrukturiranju.

3.4   Omejitev izkrivljanja konkurence

| (221) | V točkah 29 do 32 oddelka 4 smernic o prestrukturiranju je navedeno:
  „Finančna stabilnost ostaja glavni cilj pomoči, dodeljene finančnemu sektorju v sistemski krizi, vendar pa kratkoročno ohranjanje sistemske stabilnosti ne sme povzročiti dolgoročnejše škode pri zagotavljanju enakih pogojev in konkurenčnih trgov. V tem okviru imajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki izvira iz državne pomoči, pomembno vlogo. [...] Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence morajo biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno uspešno posluje, poleg tega pa morajo biti skladni s skupno politiko in načeli. Ocena Nadzornega organa glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja, predvidenega v oddelku 2 tega poglavja. [...] Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.
  Pri prvem merilu se ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zelo razlikujejo glede na višino pomoči, pa tudi stopnjo porazdelitve bremena in višino nadomestila. Na splošno je negativnih posledic moralnega tveganja manj, če sta porazdelitev bremena in lastni prispevek večja.
  Pri drugem merilu bo Nadzorni organ analiziral verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučil velikost in relativno moč banke na trgih, na katerih ponovno uspešno posluje. Ukrepi bodo prilagojeni značilnostim trgov, da se zagotovi ohranjanje učinkovite konkurence. [...] Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo poslabšati možnosti banke, da začne spet uspešno poslovati“. |
| --- | --- |

(221)

V točkah 29 do 32 oddelka 4 smernic o prestrukturiranju je navedeno:

„Finančna stabilnost ostaja glavni cilj pomoči, dodeljene finančnemu sektorju v sistemski krizi, vendar pa kratkoročno ohranjanje sistemske stabilnosti ne sme povzročiti dolgoročnejše škode pri zagotavljanju enakih pogojev in konkurenčnih trgov. V tem okviru imajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki izvira iz državne pomoči, pomembno vlogo. [...] Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence morajo biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno uspešno posluje, poleg tega pa morajo biti skladni s skupno politiko in načeli. Ocena Nadzornega organa glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja, predvidenega v oddelku 2 tega poglavja. [...] Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.

Pri prvem merilu se ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zelo razlikujejo glede na višino pomoči, pa tudi stopnjo porazdelitve bremena in višino nadomestila. Na splošno je negativnih posledic moralnega tveganja manj, če sta porazdelitev bremena in lastni prispevek večja.

Pri drugem merilu bo Nadzorni organ analiziral verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučil velikost in relativno moč banke na trgih, na katerih ponovno uspešno posluje. Ukrepi bodo prilagojeni značilnostim trgov, da se zagotovi ohranjanje učinkovite konkurence. [...] Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo poslabšati možnosti banke, da začne spet uspešno poslovati“.

| (222) | Iz navedenega izhaja, da so pri oceni Nadzornega organa glede ustreznosti ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence bistveni obseg pomoči, zlasti relativno, in značilnosti trga. Obenem pa je jasno, da taki ukrepi ne smejo ogroziti uspešnega poslovanja upravičenca do pomoči za prestrukturiranje, pomisleke glede konkurence pa je treba obravnavati zaradi glavnega cilja finančne stabilnosti v sedanji krizi. |
| --- | --- |

(222)

Iz navedenega izhaja, da so pri oceni Nadzornega organa glede ustreznosti ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence bistveni obseg pomoči, zlasti relativno, in značilnosti trga. Obenem pa je jasno, da taki ukrepi ne smejo ogroziti uspešnega poslovanja upravičenca do pomoči za prestrukturiranje, pomisleke glede konkurence pa je treba obravnavati zaradi glavnega cilja finančne stabilnosti v sedanji krizi.

| (223) | Nadzorni organ bo glede na zgornji pravni okvir v nadaljevanju pojasnil premisleke, ki so po njegovem mnenju bistveni za oceno ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(223)

Nadzorni organ bo glede na zgornji pravni okvir v nadaljevanju pojasnil premisleke, ki so po njegovem mnenju bistveni za oceno ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (224) | Prvič, Nadzorni organ meni, da je ob upoštevanju posebnih razmer na islandskih finančnih trgih, potrebna temeljita ocena tržnih razmer in konkurenčnega okolja. Iz ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence bi morale biti razvidne sedanje težke razmere, hkrati pa bi bilo treba zagotoviti, da je izkrivljanje konkurence kratkoročno in dolgoročno čim bolj omejeno. |
| --- | --- |

(224)

Prvič, Nadzorni organ meni, da je ob upoštevanju posebnih razmer na islandskih finančnih trgih, potrebna temeljita ocena tržnih razmer in konkurenčnega okolja. Iz ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence bi morale biti razvidne sedanje težke razmere, hkrati pa bi bilo treba zagotoviti, da je izkrivljanje konkurence kratkoročno in dolgoročno čim bolj omejeno.

| (225) | Drugič, kot je bilo navedeno v oddelku o porazdelitvi bremena, je bil obravnavan najvišji možni prispevek nekdanjih lastnikov banke Landsbanki in v določeni meri upnikov banke Landsbanki. Zato je bila potreba po dodatnih ukrepih za omejevanje izkrivljanja konkurence omejena. |
| --- | --- |

(225)

Drugič, kot je bilo navedeno v oddelku o porazdelitvi bremena, je bil obravnavan najvišji možni prispevek nekdanjih lastnikov banke Landsbanki in v določeni meri upnikov banke Landsbanki. Zato je bila potreba po dodatnih ukrepih za omejevanje izkrivljanja konkurence omejena.

| (226) | Tretjič, glede značilnosti upoštevnega trga se je zaradi zloma finančnega sistema na Islandiji, čemur so sledila poseganja islandskih organov, okrepila koncentracija finančnih storitev na islandskem trgu ter bistveno povečal tržni delež treh glavnih bank – Íslandsbanki, Arion in Landsbankinn. Poleg teh ostaja le nekaj manjših udeležencev na trgu, v bližnji prihodnosti pa so zaradi že omenjenih ovir pri vstopu in majhnega obsega trga ter predvsem zaradi kapitalskih kontrol možnosti za vstop novega udeleženca majhne. Položaj banke Landsbankinn na tem koncentriranem trgu je zelo pomemben, saj njen tržni delež znaša več kot 30 % v večini segmentov. Glede bilance stanja je največja islandska banka. |
| --- | --- |

(226)

Tretjič, glede značilnosti upoštevnega trga se je zaradi zloma finančnega sistema na Islandiji, čemur so sledila poseganja islandskih organov, okrepila koncentracija finančnih storitev na islandskem trgu ter bistveno povečal tržni delež treh glavnih bank – Íslandsbanki, Arion in Landsbankinn. Poleg teh ostaja le nekaj manjših udeležencev na trgu, v bližnji prihodnosti pa so zaradi že omenjenih ovir pri vstopu in majhnega obsega trga ter predvsem zaradi kapitalskih kontrol možnosti za vstop novega udeleženca majhne. Položaj banke Landsbankinn na tem koncentriranem trgu je zelo pomemben, saj njen tržni delež znaša več kot 30 % v večini segmentov. Glede bilance stanja je največja islandska banka.

| (227) | Četrtič, kriza je povzročila številne zelo posebne težave, kot je dejstvo, da imajo velike banke v realnem gospodarstvu izjemno visoko stopnjo neposrednih in posrednih lastnikov, in pojav dejanskega monopola za bančne storitve IT (družba RB), ki je v večinski lasti treh glavnih bank. |
| --- | --- |

(227)

Četrtič, kriza je povzročila številne zelo posebne težave, kot je dejstvo, da imajo velike banke v realnem gospodarstvu izjemno visoko stopnjo neposrednih in posrednih lastnikov, in pojav dejanskega monopola za bančne storitve IT (družba RB), ki je v večinski lasti treh glavnih bank.

| (228) | Petič, pomemben je relativni obseg pomoči, ki jo je prejela banka Landsbankinn. Nadzorni organ v tem pogledu ugotavlja, da je banki na začetku celotni kapital zagotovila država. Banka je poleg tega imela koristi od drugih ukrepov pomoči, tj. transakcije hranilnice SpKef in jamstva za vloge. Preden je banka Landsbankinn prevzela hranilnico SpSv, je slednja prejela pomoč. Istočasno pa ostaja banka Landsbankinn, vsaj po mednarodnih merilih, majhna banka. |
| --- | --- |

(228)

Petič, pomemben je relativni obseg pomoči, ki jo je prejela banka Landsbankinn. Nadzorni organ v tem pogledu ugotavlja, da je banki na začetku celotni kapital zagotovila država. Banka je poleg tega imela koristi od drugih ukrepov pomoči, tj. transakcije hranilnice SpKef in jamstva za vloge. Preden je banka Landsbankinn prevzela hranilnico SpSv, je slednja prejela pomoč. Istočasno pa ostaja banka Landsbankinn, vsaj po mednarodnih merilih, majhna banka.

| (229) | Šestič, ker je banka prevzela hranilnici SpKef in SpSv, se zahtevajo dodatni ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. Nadzorni organ je v odločbi o hranilnici SpSv poudaril, da mora načrt prestrukturiranja banke Landsbankinn vključevati take ukrepe. |
| --- | --- |

(229)

Šestič, ker je banka prevzela hranilnici SpKef in SpSv, se zahtevajo dodatni ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. Nadzorni organ je v odločbi o hranilnici SpSv poudaril, da mora načrt prestrukturiranja banke Landsbankinn vključevati take ukrepe.

| (230) | Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da so bili ali bodo sprejeti številni ukrepi, s katerimi se omeji izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz državne pomoči za banko Landsbankinn. |
| --- | --- |

(230)

Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da so bili ali bodo sprejeti številni ukrepi, s katerimi se omeji izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz državne pomoči za banko Landsbankinn.

(i)   Ukrepi in regulativni razvoj, ki so jih sprejeli ali h katerim so se zavezali islandski organi

| (231) | Islandska vlada je posebej sprejela dve zavezi (glej Prilogo), ki lahko po mnenju Nadzornega organa prispevata k ustvarjanju regulativnega okolja, ki daje prednost konkurenci na finančnih trgih: |
| --- | --- |

(231)

Islandska vlada je posebej sprejela dve zavezi (glej Prilogo), ki lahko po mnenju Nadzornega organa prispevata k ustvarjanju regulativnega okolja, ki daje prednost konkurenci na finančnih trgih:

| (232) | Kot prvo zavezo je imenovala delovno skupino, ki bo pregledala Zakon št. 36/1978 o upravni taksi, pri čemer bo proučila zlasti, ali je treba ukiniti upravne takse za obveznice, ki jih ob prenosu med upniki izdajajo posamezniki (npr. ko posamezniki prenesejo svoja posojila z ene posojilnice na drugo). Po mnenju Nadzornega organa bi lahko sedanji zakon – s katerim se med drugim zahteva, da morajo stranke ob zamenjavi posojilodajalca plačevati upravno takso glede na znesek ustrezne obveznice (62) – pomenil oviro za konkurenco, saj lahko stranke priveže k obstoječim pogodbam o dolgoročnih posojilih. Nadzorni organ zato z odobravanjem sprejema dejstvo, da se bo ta zaveza pregledala. |
| --- | --- |

(232)

Kot prvo zavezo je imenovala delovno skupino, ki bo pregledala Zakon št. 36/1978 o upravni taksi, pri čemer bo proučila zlasti, ali je treba ukiniti upravne takse za obveznice, ki jih ob prenosu med upniki izdajajo posamezniki (npr. ko posamezniki prenesejo svoja posojila z ene posojilnice na drugo). Po mnenju Nadzornega organa bi lahko sedanji zakon – s katerim se med drugim zahteva, da morajo stranke ob zamenjavi posojilodajalca plačevati upravno takso glede na znesek ustrezne obveznice (62) – pomenil oviro za konkurenco, saj lahko stranke priveže k obstoječim pogodbam o dolgoročnih posojilih. Nadzorni organ zato z odobravanjem sprejema dejstvo, da se bo ta zaveza pregledala.

| (233) | Glede druge zaveze pa Nadzorni organ ugotavlja, da bo vlada v skladu z resolucijo, ki jo je islandski parlament sprejel 21. marca 2012, imenovala odbor za pregled varstva potrošnikov na finančnem trgu. To bo zajemalo posebno pooblastilo za pregled poenostavitve zamenjave in zmanjšanje stroškov pri zamenjavi, odbor pa bo moral pri tej zadevi tesno sodelovati z Islandskim organom za konkurenco. Odbor bo najpozneje do 15. januarja 2013 izdelal poročilo. Taka natančnejša ocena bi lahko konkurenci dolgoročno koristila. Medtem bi morala zaveza banke Landsbankinn, ki se nanaša na banko, o kateri se razpravlja v nadaljevanju, prispevati k temu, da bi bile zamenjave lažje, s čimer bi se povečala konkurenca. |
| --- | --- |

(233)

Glede druge zaveze pa Nadzorni organ ugotavlja, da bo vlada v skladu z resolucijo, ki jo je islandski parlament sprejel 21. marca 2012, imenovala odbor za pregled varstva potrošnikov na finančnem trgu. To bo zajemalo posebno pooblastilo za pregled poenostavitve zamenjave in zmanjšanje stroškov pri zamenjavi, odbor pa bo moral pri tej zadevi tesno sodelovati z Islandskim organom za konkurenco. Odbor bo najpozneje do 15. januarja 2013 izdelal poročilo. Taka natančnejša ocena bi lahko konkurenci dolgoročno koristila. Medtem bi morala zaveza banke Landsbankinn, ki se nanaša na banko, o kateri se razpravlja v nadaljevanju, prispevati k temu, da bi bile zamenjave lažje, s čimer bi se povečala konkurenca.

| (234) | Nadzorni organ odobrava poravnavo, ki so jo o tej zadevi dosegli Islandski organ za konkurenco in lastniki družbe RB, vključno s tremi glavnimi bankami, ker si prizadeva, da bi bil majhnim konkurentom in možnim novim udeležencem na trgu zagotovljen dostop do bistvene infrastrukture IT na nediskriminacijski podlagi in z razumnimi stroški. Nadzorni organ meni, da so bili s to poravnavo že zadovoljivo rešeni njegovi pomisleki, kakor jih je med drugim izrazil v drugi odločbi o banki Byr (63). Zato mu te zadeve v tej odločbi ni treba nadalje obravnavati. |
| --- | --- |

(234)

Nadzorni organ odobrava poravnavo, ki so jo o tej zadevi dosegli Islandski organ za konkurenco in lastniki družbe RB, vključno s tremi glavnimi bankami, ker si prizadeva, da bi bil majhnim konkurentom in možnim novim udeležencem na trgu zagotovljen dostop do bistvene infrastrukture IT na nediskriminacijski podlagi in z razumnimi stroški. Nadzorni organ meni, da so bili s to poravnavo že zadovoljivo rešeni njegovi pomisleki, kakor jih je med drugim izrazil v drugi odločbi o banki Byr (63). Zato mu te zadeve v tej odločbi ni treba nadalje obravnavati.

| (235) | Nadzorni organ se je seznanil z regulativnimi spremembami, izvedenimi od leta 2008, kakor so bile opisane v Prilogi. Kar zadeva pomisleke glede konkurence, je posebej pomembna uvedba člena 22 v Zakon št. 161/2002 o finančnih podjetjih. S to določbo se omejuje sodelovanje finančnih podjetij v dejavnostih, ki ne spadajo v področje uporabe njihovih operativnih licenc. V skladu s tem novim pravilom se lahko take dejavnosti izvajajo le začasno in za sklepanje transakcij ali reorganiziranje dejavnosti strank. Organu za finančni nadzor je treba poslati ustrezno utemeljeno uradno obvestilo, za finančna podjetja pa so bili uvedeni roki, v katerih naj bi zaključili reorganiziranje strank in prodali dodeljena sredstva. |
| --- | --- |

(235)

Nadzorni organ se je seznanil z regulativnimi spremembami, izvedenimi od leta 2008, kakor so bile opisane v Prilogi. Kar zadeva pomisleke glede konkurence, je posebej pomembna uvedba člena 22 v Zakon št. 161/2002 o finančnih podjetjih. S to določbo se omejuje sodelovanje finančnih podjetij v dejavnostih, ki ne spadajo v področje uporabe njihovih operativnih licenc. V skladu s tem novim pravilom se lahko take dejavnosti izvajajo le začasno in za sklepanje transakcij ali reorganiziranje dejavnosti strank. Organu za finančni nadzor je treba poslati ustrezno utemeljeno uradno obvestilo, za finančna podjetja pa so bili uvedeni roki, v katerih naj bi zaključili reorganiziranje strank in prodali dodeljena sredstva.

| (236) | Nadzorni organ to spremembo obravnava kot ustrezen regulativni odziv na to, da imajo finančne institucije v realnem gospodarstvu nesorazmerno veliko v lasti. Zdi se, da se s to določbo preprečuje, da bi to stanje, ki je neposreden rezultat zamenjav dolga v lastniški kapital, postalo trajno. |
| --- | --- |

(236)

Nadzorni organ to spremembo obravnava kot ustrezen regulativni odziv na to, da imajo finančne institucije v realnem gospodarstvu nesorazmerno veliko v lasti. Zdi se, da se s to določbo preprečuje, da bi to stanje, ki je neposreden rezultat zamenjav dolga v lastniški kapital, postalo trajno.

(ii)   Ukrepi, značilni za banko Landsbankinn

| (237) | Nadzorni organ poudarja, da je prisotnost banke Landsbankinn na trgu in njena velikost edina ostalina banke Landsbanki – saj so bila skupna sredstva znižana za 75 %, kot je bilo opisano. Banka Landsbankinn je za razliko od banke Landsbanki dejavna le na islandskem trgu. Čeprav je večina tega zmanjšanja posledica likvidacijskega postopka mednarodnih dejavnosti banke Landsbanki, ima po mnenju Nadzornega organa ta proces glede izkrivljanja konkurence poseben pomen, kajti propad banke Landsbanki in izkrivljanje na finančnih trgih EGP je povzročila predvsem tvegana čezmorska strategija te banke v preteklosti (64). |
| --- | --- |

(237)

Nadzorni organ poudarja, da je prisotnost banke Landsbankinn na trgu in njena velikost edina ostalina banke Landsbanki – saj so bila skupna sredstva znižana za 75 %, kot je bilo opisano. Banka Landsbankinn je za razliko od banke Landsbanki dejavna le na islandskem trgu. Čeprav je večina tega zmanjšanja posledica likvidacijskega postopka mednarodnih dejavnosti banke Landsbanki, ima po mnenju Nadzornega organa ta proces glede izkrivljanja konkurence poseben pomen, kajti propad banke Landsbanki in izkrivljanje na finančnih trgih EGP je povzročila predvsem tvegana čezmorska strategija te banke v preteklosti (64).

| (238) | Poleg tega Nadzorni organ odobrava zaveze banke Landsbankinn (glej Prilogo), da bo še zmanjšala prisotnost na domačem trgu z [...] odprodajo, ki se nanaša na [...]. Nadzorni organ odobrava, da se je banka Landsbankinn zavezala, da bo med obdobjem prestrukturiranja zaprla [...] podružnic. Nadzorni organ se na podlagi končnega načrta prestrukturiranja in ob upoštevanju, da je banka Landsbankinn po merilih EGP majhna banka, strinja s to banko, da bi se lahko z dodatnimi strukturnimi ukrepi ogrozile možnosti za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja te banke (65). |
| --- | --- |

(238)

Poleg tega Nadzorni organ odobrava zaveze banke Landsbankinn (glej Prilogo), da bo še zmanjšala prisotnost na domačem trgu z [...] odprodajo, ki se nanaša na [...]. Nadzorni organ odobrava, da se je banka Landsbankinn zavezala, da bo med obdobjem prestrukturiranja zaprla [...] podružnic. Nadzorni organ se na podlagi končnega načrta prestrukturiranja in ob upoštevanju, da je banka Landsbankinn po merilih EGP majhna banka, strinja s to banko, da bi se lahko z dodatnimi strukturnimi ukrepi ogrozile možnosti za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja te banke (65).

| (239) | Nadzorni organ se je seznanil z zavezo banke Landsbankinn, da ta do 15. decembra 2014 ne bo prevzemala finančnih institucij, razen če dobi predhodno odobritev Nadzornega organa. To pomeni, da se lahko prepreči, da bi banka Landsbankinn s prevzemi ustvarjala nadaljnjo koncentracijo na islandskem finančnem trgu. S to zavezo se tudi zagotavlja, da se pomoč, dodeljena banki Landsbankinn, porabi za ponovno vzpostavitev njenega uspešnega poslovanja, ne pa za utrjevanje in nadaljnjo širitev njene prisotnosti na islandskem trgu. Enako velja tudi za zavezo banke Landsbankinn, v skladu s katero do 15. oktobra 2014 ne bo niti izvrševala pogodbenih klavzul niti uvajala novih pogodbenih klavzul, s katerimi se oblikujejo posebni pogoji za obrestne mere, odvisne od tega, kakšen najmanjši obseg dejavnosti z banko se ohranja, ter za zavezo, da se pri trženju svojih storitev ne bo sklicevala na vključenost države kot vir konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

(239)

Nadzorni organ se je seznanil z zavezo banke Landsbankinn, da ta do 15. decembra 2014 ne bo prevzemala finančnih institucij, razen če dobi predhodno odobritev Nadzornega organa. To pomeni, da se lahko prepreči, da bi banka Landsbankinn s prevzemi ustvarjala nadaljnjo koncentracijo na islandskem finančnem trgu. S to zavezo se tudi zagotavlja, da se pomoč, dodeljena banki Landsbankinn, porabi za ponovno vzpostavitev njenega uspešnega poslovanja, ne pa za utrjevanje in nadaljnjo širitev njene prisotnosti na islandskem trgu. Enako velja tudi za zavezo banke Landsbankinn, v skladu s katero do 15. oktobra 2014 ne bo niti izvrševala pogodbenih klavzul niti uvajala novih pogodbenih klavzul, s katerimi se oblikujejo posebni pogoji za obrestne mere, odvisne od tega, kakšen najmanjši obseg dejavnosti z banko se ohranja, ter za zavezo, da se pri trženju svojih storitev ne bo sklicevala na vključenost države kot vir konkurenčne prednosti.

| (240) | Kot je bilo navedeno, islandski finančni trg trenutno pomeni zahtevno operativno okolje za katero koli banko. Nadzorni organ zato odobrava zaveze banke Landsbankinn v zvezi s poenostavitvijo zamenjave med bankami in zagotavljanjem osnovne obdelave plačil ter storitev izplačevanja gotovine. Nadzorni organ meni, da ti ukrepi skupaj z navedenim sporazumom med tremi glavnimi bankami in Islandskim organom za konkurenco o družbi RB zagotavljajo, da je manjšim udeležencem na trgu omogočen dostop do najosnovnejše infrastrukture in storitev po razumnih cenah, ne da bi bili večji udeleženci zmožni ovirati njihov dostop. Po njegovem mnenju bo to zmanjšalo ovire pri vstopu za prihodnje (možne) udeležence na trgu. S temi ukrepi bi se lahko tudi omogočilo, da bi obstoječi manjši udeleženci povečali svoje tržne deleže, če lahko ponudijo boljše storitve kot večji konkurenti. Ukrepi, s katerimi se bodo poenostavile zamenjave, bodo prispevali k ostrejši konkurenci med obstoječimi večjimi udeleženci, lahko pa bi tudi prispevali k preprečevanju ali razdoru morebitnega skupinskega prevladujočega položaja. |
| --- | --- |

(240)

Kot je bilo navedeno, islandski finančni trg trenutno pomeni zahtevno operativno okolje za katero koli banko. Nadzorni organ zato odobrava zaveze banke Landsbankinn v zvezi s poenostavitvijo zamenjave med bankami in zagotavljanjem osnovne obdelave plačil ter storitev izplačevanja gotovine. Nadzorni organ meni, da ti ukrepi skupaj z navedenim sporazumom med tremi glavnimi bankami in Islandskim organom za konkurenco o družbi RB zagotavljajo, da je manjšim udeležencem na trgu omogočen dostop do najosnovnejše infrastrukture in storitev po razumnih cenah, ne da bi bili večji udeleženci zmožni ovirati njihov dostop. Po njegovem mnenju bo to zmanjšalo ovire pri vstopu za prihodnje (možne) udeležence na trgu. S temi ukrepi bi se lahko tudi omogočilo, da bi obstoječi manjši udeleženci povečali svoje tržne deleže, če lahko ponudijo boljše storitve kot večji konkurenti. Ukrepi, s katerimi se bodo poenostavile zamenjave, bodo prispevali k ostrejši konkurenci med obstoječimi večjimi udeleženci, lahko pa bi tudi prispevali k preprečevanju ali razdoru morebitnega skupinskega prevladujočega položaja.

| (241) | Banka Landsbankinn se zavezuje, da bo čim prej prodala deleže v operativnih družbah, ki so bile prevzete zaradi prestrukturiranja v skladu s členom 22 Zakona št. 161/2002 o finančnih podjetjih. Zavezuje se, da bo ravnala v skladu s postopkom in roki iz te določbe ter da bo redno posodabljala informacije na svojem spletišču (ali spletišču podružnice) glede podružnic ali deležev, ponujenih v odprodajo. Poleg tega se je banka Landsbankinn zavezala, da bo do določenih rokov v obdobju prestrukturiranja prodala [...]. |
| --- | --- |

(241)

Banka Landsbankinn se zavezuje, da bo čim prej prodala deleže v operativnih družbah, ki so bile prevzete zaradi prestrukturiranja v skladu s členom 22 Zakona št. 161/2002 o finančnih podjetjih. Zavezuje se, da bo ravnala v skladu s postopkom in roki iz te določbe ter da bo redno posodabljala informacije na svojem spletišču (ali spletišču podružnice) glede podružnic ali deležev, ponujenih v odprodajo. Poleg tega se je banka Landsbankinn zavezala, da bo do določenih rokov v obdobju prestrukturiranja prodala [...].

| (242) | Nadzorni organ odobrava splošno zavezo banke Landbankinn, da bo čim prej prodala vse družbe in deleže, ki niso povezani z njeno osnovno dejavnostjo. S tem se ne bodo le obravnavali morebitni pomisleki glede konkurence, ki bi se lahko pojavili zaradi tega, ker gre za tako dominantnega lastnika v islandskem realnem gospodarstvu, ampak se bo tudi preprečilo, da bi se ogrozilo uspešno poslovanje banke. |
| --- | --- |

(242)

Nadzorni organ odobrava splošno zavezo banke Landbankinn, da bo čim prej prodala vse družbe in deleže, ki niso povezani z njeno osnovno dejavnostjo. S tem se ne bodo le obravnavali morebitni pomisleki glede konkurence, ki bi se lahko pojavili zaradi tega, ker gre za tako dominantnega lastnika v islandskem realnem gospodarstvu, ampak se bo tudi preprečilo, da bi se ogrozilo uspešno poslovanje banke.

| (243) | S tem se pozornost islandskih organov in banke Landsbankinn usmerja na dejstvo, da bi lahko kršitev nacionalnega prava zaradi zavez pomenila tudi nepravilno uporabo pomoči. Nadzorni organ še meni, da se s tem, ko mora na spletišče vključiti informacije o predvidenih odprodajah in prodajah, uvaja večja preglednost v trenutni lastniški položaj v islandskem gospodarstvu. To vsaj do neke mere izboljša ta poseben pomislek glede konkurence, ki je trenutno značilen za islandske trge. |
| --- | --- |

(243)

S tem se pozornost islandskih organov in banke Landsbankinn usmerja na dejstvo, da bi lahko kršitev nacionalnega prava zaradi zavez pomenila tudi nepravilno uporabo pomoči. Nadzorni organ še meni, da se s tem, ko mora na spletišče vključiti informacije o predvidenih odprodajah in prodajah, uvaja večja preglednost v trenutni lastniški položaj v islandskem gospodarstvu. To vsaj do neke mere izboljša ta poseben pomislek glede konkurence, ki je trenutno značilen za islandske trge.

| (244) | Nadzorni organ na podlagi navedenega meni, da se z zgornjimi ukrepi obravnavajo najpomembnejši pomisleki glede konkurence, ki jih je opredelil v sodelovanju z Islandskim organom za konkurenco. Nadzorni organ ugotavlja, da se z zavezami zadovoljivo omejuje izkrivljanje konkurence, pri čemer upošteva najpomembnejši cilj, tj. finančno stabilnost. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 4 smernic o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(244)

Nadzorni organ na podlagi navedenega meni, da se z zgornjimi ukrepi obravnavajo najpomembnejši pomisleki glede konkurence, ki jih je opredelil v sodelovanju z Islandskim organom za konkurenco. Nadzorni organ ugotavlja, da se z zavezami zadovoljivo omejuje izkrivljanje konkurence, pri čemer upošteva najpomembnejši cilj, tj. finančno stabilnost. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 4 smernic o prestrukturiranju.

III.   SKLEP

| (245) | Na podlagi zgornje ocene in glede na načrt prestrukturiranja, ki so ga islandski organi predložili za banko Landsbankinn, so odpravljeni pomisleki Nadzornega organa iz odločbe o začetku postopka v zvezi z naravo in združljivostjo ukrepov pomoči za to banko. Nadzorni organ ne vloži ugovora o transakciji hranilnice SpKef in dovoljuje pomoč, ki jo je prejela hranilnica SpSv. Nadzorni organ zato ukrepe pomoči sprejema kot pomoč za prestrukturiranje, združljivo z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, glede na to da Islandija in banka Landsbankinn spoštujeta zaveze iz Priloge – |
| --- | --- |

(245)

Na podlagi zgornje ocene in glede na načrt prestrukturiranja, ki so ga islandski organi predložili za banko Landsbankinn, so odpravljeni pomisleki Nadzornega organa iz odločbe o začetku postopka v zvezi z naravo in združljivostjo ukrepov pomoči za to banko. Nadzorni organ ne vloži ugovora o transakciji hranilnice SpKef in dovoljuje pomoč, ki jo je prejela hranilnica SpSv. Nadzorni organ zato ukrepe pomoči sprejema kot pomoč za prestrukturiranje, združljivo z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, glede na to da Islandija in banka Landsbankinn spoštujeta zaveze iz Priloge –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ustanovni kapital za poslovanje in končna državna kapitalizacija, dodeljena banki Landsbankinn, ter transakcija hranilnice SpKef in jamstvo za vloge pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Člen 2

Glede na to, da islandski organi niso izpolnili zahteve, da je treba pomoč pred začetkom njenega izvajanja v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 priglasiti Nadzornemu organu, pomenijo ukrepi iz člena 1 nezakonito državno pomoč od datuma začetka izvajanja do datuma te odločbe.

Člen 3

Ukrepi iz člena 1 ter ukrepi za hranilnico SpSv, opisani v odločbi o hranilnicah, so združljivi z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP na podlagi spoštovanja zavez, kot so določene v Prilogi. Dovoljenje za jamstvo za vloge je omejeno do konca leta 2014.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo.

Člen 5

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 11. julija 2012

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član kolegija

---

(1)  Ta dokument je na voljo samo v informativne namene. V tej javni različici so bile nekatere informacije zaradi zaupnosti informacij izpuščene. To je označeno s [...] ali razponom v oglatih oklepajih, ki pomeni nezaupen približek podatka.

1

(2)  Glej podrobnejši opis v odločbi o začetku postopka, naveden v opombi 3.

2

(3)  Odločba Nadzornega organa št. 493/10/COL, o začetku formalnega postopka preiskave glede odobrene državne pomoči za prestrukturiranje nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Landsbanki Islands hf ter ustanovitev in kapitalizacijo banke New Landsbanki Islands (NBI hf) (zdaj preimenovana v Landsbankinn), UL C 41, 10.2.2011, str. 31, in Dopolnilo EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 7, 10.2.2011, str. 26.

3

Uradnemu listu Evropske unije

(4)  Istega dne so se začeli stečajni postopki tudi za banko Glitnir, dva dni pozneje, 9. oktobra 2008, pa še za banko Kaupthing. V poročilu posebne preiskovalne komisije (glej odstavek 14 in opombo 4 te odločbe) so ugotovili (v poglavju 21 na strani 86), da je bilo ključno, da banka Landsbanki, ne glede na likvidna sredstva v ISK, ni imela na razpolago dovolj tujih valut, da bi odplačala svoje obveznosti v tujini. V poročilu je bilo treba tudi omeniti, da je le nekaj dni prej glavni lastnik (naveden zgoraj) prejel posojilo v višini 153 milijonov EUR, z navedbo, da je bilo zato „očitno, da se glavni lastniki banke Landsbanki niso zanimali za pomoč banki ali niso bili zmožni pomagati banki iz težkega položaja, ki je nastal“.

4

(5)  Člani posebne preiskovalne komisije so bili Páll Hreinsson, sodnik vrhovnega sodišča, Tryggvi Gunnarsson, parlamentarni varuh človekovih pravic Islandije, ter dr. Sigríður Benediktsdóttir, predavateljica in pridružena profesorica na univerzi Yale v ZDA. Celotno poročilo je v islandščini na voljo na: http://rna.althingi.is/, v angleščino prevedeni deli (vključno s Povzetkom in poglavjem o vzrokih za propad bank) so na voljo na: http://sic.althingi.is/.

5

(6)  Islandska króna.

6

króna

(7)  Posojanje tujim strankam je v šestih mesecih naraslo za 11,4 milijarde EUR, in sicer z 9,3 milijarde EUR na 20,7 milijarde EUR.

7

(8)  Poglavje 21.2.1.2 (na strani 6) poročila.

8

(9)  Dejansko je bila navedena politika tedanje koalicijske vlade pospeševati več rasti in spodbujati banke, naj ohranijo sedež na Islandiji.

9

(10)  Poglavje 2 (na strani 5) poročila.

10

(11)  Za dodatne splošne podrobnosti o ukrepih, ki so jih sprejeli islandski organi, glej poročilo Ministra za finance parlamentu o oživitvi komercialnih bank maja 2011 (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), na voljo na: http://www.althingi.is/altext/139/s/-pdf/1213.pdf.

11

(12)  Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd.

12

(13)  Glej tudi letno poročilo za leto 2009 Organa za finančni nadzor (julij 2008 – junij 2009), na voljo na: http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

13

(14)  Sledili naj bi nadaljnji prevzemi finančnih podjetij. Organ za finančni nadzor je marca 2009 prevzel nadzor nad dejavnostmi treh finančnih podjetij, tj. Straumur-Burdaras, Reykjavik Savings Bank (SPRON) in Sparisjodabanki Íslands (Icebank), odločil se je za prodajo sredstev in obveznosti teh podjetij. Za podjetji SPRON in Sparisjodabanki sta bila uvedena postopka likvidacije, medtem ko je bil z upniki podjetja Straumur pozneje odobren sporazum o poravnavi. Zaradi zloma treh glavnih komercialnih bank in prevladujočih negotovosti na finančnih trgih so bila resno prizadeta tudi druga finančna podjetja, zato so leta 2010 v javno upravljanje prišla še druga finančna podjetja. Zato je Organ za finančni nadzor marca 2010 imenoval začasni upravni odbor investicijske banke VBS. Aprila 2010 je prevzel nadzor nad hranilnicama Keflavík in Byr ter odločil, da bosta njune dejavnosti prevzeli novi finančni podjetji, in sicer hranilnica SpKef oziroma Byr hf. Ker se je izkazalo, da so bili finančni pogoji v teh novih podjetjih slabši od pričakovanih, se je hranilnica SpKef pozneje združila s Landsbankinn, Byr hf. pa z Íslandsbanki po zbiranju ponudb za nakup delnic hranilnice Byr. Islandski organi so bili nadalje pozvani, da bi rešili finančne težave banke Saga Capital Investment Bank leta 2009, leta 2011 pa stanovanjskega finančnega sklada.

14

(15)  Kot primer obsega strmega padca vrednosti se lahko navede mesečno povprečje menjalnega tečaja iz EUR v ISK, ki je z 90,71 ISK v decembru 2007 narasel na 184,64 ISK v novembru 2009.

15

(16)  Med leti 2009 in 2011 je bil delež naložb v BDP le 13–14-odstoten.

16

(17)  Trgovinska bilanca se nanaša na razliko pri zaslužku od izvoza in uvoza blaga in storitev. Ne vključuje bilance primarnega dohodka iz tujine, ki je bila v zadnjih letih negativna, zlasti od leta 2008. To pomeni, da je kljub presežku v trgovinski bilanci celotni tekoči račun Islandije v zadnjih letih negativen, čeprav se je od leta 2009 strmo zmanjševal.

17

(18)  O tej zadevi glej na primer poročilo ministra za gospodarske zadeve parlamentu iz marca 2012: „Future Structure of the Icelandic Financial System“. Po navedbah ministrstva se to poročilo obravnava kot katalizator za strokovno razpravo o tej pomembni zadevi, v njem namreč ni popolnoma izoblikovanih predlogov, temveč so določena najpomembnejša vprašanja in pogledi z navedbami mednarodnega razvoja. Poročilo je na voljo na: http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

18

(19)  Ponovna uporaba normalnih pogojev za zajamčene vloge se ne nanaša le na odpravo državne podpore za take vloge, ampak tudi na pregled določb iz zakona o izrednih razmerah, v skladu s katerimi imajo vloge, ki po zakonu uživajo jamstva, prednost pri likvidaciji finančnih podjetij. V to je zajeta precejšnja prednost za depozitarje, med drugim tudi zato, ker je v duhu ljudi zlom bančništva še preveč svež. Po drugi strani pa bo ta določba verjetno ovirala banke pri povečanju raznovrstnosti njihove ureditve financiranja.

19

(20)  Glej poglavje 9 poročila ministra za gospodarske zadeve, navedenega v opombi št. 18. Minister za gospodarske zadeve je ob predstavitvi navedenega poročila imenoval tudi skupino strokovnjakov s področja bančništva, pri kateri sodelujejo tuji strokovnjaki, da pripravijo predloge o obsežnem pravnem in regulativnem okviru za finančni trg celotne Islandije. Islandski organi naj bi v skladu s tem poročilom tudi predvidoma proučili druge prihodnje možnosti, vključno z možno razdelitvijo investicijskih in komercialnih bančnih dejavnosti, sprejetjem zakonodaje o finančni stabilnosti ter možno spremembo razdelitve pristojnosti regulativnih organov za finančne storitve. Iz izjav islandskih organov je prav tako jasno, da je vprašanje pregleda okvira monetarne politike še vedno odprto, z možnostjo da bi Islandija postala članica Evropske unije ali brez te možnosti, pa tudi drugi možni načini za izboljšanje gospodarskega upravljanja in zagotavljanje, da regulativni organi „vidijo cel gozd, ne le dreves“ ter učinkovito uporabijo najustreznejša makrobonitetna orodja.

20

(21)  Glej poglavje 6 poročila ministra za gospodarske zadeve parlamentu: „The Future Structure of the Icelandic Financial System“, na voljo ne: http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

21

(22)  Od jeseni leta 2008 se na trgu (poleg „nekdanjih“ velikih komercialnih bank, kot so: Glitnir, Kaupthing in Landsbanki) ne pojavlja nekaj finančnih podjetij, kot na primer: Sparisjóðabanki Íslands (prej imenovana Icebank), hranilnica Reykjavik (SPRON), Sparisjóður Mýrasýslu (hranilnica Myrasysla, SPM), investicijska banka VBS in investicijska banka Askar Capital. Znatno so se zmanjšale tudi dejavnosti investicijskih bank Straumur-Burdaras in Saga Capital.

22

(23)  Na srečanju delničarjev banke MP 11. aprila 2011, ko je več kot 40 novih delničarjev vložilo 5,5 milijarde ISK v nove delnice banke, je bila odobrena pogodba za prodajo (nekdanjih) dejavnosti banke MP na Islandiji in v Litvi. Druge dejavnosti nekdanje banke so ostale pri prejšnjih lastnikih in so bile prenesene na nov pravni subjekt – EA fjárfestingarfélag hf. Za dodatne informacije glej sporočila za medije banke MP z dne 11. aprila 2011, ki so voljo na: https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 in https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510.

23

(24)  Družba RB in njeni lastniki so se glede na poravnavo dogovorili o številnih zavezah, katerih namen je preprečiti izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz dejavnosti družbe RB in sodelovanja njenih lastnikov. V skladu z zahtevami družba RB med drugim posluje pod splošnimi komercialnimi pogoji, neodvisno od svojih lastnikov, večina upravnega odbora družbe RB je sestavljena iz strokovnjakov, neodvisnih od lastnikov, dostop do sistemov in storitev družbe RB se zagotavlja na nediskriminacijski podlagi ter pogoji zagotavljanja storitev družbe RB so enaki, ne glede na to, ali je stranka delničar družbe RB ali ni. Sedanji lastniki družbe RB so se zavezali, da bodo redno ponujali del svojih deležev v tej družbi za prodajo, da bi nefinančna podjetja lažje prevzela lastništvo v tej družbi. Take pozive je treba objavljati vsaj vsako drugo leto, dokler vsaj tretjina skupnega poslovnega deleža družbe RB ni prodanega strankam, ki niso sedanji delničarji, ali ponujena za prodajo na ponudbah za nakup delnic.

24

(25)  Islandski organ za konkurenco uporablja pojem operativne družbe („operating companies“) za deleže, ki jih imajo banke v običajno nefinančnih podjetjih, ki so jih pridobile v zvezi s prestrukturiranjem svojih posojilnih portfeljev prek zamenjav dolga v lastniški kapital ali drugače. Nadzorni organ prav tako uporablja pojem „operativna družba“ za podjetje v realnem gospodarstvu, ki ne spada k osnovi dejavnosti banke na finančnih trgih.

25

(26)  Nadzorni organ v tem okviru razume, da se posredno lastništvo nanaša na to, da banke morda vplivajo na družbe in jih nadzorujejo zaradi velike zadolženosti pri banki.

26

(27)  Letno poročilo za leto 2007, str. 10. Na voljo na: http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/pdf/landsbanki_annual_report_2007.pdf?bcsi_scan_A7E1E556D7B2F94D=aB9LkrKRu+y0xx3fim/JyUDnRB0bAAAANp6SAg==&bcsi_scan_filename=landsbanki_annual_report_2007.pdf.

27

(28)  Letno poročilo za leto 2007, str. 61.

28

(29)  V tem oddelku so podatki o zneskih navedeni najprej v valuti, v kateri je bil kapital zagotovljen, čemur sledi navedba ustreznega zneska bodisi v ISK bodisi v EUR med oklepaji, kadar so jo islandski organi zagotovili.

29

(30)  V opredelitev kapitala 1. reda je zajet le lastniški kapital, tj. osnovni kapital in obdržani zaslužki, niso pa zajeti podrejeni dolgovi ali druge vrste hibridnih instrumentov kapitala.

30

(31)  Banka Landsbankinn je 15. junija 2012 objavila, da bo začela (dele) teh obveznic banki Landsbanki odplačevati prej, kot je bilo predvideno. Glej http://www.landsbankinn.com/news-and-notifications/2012/06/15/Landsbankinn-starts-to-repay-bond-before-schedule/.

31

(32)  Pogojno zamenljiva obveznica je povezana z vrednotenjem in učinkovitostjo nekaterih referenčnih sredstev. Kolikor so vrednosti teh sredstev na 31. decembra 2012, kakor je bilo ocenjeno ob sklenitvi sporazuma, višje, naj bi nekdanja banka s to obveznico prejela nadomestilo te razlike. Če je razlika med vrednotenjem na ta dva datuma enaka nič ali je njen znesek negativen, se bo domnevalo, da je nov znesek glavnice enak nič, pogojno zamenljiva obveznica pa se bo preklicala. Vendar se bo pogojno zamenljiva obveznica, če bo njena vrednost pozitivna, izdala po tej vrednosti, banka Landsbanki pa bo banki Landsbankinn prepustila svoj delež ali del svojega deleža, kolikor je pozitivna vrednost nižja od vrednosti deleža.

32

(33)  UL L 84, 26.3.1997, str. 22.

33

(34)  UL L 135, 31.5.1994, str. 5.

34

(35)  Angleški prevod izjave je na voljo na: http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033.

35

(36)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842

36

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Minister za gospodarske zadeve se je nanjo skliceval tudi v nedavnem intervjuju za časopis Viðskiptablaðið 2. decembra 2010, str. 8: „[Izjava] bo pravočasno preklicana. Ne nameravamo nedoločeno dolgo ohranjati neomejenega jamstva za vloge. Vendar je vprašanje, kdaj bo preklicana, odvisno od tega, kdaj bo začel veljati drug in učinkovit sistem vlog ter kdaj bo finančni sistem v celoti rešil svoja vprašanja“ (prevod Nadzornega organa).

(37)  Ustrezni odstavek se lahko najde v oddelku 16 (na str. 6) pisma: http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf.

37

(38)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm [Mbl 10. junija 2012].

38

(39)  Izjava, kot jo je neuradno prevedel Nadzorni organ, o kateri so 10. junija 2012 poročali v časopisu Morgunblaðið(www.mbl.is).

39

(40)  Glej: http://www.fjarmalaraduneyti.is/frettatilkynningar/nr/15527.

40

(41)  Pri navedbah donosnosti lastniškega kapitala gre za donosnost po odbitku davkov.

41

(42)  V poročilu Organa za finančne naložbe Republike Islandije za leto 2011 (o dejavnostih bank v letu 2010) je ugotovitev podobna; „osnovna donosnost“ banke Landsbankinn je glede na to poročilo celo višja. Glej: http://www.bankasysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf.

42

(43)  Glej pravila Centralne banke Islandije o likvidnostnih količnikih št. 317 z dne 25. aprila 2006, na voljo na: http://www.sedla-banki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713.

43

(44)  Glavne islandske banke so se dogovorile, da bodo vsem preveč zadolženim strankam ponudile 110-odstotno prilagoditev hipotekarnega kredita, kar pomeni, da je glavnica hipotekarnih kreditov določena pri 110 % evidentirane vrednosti premoženja.

44

(45)  Podrobno opisani v poglavju 3 te odločbe.

45

(46)  Glej v zvezi s tem sodbo Splošnega sodišča z dne 21. maja 2010 v združenih zadevah Francija in drugi proti Komisiji, T-425/04, T-444/04, T-450/04 in T-456/04, ZOdl., str. II-02099, točka 283 (o pritožbi), ter Sklepne predloge generalnega pravobranilca Mengozzija z dne 28. junija 2012 v pritožbi na sodbo v zadevi Bouygues, C-399/10, točka 47, pri čemer se navedeni pogoji upoštevajo kot preveč omejevalni za ugotovitev državne pomoči.

46

(47)  Glej na primer sodbo z dne 6. marca 2003 v zadevi WestLB, T-228/99, Recueil, str. II-435.

47

(48)  Glej na primer odločitev Komisije z dne 10. oktobra 2008 v zadevi NN 51/2008 – Jamstvena shema za banke na Danskem, točka 32, in odločitev Komisije z dne 21. oktobra 2008 v zadevi C 10/2008 – IKB, točka 74.

48

(49)  Glej Odločbo Nadzornega organa z dne 8. maja 2009 o shemi začasne dokapitalizacije načeloma zdravih bank za spodbujanje finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu na Norveškem (205/09/COL) na voljo na: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1.

49

(50)  Glej v tem okviru podobno razpravljanje Evropske komisije v zvezi z naložbami dobaviteljev podjetij v težavah v Sklepu Komisije C 4/10 (ex NN 64/09) – Pomoč podjetju Trèves (Francija).

50

(51)  Poglavje 9.6 poročila ministra za gospodarske zadeve parlamentu (marec 2012): „The Future Structure of the Icelandic Financial System“, na voljo na: http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

51

(52)  Nadzorni organ v zvezi s tem navaja pripombo guvernerja Centralne banke Islandije, ki je v predgovoru poročila o finančni stabilnosti banke za drugo polovico leta 2010 izjavil, da „kapitalizacijo finančnih institucij trenutno ščitijo kapitalske kontrole in izjava vlade o jamstvu za vloge“. Glej: http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, str. 5. Glej tudi odločitev Komisije v zadevi NN 48/2008 – Jamstvena shema za banke na Irskem, točki 46 in 47: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf ter odločitev Komisije v zadevi NN51/2008 – Jamstvena shema za banke na Danskem: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf.

52

(53)  Glej v zvezi s tem sodbo z dne 17. septembra 1980 v zadevi Phillip Morris proti Komisiji, 730/79, Recueil, str. 2671.

53

(54)  Glej del VIII Smernic o državni pomoči Nadzornega organa: Začasna pravila glede finančne krize. Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe, sprejete v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize, je na voljo na: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

54

(55)  Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja in ocena ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči, kar je Nadzorni organ sprejel 25. novembra 2009 v okviru poglavja VII: Začasna pravila glede finančne krize, kot so bila podaljšana s smernicami o finančni krizi leta 2012. Na voljo na spletišču Nadzornega organa na: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

55

(56)  S 1. januarjem 2011 so začeli veljati novi predpisi o uravnoteženosti tujih valut, ki jih je sprejela Centralna banka Islandije. Namen teh prepisov je omejiti devizno tveganje, tako da se prepreči, da bi bilance tujih valut presegale določene meje. Ena od najpomembnejših sprememb v primerjavi s prejšnjimi različicami predpisov je, da je bila dovoljena odprta pozicija v tujih valutah za posamezno valuto znižana z 20 % na 15 % lastniškega kapitala, dovoljen skupni znesek denarnih sredstev v tujih valutah pa se je znižal s 30 % na 15 %. Podrobnejše kot prej je tudi poročanje o uravnoteženosti tujih valut, ker so sredstva in obveznosti, denominirana v tujih valutah, razvrščena po vrstah: posojila, obveznice, lastniški vrednosti papirji, delnice v vzajemnih skladih, vloge, obrestonosni sporazumi, dolgovi do centralne banke itd. Če bi pri uravnoteženosti tujih valut prišlo do odklona od meja, določenih v predpisih, mora zadevno finančno podjetje z ukrepi v največ treh poslovnih dneh odpraviti razliko. Če finančno podjetje z ukrepi tega ne more doseči, mu lahko Centralna banka Islandije zaračuna periodične denarne kazni. Centralna banka Islandije je sprejela tudi druge ukrepe za omejitev neravnotežij tujih valut, na primer s sklenitvijo sporazuma o menjavi valut z eno od komercialnih bank ter nakupom tuje valute. S temi ukrepi se po mnenju Centralne banke Islandije spodbuja finančna stabilnost in zavarujejo neizposojene devizne rezerve Centralne banke Islandije.

56

(57)  Glej: http://www.bis.org/press/p120412a.htm.

57

(58)  Glej, na primer, poročilo o finančni stabilnosti Centralne banke Islandije za drugo polovico leta 2011, v skladu s katerim je marža obrestne mere na Islandiji približno dva- do trikrat višja kot v drugih nordijskih državah.

58

(59)  Točen obseg izgub še vedno ni jasen in se spreminja glede na razvrščanje. Glede na trenutna predvidevanja se lahko navedba izgub povzame iz: http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/skyrslan/Opna%20netið%20-%20CreditorsMeeting_31Mai2012%20-%20íslenskaME.pdf, v skladu s čimer so obveznosti približno trikrat višje od sredstev v stečajnem premoženju.

59

(60)  Smernice o finančni krizi iz leta 2012, ki jih je Nadzorni organ sprejel 14. decembra 2011 pod poglavjem VII: Začasna pravila glede finančne krize. Na voljo na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Financial-Crisis-Guidelines-2012.pdf. Poudarek je dodan.

60

(61)  Ob koncu leta 2014 se bodo končala obdobja prestrukturiranja za vse islandske banke, za katere so bili začeti formalni postopki preiskave.

61

(62)  Upravna taksa se razlikuje glede na vrsto zadevnega pravnega dokumenta, a običajno znaša 15 ISK za vsako začeto tisočo ISK (tj. približno 1,5 %) na znesek obrestonosne obveznice, zavarovane s hipotekarnim kreditom ali drugim vrednostnim papirjem.

62

(63)  Odločba št. 325/11/COL z dne 19. oktobra 2011.

63

(64)  Glej, na primer, Sklep Komisije v zadevi SA.28264 – Pomoč za prestrukturiranje banke Hypo Real Estate, v katerem je Komisija sprejela ločitev velikega dela čezmorskih dejavnosti banke Hypo Real Estate kot ukrep za omejevanje izkrivljanja konkurence njene naslednice banke PBB.

64

(65)  Iz istega razloga Nadzorni organ sprejema dejstvo, da se za odprodaje uporablja pogoj, da [...].

65

---

PRILOGA

ZAVEZE IN USTREZNE SPREMEMBE PRAVNEGA OKVIRA ZA BANČNIŠTVO

1.   ZAVEZE ISLANDSKIH ORGANOV

Islandski organi so sprejeli dve zavezi, navedeni v nadaljevanju.

Sprememba upravne takse za preprečevanje državne pomoči in zmanjšanje stroškov pri zamenjavi

Ministrstvo za finance bo imenovalo delovno skupino, pooblaščeno za pregled Zakona št. 36/1978 o upravni taksi. Delovna skupina naj bi Ministrstvu za finance predložila poročilo do oktobra 2012 skupaj z osnutkom zakona. Naloga delovne skupine bo zlasti proučiti ukinitev upravne takse za obveznice, ki jih ob prenosu med upniki izdajajo posamezniki (npr. ko posamezniki prenesejo svoja posojila z ene posojilnice na drugo). Skupina bo še proučila, kako se lahko spremeni določba o upravni taksi za poenostavitev postopkov in spodbujanje konkurence.

Ukrepi za poenostavitev zamenjave in zmanjšanje stroškov pri zamenjavi

V skladu z resolucijo, ki jo je islandski parlament sprejel 21. marca 2012, bo vlada imenovala odbor, ki bo imel nalogo pregledati, kakšno je varstvo potrošnikov na finančnem trgu, in predstaviti predloge o tem, kako se lahko položaj posameznikov in gospodinjstev do posojilodajalcev okrepi. Imenovanje odbora bo zajemalo posebno pooblastilo za pregled poenostavitve zamenjave in zmanjšanja stroškov pri zamenjavi, odbor pa bo moral pri tej zadevi tesno sodelovati z Islandskim organom za konkurenco. Odbor bo svoje poročilo pripravil najpozneje do 15. januarja 2013.

Poleg tega so islandski organi podprli naslednje zaveze, ki jih je sprejela banka Landsbankinn:

Omejitev prevzemov

Banka Landsbankinn se zavezuje, da do 15. decembra 2014 ne bo prevzemala finančnih institucij. Ne glede na to zavezo lahko banka Landsbankinn, po tem ko ji Nadzorni organ to odobri, prevzame finančne institucije, zlasti če je to potrebno za zaščito finančne stabilnosti.

Odprodaja [...] in zaprtje podružnic

Banka Landsbankinn se zavezuje, da bo pred [date] odprodala svoj delež v [...]. [...]

Poleg tega se ta banka zavezuje, da bo do [date] zaprla [...] svojih podružnic.

Odprodaja delnic v družbah v prestrukturiranju

Banka Landsbankinn se na splošno zavezuje, da bo čim prej prodala deleže v operativnih družbah, ki so bile prevzete zaradi prestrukturiranja, prim. člen 22 Zakona št. 161/2002 o finančnih podjetjih. Zavezuje se še, da bo ravnala v skladu s postopkom in roki iz zgoraj navedene pravne določbe. Banka bo redno posodabljala informacije na svojem spletišču (ali spletišču ustrezne podružnice) o takih deležih, ponujenih v odprodajo.

Banka se zlasti zavezuje, da bo ponudila v odprodajo svoje deleže v naslednjih družbah, kolikor družbe, vključno z njihovimi finančnimi položaji, dejavnostmi in prihodnjimi možnostmi, ne bodo predmet pomembnega pravnega tveganja/tveganja pravdnega spora ali podobnih negotovosti:

[...]

Ukrepi v korist novih in majhnih konkurentov

Banka Landsbankinn se zavezuje, da bo v korist novih in majhnih konkurentov sprejela naslednje ukrepe:

| (a) | Banka Landsbankinn do konca leta 2014 ne bo niti izvrševala pogodbenih klavzul niti uvajala novih pogodbenih klavzul, s katerimi se oblikujejo posebni pogoji za obrestne mere, odvisne od tega, kakšen najmanjši obseg dejavnosti z banko se ohranja. |
| --- | --- |

(a)

Banka Landsbankinn do konca leta 2014 ne bo niti izvrševala pogodbenih klavzul niti uvajala novih pogodbenih klavzul, s katerimi se oblikujejo posebni pogoji za obrestne mere, odvisne od tega, kakšen najmanjši obseg dejavnosti z banko se ohranja.

| (b) | Banka Landsbankinn bo na svojem spletišču zagotovila lahko dostopne informacije o postopku pri zamenjavi bančnih storitev z ene finančne institucije na drugo. Poleg tega bodo na spletišču lahko dostopni dokumenti, potrebni pri zamenjavi finančne institucije. Enake informacije in obrazci za prenos dejavnosti bodo na voljo tudi v podružnicah banke. |
| --- | --- |

(b)

Banka Landsbankinn bo na svojem spletišču zagotovila lahko dostopne informacije o postopku pri zamenjavi bančnih storitev z ene finančne institucije na drugo. Poleg tega bodo na spletišču lahko dostopni dokumenti, potrebni pri zamenjavi finančne institucije. Enake informacije in obrazci za prenos dejavnosti bodo na voljo tudi v podružnicah banke.

| (c) | Banka Landsbankinn bo vse zahtevke za prenos bančnih storitev izvršila hitro. |
| --- | --- |

(c)

Banka Landsbankinn bo vse zahtevke za prenos bančnih storitev izvršila hitro.

| (d) | Banka Landsbankinn se pri trženju svojih storitev ne bo sklicevala na vključenost države kot vir konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

(d)

Banka Landsbankinn se pri trženju svojih storitev ne bo sklicevala na vključenost države kot vir konkurenčne prednosti.

| (e) | Če konkurenčne ponudbe storitev niso na voljo, je banka Landsbankinn pripravljena ponuditi naslednje storitve po ceni, ki bo temeljila na stroških, h katerim se prišteje razumna marža:






  (i) | storitve obdelave plačil za ISK; |
| --- | --- | --- |

(e)

Če konkurenčne ponudbe storitev niso na voljo, je banka Landsbankinn pripravljena ponuditi naslednje storitve po ceni, ki bo temeljila na stroških, h katerim se prišteje razumna marža:

(i)

storitve obdelave plačil za ISK;

| (ii) | storitve obdelave plačil za Forex; |
| --- | --- |

(ii)

storitve obdelave plačil za Forex;

| (iii) | distribucija bankovcev in kovancev. |
| --- | --- |

(iii)

distribucija bankovcev in kovancev.

2.   USTREZNE PRILAGODITVE IN SPREMEMBE REGULATIVNEGA IN NADZORNEGA OKVIRA ZA FINANČNE TRGE NA ISLANDIJI, SPREJETE PO KRIZI

Islandski organi so predložili naslednji pregled sprememb zakonodaje, ki je bila v veljavi jeseni leta 2008:

| — | Povečana so bila pooblastila za ukrepanje islandskega Organa za finančni nadzor (da bi prevzel pristojnosti skupščin delničarjev in prodal sredstva, prim. zakon o izrednih razmerah); Organ za finančni nadzor je dobil razširjena pooblastila za nadzor; sprejete so bile dodatne določbe, ki temu organu omogočajo, da oceni dejavnosti ali ravnanje posameznih nadzorovanih strank. Te vključujejo pooblastila za sprejemanje odločitev, kot je zapiranje ustanov ali zaključevanje posebnih dejavnosti brez dejanskega preklica dovoljenj za poslovanje, ter podrobnejšo opredelitev konceptov, katerih razlago so izpodbijali Organ za finančni nadzor in nadzorovani subjekti ali pritožbeni organi. |
| --- | --- |

—

Povečana so bila pooblastila za ukrepanje islandskega Organa za finančni nadzor (da bi prevzel pristojnosti skupščin delničarjev in prodal sredstva, prim. zakon o izrednih razmerah); Organ za finančni nadzor je dobil razširjena pooblastila za nadzor; sprejete so bile dodatne določbe, ki temu organu omogočajo, da oceni dejavnosti ali ravnanje posameznih nadzorovanih strank. Te vključujejo pooblastila za sprejemanje odločitev, kot je zapiranje ustanov ali zaključevanje posebnih dejavnosti brez dejanskega preklica dovoljenj za poslovanje, ter podrobnejšo opredelitev konceptov, katerih razlago so izpodbijali Organ za finančni nadzor in nadzorovani subjekti ali pritožbeni organi.

| — | Pojasnjena in podrobneje določena so bila pravila o posameznih velikih izpostavljenostih, povečana je bila vloga in odgovornost za upravljanje tveganja, Organ za finančni nadzor je odobril, da bo upravljanju tveganja podelil višji status v organizaciji finančnih podjetij, določbe o uporabi testov izjemnih situacij pa so bile poostrene. |
| --- | --- |

—

Pojasnjena in podrobneje določena so bila pravila o posameznih velikih izpostavljenostih, povečana je bila vloga in odgovornost za upravljanje tveganja, Organ za finančni nadzor je odobril, da bo upravljanju tveganja podelil višji status v organizaciji finančnih podjetij, določbe o uporabi testov izjemnih situacij pa so bile poostrene.

| — | Uzakonjene so bile določbe za poseben register večjih posojilojemalcev, da se zagotovi boljši pregled nad večjimi, posameznimi izpostavljenostmi v dveh ali več finančnih podjetjih. Register je pomemben za medsebojno povezovanje izpostavljenosti in ocenjevanje njihovega sistemskega vpliva, če bi se pojavile težave pri dejavnostih posojilojemalcev. Subjekti, ki jih Organ za finančni nadzor ne nadzoruje, a so navedeni v registrih finančnih podjetij, morajo temu organu zagotoviti informacije o vseh svojih obveznostih. Organ za finančni nadzor lahko prepove zagotavljanje storitev takim strankam, če ne bi hotele zagotoviti zahtevanih informacij. |
| --- | --- |

—

Uzakonjene so bile določbe za poseben register večjih posojilojemalcev, da se zagotovi boljši pregled nad večjimi, posameznimi izpostavljenostmi v dveh ali več finančnih podjetjih. Register je pomemben za medsebojno povezovanje izpostavljenosti in ocenjevanje njihovega sistemskega vpliva, če bi se pojavile težave pri dejavnostih posojilojemalcev. Subjekti, ki jih Organ za finančni nadzor ne nadzoruje, a so navedeni v registrih finančnih podjetij, morajo temu organu zagotoviti informacije o vseh svojih obveznostih. Organ za finančni nadzor lahko prepove zagotavljanje storitev takim strankam, če ne bi hotele zagotoviti zahtevanih informacij.

| — | Določbe o zdravih poslovnih praksah so bile okrepljene, obstoj odbora za pritožbe o transakcijah s finančnimi podjetji pa je bil uzakonjen; razkriti je treba podrobne informacije o vseh najpomembnejših lastnikih finančnih podjetij. |
| --- | --- |

—

Določbe o zdravih poslovnih praksah so bile okrepljene, obstoj odbora za pritožbe o transakcijah s finančnimi podjetji pa je bil uzakonjen; razkriti je treba podrobne informacije o vseh najpomembnejših lastnikih finančnih podjetij.

| — | Skrajšali so se roki, ki finančnim podjetjem omogočajo, da prodajo dodeljena sredstva. |
| --- | --- |

—

Skrajšali so se roki, ki finančnim podjetjem omogočajo, da prodajo dodeljena sredstva.

| — | Poostrene in podrobneje določene so bile določbe o deležih lastnih delnic v finančnih podjetjih. Deleži podružnic se zdaj obravnavajo kot lastne delnice, enako kot zunajbilančne pogodbe v zvezi z lastnimi delnicami. |
| --- | --- |

—

Poostrene in podrobneje določene so bile določbe o deležih lastnih delnic v finančnih podjetjih. Deleži podružnic se zdaj obravnavajo kot lastne delnice, enako kot zunajbilančne pogodbe v zvezi z lastnimi delnicami.

| — | Finančnim institucijam je bilo prepovedano podaljšati posojilo v zameno za jamstva za njihove lastne delnice ali potrdila jamstvenega kapitala. |
| --- | --- |

—

Finančnim institucijam je bilo prepovedano podaljšati posojilo v zameno za jamstva za njihove lastne delnice ali potrdila jamstvenega kapitala.

| — | Organ za finančni nadzor naj bi zdaj določil pravila o tem, kako izračunati posojila, zavarovana s hipotekarnim kreditom na delnice drugih finančnih podjetij, na tvegani osnovi in kapitalski osnovi. |
| --- | --- |

—

Organ za finančni nadzor naj bi zdaj določil pravila o tem, kako izračunati posojila, zavarovana s hipotekarnim kreditom na delnice drugih finančnih podjetij, na tvegani osnovi in kapitalski osnovi.

| — | Povečani sta bili odgovornost in vloga oddelka za notranjo revizijo. Obstajajo podrobni predpisi glede uravnoteženosti med obsegom in raznovrstnostjo dejavnosti zadevnih finančnih podjetij ter obsegom njenega oddelka za notranjo revizijo. |
| --- | --- |

—

Povečani sta bili odgovornost in vloga oddelka za notranjo revizijo. Obstajajo podrobni predpisi glede uravnoteženosti med obsegom in raznovrstnostjo dejavnosti zadevnih finančnih podjetij ter obsegom njenega oddelka za notranjo revizijo.

| — | Obdobje, v katerem lahko podjetje za revizijo izvaja revizijo v istem finančnem podjetju, je bilo omejeno na pet let; zmožnost finančnih podjetij za odpustitev „težkega“ revizorja je zmanjšana. |
| --- | --- |

—

Obdobje, v katerem lahko podjetje za revizijo izvaja revizijo v istem finančnem podjetju, je bilo omejeno na pet let; zmožnost finančnih podjetij za odpustitev „težkega“ revizorja je zmanjšana.

| — | Pregledane so bile vse določbe za izračun lastniškega kapitala in različnih drugih tehničnih vidikov. |
| --- | --- |

—

Pregledane so bile vse določbe za izračun lastniškega kapitala in različnih drugih tehničnih vidikov.

| — | Pregledana so bila pravila o izvajanju kvalificiranih deležev, tj. 10 % ali več glasovalnih pravic. Organ za finančni nadzor ima dovoljenje, da obrne dokazno breme pri ocenjevanju strank, ki nameravajo prevzeti ali dodati kvalificirane deleže, npr. ko ni gotovo, kdo je/so upravičen(-i) lastnik(-i) holdinga s kvalificirano večino. |
| --- | --- |

—

Pregledana so bila pravila o izvajanju kvalificiranih deležev, tj. 10 % ali več glasovalnih pravic. Organ za finančni nadzor ima dovoljenje, da obrne dokazno breme pri ocenjevanju strank, ki nameravajo prevzeti ali dodati kvalificirane deleže, npr. ko ni gotovo, kdo je/so upravičen(-i) lastnik(-i) holdinga s kvalificirano večino.

| — | Glede direktorjev so bile oblikovane dodatne zahteve, njihove odgovornosti pri nadzoru dejavnosti so bile povečane, izvršni predsedniki upravnih odborov pa prepovedani; Organu za finančni nadzor je bila pripisana večja nadzorna vloga pri upravnih odborih; osebam na vodilnih položajih je treba pri plači razkriti informacije, ki omogočajo individualno prepoznavanje. |
| --- | --- |

—

Glede direktorjev so bile oblikovane dodatne zahteve, njihove odgovornosti pri nadzoru dejavnosti so bile povečane, izvršni predsedniki upravnih odborov pa prepovedani; Organu za finančni nadzor je bila pripisana večja nadzorna vloga pri upravnih odborih; osebam na vodilnih položajih je treba pri plači razkriti informacije, ki omogočajo individualno prepoznavanje.

| — | Določena so bila pravila o posojilnih transakcijah finančnih institucij z direktorji, generalnimi direktorji, ključnimi zaposlenimi in lastniki kvalificiranih deležev v zadevnem finančnem podjetju. Podobna pravila se uporabljajo za stranke, tesno povezane z navedenimi. Organ za finančni nadzor je sprejel pravila o tem, kaj se obravnava kot zadovoljivo zavarovanje za take transakcije. |
| --- | --- |

—

Določena so bila pravila o posojilnih transakcijah finančnih institucij z direktorji, generalnimi direktorji, ključnimi zaposlenimi in lastniki kvalificiranih deležev v zadevnem finančnem podjetju. Podobna pravila se uporabljajo za stranke, tesno povezane z navedenimi. Organ za finančni nadzor je sprejel pravila o tem, kaj se obravnava kot zadovoljivo zavarovanje za take transakcije.

| — | Sprejeta so bila pravila za ureditev sistema spodbud in bonusov za upravo in zaposlene ter za prenehanje pogodbe. |
| --- | --- |

—

Sprejeta so bila pravila za ureditev sistema spodbud in bonusov za upravo in zaposlene ter za prenehanje pogodbe.

| — | Poostrene so bile določbe o reorganizaciji in likvidaciji finančnih podjetij. |
| --- | --- |

—

Poostrene so bile določbe o reorganizaciji in likvidaciji finančnih podjetij.

| — | Opravljen je bil celotni pregled posebnih pravil o hranilnicah. Pojasnjeni so bili status in pravice lastnikov jamstvenega kapitala v hranilnicah, glede dividend pa določene omejitve, sprejeta so bila jasna pravila o transakcijah jamstvenega kapitala, določena so bila pravila o postopkih likvidacije jamstvenega kapitala ter razjasnjena pravila o pooblastilih hranilnic za formalno sodelovanje. Hranilnicam je bilo prepovedano spreminjati pravno obliko. |
| --- | --- |

—

Opravljen je bil celotni pregled posebnih pravil o hranilnicah. Pojasnjeni so bili status in pravice lastnikov jamstvenega kapitala v hranilnicah, glede dividend pa določene omejitve, sprejeta so bila jasna pravila o transakcijah jamstvenega kapitala, določena so bila pravila o postopkih likvidacije jamstvenega kapitala ter razjasnjena pravila o pooblastilih hranilnic za formalno sodelovanje. Hranilnicam je bilo prepovedano spreminjati pravno obliko.

Islandski organi trdijo, da islandski predpisi v nekaterih vidikih presegajo vseevropski okvir. V naslednjih vidikih prihaja do najpomembnejših odstopanj od pravil, ki jih je sprejela EU, povzetih v Sporazumu EGP:

| — | Organ za finančni nadzor lahko omeji dejavnosti posameznih ustanov finančnih podjetij, če ima razloge za to. Poleg tega lahko določi, da morajo posamezne ustanove finančnih podjetij za nadaljnje opravljanje svojih dejavnosti izpolniti posebne zahteve. Če ima Organ za finančni nadzor razloge za to, lahko začasno v celoti ali deloma omeji dejavnosti, ki jih lahko finančno podjetje opravlja, ne glede na to, ali ima podjetje zanje dovoljenje ali ga nima. Nenazadnje to naravno spodbudijo dejavnosti podružnic in depozitni računi, ki so jih vzpostavile v drugih evropskih državah do leta 2008 (Icesave, Edge in Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

Organ za finančni nadzor lahko omeji dejavnosti posameznih ustanov finančnih podjetij, če ima razloge za to. Poleg tega lahko določi, da morajo posamezne ustanove finančnih podjetij za nadaljnje opravljanje svojih dejavnosti izpolniti posebne zahteve. Če ima Organ za finančni nadzor razloge za to, lahko začasno v celoti ali deloma omeji dejavnosti, ki jih lahko finančno podjetje opravlja, ne glede na to, ali ima podjetje zanje dovoljenje ali ga nima. Nenazadnje to naravno spodbudijo dejavnosti podružnic in depozitni računi, ki so jih vzpostavile v drugih evropskih državah do leta 2008 (Icesave, Edge in Save-and-Save).

| — | V islandski zakonodaji so določene precej podrobnejše določbe glede vloge notranje revizije kot v direktivah EU. |
| --- | --- |

—

V islandski zakonodaji so določene precej podrobnejše določbe glede vloge notranje revizije kot v direktivah EU.

| — | Vsebuje tudi precej podrobnejše določbe o tem, kako naj bi se testi izjemnih situacij izvajali, kot direktive EU. |
| --- | --- |

—

Vsebuje tudi precej podrobnejše določbe o tem, kako naj bi se testi izjemnih situacij izvajali, kot direktive EU.

| — | Finančna podjetja morajo imeti poseben register (register kreditov) vseh strank, ki jim je bil podaljšan kredit, ob koncu vsakega meseca pa morajo Organu za finančni nadzor predložiti posodobljen seznam iz tega registra. Podoben seznam se pošlje strankam, tesno povezanim s finančnimi podjetji, njihovim upravnim odborom in menedžerjem ter skupinam povezanih strank, kolikor te stranke niso na navedenem seznamu. Ta seznam bo ponujal boljšo možnost za spremljanje notranjih povezav med finančnimi podjetji, njihovimi direktorji in upravo. |
| --- | --- |

—

Finančna podjetja morajo imeti poseben register (register kreditov) vseh strank, ki jim je bil podaljšan kredit, ob koncu vsakega meseca pa morajo Organu za finančni nadzor predložiti posodobljen seznam iz tega registra. Podoben seznam se pošlje strankam, tesno povezanim s finančnimi podjetji, njihovim upravnim odborom in menedžerjem ter skupinam povezanih strank, kolikor te stranke niso na navedenem seznamu. Ta seznam bo ponujal boljšo možnost za spremljanje notranjih povezav med finančnimi podjetji, njihovimi direktorji in upravo.

| — | Če Organ za finančni nadzor meni, da bi izposojanje ene stranke iz registra kreditov, katere finančne dejavnosti niso pod uradnim nadzorom, imelo sistemski učinek, lahko od zadevne stranke zahteva informacije o njenih obveznostih. |
| --- | --- |

—

Če Organ za finančni nadzor meni, da bi izposojanje ene stranke iz registra kreditov, katere finančne dejavnosti niso pod uradnim nadzorom, imelo sistemski učinek, lahko od zadevne stranke zahteva informacije o njenih obveznostih.

| — | Če stranka iz registra kreditov, ki ni pod uradnim nadzorom, Organu za finančni nadzor noče razkriti informacij, lahko ta organ odredi, da naj se subjekti, ki so pod nadzorom, vzdržijo zagotavljanja nadaljnjih storitev tej stranki. To velja tudi, če zadevna stranka ni razkrila zadovoljivih informacij. V predpisih EU/EGP ni določb o registru kreditov in obsežnih pooblastilih nadzornikov glede strank, ki niso pod uradnim nadzorom. |
| --- | --- |

—

Če stranka iz registra kreditov, ki ni pod uradnim nadzorom, Organu za finančni nadzor noče razkriti informacij, lahko ta organ odredi, da naj se subjekti, ki so pod nadzorom, vzdržijo zagotavljanja nadaljnjih storitev tej stranki. To velja tudi, če zadevna stranka ni razkrila zadovoljivih informacij. V predpisih EU/EGP ni določb o registru kreditov in obsežnih pooblastilih nadzornikov glede strank, ki niso pod uradnim nadzorom.

| — | Precej podrobnejše in omejevalne določbe kot v predpisih EU/EGP veljajo tudi za povezano kreditiranje strank in zavarovanje. |
| --- | --- |

—

Precej podrobnejše in omejevalne določbe kot v predpisih EU/EGP veljajo tudi za povezano kreditiranje strank in zavarovanje.

| — | Organ za finančni nadzor mora lastniku kvalificiranega deleža zavrniti pravico do uveljavljanja deleža, če obstajajo dvomi glede tega, kdo je ali bo upravičeni lastnik. |
| --- | --- |

—

Organ za finančni nadzor mora lastniku kvalificiranega deleža zavrniti pravico do uveljavljanja deleža, če obstajajo dvomi glede tega, kdo je ali bo upravičeni lastnik.

| — | Najdaljše obdobje, v katerem lahko zunanji revizorji delajo za isto finančno podjetje, je krajše kot v predpisih EU/EGP. |
| --- | --- |

—

Najdaljše obdobje, v katerem lahko zunanji revizorji delajo za isto finančno podjetje, je krajše kot v predpisih EU/EGP.

| — | Določbe o upravičenosti direktorjev v finančnih podjetjih so precej podrobnejše kot v direktivah EU. |
| --- | --- |

—

Določbe o upravičenosti direktorjev v finančnih podjetjih so precej podrobnejše kot v direktivah EU.

| — | Sprejete so določbe o sistemu bonusov in prenehanju pogodb. |
| --- | --- |

—

Sprejete so določbe o sistemu bonusov in prenehanju pogodb.

| — | Nedavno so bili določeni formalni predpisi glede politike nadomestil v direktivah EU, a pravila o prenehanju pogodb v tem forumu še niso bila sprejeta. |
| --- | --- |

—

Nedavno so bili določeni formalni predpisi glede politike nadomestil v direktivah EU, a pravila o prenehanju pogodb v tem forumu še niso bila sprejeta.

Minister za gospodarske zadeve je 23. marca 2012 predstavil poročilo o prihodnji strukturi islandskega finančnega sistema. Minister je nadalje imenoval skupino strokovnjakov, da bo pripravila zakonodajni okvir za vse finančne dejavnosti na Islandiji.

---

| 15.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/169

---

Javna različica (1)

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 291/12/COL

z dne 11. julija 2012

o pomoči za prestrukturiranje banki Arion Bank (Islandija)

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), zlasti člena 61(3)(b) Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o Nadzornem organu in sodišču), zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) in zlasti člena 1(3) dela I ter člena 7(3) in člena 13 dela II,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   POSTOPEK

| (1) | Po nezavezujočem dopisovanju v oktobru 2008 in po tem, ko je 6. oktobra islandski parlament sprejel Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd. (v nadaljnjem besedilu: zakon o izrednih razmerah), s katerim je država dobila obsežna pooblastila za poseganje v bančni sektor, je 10. oktobra 2008 predsednik Nadzornega organa pisal islandskim organom in zahteval, da se ukrepe državne pomoči, sprejete na podlagi zakona o izrednih razmerah, priglasi organu. Sledili so redni nadaljnji stiki in dopisovanje, predvsem pismo, ki ga je Nadzorni organ 18. junija 2009 poslal islandskim organom in jih opomnil, da je treba vse ukrepe državne pomoči priglasiti ter o klavzuli o zamrznitvi iz člena 3 Protokola 3. Po nadaljnjem dopisovanju in srečanjih so islandski organi 20. septembra 2010 naknadno priglasili državno pomoč, namenjeno ponovni vzpostavitvi nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Kaupthing Bank hf ter ustanovitvi in kapitalizaciji banke New Kaupthing Bank (z dne 21. novembra 2009 preimenovana v Arion Bank). |
| --- | --- |

(1)

Po nezavezujočem dopisovanju v oktobru 2008 in po tem, ko je 6. oktobra islandski parlament sprejel Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd. (v nadaljnjem besedilu: zakon o izrednih razmerah), s katerim je država dobila obsežna pooblastila za poseganje v bančni sektor, je 10. oktobra 2008 predsednik Nadzornega organa pisal islandskim organom in zahteval, da se ukrepe državne pomoči, sprejete na podlagi zakona o izrednih razmerah, priglasi organu. Sledili so redni nadaljnji stiki in dopisovanje, predvsem pismo, ki ga je Nadzorni organ 18. junija 2009 poslal islandskim organom in jih opomnil, da je treba vse ukrepe državne pomoči priglasiti ter o klavzuli o zamrznitvi iz člena 3 Protokola 3. Po nadaljnjem dopisovanju in srečanjih so islandski organi 20. septembra 2010 naknadno priglasili državno pomoč, namenjeno ponovni vzpostavitvi nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Kaupthing Bank hf ter ustanovitvi in kapitalizaciji banke New Kaupthing Bank (z dne 21. novembra 2009 preimenovana v Arion Bank).

| (2) | Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je v pismu z dne 15. decembra 2010 (2) islandske organe obvestil, da se je odločil začeti postopek iz člena 1(2) dela I Protokola 3 v zvezi z ukrepi, ki jih je islandska država sprejela za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Kaupthing Bank hf ter za ustanovitev in kapitalizacijo banke New Kaupthing Bank hf, zdaj preimenovana v Arion Bank (sklep o začetku postopka) (3). Nadzorni organ je tudi zahteval, da se v šestih mesecih predloži podroben načrt prestrukturiranja banke Arion Bank. |
| --- | --- |

(2)

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je v pismu z dne 15. decembra 2010 (2) islandske organe obvestil, da se je odločil začeti postopek iz člena 1(2) dela I Protokola 3 v zvezi z ukrepi, ki jih je islandska država sprejela za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Kaupthing Bank hf ter za ustanovitev in kapitalizacijo banke New Kaupthing Bank hf, zdaj preimenovana v Arion Bank (sklep o začetku postopka) (3). Nadzorni organ je tudi zahteval, da se v šestih mesecih predloži podroben načrt prestrukturiranja banke Arion Bank.

| (3) | S pismom z dne 24. marca 2011 (4) je Nadzorni organ prejel eno pripombo zainteresiranih strani, ki je bila islandskim organom posredovana 25. maja 2011. Islandski organi na to pripombo niso odgovorili. |
| --- | --- |

(3)

S pismom z dne 24. marca 2011 (4) je Nadzorni organ prejel eno pripombo zainteresiranih strani, ki je bila islandskim organom posredovana 25. maja 2011. Islandski organi na to pripombo niso odgovorili.

| (4) | Islandski organi so s pismom z dne 31. marca 2011 predložili načrt prestrukturiranja banke Arion Bank. Posodobljen načrt prestrukturiranja je bil poslan po elektronski pošti 30. aprila 2012. |
| --- | --- |

(4)

Islandski organi so s pismom z dne 31. marca 2011 predložili načrt prestrukturiranja banke Arion Bank. Posodobljen načrt prestrukturiranja je bil poslan po elektronski pošti 30. aprila 2012.

| (5) | Nadzorni organ je zahteval informacije o načrtu prestrukturiranja 11. julija 2011 in 13. februarja 2012. Islandski organi so na zahteve po informacijah odgovorili 26. oktobra 2011, 16. aprila 2012, 30. aprila 2012, 21. maja 2012 in 6. julija 2012. Končne različice zavez islandskih organov in banke Arion Bank so bile predložene 3. julija 2012 (5). |
| --- | --- |

(5)

Nadzorni organ je zahteval informacije o načrtu prestrukturiranja 11. julija 2011 in 13. februarja 2012. Islandski organi so na zahteve po informacijah odgovorili 26. oktobra 2011, 16. aprila 2012, 30. aprila 2012, 21. maja 2012 in 6. julija 2012. Končne različice zavez islandskih organov in banke Arion Bank so bile predložene 3. julija 2012 (5).

| (6) | Poleg tega so se predstavniki Nadzornega organa sestali z islandskimi organi in predstavniki banke Arion Bank 7. junija 2011 ter 27. in 28. februarja 2012. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega so se predstavniki Nadzornega organa sestali z islandskimi organi in predstavniki banke Arion Bank 7. junija 2011 ter 27. in 28. februarja 2012.

2.   OZADJE

| (7) | V tem oddelku bo Nadzorni organ opisal dogodke, dejstva ter gospodarski, politični in regulativni razvoj dogodkov, ki se nanašajo na zlom in obnovo islandskega finančnega sistema od oktobra 2008 do danes, da se določijo okoliščine, v katerih poteka ocenjevanje obravnavanih ukrepov pomoči. Pred tem bo opisana kronologija zloma banke Kaupthing Bank. |
| --- | --- |

(7)

V tem oddelku bo Nadzorni organ opisal dogodke, dejstva ter gospodarski, politični in regulativni razvoj dogodkov, ki se nanašajo na zlom in obnovo islandskega finančnega sistema od oktobra 2008 do danes, da se določijo okoliščine, v katerih poteka ocenjevanje obravnavanih ukrepov pomoči. Pred tem bo opisana kronologija zloma banke Kaupthing Bank.

2.1   Zlom banke Kaupthing Bank

| (8) | V septembru 2008 se je več velikih svetovnih finančnih ustanov znašlo v hudih težavah. Sredi pretresov na svetovnih finančnih trgih so tri največje komercialne islandske banke, ki so v predhodnih letih zabeležile izjemno rast, imele težave pri refinanciranju svojih kratkoročnih dolgov, prav tako pa so zabeležile tudi dvigovanje vlog. Banka Lehman Brothers je 15. septembra prijavila stečajno zaščito in istega dne je bilo objavljeno, da bo Bank of America prevzela Merrill Lynch. HBOS, eno od največjih bank v Združenem kraljestvu, je morala prevzeti banka Lloyds TSB. |
| --- | --- |

(8)

V septembru 2008 se je več velikih svetovnih finančnih ustanov znašlo v hudih težavah. Sredi pretresov na svetovnih finančnih trgih so tri največje komercialne islandske banke, ki so v predhodnih letih zabeležile izjemno rast, imele težave pri refinanciranju svojih kratkoročnih dolgov, prav tako pa so zabeležile tudi dvigovanje vlog. Banka Lehman Brothers je 15. septembra prijavila stečajno zaščito in istega dne je bilo objavljeno, da bo Bank of America prevzela Merrill Lynch. HBOS, eno od največjih bank v Združenem kraljestvu, je morala prevzeti banka Lloyds TSB.

| (9) | Težave islandskega finančnega sektorja so se bolj jasno razkrile 29. septembra 2008, ko je islandska vlada objavila, da je z banko Glitnir Bank dosegla sporazum, da bo v zameno za 75 % delež banke v banko vložila kapital v višini 600 milijonov EUR. Vendar vladin načrtovani prevzem banke Glitnir Bank ni prepričal trgov in zato je bil pozneje opuščen. Cene delnic vseh treh komercialnih bank so strmo padle in bonitetne stopnje so se znižale. |
| --- | --- |

(9)

Težave islandskega finančnega sektorja so se bolj jasno razkrile 29. septembra 2008, ko je islandska vlada objavila, da je z banko Glitnir Bank dosegla sporazum, da bo v zameno za 75 % delež banke v banko vložila kapital v višini 600 milijonov EUR. Vendar vladin načrtovani prevzem banke Glitnir Bank ni prepričal trgov in zato je bil pozneje opuščen. Cene delnic vseh treh komercialnih bank so strmo padle in bonitetne stopnje so se znižale.

| (10) | Dvigovanje vlog iz nedomačih poslovalnic bank Landsbanki in Kaupthing se je močno povečalo in tudi v domačih poslovalnicah je prišlo do velikega dvigovanja gotovine. Prvi konec tedna v oktobru je postalo jasno, da je v velikih težavah še ena od treh velikih bank in sicer banka Landsbanki. Banki Glitnir Bank in Landsbanki je 7. oktobra 2008 prevzel FME. Nekaj časa se je zdelo, da se bo banki Kaupthing Bank uspelo izogniti enaki usodi in 6. oktobra 2008 je CBI banki Kaupthing odobrila posojilo v višini 500 milijonov EUR z zavarovanjem s premoženjem v danski podružnici Kaupthing FIH Erhvervsbanken. Vendar so posojilne pogodbe in dolžniški vrednostni papirji banke Kaupthing Bank na splošno vsebovali klavzulo, ki navaja, da v primeru, ko ena od velikih podružnic banke ne izpolnjuje svojih obveznosti, to pomeni, da svojih obveznosti ne izpolnjuje banka Kaupthing Bank, kar bi lahko povzročilo, da bi posojila banke zapadla. 8. oktobra 2008 so organi Združenega kraljestva ustavili plačila podružnice banke Kaupthing v Združenem kraljestvu Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). Naslednji dan je FME na podlagi pooblastil, ki so mu bila dodeljena z zakonom o izrednih razmerah, prevzel nadzor nad banko. |
| --- | --- |

(10)

Dvigovanje vlog iz nedomačih poslovalnic bank Landsbanki in Kaupthing se je močno povečalo in tudi v domačih poslovalnicah je prišlo do velikega dvigovanja gotovine. Prvi konec tedna v oktobru je postalo jasno, da je v velikih težavah še ena od treh velikih bank in sicer banka Landsbanki. Banki Glitnir Bank in Landsbanki je 7. oktobra 2008 prevzel FME. Nekaj časa se je zdelo, da se bo banki Kaupthing Bank uspelo izogniti enaki usodi in 6. oktobra 2008 je CBI banki Kaupthing odobrila posojilo v višini 500 milijonov EUR z zavarovanjem s premoženjem v danski podružnici Kaupthing FIH Erhvervsbanken. Vendar so posojilne pogodbe in dolžniški vrednostni papirji banke Kaupthing Bank na splošno vsebovali klavzulo, ki navaja, da v primeru, ko ena od velikih podružnic banke ne izpolnjuje svojih obveznosti, to pomeni, da svojih obveznosti ne izpolnjuje banka Kaupthing Bank, kar bi lahko povzročilo, da bi posojila banke zapadla. 8. oktobra 2008 so organi Združenega kraljestva ustavili plačila podružnice banke Kaupthing v Združenem kraljestvu Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). Naslednji dan je FME na podlagi pooblastil, ki so mu bila dodeljena z zakonom o izrednih razmerah, prevzel nadzor nad banko.

2.2   Finančna kriza in glavni vzroki za propad islandskih bank

| (11) | Islandski organi so v priglasitvi pomoči, dodeljene banki Arion Bank, pojasnili, da so bili razlogi za zlom islandskega bančnega sektorja in potreba po njihovem posredovanju zelo podrobno navedeni v poročilu, ki ga je pripravila posebna komisija za preiskave, ki jo je ustanovil islandski parlament (6), da bi preiskala in analizirala procese, ki so pripeljali k zlomu treh največjih bank. V nadaljevanju Nadzorni organ povzema sklepne ugotovitve komisije o vzrokih za propad, ki so najbolj pomembni za prenehanje banke Kaupthing Bank. Informacije izhajajo iz poglavja 2 (Povzetek) in poglavja 21 (Vzroki za zlom islandskih bank – odgovornost, napake in malomarnost) poročila posebne komisije za preiskave. |
| --- | --- |

(11)

Islandski organi so v priglasitvi pomoči, dodeljene banki Arion Bank, pojasnili, da so bili razlogi za zlom islandskega bančnega sektorja in potreba po njihovem posredovanju zelo podrobno navedeni v poročilu, ki ga je pripravila posebna komisija za preiskave, ki jo je ustanovil islandski parlament (6), da bi preiskala in analizirala procese, ki so pripeljali k zlomu treh največjih bank. V nadaljevanju Nadzorni organ povzema sklepne ugotovitve komisije o vzrokih za propad, ki so najbolj pomembni za prenehanje banke Kaupthing Bank. Informacije izhajajo iz poglavja 2 (Povzetek) in poglavja 21 (Vzroki za zlom islandskih bank – odgovornost, napake in malomarnost) poročila posebne komisije za preiskave.

| (12) | Globalno zmanjšanje likvidnosti na finančnih trgih, ki se je začelo leta 2007, je sčasoma povzročilo zlom treh glavnih islandskih bank, katerih poslovne dejavnosti so bile vse bolj odvisne od pridobivanja sredstev prek mednarodnih trgov. Razlogi za prenehanje islandskih bank pa so bili zapleteni in številni. Posebna komisija za preiskave je preiskala vzroke, ki so povzročili zlom glavnih bank in poudariti je treba, da večina sklepnih ugotovitev velja za vse tri banke in da so številni vzroki medsebojno povezani. V nadaljevanju so na kratko povzeti vzroki za propad, povezani z dejavnostmi bank. |
| --- | --- |

(12)

Globalno zmanjšanje likvidnosti na finančnih trgih, ki se je začelo leta 2007, je sčasoma povzročilo zlom treh glavnih islandskih bank, katerih poslovne dejavnosti so bile vse bolj odvisne od pridobivanja sredstev prek mednarodnih trgov. Razlogi za prenehanje islandskih bank pa so bili zapleteni in številni. Posebna komisija za preiskave je preiskala vzroke, ki so povzročili zlom glavnih bank in poudariti je treba, da večina sklepnih ugotovitev velja za vse tri banke in da so številni vzroki medsebojno povezani. V nadaljevanju so na kratko povzeti vzroki za propad, povezani z dejavnostmi bank.

Prekomerna in nevzdržna širitev

| (13) | Posebna komisija za preiskave je ugotovila, da so v letih pred zlomom banke svoje bilance in posojilne portfelje razširile prek svojih operativnih in upravljavskih zmogljivosti. Skupna sredstva vseh treh bank so se eksponentno povečala z 1,4 bilijona ISK (7) v letu 2003 na 14,4 bilijona ISK ob koncu drugega četrtletja leta 2008. Velik delež rasti vseh treh bank je bilo posojanje tujim subjektom, ki se je v letu 2007 (8) znatno povečalo, zlasti po začetku mednarodne likvidnostne krize. Posebna komisija za preiskave je zato ugotovila, da je do tega povečanja posojanja prišlo predvsem zaradi posojil podjetjem, ki drugje niso mogla dobiti kreditov. Poročilo tudi ugotavlja, da je bilo za dejavnosti bank značilno vse bolj tvegano investicijsko bančništvo in rast je pripomogla k težavam. |
| --- | --- |

(13)

Posebna komisija za preiskave je ugotovila, da so v letih pred zlomom banke svoje bilance in posojilne portfelje razširile prek svojih operativnih in upravljavskih zmogljivosti. Skupna sredstva vseh treh bank so se eksponentno povečala z 1,4 bilijona ISK (7) v letu 2003 na 14,4 bilijona ISK ob koncu drugega četrtletja leta 2008. Velik delež rasti vseh treh bank je bilo posojanje tujim subjektom, ki se je v letu 2007 (8) znatno povečalo, zlasti po začetku mednarodne likvidnostne krize. Posebna komisija za preiskave je zato ugotovila, da je do tega povečanja posojanja prišlo predvsem zaradi posojil podjetjem, ki drugje niso mogla dobiti kreditov. Poročilo tudi ugotavlja, da je bilo za dejavnosti bank značilno vse bolj tvegano investicijsko bančništvo in rast je pripomogla k težavam.

Zmanjšanje sredstev, ki so na voljo na mednarodnih trgih

| (14) | Večino rasti bank je omogočil dostop do mednarodnih finančnih trgov, prednosti zaradi dobrih bonitetnih stopenj in dostop do evropskih trgov prek Sporazuma EGP. Islandske banke so si v letu 2005 pod relativno ugodnimi pogoji na tujih trgih dolžniških vrednostnih papirjev izposodile 14 milijard EUR. Ko je dostop do evropskih trgov dolžniških vrednostnih papirjev postal bolj omejen, so banke svoje dejavnosti financirale na trgih ZDA z islandskimi dolžniškimi vrednostnimi papirji v obliki finančnih instrumentov, zavarovanih z dolžniškimi instrumenti. V obdobju pred zlomom so bile banke vse bolj odvisne od kratkoročnih posojil, kar je povzročilo velika, in po mnenju posebne komisije za preiskave, predvidljiva tveganja refinanciranja. |
| --- | --- |

(14)

Večino rasti bank je omogočil dostop do mednarodnih finančnih trgov, prednosti zaradi dobrih bonitetnih stopenj in dostop do evropskih trgov prek Sporazuma EGP. Islandske banke so si v letu 2005 pod relativno ugodnimi pogoji na tujih trgih dolžniških vrednostnih papirjev izposodile 14 milijard EUR. Ko je dostop do evropskih trgov dolžniških vrednostnih papirjev postal bolj omejen, so banke svoje dejavnosti financirale na trgih ZDA z islandskimi dolžniškimi vrednostnimi papirji v obliki finančnih instrumentov, zavarovanih z dolžniškimi instrumenti. V obdobju pred zlomom so bile banke vse bolj odvisne od kratkoročnih posojil, kar je povzročilo velika, in po mnenju posebne komisije za preiskave, predvidljiva tveganja refinanciranja.

Finančni vzvodi lastnikov bank

| (15) | V vseh velikih islandskih bankah so bili med največjimi dolžniki glavni lastniki (9). Posebna komisija za preiskave je menila, da so nekateri delničarji kot lastniki imeli prelahek dostop do sposojanja od bank. Največji delničar v banki Kaupthing Bank je bila Exista hf z nekaj več kot 20-odstotnim deležem v banki. Exista je bila tudi ena od največjih dolžnikov banke. V obdobju od leta 2005 do leta 2008 so se posojila banke Kaupthing Existi in povezanim strankam (10) postopoma povečala od 400 do 500 milijonov EUR na 1 400 do 1 700 milijonov EUR in v letih 2007 in 2008 je bila višina takih posojil skoraj enaka kapitalski osnovi banke. Posojanje velikim delničarjem se je povečalo kljub dejstvu, da so je v banki Kaupthing začele likvidnostne težave in težave glede refinanciranja. Posojila povezanim strankam so bila pogosto odobrena brez kakršnega koli posebnega zavarovanja s premoženjem (11). Sklad denarnega trga banke Kaupthing je bil največji sklad družbe za upravljanje s premoženjem banke Kaupthing Bank in v letu 2007 je sklad veliko vlagal v obveznice, ki jih je izdala Exista. Konec leta je imel v lasti vrednostne papirje v vrednosti približno 14 milijard ISK. To je takrat predstavljajo približno 20 % vseh sredstev sklada. Robert Tchenguiz je imel v lasti deleže v banki Kaupthing Bank in v Existi in je bil tudi član odbora Existe. Prejel je tudi velika posojila od banke Kaupthing Bank na Islandiji, banke Kaupthing Bank Luksemburg in banke Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). Ob zlomu banke so posojila, ki so jih Robert Tchenguiz in povezane stranke prejele od matične družbe banke Kaupthing Bank, znašala okrog 2 milijardi EUR (12). |
| --- | --- |

(15)

V vseh velikih islandskih bankah so bili med največjimi dolžniki glavni lastniki (9). Posebna komisija za preiskave je menila, da so nekateri delničarji kot lastniki imeli prelahek dostop do sposojanja od bank. Največji delničar v banki Kaupthing Bank je bila Exista hf z nekaj več kot 20-odstotnim deležem v banki. Exista je bila tudi ena od največjih dolžnikov banke. V obdobju od leta 2005 do leta 2008 so se posojila banke Kaupthing Existi in povezanim strankam (10) postopoma povečala od 400 do 500 milijonov EUR na 1 400 do 1 700 milijonov EUR in v letih 2007 in 2008 je bila višina takih posojil skoraj enaka kapitalski osnovi banke. Posojanje velikim delničarjem se je povečalo kljub dejstvu, da so je v banki Kaupthing začele likvidnostne težave in težave glede refinanciranja. Posojila povezanim strankam so bila pogosto odobrena brez kakršnega koli posebnega zavarovanja s premoženjem (11). Sklad denarnega trga banke Kaupthing je bil največji sklad družbe za upravljanje s premoženjem banke Kaupthing Bank in v letu 2007 je sklad veliko vlagal v obveznice, ki jih je izdala Exista. Konec leta je imel v lasti vrednostne papirje v vrednosti približno 14 milijard ISK. To je takrat predstavljajo približno 20 % vseh sredstev sklada. Robert Tchenguiz je imel v lasti deleže v banki Kaupthing Bank in v Existi in je bil tudi član odbora Existe. Prejel je tudi velika posojila od banke Kaupthing Bank na Islandiji, banke Kaupthing Bank Luksemburg in banke Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). Ob zlomu banke so posojila, ki so jih Robert Tchenguiz in povezane stranke prejele od matične družbe banke Kaupthing Bank, znašala okrog 2 milijardi EUR (12).

Koncentracija tveganj

| (16) | V zvezi z neobičajno izpostavljenostjo velikim delničarjem je posebna komisija za preiskave ugotovila, da portfelj sredstev bank ni bil dovolj razpršen. Posebna komisija za preiskave je menila, da so bila evropska pravila o veliki izpostavljenosti tolmačena ozko, zlasti za delničarje in da so se banke poskušale izogniti tem pravilom. |
| --- | --- |

(16)

V zvezi z neobičajno izpostavljenostjo velikim delničarjem je posebna komisija za preiskave ugotovila, da portfelj sredstev bank ni bil dovolj razpršen. Posebna komisija za preiskave je menila, da so bila evropska pravila o veliki izpostavljenosti tolmačena ozko, zlasti za delničarje in da so se banke poskušale izogniti tem pravilom.

Šibek lastniški kapital

| (17) | Čeprav je bil količnik celotnega kapitala banke Kaupthing in drugih dveh velikih islandskih bank vedno sporočen kot nekoliko višji od zakonsko določenega, je posebna komisija za preiskave ugotovila, da količnik celotnega kapitala ni natančno odražal finančne moči bank. To je bilo zaradi izpostavljenost lastnih delnic bank tveganju prek osnovnih zavarovanj s premoženjem in terminskih pogodb o delnicah. Osnovni kapital, ki so ga financirale družbe same in ga posebna komisija za preiskave imenuje „šibek lastniški kapital“ (13), je predstavljal več kot 25 % kapitalske osnove bank (ali več kot 50 %, če se ocenjuje glede na temeljno sestavino kapitala, t.j. lastniški kapital delničarjev minus neopredmetena sredstva). Poleg tega je težave povzročalo še tveganje, ki so mu bile banke izpostavljene zato, ker so imele delnice ena druge. Do sredine leta 2008 je neposredno financiranje lastnih delnic bank ter navzkrižno financiranje delnic drugih dveh bank znašalo približno 400 milijard ISK, kar je okrog 70 % temeljne sestavine kapitala. Posebna komisija za preiskave je menila, da je obseg financiranja lastniškega kapitala delničarjev z izposojanjem iz sistema samega ogrožal stabilnost sistema. Velik del lastnih delnic bank je bil uporabljen kot zavarovanje za posojila in ko so cene delnic padle, se je kakovost njihovih portfeljev posojil znižala. To je vplivalo na uspešnost delovanja bank in še dodatno nižalo cene delnic in zato so banke (predpostavlja posebna komisija za preiskave na podlagi informacij, ki jih ima) poskušale umetno ustvariti neobičajno povpraševanje po njihovih delnicah. |
| --- | --- |

(17)

Čeprav je bil količnik celotnega kapitala banke Kaupthing in drugih dveh velikih islandskih bank vedno sporočen kot nekoliko višji od zakonsko določenega, je posebna komisija za preiskave ugotovila, da količnik celotnega kapitala ni natančno odražal finančne moči bank. To je bilo zaradi izpostavljenost lastnih delnic bank tveganju prek osnovnih zavarovanj s premoženjem in terminskih pogodb o delnicah. Osnovni kapital, ki so ga financirale družbe same in ga posebna komisija za preiskave imenuje „šibek lastniški kapital“ (13), je predstavljal več kot 25 % kapitalske osnove bank (ali več kot 50 %, če se ocenjuje glede na temeljno sestavino kapitala, t.j. lastniški kapital delničarjev minus neopredmetena sredstva). Poleg tega je težave povzročalo še tveganje, ki so mu bile banke izpostavljene zato, ker so imele delnice ena druge. Do sredine leta 2008 je neposredno financiranje lastnih delnic bank ter navzkrižno financiranje delnic drugih dveh bank znašalo približno 400 milijard ISK, kar je okrog 70 % temeljne sestavine kapitala. Posebna komisija za preiskave je menila, da je obseg financiranja lastniškega kapitala delničarjev z izposojanjem iz sistema samega ogrožal stabilnost sistema. Velik del lastnih delnic bank je bil uporabljen kot zavarovanje za posojila in ko so cene delnic padle, se je kakovost njihovih portfeljev posojil znižala. To je vplivalo na uspešnost delovanja bank in še dodatno nižalo cene delnic in zato so banke (predpostavlja posebna komisija za preiskave na podlagi informacij, ki jih ima) poskušale umetno ustvariti neobičajno povpraševanje po njihovih delnicah.

Velikost bank

| (18) | V letu 2001 so bilance stanja treh glavnih bank (skupaj) znašale nekaj več kot enoletni bruto domači proizvod Islandije (BDP). Do konca leta 2007 so banke postale mednarodne in njihova sredstva so bila vredna devetkrat toliko kot bruto domači proizvod Islandije. Poročilo posebne komisije za preiskave ugotavlja, da so do leta 2006 opazovalci menili, da je bančni sistem prerasel zmogljivost CBI in izrazili dvom, da bo lahko izpolnil vlogo posojilodajalca v skrajni sili. Do konca leta 2007 je bil kratkoročni dolg Islandije (ki je nastal pretežno zaradi financiranja bank) petnajstkrat večji od deviznih rezerv in tuje vloge v vseh treh bankah so bile osemkrat višje od deviznih rezerv. Jamstveni sklad vlagateljev in investitorjev je imel zelo malo sredstev v primerjavi z bančnimi vlogami, za katere naj bi jamčil. Posebna komisija za preiskave ugotavlja, da je zaradi teh dejavnikov Islandija postala dovzetna za množično dvigovanje vlog. |
| --- | --- |

(18)

V letu 2001 so bilance stanja treh glavnih bank (skupaj) znašale nekaj več kot enoletni bruto domači proizvod Islandije (BDP). Do konca leta 2007 so banke postale mednarodne in njihova sredstva so bila vredna devetkrat toliko kot bruto domači proizvod Islandije. Poročilo posebne komisije za preiskave ugotavlja, da so do leta 2006 opazovalci menili, da je bančni sistem prerasel zmogljivost CBI in izrazili dvom, da bo lahko izpolnil vlogo posojilodajalca v skrajni sili. Do konca leta 2007 je bil kratkoročni dolg Islandije (ki je nastal pretežno zaradi financiranja bank) petnajstkrat večji od deviznih rezerv in tuje vloge v vseh treh bankah so bile osemkrat višje od deviznih rezerv. Jamstveni sklad vlagateljev in investitorjev je imel zelo malo sredstev v primerjavi z bančnimi vlogami, za katere naj bi jamčil. Posebna komisija za preiskave ugotavlja, da je zaradi teh dejavnikov Islandija postala dovzetna za množično dvigovanje vlog.

Nenadna rast bank v primerjavi z Nadzorno in finančno infrastrukturo

| (19) | Posebna komisija za preiskave je ugotovila, da Nadzorni organi na Islandiji niso imeli potrebne verodostojnosti, ker ni bilo posojilodajalca v skrajni sili z zadostnimi sredstvi. Poročilo ugotavlja, da FME in CBI nista imela strokovnega znanja in izkušenj za urejanje bank v težkih gospodarskih časih, vendar bi lahko ukrepala, da bi se zmanjšala raven tveganja, ki so ga povzročale banke. Na primer FME ni rasel v enakem razmerju kot banke in zakonodajalčeve prakse niso sledile hitremu razvoju dogodkov v dejavnostih bank. Poročilo je kritično tudi do vlade in ugotavlja, da bi organi morali ukrepati z zmanjšanjem velikosti bank ali z zahtevo, da se sedež ene ali več bank preseli v tujino in s tem zmanjšali možen vpliv bank na gospodarstvo (14). |
| --- | --- |

(19)

Posebna komisija za preiskave je ugotovila, da Nadzorni organi na Islandiji niso imeli potrebne verodostojnosti, ker ni bilo posojilodajalca v skrajni sili z zadostnimi sredstvi. Poročilo ugotavlja, da FME in CBI nista imela strokovnega znanja in izkušenj za urejanje bank v težkih gospodarskih časih, vendar bi lahko ukrepala, da bi se zmanjšala raven tveganja, ki so ga povzročale banke. Na primer FME ni rasel v enakem razmerju kot banke in zakonodajalčeve prakse niso sledile hitremu razvoju dogodkov v dejavnostih bank. Poročilo je kritično tudi do vlade in ugotavlja, da bi organi morali ukrepati z zmanjšanjem velikosti bank ali z zahtevo, da se sedež ene ali več bank preseli v tujino in s tem zmanjšali možen vpliv bank na gospodarstvo (14).

Neuravnoteženost in prevelik razmah islandskega gospodarstva kot celote

| (20) | Poročilo posebne komisije za preiskave navaja dogodke, ki zadevajo širše gospodarstvo in ki so tudi vplivali na hitro rast bank in prispevali k neuravnoteženi velikosti in vpliv med sektorjem finančnih storitev in preostalim gospodarstvom. Poročilo ugotavlja, da so vladne politike (zlasti fiskalna politika) najverjetneje prispevale k prevelikemu razmahu in neuravnoteženosti in da denarna politika CBI ni bila dovolj omejevalna. Poročilo tudi navaja, da je bila ublažitev pravil islandskega Stanovanjskega sklada glede posojanja „ena največjih napak denarnega in fiskalnega upravljanja, narejenih v obdobju pred zlomom bank“ (15). Poročilo navaja tudi, da so se banke preveč z lahkoto lahko zadolževale pri CBI in da so kratkoročna zavarovana posojila CBI jeseni leta 2005 znašala 30 milijard ISK, do začetka oktobra 2008 pa so se zvišala na 500 milijard ISK. |
| --- | --- |

(20)

Poročilo posebne komisije za preiskave navaja dogodke, ki zadevajo širše gospodarstvo in ki so tudi vplivali na hitro rast bank in prispevali k neuravnoteženi velikosti in vpliv med sektorjem finančnih storitev in preostalim gospodarstvom. Poročilo ugotavlja, da so vladne politike (zlasti fiskalna politika) najverjetneje prispevale k prevelikemu razmahu in neuravnoteženosti in da denarna politika CBI ni bila dovolj omejevalna. Poročilo tudi navaja, da je bila ublažitev pravil islandskega Stanovanjskega sklada glede posojanja „ena največjih napak denarnega in fiskalnega upravljanja, narejenih v obdobju pred zlomom bank“ (15). Poročilo navaja tudi, da so se banke preveč z lahkoto lahko zadolževale pri CBI in da so kratkoročna zavarovana posojila CBI jeseni leta 2005 znašala 30 milijard ISK, do začetka oktobra 2008 pa so se zvišala na 500 milijard ISK.

Islandska króna, zunanja neravnovesja in razmiki kreditne zamenjave

| (21) | Poročilo ugotavlja, da je bila v letu 2006 vrednost islandske króne nevzdržno visoka, islandski primanjkljaj tekočega računa je presegal 16 % BDP-ja, obveznosti v tujih valutah minus sredstva pa so se približale skupnemu letnemu BDP-ju. Vzpostavljeni so bili predpogoji za finančno krizo. Do konca leta 2007 se je vrednost króne zmanjšala in razmiki kreditne zamenjave Islandije in bank so se eksponentno povečali. |
| --- | --- |

(21)

Poročilo ugotavlja, da je bila v letu 2006 vrednost islandske króne nevzdržno visoka, islandski primanjkljaj tekočega računa je presegal 16 % BDP-ja, obveznosti v tujih valutah minus sredstva pa so se približale skupnemu letnemu BDP-ju. Vzpostavljeni so bili predpogoji za finančno krizo. Do konca leta 2007 se je vrednost króne zmanjšala in razmiki kreditne zamenjave Islandije in bank so se eksponentno povečali.

2.3   Ukrepi, sprejeti za obnovo bančnega sektorja

| (22) | Po zlomu treh največjih komercialnih bank v oktobru 2008 (vključno z banko Kaupthing) so se islandski organi soočili z izzivom brez primere – kako ohraniti nadaljevanje bančnih dejavnosti na Islandiji (16). Politika, ki ji je sledila islandska vlada, je primarno določena v zakonu o izrednih razmerah (17), ki ga je islandski parlament sprejel 6. oktobra 2008. Zakon daje FME izredna pooblastila, da prevzame nadzor nad finančnimi podjetji in po potrebi odtuji njihova sredstva in obveznosti. Minister za finance je bil pooblaščen, da v imenu državne blagajne izplača sredstva z namenom ustanovitve novih finančnih podjetij. Poleg tega bi v stečajnih postopkih finančnih podjetij vloge imele prednost pred drugimi terjatvami. Vlada je izjavila, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter v njihovih poslovalnicah na Islandiji v celoti zaščitene. |
| --- | --- |

(22)

Po zlomu treh največjih komercialnih bank v oktobru 2008 (vključno z banko Kaupthing) so se islandski organi soočili z izzivom brez primere – kako ohraniti nadaljevanje bančnih dejavnosti na Islandiji (16). Politika, ki ji je sledila islandska vlada, je primarno določena v zakonu o izrednih razmerah (17), ki ga je islandski parlament sprejel 6. oktobra 2008. Zakon daje FME izredna pooblastila, da prevzame nadzor nad finančnimi podjetji in po potrebi odtuji njihova sredstva in obveznosti. Minister za finance je bil pooblaščen, da v imenu državne blagajne izplača sredstva z namenom ustanovitve novih finančnih podjetij. Poleg tega bi v stečajnih postopkih finančnih podjetij vloge imele prednost pred drugimi terjatvami. Vlada je izjavila, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter v njihovih poslovalnicah na Islandiji v celoti zaščitene.

| (23) | Na začetku so se prednostne naloge politike osredotočile na zagotavljanje osnovnega delovanja domačega bančnega in plačilnega sistema ter sistema poravnave. V prvih tednih po zlomu je islandska vlada v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (v nadaljnjem besedilu: MDS) tudi pripravila gospodarski program in 20. novembra 2008 je bila odobrena prošnja Islandije za dveletni stand-by aranžma Sklada, ki je vključeval posojilo MDS v višini 2,1 milijarde USD za krepitev deviznih rezerv Islandije. Zagotovljena so bila dodatna posojila v višini do treh milijard USD iz drugih nordijskih držav in nekaterih drugih trgovinskih partnerjev. 827 milijonov USD posojila MDS je bilo na voljo takoj, preostali znesek pa je bil izplačan v osmih enakih obrokih na podlagi četrtletnih pregledov programa. |
| --- | --- |

(23)

Na začetku so se prednostne naloge politike osredotočile na zagotavljanje osnovnega delovanja domačega bančnega in plačilnega sistema ter sistema poravnave. V prvih tednih po zlomu je islandska vlada v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (v nadaljnjem besedilu: MDS) tudi pripravila gospodarski program in 20. novembra 2008 je bila odobrena prošnja Islandije za dveletni stand-by aranžma Sklada, ki je vključeval posojilo MDS v višini 2,1 milijarde USD za krepitev deviznih rezerv Islandije. Zagotovljena so bila dodatna posojila v višini do treh milijard USD iz drugih nordijskih držav in nekaterih drugih trgovinskih partnerjev. 827 milijonov USD posojila MDS je bilo na voljo takoj, preostali znesek pa je bil izplačan v osmih enakih obrokih na podlagi četrtletnih pregledov programa.

| (24) | Program MDS je bil široko zasnovan program stabilizacije, osredotočen na tri ključne cilje. Prvi je bil stabilizirati in ponovno pridobiti zaupanje v króno, da bi omejili negativni vpliv krize na gospodarstvo. Cilj ukrepov, ki so vključevali uvedbo nadzora kapitalskih tokov, je bil zaustaviti beg kapitala. Drugič, program je vključeval celovito strategijo prestrukturiranja bank, katere končni cilj je bil ponovna vzpostavitev finančnega sistema na Islandiji, ki bo sposoben preživetja, ter varovanje mednarodnih finančnih odnosov države. Med pomožnimi cilji je bila tudi zagotovitev poštenega vrednotenja sredstev bank, čim bolj povečati izterjavo sredstev ter izboljšati nadzorne prakse. Tretjič, cilj programa je bil zagotoviti vzdržne javne finance z omejevanjem socializacije izgub v propadlih bankah ter izvajanje srednjeročnega programa javnofinančne konsolidacije. |
| --- | --- |

(24)

Program MDS je bil široko zasnovan program stabilizacije, osredotočen na tri ključne cilje. Prvi je bil stabilizirati in ponovno pridobiti zaupanje v króno, da bi omejili negativni vpliv krize na gospodarstvo. Cilj ukrepov, ki so vključevali uvedbo nadzora kapitalskih tokov, je bil zaustaviti beg kapitala. Drugič, program je vključeval celovito strategijo prestrukturiranja bank, katere končni cilj je bil ponovna vzpostavitev finančnega sistema na Islandiji, ki bo sposoben preživetja, ter varovanje mednarodnih finančnih odnosov države. Med pomožnimi cilji je bila tudi zagotovitev poštenega vrednotenja sredstev bank, čim bolj povečati izterjavo sredstev ter izboljšati nadzorne prakse. Tretjič, cilj programa je bil zagotoviti vzdržne javne finance z omejevanjem socializacije izgub v propadlih bankah ter izvajanje srednjeročnega programa javnofinančne konsolidacije.

| (25) | Islandski organi so poudarili, da so zaradi izjemnih okoliščin, povezanih s tem, da je bančni sistem zelo velik glede na finančno zmogljivost državne blagajne, možnosti politike, ki so na voljo organom, omejene. Rešitve, na katere so se opirale, so bile na številne načine drugačne od ukrepov, ki so jih sprejele vlade drugih držav, v katerih je bila ogrožena finančna stabilnost. |
| --- | --- |

(25)

Islandski organi so poudarili, da so zaradi izjemnih okoliščin, povezanih s tem, da je bančni sistem zelo velik glede na finančno zmogljivost državne blagajne, možnosti politike, ki so na voljo organom, omejene. Rešitve, na katere so se opirale, so bile na številne načine drugačne od ukrepov, ki so jih sprejele vlade drugih držav, v katerih je bila ogrožena finančna stabilnost.

| (26) | Na podlagi zakona o izrednih razmerah so bile tri velike komercialne banke – Glitnir Bank, Landsbanki Íslands in Kaupthing Bank – razdeljene na „nekdanje“ in „nove“ banke. Minister za finance je ustanovil tri družbe z omejeno odgovornostjo za prevzem domačih dejavnosti nekdanjih bank in imenoval njihove upravne odbore. FME je prevzel nadzor nad nekdanjimi bankami, dodelil svoja domača sredstva in obveznosti (vloge) novim bankam, ki so nadaljevale bančne dejavnosti na Islandiji, nekdanje banke pa so začeli nadzorovati njihovi odbori za razpustitev (18). Tuja sredstva in obveznosti so bila večinoma dana v nekdanje banke, ki so bile pozneje predložene v likvidacijski postopek in nazadnje zaprtje vseh dejavnosti v tujini (19). |
| --- | --- |

(26)

Na podlagi zakona o izrednih razmerah so bile tri velike komercialne banke – Glitnir Bank, Landsbanki Íslands in Kaupthing Bank – razdeljene na „nekdanje“ in „nove“ banke. Minister za finance je ustanovil tri družbe z omejeno odgovornostjo za prevzem domačih dejavnosti nekdanjih bank in imenoval njihove upravne odbore. FME je prevzel nadzor nad nekdanjimi bankami, dodelil svoja domača sredstva in obveznosti (vloge) novim bankam, ki so nadaljevale bančne dejavnosti na Islandiji, nekdanje banke pa so začeli nadzorovati njihovi odbori za razpustitev (18). Tuja sredstva in obveznosti so bila večinoma dana v nekdanje banke, ki so bile pozneje predložene v likvidacijski postopek in nazadnje zaprtje vseh dejavnosti v tujini (19).

| (27) | V začasnih začetnih bilancah stanja treh novih bank z dne 14. novembra 2008 je bilo ocenjeno, da skupna sredstva bank skupaj znašajo 2886 milijard ISK in država naj bi zagotovila lastniški kapital v višini 385 milijard ISK. Skupni znesek obveznic, ki naj bi jih izdale nove banke v korist nekdanjih bank kot plačilo za vrednost sredstev, ki so bila prenesena in so bila višja od obveznosti, so bila ocenjena na 1 153 milijard ISK. FME je imenoval Deloitte LLP, da oceni vrednost prenesenih sredstev in obveznosti. V tem postopku se je izkazalo, da rezultat neodvisne ocene ne bo fiksna vrednost prenesenih čistih sredstev, ampak vrednotenja v določenih razponih. Obenem je bilo ugotovljeno, da se upniki niso strinjali s postopkom vrednotenja, ker so menili, da ni nepristranski in se pritožili, da niso mogli zavarovati svojih interesov. Zaradi teh zapletov je bila spremenjena politika za poravnavo računov med nekdanjimi in novimi bankami, kar je povzročilo, da se stranke glede vrednosti prenesenih čistih sredstev ne bi opirale na vrednotenja neodvisnega izvedenca, ampak bi sporazume poskušale doseči s pogajanji. |
| --- | --- |

(27)

V začasnih začetnih bilancah stanja treh novih bank z dne 14. novembra 2008 je bilo ocenjeno, da skupna sredstva bank skupaj znašajo 2886 milijard ISK in država naj bi zagotovila lastniški kapital v višini 385 milijard ISK. Skupni znesek obveznic, ki naj bi jih izdale nove banke v korist nekdanjih bank kot plačilo za vrednost sredstev, ki so bila prenesena in so bila višja od obveznosti, so bila ocenjena na 1 153 milijard ISK. FME je imenoval Deloitte LLP, da oceni vrednost prenesenih sredstev in obveznosti. V tem postopku se je izkazalo, da rezultat neodvisne ocene ne bo fiksna vrednost prenesenih čistih sredstev, ampak vrednotenja v določenih razponih. Obenem je bilo ugotovljeno, da se upniki niso strinjali s postopkom vrednotenja, ker so menili, da ni nepristranski in se pritožili, da niso mogli zavarovati svojih interesov. Zaradi teh zapletov je bila spremenjena politika za poravnavo računov med nekdanjimi in novimi bankami, kar je povzročilo, da se stranke glede vrednosti prenesenih čistih sredstev ne bi opirale na vrednotenja neodvisnega izvedenca, ampak bi sporazume poskušale doseči s pogajanji.

| (28) | Jasno je bilo, da se bodo stranke težko sporazumele o vrednotenjih, ker so bila očitno odvisna od številnih predpostavk in zelo verjetno je bilo, da se stranke s temi predpostavkami ne bodo strinjale. Država je želela pridobiti soglasja o osnovnih ovrednotenjih, ki bi bila trdna podlaga za zagonsko kapitalizacijo novih bank. Cene sredstev, ki bi presegale osnovna ovrednotenja, bi se lahko pripisale upnikom v obliki pogojnih obveznic ali povečanj vrednosti osnovnega kapitala bank, ker se je med pogajanji izkazalo, da bi odbore za razpustitev bank Glitnir in Kaupthing ter večino njihovih upnikov lahko zanimalo pridobivanje deležev v novih bankah in s tem bi lahko imeli koristi od možnih povečanj vrednosti prenesenih sredstev. |
| --- | --- |

(28)

Jasno je bilo, da se bodo stranke težko sporazumele o vrednotenjih, ker so bila očitno odvisna od številnih predpostavk in zelo verjetno je bilo, da se stranke s temi predpostavkami ne bodo strinjale. Država je želela pridobiti soglasja o osnovnih ovrednotenjih, ki bi bila trdna podlaga za zagonsko kapitalizacijo novih bank. Cene sredstev, ki bi presegale osnovna ovrednotenja, bi se lahko pripisale upnikom v obliki pogojnih obveznic ali povečanj vrednosti osnovnega kapitala bank, ker se je med pogajanji izkazalo, da bi odbore za razpustitev bank Glitnir in Kaupthing ter večino njihovih upnikov lahko zanimalo pridobivanje deležev v novih bankah in s tem bi lahko imeli koristi od možnih povečanj vrednosti prenesenih sredstev.

| (29) | Celotna kapitalizacija treh novih bank in podlaga sporazumov z upniki nekdanjih bank je bila objavljena 20. julija 2009. Vlada, edini lastnik treh novih bank, je dosegla okvirne sporazume z odbori za razpustitev nekdanjih bank o tem, kako bo doseženo in plačano nadomestilo za prenos čistih sredstev v nove banke. Za dve novi banki in sicer za Íslandsbanki in Arion Bank je to vključevalo pogojne sporazume za nekdanje banke, da vpišejo večino lastniških deležev kapitala v novih bankah. |
| --- | --- |

(29)

Celotna kapitalizacija treh novih bank in podlaga sporazumov z upniki nekdanjih bank je bila objavljena 20. julija 2009. Vlada, edini lastnik treh novih bank, je dosegla okvirne sporazume z odbori za razpustitev nekdanjih bank o tem, kako bo doseženo in plačano nadomestilo za prenos čistih sredstev v nove banke. Za dve novi banki in sicer za Íslandsbanki in Arion Bank je to vključevalo pogojne sporazume za nekdanje banke, da vpišejo večino lastniških deležev kapitala v novih bankah.

| (30) | Na podlagi zgornjih okvirnih sporazumov so se odbori za razpustitev nekdanjih bank oktobra 2009 (banka Glitnir) in decembra 2009 (banki Kaupthing Bank in Landsbanki Islands) odločili, da bodo uresničili možnosti, dogovorjene s pogajanji, in vpisali deleže v novih bankah. 18. decembra 2009 je vlada sporočila, da je obnova bank zaključena in da je bil dosežen sporazum med islandskimi organi in novimi bankami na eni strani ter odbori za razpustitev bank Glitnir Bank, Landsbanki Íslands in Kaupthing Bank v imenu upnikov na drugi strani o poravnavah glede sredstev, ki so bila prenesena iz nekdanjih v nove banke in da so bile nove banke potem v celoti financirane. |
| --- | --- |

(30)

Na podlagi zgornjih okvirnih sporazumov so se odbori za razpustitev nekdanjih bank oktobra 2009 (banka Glitnir) in decembra 2009 (banki Kaupthing Bank in Landsbanki Islands) odločili, da bodo uresničili možnosti, dogovorjene s pogajanji, in vpisali deleže v novih bankah. 18. decembra 2009 je vlada sporočila, da je obnova bank zaključena in da je bil dosežen sporazum med islandskimi organi in novimi bankami na eni strani ter odbori za razpustitev bank Glitnir Bank, Landsbanki Íslands in Kaupthing Bank v imenu upnikov na drugi strani o poravnavah glede sredstev, ki so bila prenesena iz nekdanjih v nove banke in da so bile nove banke potem v celoti financirane.

| (31) | Kot se je izkazalo, je bil prispevek državne blagajne v lastniški kapital novih bank bistveno zmanjšan in sicer od prvotno predvidenih 385 milijard ISK na 135 milijard ISK v obliki osnovnega kapitala in za banki Íslandsbanki in Arion Bank približno 55 milijard ISK kapitala razreda 2 v obliki podrejenih posojil, ali skupaj 190 milijard ISK. Poleg tega je državna blagajna bankama Íslandsbanki in Arion Bank zagotovila nekatera likvidnostna posojila. Osnovni kapital, ki so ga nekdanje banke zagotovile novim, je skupaj znašal približno 156 milijard ISK. Skupna kapitalizacija novih bank je torej znašala približno 346 milijard ISK. Tako so sporazumi pomenili, da država ne ohrani popolnega lastništva, ampak se državni delež v banki Íslandsbanki zniža na približno 5 %, v banki Arion Bank na 13 % in v banki Landsbankinn na 81 %. |
| --- | --- |

(31)

Kot se je izkazalo, je bil prispevek državne blagajne v lastniški kapital novih bank bistveno zmanjšan in sicer od prvotno predvidenih 385 milijard ISK na 135 milijard ISK v obliki osnovnega kapitala in za banki Íslandsbanki in Arion Bank približno 55 milijard ISK kapitala razreda 2 v obliki podrejenih posojil, ali skupaj 190 milijard ISK. Poleg tega je državna blagajna bankama Íslandsbanki in Arion Bank zagotovila nekatera likvidnostna posojila. Osnovni kapital, ki so ga nekdanje banke zagotovile novim, je skupaj znašal približno 156 milijard ISK. Skupna kapitalizacija novih bank je torej znašala približno 346 milijard ISK. Tako so sporazumi pomenili, da država ne ohrani popolnega lastništva, ampak se državni delež v banki Íslandsbanki zniža na približno 5 %, v banki Arion Bank na 13 % in v banki Landsbankinn na 81 %.

| (32) | Čeprav je ta prevzem dveh od treh nekdanjih bank s strani upnikov rešil pomembna vprašanja pri ponovnem vzpostavljanju finančnega sektorja in vzpostavil trdnejšo kapitalsko podlago za nove banke, pa je ostalo še veliko slabosti, ki jih je treba odpraviti. Od jeseni 2009 so banke svoja prizadevanja osredotočile večinoma na notranje zadeve, določanje splošne strategije svojih dejavnosti in zlasti prestrukturiranje svojih portfeljev posojil, ki predstavljajo največji dejavnik tveganja za njihove dejavnosti in dolgoročno uspešno poslovanje. Proces prestrukturiranja je zapleten zaradi različnih dejavnikov, vključno z odločbo Vrhovnega sodišča o nezakonitosti posojil, odobrenih v ISK in indeksiranih s tujimi valutami. V kolikor so te zadeve pomembne za prestrukturiranje banke Arion Bank, so obravnavane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(32)

Čeprav je ta prevzem dveh od treh nekdanjih bank s strani upnikov rešil pomembna vprašanja pri ponovnem vzpostavljanju finančnega sektorja in vzpostavil trdnejšo kapitalsko podlago za nove banke, pa je ostalo še veliko slabosti, ki jih je treba odpraviti. Od jeseni 2009 so banke svoja prizadevanja osredotočile večinoma na notranje zadeve, določanje splošne strategije svojih dejavnosti in zlasti prestrukturiranje svojih portfeljev posojil, ki predstavljajo največji dejavnik tveganja za njihove dejavnosti in dolgoročno uspešno poslovanje. Proces prestrukturiranja je zapleten zaradi različnih dejavnikov, vključno z odločbo Vrhovnega sodišča o nezakonitosti posojil, odobrenih v ISK in indeksiranih s tujimi valutami. V kolikor so te zadeve pomembne za prestrukturiranje banke Arion Bank, so obravnavane v nadaljevanju.

2.4   Makroekonomsko okolje

| (33) | Zlomu bančnega sistema v oktobru 2008 je sledil velik gospodarski pretres. Težavam v islandskem finančnem sistemu je sledila še izguba zaupanja v valuto. V prvem četrtletju leta 2008 in nato spet v jeseni, torej pred propadom treh komercialnih bank in po njem, se je vrednost króne zelo zmanjšala. Kljub nadzoru kapitalskih tokov, ki je bil uveden jeseni leta 2008, se je v letu 2009 nadaljevala nestanovitnost valute (20). Ta pretres je povzročil hudo recesijo v gospodarstvu Islandije in v letu 2009 se je BDP zmanjšal za 6,8 %, v letu 2010 pa za 4 %. |
| --- | --- |

(33)

Zlomu bančnega sistema v oktobru 2008 je sledil velik gospodarski pretres. Težavam v islandskem finančnem sistemu je sledila še izguba zaupanja v valuto. V prvem četrtletju leta 2008 in nato spet v jeseni, torej pred propadom treh komercialnih bank in po njem, se je vrednost króne zelo zmanjšala. Kljub nadzoru kapitalskih tokov, ki je bil uveden jeseni leta 2008, se je v letu 2009 nadaljevala nestanovitnost valute (20). Ta pretres je povzročil hudo recesijo v gospodarstvu Islandije in v letu 2009 se je BDP zmanjšal za 6,8 %, v letu 2010 pa za 4 %.

| (34) | Med posledicami gospodarske krize so bili nenadno povečanje brezposelnosti od 1,6 % v letu 2008 na 8 % v letu 2009, zvišanje inflacije in padec realnih plač. Poleg tega se je zelo povečala zadolženost podjetij in gospodinjstev ter delež slabih posojil v portfeljih posojil bank in nove banke so prevzele tudi veliko podjetij v finančnih težavah. Hkrati so visoki fiskalni stroški prestrukturiranja bančnega sistema povzročili močno povečanje fiskalnega primanjkljaja in veliko zvišanje javnega dolga. |
| --- | --- |

(34)

Med posledicami gospodarske krize so bili nenadno povečanje brezposelnosti od 1,6 % v letu 2008 na 8 % v letu 2009, zvišanje inflacije in padec realnih plač. Poleg tega se je zelo povečala zadolženost podjetij in gospodinjstev ter delež slabih posojil v portfeljih posojil bank in nove banke so prevzele tudi veliko podjetij v finančnih težavah. Hkrati so visoki fiskalni stroški prestrukturiranja bančnega sistema povzročili močno povečanje fiskalnega primanjkljaja in veliko zvišanje javnega dolga.

| (35) | Po globoki recesiji začasni podatki Statističnega urada Islandije nakazujejo preobrat v drugi polovici leta 2011 in za celo leto rast BDP v višini 3,1 % v primerjavi s predhodnim letom. |
| --- | --- |

(35)

Po globoki recesiji začasni podatki Statističnega urada Islandije nakazujejo preobrat v drugi polovici leta 2011 in za celo leto rast BDP v višini 3,1 % v primerjavi s predhodnim letom.

| (36) | Gospodarska rast v letu 2011 je bila večinoma posledica povečanja domačega povpraševanja, zlasti 4-odstotnega povečanja porabe zasebnih gospodinjstev. K temu je prispevalo zvišanje plač in socialnih prejemkov in tudi nekatere politične spodbude, sprejete za lajšanje bremena plačevanja dolgov gospodinjstev, vključno z začasno subvencionirano obrestno mero, zamrznitvijo plačil posojil in predčasnim povračilom zasebnega pokojninskega varčevanja. Začasni podatki za leto 2011 kažejo tudi rahlo povečanje naložb, čeprav z zelo nizke ravni (21). Javna poraba je v zadnjih treh letih ostala zadržana. |
| --- | --- |

(36)

Gospodarska rast v letu 2011 je bila večinoma posledica povečanja domačega povpraševanja, zlasti 4-odstotnega povečanja porabe zasebnih gospodinjstev. K temu je prispevalo zvišanje plač in socialnih prejemkov in tudi nekatere politične spodbude, sprejete za lajšanje bremena plačevanja dolgov gospodinjstev, vključno z začasno subvencionirano obrestno mero, zamrznitvijo plačil posojil in predčasnim povračilom zasebnega pokojninskega varčevanja. Začasni podatki za leto 2011 kažejo tudi rahlo povečanje naložb, čeprav z zelo nizke ravni (21). Javna poraba je v zadnjih treh letih ostala zadržana.

| (37) | Splošni makroekonomski podatki prikrivajo bolj pomembne sektorske razlike. Poleg zloma finančnega sektorja je prišlo do velikega zmanjšanja v gradbeništvu in številnih drugih domačih proizvodnih in storitvenih dejavnostih. Rast pa je bila zabeležena v nekaterih izvoznih dejavnostih. Zaradi nizkega menjalnega tečaja króne in relativno stabilnih cen morskih proizvodov in izdelkov iz aluminija v tujih valutah so prihodki od izvoza naraščali od začetka gospodarske krize dalje, tudi na področju turizma in izvoza drugih storitev. Hkrati se je izredno zmanjšal uvoz in v letu 2010 je trgovinska bilanca (22) začasno imela presežek v višini približno 10 % BDP-ja. Z naraščanjem domačega povpraševanja v letu 2011 pa se je uvoz spet povečal in skupni trgovinski presežek se je znižal na 8,2 % BDP-ja. |
| --- | --- |

(37)

Splošni makroekonomski podatki prikrivajo bolj pomembne sektorske razlike. Poleg zloma finančnega sektorja je prišlo do velikega zmanjšanja v gradbeništvu in številnih drugih domačih proizvodnih in storitvenih dejavnostih. Rast pa je bila zabeležena v nekaterih izvoznih dejavnostih. Zaradi nizkega menjalnega tečaja króne in relativno stabilnih cen morskih proizvodov in izdelkov iz aluminija v tujih valutah so prihodki od izvoza naraščali od začetka gospodarske krize dalje, tudi na področju turizma in izvoza drugih storitev. Hkrati se je izredno zmanjšal uvoz in v letu 2010 je trgovinska bilanca (22) začasno imela presežek v višini približno 10 % BDP-ja. Z naraščanjem domačega povpraševanja v letu 2011 pa se je uvoz spet povečal in skupni trgovinski presežek se je znižal na 8,2 % BDP-ja.

| (38) | Napoved Statističnega urada Islandije za obdobje 2012-2017 predpostavlja, da se bo postopno okrevanje gospodarstva nadaljevalo in da bo rast v letu 2012 2,6-odstotna. Podobna stopnja rasti se pričakuje v celotnem obdobju napovedi. Vendar pa napoved vključuje nekatere negotovosti. Možno je, da bodo načrtovana velika vlaganja v industriji preložena. Na islandske pogoje menjave bi negativno vplivala dolgotrajna recesija v glavnih trgovinskih državah in pomenila nižjo stopnjo rasti na Islandiji. Počasnejši napredek reševanja bremena dolgov gospodinjstev in gospodarskih družb od pričakovanega bi še bolj omejil domače povpraševanje in nadaljnje možnosti za rast gospodarstva. Rast bi lahko ogrožala tudi nadaljnja nestabilnost cen, povezana z nestanovitnostjo valute v okviru odprave nadzora kapitalskih tokov. |
| --- | --- |

(38)

Napoved Statističnega urada Islandije za obdobje 2012-2017 predpostavlja, da se bo postopno okrevanje gospodarstva nadaljevalo in da bo rast v letu 2012 2,6-odstotna. Podobna stopnja rasti se pričakuje v celotnem obdobju napovedi. Vendar pa napoved vključuje nekatere negotovosti. Možno je, da bodo načrtovana velika vlaganja v industriji preložena. Na islandske pogoje menjave bi negativno vplivala dolgotrajna recesija v glavnih trgovinskih državah in pomenila nižjo stopnjo rasti na Islandiji. Počasnejši napredek reševanja bremena dolgov gospodinjstev in gospodarskih družb od pričakovanega bi še bolj omejil domače povpraševanje in nadaljnje možnosti za rast gospodarstva. Rast bi lahko ogrožala tudi nadaljnja nestabilnost cen, povezana z nestanovitnostjo valute v okviru odprave nadzora kapitalskih tokov.

2.5   Finančni nadzor in izboljšave regulativnega okvira

| (39) | Po začetnem delu, ki je bilo povezano z ustanovitvijo novih bank in oceno vrednosti čistih sredstev, prenesenih iz nekdanjih bank, je FME pomladi 2009 izvedel revizijo novih bank in njihovih poslovnih načrtov, finančne moči in kapitalskih zahtev v tako imenovanem potrditvenem projektu. To je bilo narejeno s pomočjo mednarodnega podjetja za svetovanje glede upravljanja Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(39)

Po začetnem delu, ki je bilo povezano z ustanovitvijo novih bank in oceno vrednosti čistih sredstev, prenesenih iz nekdanjih bank, je FME pomladi 2009 izvedel revizijo novih bank in njihovih poslovnih načrtov, finančne moči in kapitalskih zahtev v tako imenovanem potrditvenem projektu. To je bilo narejeno s pomočjo mednarodnega podjetja za svetovanje glede upravljanja Oliver Wyman.

| (40) | Ko je FME zaključil zgornji postopek, je bankam pod različnimi pogoji izdal dovoljenja za poslovanje. Zaradi kakovosti portfeljev sredstev in pričakovane gospodarske negotovosti se je zdelo nujno, da se trem bankam postavijo kapitalske zahteve, višje od zakonsko določenih najnižjih zahtev. FME je zato za vse tri banke določil 16-odstotni najnižji količnik kapitalske ustreznosti, od tega najmanj 12 % za količnik celotnega kapitala za kapital razreda 1. Zahteve so se uporabljale najmanj tri leta, razen če jih ni FME spremenil. Določeni so bili tudi likvidnostni pogoji, ki so zahtevali, da morajo razpoložljiva likvidna sredstva v vsakem trenutku znašati najmanj 20 % vlog ter denar ali denarni ustrezniki morajo znašati vsaj 5 % vlog. Postavljene so bile tudi zahteve glede drugih zadev, kot je prestrukturiranje portfeljev posojil, ocena tveganj, upravljanje in lastništvo družb. FME je primerljive kapitalske zahteve uvedel tudi glede drugih finančnih podjetij. |
| --- | --- |

(40)

Ko je FME zaključil zgornji postopek, je bankam pod različnimi pogoji izdal dovoljenja za poslovanje. Zaradi kakovosti portfeljev sredstev in pričakovane gospodarske negotovosti se je zdelo nujno, da se trem bankam postavijo kapitalske zahteve, višje od zakonsko določenih najnižjih zahtev. FME je zato za vse tri banke določil 16-odstotni najnižji količnik kapitalske ustreznosti, od tega najmanj 12 % za količnik celotnega kapitala za kapital razreda 1. Zahteve so se uporabljale najmanj tri leta, razen če jih ni FME spremenil. Določeni so bili tudi likvidnostni pogoji, ki so zahtevali, da morajo razpoložljiva likvidna sredstva v vsakem trenutku znašati najmanj 20 % vlog ter denar ali denarni ustrezniki morajo znašati vsaj 5 % vlog. Postavljene so bile tudi zahteve glede drugih zadev, kot je prestrukturiranje portfeljev posojil, ocena tveganj, upravljanje in lastništvo družb. FME je primerljive kapitalske zahteve uvedel tudi glede drugih finančnih podjetij.

| (41) | Program gospodarske stabilizacije, oblikovan po posvetu z MDS, je predvidel pregled celotnega regulativnega okvira finančnih storitev in nadzora, da se izboljša obramba pred prihodnjimi finančnimi krizami. Vlada je povabila nekdanjega generalnega direktorja finskega finančnega nadzornega organa Kaarla Jännärija, naj naredi oceno obstoječega regulativnega okvira in nadzornih praks. Ena od izboljšav, ki jih je predlagal g. Jännäri, je bila ustanovitev nacionalnega registra kreditov pri FME, da se zmanjšajo kreditna tveganja sistema. Njegovo poročilo tudi predlaga določitev strožjih pravil in praks za velike izpostavljenosti in povezano posojanje ter več inšpekcijskih pregledov na kraju samem, da se preveri nadzor zunaj lokacije in poročila, zlasti o kreditnem tveganju, likvidnostnem tveganju in valutnem tveganju. Priporočeno je bilo tudi, da se pregleda in izboljša sistem jamstva za hranilne vloge in se pri tem natančno upošteva razvoj dogodkov v EU. |
| --- | --- |

(41)

Program gospodarske stabilizacije, oblikovan po posvetu z MDS, je predvidel pregled celotnega regulativnega okvira finančnih storitev in nadzora, da se izboljša obramba pred prihodnjimi finančnimi krizami. Vlada je povabila nekdanjega generalnega direktorja finskega finančnega nadzornega organa Kaarla Jännärija, naj naredi oceno obstoječega regulativnega okvira in nadzornih praks. Ena od izboljšav, ki jih je predlagal g. Jännäri, je bila ustanovitev nacionalnega registra kreditov pri FME, da se zmanjšajo kreditna tveganja sistema. Njegovo poročilo tudi predlaga določitev strožjih pravil in praks za velike izpostavljenosti in povezano posojanje ter več inšpekcijskih pregledov na kraju samem, da se preveri nadzor zunaj lokacije in poročila, zlasti o kreditnem tveganju, likvidnostnem tveganju in valutnem tveganju. Priporočeno je bilo tudi, da se pregleda in izboljša sistem jamstva za hranilne vloge in se pri tem natančno upošteva razvoj dogodkov v EU.

| (42) | Vlada je nato parlamentu (Althingi) predložila predlog zakona, ki je med drugim temeljil na Jännärijevih predlogih ter na spremembah in dopolnitvah zakona EGP o finančnih dejavnostih od leta 2009 dalje, ki je bil sprejet in je začel veljati 1. julija 2010 kot Zakon št. 75/2010. Z novim zakonom je bilo v Zakon o finančnih podjetjih uvedenih veliko sprememb in dopolnitev. Pozneje je bilo veliko drugih sprememb uvedenih v zakon o finančnih podjetjih ter v ureditev in nadzor finančnih storitev. Te regulativne spremembe so bolj podrobno obravnavane v Prilogi. |
| --- | --- |

(42)

Vlada je nato parlamentu (Althingi) predložila predlog zakona, ki je med drugim temeljil na Jännärijevih predlogih ter na spremembah in dopolnitvah zakona EGP o finančnih dejavnostih od leta 2009 dalje, ki je bil sprejet in je začel veljati 1. julija 2010 kot Zakon št. 75/2010. Z novim zakonom je bilo v Zakon o finančnih podjetjih uvedenih veliko sprememb in dopolnitev. Pozneje je bilo veliko drugih sprememb uvedenih v zakon o finančnih podjetjih ter v ureditev in nadzor finančnih storitev. Te regulativne spremembe so bolj podrobno obravnavane v Prilogi.

2.6   Glavni prihodnji izzivi (23)

| (43) | Kljub velikemu napredku pri ponovnem vzpostavljanju finančnega sistema se Islandija še najprej spopada s posledicami finančne in valutne krize, ki se je začela jeseni leta 2008. Finančna kriza je razkrila številne napake in nepravilnosti v finančnem sistemu, ki jih je treba odpraviti za ponovno pridobitev javnega zaupanja. Očitno je, da se Islandija, tako kot mnoge druge države, ki jih je finančna kriza zelo prizadela, sooča s številnimi izzivi pri prilagajanju pravnega in delovnega okolja finančnih storitev, ki bo v prihodnje podpiral učinkovit finančni sistem, sposoben preživetja in čim bolj zmanjšal tveganje, da bi se v prihodnje spet pojavili nadaljnji sistemski pretresi. |
| --- | --- |

(43)

Kljub velikemu napredku pri ponovnem vzpostavljanju finančnega sistema se Islandija še najprej spopada s posledicami finančne in valutne krize, ki se je začela jeseni leta 2008. Finančna kriza je razkrila številne napake in nepravilnosti v finančnem sistemu, ki jih je treba odpraviti za ponovno pridobitev javnega zaupanja. Očitno je, da se Islandija, tako kot mnoge druge države, ki jih je finančna kriza zelo prizadela, sooča s številnimi izzivi pri prilagajanju pravnega in delovnega okolja finančnih storitev, ki bo v prihodnje podpiral učinkovit finančni sistem, sposoben preživetja in čim bolj zmanjšal tveganje, da bi se v prihodnje spet pojavili nadaljnji sistemski pretresi.

| (44) | Trenutno so najpomembnejši izzivi, s katerimi se soočajo islandska finančna podjetja, povezani z dejstvom, da banke delujejo v zaščitenem okolju z nadzorom kapitalskih tokov in splošnim jamstvom za hranilne vloge. Banke se morajo zdaj pripraviti za poslovanje v bolj izpostavljenem okolju, ko bo nadzor kapitalskih tokov odpravljen in se bodo jamstva za hranilne vloge spet prešla na ureditev, ki je določena v ustreznih direktivah EU/EGP (24). Islandski organi so poudarili, da je pri uvajanju novih pravil v zvezi s tem potrebna izjemna previdnost. |
| --- | --- |

(44)

Trenutno so najpomembnejši izzivi, s katerimi se soočajo islandska finančna podjetja, povezani z dejstvom, da banke delujejo v zaščitenem okolju z nadzorom kapitalskih tokov in splošnim jamstvom za hranilne vloge. Banke se morajo zdaj pripraviti za poslovanje v bolj izpostavljenem okolju, ko bo nadzor kapitalskih tokov odpravljen in se bodo jamstva za hranilne vloge spet prešla na ureditev, ki je določena v ustreznih direktivah EU/EGP (24). Islandski organi so poudarili, da je pri uvajanju novih pravil v zvezi s tem potrebna izjemna previdnost.

| (45) | Drug velik izziv je potreba, da se pravni in regulativni okvir še bolj prilagodi, da bo podpiral trden in učinkovit sistem, ki je tudi skladen z razvojem EGP in mednarodnega prava (25). |
| --- | --- |

(45)

Drug velik izziv je potreba, da se pravni in regulativni okvir še bolj prilagodi, da bo podpiral trden in učinkovit sistem, ki je tudi skladen z razvojem EGP in mednarodnega prava (25).

2.7   Stanje konkurence v islandskem finančnem sektorju

| (46) | Po nedavnih informacijah islandskih organov (26) se je konkurenca na finančnem trgu po zlomu bančništva radikalno spremenila. Znižalo se je število finančnih podjetij, ker so bile številne hranilnice, komercialne banke in specializirani posojilodajalci likvidirani ali pa so se združili z drugimi podjetji (27). Število finančnih podjetij še vedno pada; nedavne so bile združitve Landsbankinn in SpKef marca 2011, Íslandsbanki in Byr decembra 2011 ter združitev Landsbankinn in hranilnice Svarfdaelir, ki jih je Nadzorni organ odobril 20. junija 2012. Zmanjševanje števila finančnih podjetij in prevzemanje vlog bank, ki se zapirajo, s strani večjih bank, sta povečala koncentracijo na domačem trgu. Po drugi strani pa je vsesplošna prisotnost novih bank na finančnih trgih EGP veliko manjša od prisotnosti njihovih predhodnikov, ker so bile mednarodne bančne dejavnosti ustavljene. |
| --- | --- |

(46)

Po nedavnih informacijah islandskih organov (26) se je konkurenca na finančnem trgu po zlomu bančništva radikalno spremenila. Znižalo se je število finančnih podjetij, ker so bile številne hranilnice, komercialne banke in specializirani posojilodajalci likvidirani ali pa so se združili z drugimi podjetji (27). Število finančnih podjetij še vedno pada; nedavne so bile združitve Landsbankinn in SpKef marca 2011, Íslandsbanki in Byr decembra 2011 ter združitev Landsbankinn in hranilnice Svarfdaelir, ki jih je Nadzorni organ odobril 20. junija 2012. Zmanjševanje števila finančnih podjetij in prevzemanje vlog bank, ki se zapirajo, s strani večjih bank, sta povečala koncentracijo na domačem trgu. Po drugi strani pa je vsesplošna prisotnost novih bank na finančnih trgih EGP veliko manjša od prisotnosti njihovih predhodnikov, ker so bile mednarodne bančne dejavnosti ustavljene.

| (47) | Poleg tega se je domači trg zelo skrčil, ker so nekateri podtrgi izginili ali pa so izredno zadržani. Skorajšnje izginotje borznega trga in uvedba nadzora kapitalskih tokov sta zmanjšala posle na borznih in valutnih trgih in zato so možnosti vlaganja omejene. Ker je raven naložb v gospodarstvu na neobičajno nizki ravni so gospodinjstva in gospodarske družbe na splošno močno zadolžene, je povpraševanje po posojilih majhno. Od zloma dalje si banke prizadevajo za reševanje notranjih vprašanj in prestrukturiranje svojih portfeljev posojil ter za prestrukturiranje nekaterih velikih poslovnih strank. |
| --- | --- |

(47)

Poleg tega se je domači trg zelo skrčil, ker so nekateri podtrgi izginili ali pa so izredno zadržani. Skorajšnje izginotje borznega trga in uvedba nadzora kapitalskih tokov sta zmanjšala posle na borznih in valutnih trgih in zato so možnosti vlaganja omejene. Ker je raven naložb v gospodarstvu na neobičajno nizki ravni so gospodinjstva in gospodarske družbe na splošno močno zadolžene, je povpraševanje po posojilih majhno. Od zloma dalje si banke prizadevajo za reševanje notranjih vprašanj in prestrukturiranje svojih portfeljev posojil ter za prestrukturiranje nekaterih velikih poslovnih strank.

| (48) | Pred finančno krizo so hranilnice skupaj imele približno 20 – 25-odstotni tržni delež pri vlogah. To se je sedaj zmanjšalo na 2 – 4 %. Tržne deleže, ki so jih izgubile hranilnice in komercialne banke, ki so zapustile trg, so dobile tri glavne komercialne banke – Arion Bank, Íslandsbanki in Landsbanki. Skupaj imajo te tri banke sedaj približno 90-95 % trga, prej pa so imele 60 – 75 % trga, in največji tržni delež ima banka Landsbankinn. Poleg 10 regionalnih hranilnic, ki imajo trenutno približno 2 – 4 % trga, je edini akter na trgu še prestrukturirana banka MP Bank (28), s tržnim deležem približno 1-5 %. |
| --- | --- |

(48)

Pred finančno krizo so hranilnice skupaj imele približno 20 – 25-odstotni tržni delež pri vlogah. To se je sedaj zmanjšalo na 2 – 4 %. Tržne deleže, ki so jih izgubile hranilnice in komercialne banke, ki so zapustile trg, so dobile tri glavne komercialne banke – Arion Bank, Íslandsbanki in Landsbanki. Skupaj imajo te tri banke sedaj približno 90-95 % trga, prej pa so imele 60 – 75 % trga, in največji tržni delež ima banka Landsbankinn. Poleg 10 regionalnih hranilnic, ki imajo trenutno približno 2 – 4 % trga, je edini akter na trgu še prestrukturirana banka MP Bank (28), s tržnim deležem približno 1-5 %.

| (49) | Islandski finančni trg je tako očitno oligopolističen in tri največje družbe bi lahko skupaj dosegle prevladujoč položaj. Po navedbah islandskega organa, pristojnega za konkurenco, ki ga je Nadzorni organ zaprosil za stališča o stanju konkurence na Islandiji in morebitne popravne ukrepe, obstajajo velike ovire za vstop na islandski bančni trg. To ima škodljiv učinek na konkurenco. Prav tako obstajajo nekatere ovire za potrošnike pri menjavi banke. Islandski organi so tudi potrdili, da so tveganja zaradi menjalnega tečaja, povezana z islandsko krono, ki je majhna valuta, s katero se ne trguje, še bolj omejila konkurenco in odvračajo tuje banke in gospodarske družbe od vstopa na islandski trg. |
| --- | --- |

(49)

Islandski finančni trg je tako očitno oligopolističen in tri največje družbe bi lahko skupaj dosegle prevladujoč položaj. Po navedbah islandskega organa, pristojnega za konkurenco, ki ga je Nadzorni organ zaprosil za stališča o stanju konkurence na Islandiji in morebitne popravne ukrepe, obstajajo velike ovire za vstop na islandski bančni trg. To ima škodljiv učinek na konkurenco. Prav tako obstajajo nekatere ovire za potrošnike pri menjavi banke. Islandski organi so tudi potrdili, da so tveganja zaradi menjalnega tečaja, povezana z islandsko krono, ki je majhna valuta, s katero se ne trguje, še bolj omejila konkurenco in odvračajo tuje banke in gospodarske družbe od vstopa na islandski trg.

| (50) | ICA se je v zadnjem času osredotočil na posebno vprašanje o infrastrukturi IT za dejavnosti bank in njihovo sodelovanje na tem področju. To se nanaša na Reiknistofa bankanna (islandsko središče za bančne podatke; RB), ki je ponudnik informacijskih storitev v skupni lasti finančnih ustanov. Ta zadeva je pomembna za oceno obravnavanega primera in je bila eno od vprašanj, ki jih je Nadzorni organ obravnaval z islandskimi organi in bankami. |
| --- | --- |

(50)

ICA se je v zadnjem času osredotočil na posebno vprašanje o infrastrukturi IT za dejavnosti bank in njihovo sodelovanje na tem področju. To se nanaša na Reiknistofa bankanna (islandsko središče za bančne podatke; RB), ki je ponudnik informacijskih storitev v skupni lasti finančnih ustanov. Ta zadeva je pomembna za oceno obravnavanega primera in je bila eno od vprašanj, ki jih je Nadzorni organ obravnaval z islandskimi organi in bankami.

| (51) | RB je v skupni lasti treh glavnih islandskih bank, dveh hranilnic, Islandskega združenja hranilnic in treh glavnih obdelovalcev plačilnih kartic na Islandiji. Landsbankinn ima v lasti 36,84 % delnic RB, Íslandsbanki 29,48 % in banka Arion Bank ima 18,7 % delnic. Skupaj imajo torej vse tri komercialne banke v lasti 85,02 % delnic RB. Stranke RB-ja so lastniki, Centralna banka Islandije in druge finančne ustanove ter drugi javni subjekti. Banke na tem področju zelo veliko sodelujejo, ker je RB razvil sistem obračuna in poravnave na Islandiji. Zagotavlja tudi več temeljnih bančnih rešitev, ki so rešitve za več strank in jih uporablja večina islandskih bank. RB izvaja tudi sistem elektronskega izstavljanja računov in elektronskih plačil za podjetja in potrošnike. |
| --- | --- |

(51)

RB je v skupni lasti treh glavnih islandskih bank, dveh hranilnic, Islandskega združenja hranilnic in treh glavnih obdelovalcev plačilnih kartic na Islandiji. Landsbankinn ima v lasti 36,84 % delnic RB, Íslandsbanki 29,48 % in banka Arion Bank ima 18,7 % delnic. Skupaj imajo torej vse tri komercialne banke v lasti 85,02 % delnic RB. Stranke RB-ja so lastniki, Centralna banka Islandije in druge finančne ustanove ter drugi javni subjekti. Banke na tem področju zelo veliko sodelujejo, ker je RB razvil sistem obračuna in poravnave na Islandiji. Zagotavlja tudi več temeljnih bančnih rešitev, ki so rešitve za več strank in jih uporablja večina islandskih bank. RB izvaja tudi sistem elektronskega izstavljanja računov in elektronskih plačil za podjetja in potrošnike.

| (52) | ICA meni, da je zlom v letu 2008 povzročil ranljivost zlasti malih bank in hranilnic. Za manjša finančna podjetja so bile zahtevane storitve IT ključnega pomena, ker se lahko štejejo za eno od ovir za vstop za nove udeležence na trg. Platformo za storitve IT za velika finančna podjetja v veliki meri zagotavlja RB, za hranilnice in manjše akterje na trgu pa Teris. Po zaprtju številnih manjših finančnih podjetij v zadnjih letih je Teris izgubil znaten del svojih prihodkov in zato je januarja 2012 nekaj svojih informacijskih rešitev prodal RB-ju. Po navedbah RB-ja in Terisa je bil cilj te transakcije med drugim še naprej zagotavljati storitve IT manjšim finančnim podjetjem. |
| --- | --- |

(52)

ICA meni, da je zlom v letu 2008 povzročil ranljivost zlasti malih bank in hranilnic. Za manjša finančna podjetja so bile zahtevane storitve IT ključnega pomena, ker se lahko štejejo za eno od ovir za vstop za nove udeležence na trg. Platformo za storitve IT za velika finančna podjetja v veliki meri zagotavlja RB, za hranilnice in manjše akterje na trgu pa Teris. Po zaprtju številnih manjših finančnih podjetij v zadnjih letih je Teris izgubil znaten del svojih prihodkov in zato je januarja 2012 nekaj svojih informacijskih rešitev prodal RB-ju. Po navedbah RB-ja in Terisa je bil cilj te transakcije med drugim še naprej zagotavljati storitve IT manjšim finančnim podjetjem.

| (53) | ICA preiskuje dva primera glede RB. Prvič, ali je treba solastništvo in sodelovanje bank in drugih finančnih podjetij v forumu RB šteti za kršitev prepovedi omejevalnih praks v skladu s členom 10 islandskega Zakona o konkurenci. Drugič, združljivost nakupa glavnih sredstev Terisa s strani RB-ja se presoja na podlagi določb o združitvah zgoraj navedenega zakona. Maja 2012 pa sta bila ta dva primera zaključena s poravnavo med RB-jem in njegovimi lastniki na eni strani in ICA na drugi (29). |
| --- | --- |

(53)

ICA preiskuje dva primera glede RB. Prvič, ali je treba solastništvo in sodelovanje bank in drugih finančnih podjetij v forumu RB šteti za kršitev prepovedi omejevalnih praks v skladu s členom 10 islandskega Zakona o konkurenci. Drugič, združljivost nakupa glavnih sredstev Terisa s strani RB-ja se presoja na podlagi določb o združitvah zgoraj navedenega zakona. Maja 2012 pa sta bila ta dva primera zaključena s poravnavo med RB-jem in njegovimi lastniki na eni strani in ICA na drugi (29).

| (54) | Poleg zgoraj navedenih zadev, ki se nanašajo neposredno na islandski finančni trg, je ICA zlasti poudaril, da je treba brez nepotrebnega odlašanja zaključiti prodajo in prestrukturiranje delujočih družb (30). Banke so prevzele številne delujoče družbe (ker so bile upnice teh družb) zaradi prezadolženosti po zlomu gospodarstva leta 2008. ICA meni, da če banke opravljajo finančne storitve za gospodarske družbe in jih imajo hkrati v lasti, to lahko ustvari nasprotje interesov. Po mnenju ICA je neposredno ali posredno lastništvo s strani bank (31) najbolj razširjen in nevaren problem konkurence po finančni krizi, ker vpliva skoraj na vsako gospodarsko družbo in gospodarsko panogo na Islandiji. Meni, da bi hitrejše prestrukturiranje gospodarskih družb izboljšalo konkurenco na finančnem trgu. Ko je bilo treba priglasiti vključitev bank v prestrukturiranje njihovih poslovnih strank v skladu z nacionalnim nadzorom združevanja, je ICA v tej zvezi pogosto postavil pogoje glede lastništva s strani bank. Vendar se zdi, da je celovita rešitev problema težka, ker se v bistvu nanaša na visoko zadolženost islandskega poslovnega sektorja. |
| --- | --- |

(54)

Poleg zgoraj navedenih zadev, ki se nanašajo neposredno na islandski finančni trg, je ICA zlasti poudaril, da je treba brez nepotrebnega odlašanja zaključiti prodajo in prestrukturiranje delujočih družb (30). Banke so prevzele številne delujoče družbe (ker so bile upnice teh družb) zaradi prezadolženosti po zlomu gospodarstva leta 2008. ICA meni, da če banke opravljajo finančne storitve za gospodarske družbe in jih imajo hkrati v lasti, to lahko ustvari nasprotje interesov. Po mnenju ICA je neposredno ali posredno lastništvo s strani bank (31) najbolj razširjen in nevaren problem konkurence po finančni krizi, ker vpliva skoraj na vsako gospodarsko družbo in gospodarsko panogo na Islandiji. Meni, da bi hitrejše prestrukturiranje gospodarskih družb izboljšalo konkurenco na finančnem trgu. Ko je bilo treba priglasiti vključitev bank v prestrukturiranje njihovih poslovnih strank v skladu z nacionalnim nadzorom združevanja, je ICA v tej zvezi pogosto postavil pogoje glede lastništva s strani bank. Vendar se zdi, da je celovita rešitev problema težka, ker se v bistvu nanaša na visoko zadolženost islandskega poslovnega sektorja.

| (55) | Vse tri komercialne banke – Arion Bank, Íslandsbanki in Landsbankinn – so v svojem odgovoru Nadzornemu organu izrazile stališče, da od jeseni 2008 v konkurenčnih pogojih na islandskem finančnem trgu ni prišlo do večjih sprememb, ki bi bile razlog za zaskrbljenost. Na trgu je prevladovala učinkovita konkurenca, brez kakršnih koli dokazov o tajnem dogovarjanju treh največjih udeležencev. ICA je pri pregledovanju konkurenčnih pogojev na trgu spregledal nekatere ključne dejavnike. Čeprav tuje banke niso bile prisotne na Islandiji, le-te že dolgo aktivno konkurirajo islandskim bankam pri zagotavljanju posojil gospodarstvu in drugih finančnih storitev največjim strankam, kot so podjetja v dejavnostih, ki temeljijo na izvozu (ribištvo, energetsko intenzivne gospodarske panoge itd.) ter državne in občinske dejavnosti. |
| --- | --- |

(55)

Vse tri komercialne banke – Arion Bank, Íslandsbanki in Landsbankinn – so v svojem odgovoru Nadzornemu organu izrazile stališče, da od jeseni 2008 v konkurenčnih pogojih na islandskem finančnem trgu ni prišlo do večjih sprememb, ki bi bile razlog za zaskrbljenost. Na trgu je prevladovala učinkovita konkurenca, brez kakršnih koli dokazov o tajnem dogovarjanju treh največjih udeležencev. ICA je pri pregledovanju konkurenčnih pogojev na trgu spregledal nekatere ključne dejavnike. Čeprav tuje banke niso bile prisotne na Islandiji, le-te že dolgo aktivno konkurirajo islandskim bankam pri zagotavljanju posojil gospodarstvu in drugih finančnih storitev največjim strankam, kot so podjetja v dejavnostih, ki temeljijo na izvozu (ribištvo, energetsko intenzivne gospodarske panoge itd.) ter državne in občinske dejavnosti.

| (56) | Vendar je to stališče v nasprotju s stališčem, izraženim v odgovoru islandskih organov, kot je določeno v zgoraj navedenem poročilu ministra za gospodarske zadeve islandskemu parlamentu in s stališči ICA. Kot bo opisano spodaj, se je banka Arion Bank kljub nekaterim zadržkom glede analize konkurenčnih pogojev, odločila za nekatere zaveze, namenjene omejevanju izkrivljanja konkurence, povezane z zadevnimi ukrepi pomoči. Te zaveze so navedene v prilogi. |
| --- | --- |

(56)

Vendar je to stališče v nasprotju s stališčem, izraženim v odgovoru islandskih organov, kot je določeno v zgoraj navedenem poročilu ministra za gospodarske zadeve islandskemu parlamentu in s stališči ICA. Kot bo opisano spodaj, se je banka Arion Bank kljub nekaterim zadržkom glede analize konkurenčnih pogojev, odločila za nekatere zaveze, namenjene omejevanju izkrivljanja konkurence, povezane z zadevnimi ukrepi pomoči. Te zaveze so navedene v prilogi.

3.   OPIS UKREPOV

3.1   Upravičenec

| (57) | Kot je opisano zgoraj, so banke Kaupthing Bank in še dve drugi veliki islandski komercialni banki propadle leta 2008. Da bi zagotovili nadaljnje delovanje domačega bančnega sektorja, so islandski organi sprejeli nekatere ukrepe za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Kaupthing Bank hf, vključno z ustanovitvijo in kapitalizacijo banke New Kaupthing Bank hf (zdaj preimenovana v Arion Bank). |
| --- | --- |

(57)

Kot je opisano zgoraj, so banke Kaupthing Bank in še dve drugi veliki islandski komercialni banki propadle leta 2008. Da bi zagotovili nadaljnje delovanje domačega bančnega sektorja, so islandski organi sprejeli nekatere ukrepe za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Kaupthing Bank hf, vključno z ustanovitvijo in kapitalizacijo banke New Kaupthing Bank hf (zdaj preimenovana v Arion Bank).

3.1.1   Banka Kaupthing Bank

| (58) | Pred finančno krizo leta 2008 je bila Kaupthing Bank največja banka na Islandiji. Konec leta 2007 je njena bilanca stanja znašala 5 347 milijard ISK (58,3 milijarde EUR). Banka Kaupthing je bila predvsem severnoevropska banka, ki je delovala v trinajstih državah. Zagotavljala je integrirane finančne storitve gospodarskim družbam, institucionalnim vlagateljem in fizičnim osebam, ki so bile razdeljene na pet področnih odsekov: poslovanje s podjetji in prebivalstvom, kapitalski trgi, zakladnica, investicijsko bančništvo in upravljanje premoženja ter zasebno bančništvo. Poleg tega je banka delovala v mreži poslovalnic za bančno poslovanje z občani na Islandiji, kjer je imela sedež in v manjši meri na Norveškem in Švedskem. Banka Kaupthing je imela dovoljenja za opravljanje bančnih storitev prek podružnic na Danskem, Švedskem, v Luksemburgu in Združenem Kraljestvu ter poslovalnic na Finskem, Norveškem in na otoku Man. Glavni podružnici banke Kaupthing sta bili Kaupthing Singer & Friedlander (Združeno kraljestvo) in FIH Erhvervsbank (Danska), vendar je banka upravljala še šestnajst podružnic in poslovalnic v različnih državah v Evropi, severni Ameriki, Aziji in na Bližnjem vzhodu. Konec leta 2007 je banka zaposlovala 3 334 ljudi. Delnice banke so kotirale na skandinavskem borznem trgu OMX Nordic v Reykjavíku in Stockholmu. |
| --- | --- |

(58)

Pred finančno krizo leta 2008 je bila Kaupthing Bank največja banka na Islandiji. Konec leta 2007 je njena bilanca stanja znašala 5 347 milijard ISK (58,3 milijarde EUR). Banka Kaupthing je bila predvsem severnoevropska banka, ki je delovala v trinajstih državah. Zagotavljala je integrirane finančne storitve gospodarskim družbam, institucionalnim vlagateljem in fizičnim osebam, ki so bile razdeljene na pet področnih odsekov: poslovanje s podjetji in prebivalstvom, kapitalski trgi, zakladnica, investicijsko bančništvo in upravljanje premoženja ter zasebno bančništvo. Poleg tega je banka delovala v mreži poslovalnic za bančno poslovanje z občani na Islandiji, kjer je imela sedež in v manjši meri na Norveškem in Švedskem. Banka Kaupthing je imela dovoljenja za opravljanje bančnih storitev prek podružnic na Danskem, Švedskem, v Luksemburgu in Združenem Kraljestvu ter poslovalnic na Finskem, Norveškem in na otoku Man. Glavni podružnici banke Kaupthing sta bili Kaupthing Singer & Friedlander (Združeno kraljestvo) in FIH Erhvervsbank (Danska), vendar je banka upravljala še šestnajst podružnic in poslovalnic v različnih državah v Evropi, severni Ameriki, Aziji in na Bližnjem vzhodu. Konec leta 2007 je banka zaposlovala 3 334 ljudi. Delnice banke so kotirale na skandinavskem borznem trgu OMX Nordic v Reykjavíku in Stockholmu.

3.1.2   Banka Arion Bank

| (59) | Banka Arion Bank, naslednica banke Kaupthing, je islandska banka, ki zagotavlja splošne finančne storitve gospodarskim družbam, institucionalnim vlagateljem in fizičnim osebam. Banka si prizadeva, da bi bila povezovalna banka, ki se osredotoča na večje gospodarske družbe in fizične osebe, ki potrebujejo širok krog finančnih storitev. |
| --- | --- |

(59)

Banka Arion Bank, naslednica banke Kaupthing, je islandska banka, ki zagotavlja splošne finančne storitve gospodarskim družbam, institucionalnim vlagateljem in fizičnim osebam. Banka si prizadeva, da bi bila povezovalna banka, ki se osredotoča na večje gospodarske družbe in fizične osebe, ki potrebujejo širok krog finančnih storitev.

| (60) | Skupino Arion Bank sestavljajo matična družba in osem podružnic, povezanih z njeno glavno dejavnostjo, ki so sestavni del delovanja banke (32). |
| --- | --- |

(60)

Skupino Arion Bank sestavljajo matična družba in osem podružnic, povezanih z njeno glavno dejavnostjo, ki so sestavni del delovanja banke (32).

| (61) | V zvezi z nedavnim in sedanjim prestrukturiranjem svojega portfelja posojil je banka prevzela sredstva, ki so razvrščena kot sredstva za prodajo in če dejavnost oživljanja ne bo končana, kot sredstva za začasno delovanje. Banka trdi, da si kljub temu prizadeva za čim prejšnjo prodajo takih sredstev (33). |
| --- | --- |

(61)

V zvezi z nedavnim in sedanjim prestrukturiranjem svojega portfelja posojil je banka prevzela sredstva, ki so razvrščena kot sredstva za prodajo in če dejavnost oživljanja ne bo končana, kot sredstva za začasno delovanje. Banka trdi, da si kljub temu prizadeva za čim prejšnjo prodajo takih sredstev (33).

| (62) | Drugi ključni deleži so v družbi Auðkenni (krovna družba, ki upravlja varnostne ključe za spletno bančništvo; 20 %) in v Reiknistofa bankanna (islandsko središče za bančne podatke, RB; 18,05 %). Banka Arion Bank je zaprla ali je v postopku zapiranja 15 gospodarskih družb, v katerih je imela deleže v lastniškem kapitalu. Te družbe so bodisi prenehale delovati bodisi nimajo sredstev ali ne delujejo. |
| --- | --- |

(62)

Drugi ključni deleži so v družbi Auðkenni (krovna družba, ki upravlja varnostne ključe za spletno bančništvo; 20 %) in v Reiknistofa bankanna (islandsko središče za bančne podatke, RB; 18,05 %). Banka Arion Bank je zaprla ali je v postopku zapiranja 15 gospodarskih družb, v katerih je imela deleže v lastniškem kapitalu. Te družbe so bodisi prenehale delovati bodisi nimajo sredstev ali ne delujejo.

| (63) | Glavni bančni produkti sodijo v naslednje štiri kategorije: upravljanje premoženja, investicijsko bančništvo, poslovanje s podjetji in poslovanje z občani, in so opisani v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(63)

Glavni bančni produkti sodijo v naslednje štiri kategorije: upravljanje premoženja, investicijsko bančništvo, poslovanje s podjetji in poslovanje z občani, in so opisani v nadaljevanju.

Upravljanje premoženja

| (64) | Ta oddelek sestavljajo Prodaja in storitve, Zasebno bančništvo in Institucionalno upravljanje premoženja. Podružnica banke Stefnir, družba za upravljanje premoženja, izvaja upravljanje sklada in Upravljanje premoženja banke Arion Bank in je glavni distributer sklada. Oddelek Upravljanje premoženja je vodilni udeleženec na islandskem trgu, ki je konec leta 2011 upravljal premoženje banke Arion Bank in podružnic v vrednosti več kot 659 milijard ISK. |
| --- | --- |

(64)

Ta oddelek sestavljajo Prodaja in storitve, Zasebno bančništvo in Institucionalno upravljanje premoženja. Podružnica banke Stefnir, družba za upravljanje premoženja, izvaja upravljanje sklada in Upravljanje premoženja banke Arion Bank in je glavni distributer sklada. Oddelek Upravljanje premoženja je vodilni udeleženec na islandskem trgu, ki je konec leta 2011 upravljal premoženje banke Arion Bank in podružnic v vrednosti več kot 659 milijard ISK.

| (65) | Oddelek Upravljanje premoženja je odgovoren za upravljanje premoženja za svoje stranke, vključno z institucionalnimi vlagatelji, gospodarskimi družbami, premožnimi strankami in malimi vlagatelji. Opravlja številne različne storitve za stranke z različnimi naložbenimi cilji. Poleg raznovrstnih vzajemnih skladov, drugačnih naložbenih nosilcev in pokojninskih načrtov oddelek nudi tudi prilagojene strategije portfeljev dolgoročnih sredstev in upravljanih računov. Oddelek nudi tudi sklade drugih vodilnih svetovnih družb za upravljanje skladov. |
| --- | --- |

(65)

Oddelek Upravljanje premoženja je odgovoren za upravljanje premoženja za svoje stranke, vključno z institucionalnimi vlagatelji, gospodarskimi družbami, premožnimi strankami in malimi vlagatelji. Opravlja številne različne storitve za stranke z različnimi naložbenimi cilji. Poleg raznovrstnih vzajemnih skladov, drugačnih naložbenih nosilcev in pokojninskih načrtov oddelek nudi tudi prilagojene strategije portfeljev dolgoročnih sredstev in upravljanih računov. Oddelek nudi tudi sklade drugih vodilnih svetovnih družb za upravljanje skladov.

Investicijsko bančništvo

| (66) | Oddelek Investicijsko bančništvo opravlja storitve za poslovne stranke v štirih glavnih segmentih:






  — | Svetovalne storitve na področju združitev in prevzemov, |
| --- | --- | --- |

(66)

Oddelek Investicijsko bančništvo opravlja storitve za poslovne stranke v štirih glavnih segmentih:

—

Svetovalne storitve na področju združitev in prevzemov,

| — | Posli na trgu kapitala, |
| --- | --- |

—

Posli na trgu kapitala,

| — | Financiranje prevzemov in financiranje z zadolžitvijo, |
| --- | --- |

—

Financiranje prevzemov in financiranje z zadolžitvijo,

| — | Vlaganje osnovnega kapitala. |
| --- | --- |

—

Vlaganje osnovnega kapitala.

| (67) | Cilj oddelka je združevati svetovanje s finančnimi zmogljivostmi banke in tako izdelati celovito rešitev za stranke v tesnem sodelovanju z drugimi oddelki banke, zlasti z oddelkoma Kapitalski trgi in Poslovanje s podjetji. |
| --- | --- |

(67)

Cilj oddelka je združevati svetovanje s finančnimi zmogljivostmi banke in tako izdelati celovito rešitev za stranke v tesnem sodelovanju z drugimi oddelki banke, zlasti z oddelkoma Kapitalski trgi in Poslovanje s podjetji.

Poslovanje s podjetji

| (68) | Poslovanje s podjetji je organizirano v 7 oddelkih: Posojila gospodarstvu; Posebni posojilni aranžmaji; Pravna služba in dokumentacija; Upravljanje portfeljev; Skupne službe; Izterjava in Odkup terjatev. Oddelek Poslovanje s podjetji opravlja vrsto različnih storitev financiranja in nudi produkte za svoje poslovne stranke, od srednjih podjetij do velikih družb. Oddelek si zlasti prizadeva za ohranjanje dolgoročnih odnosov s svojimi strankami in zagotavljanjem posebej prilagojenih rešitev in prilagojenih storitev. |
| --- | --- |

(68)

Poslovanje s podjetji je organizirano v 7 oddelkih: Posojila gospodarstvu; Posebni posojilni aranžmaji; Pravna služba in dokumentacija; Upravljanje portfeljev; Skupne službe; Izterjava in Odkup terjatev. Oddelek Poslovanje s podjetji opravlja vrsto različnih storitev financiranja in nudi produkte za svoje poslovne stranke, od srednjih podjetij do velikih družb. Oddelek si zlasti prizadeva za ohranjanje dolgoročnih odnosov s svojimi strankami in zagotavljanjem posebej prilagojenih rešitev in prilagojenih storitev.

| (69) | Banka Arion Bank meni, da je vodilna pri reševanju vprašanj zadolženosti podjetij in da je s prestrukturiranjem podjetij dosegla velik napredek. Enota za izterjavo v okviru oddelka Poslovanje s podjetji je odgovorna za izterjavo dolgov banke, t.j. prestrukturiranje gospodarskih družb, ki imajo plačilne težave. Delo dobro napreduje in je skoraj končano. |
| --- | --- |

(69)

Banka Arion Bank meni, da je vodilna pri reševanju vprašanj zadolženosti podjetij in da je s prestrukturiranjem podjetij dosegla velik napredek. Enota za izterjavo v okviru oddelka Poslovanje s podjetji je odgovorna za izterjavo dolgov banke, t.j. prestrukturiranje gospodarskih družb, ki imajo plačilne težave. Delo dobro napreduje in je skoraj končano.

Bančno poslovanje z občani

| (70) | Bančno poslovanje z občani ima na Islandiji 30 % tržni delež. Na Islandiji je 24 poslovalnic z več kot 100.000 strankami. Poslovalnice izvajajo celovito vrsto storitev, vključno s svetovanjem o vlogah in posojilih, plačilnimi karticami, pokojninskim varčevanjem, zavarovanjem, skladi in vrednostnimi papirji. |
| --- | --- |

(70)

Bančno poslovanje z občani ima na Islandiji 30 % tržni delež. Na Islandiji je 24 poslovalnic z več kot 100.000 strankami. Poslovalnice izvajajo celovito vrsto storitev, vključno s svetovanjem o vlogah in posojilih, plačilnimi karticami, pokojninskim varčevanjem, zavarovanjem, skladi in vrednostnimi papirji.

| (71) | Mreža poslovalnic je razdeljena na sedem skupin, vsaka ima svojega poslovodjo. Manjše poslovalnice izkoriščajo moč večjih enot v okviru vsake skupine. Na poslovalnice je prenesene več izvršilne oblasti in odgovornosti, tako da so bližje strankam. Po mnenju banke ta ureditev prispeva k usklajevanju postopkov in v celoti izkorišča strokovno znanje in izkušnje v okviru poslovalnic. Štirje od teh poslovodij delajo na širšem območju Reykjavíka, trije pa v večjih mestnih območjih. Struktura je zasnovana tako, da krepi povezave med poslovalnicami v istem delu države. |
| --- | --- |

(71)

Mreža poslovalnic je razdeljena na sedem skupin, vsaka ima svojega poslovodjo. Manjše poslovalnice izkoriščajo moč večjih enot v okviru vsake skupine. Na poslovalnice je prenesene več izvršilne oblasti in odgovornosti, tako da so bližje strankam. Po mnenju banke ta ureditev prispeva k usklajevanju postopkov in v celoti izkorišča strokovno znanje in izkušnje v okviru poslovalnic. Štirje od teh poslovodij delajo na širšem območju Reykjavíka, trije pa v večjih mestnih območjih. Struktura je zasnovana tako, da krepi povezave med poslovalnicami v istem delu države.

Navedbe tržnih deležev

| (72) | Po izračunih banke Arion Bank je njen tržni delež v vlogah na podlagi letnih poročil islandskih bank in hranilnic [> 30] % ali nekoliko nižji od deležev bank Landsbankinn ([> 30 %]) in Íslandsbanki ([> 30 %]). Drugi manj pomembni akterji na trgu so banka MP Bank ([< 5 %]) in hranilnice (skupaj [< 5 %]). |
| --- | --- |

(72)

Po izračunih banke Arion Bank je njen tržni delež v vlogah na podlagi letnih poročil islandskih bank in hranilnic [> 30] % ali nekoliko nižji od deležev bank Landsbankinn ([> 30 %]) in Íslandsbanki ([> 30 %]). Drugi manj pomembni akterji na trgu so banka MP Bank ([< 5 %]) in hranilnice (skupaj [< 5 %]).

| (73) | Delež banke Arion Bank pri posojilih je približno [15-25] % in je podoben deležu banke Íslandsbanki ter nekoliko nižji od deleža banke Landsbankinn. Največji delež na tem trgu ima Stanovanjski sklad in sicer [> 25] %. Pomemben delež na tem trgu imajo tudi vsi pokojninski skladi skupaj in sicer [5-10] %, deleži drugih akterjev na trgu pa so zanemarljivi. |
| --- | --- |

(73)

Delež banke Arion Bank pri posojilih je približno [15-25] % in je podoben deležu banke Íslandsbanki ter nekoliko nižji od deleža banke Landsbankinn. Največji delež na tem trgu ima Stanovanjski sklad in sicer [> 25] %. Pomemben delež na tem trgu imajo tudi vsi pokojninski skladi skupaj in sicer [5-10] %, deleži drugih akterjev na trgu pa so zanemarljivi.

| (74) | Delež banke Arion Bank v trgovanju na Islandski borzi, merjen v prometu v prvih 14 tednih leta 2012, je bil [10-20] %, druge komercialne banke (banke Íslandsbanki, Landsbankinn in MP Bank) pa so imele vsaka [20-25] % tržni delež. |
| --- | --- |

(74)

Delež banke Arion Bank v trgovanju na Islandski borzi, merjen v prometu v prvih 14 tednih leta 2012, je bil [10-20] %, druge komercialne banke (banke Íslandsbanki, Landsbankinn in MP Bank) pa so imele vsaka [20-25] % tržni delež.

3.2   Primerjava nekdanje in nove banke

| (75) | Okvirna primerjava ključnega finančnega stanja v bilancah stanja nekdanje in nove banke, predstavljenega v Preglednici 1, kaže veliko razliko v velikosti in obsegu dejavnosti (34). Skupna sredstva banke Arion Bank konec leta 2009 so predstavljala samo 11,5 % skupnih sredstev banke Kaupthing Bank sredi leta 2008. Portfelj posojil je največja kategorija enega samega sredstva. Konec junija 2008 je bila knjigovodska vrednost portfelja posojil banke Kaupthing Bank 4 169 milijard ISK, medtem ko je bila konec leta 2009 knjigovodska vrednost portfelja posojil banke Arion Bank 358 milijard ISK, kar je 8,6 % vrednosti portfelja banke Kaupthing. Velika je sprememba tudi v imetništvu vrednostnih papirjev banke Arion Bank v primerjavi z banko Kaupthing Bank. Delnice in izvedeni finančni instrumenti so se zmanjšali za 96 – 100 %. Zmanjšanje je nižje pri obveznicah, ker so obveznice, ki jih ima banka Arion Bank, znašale 25,7 % imetništva banke Kaupthing Bank.

  Preglednica 1:


  Primerjava bilanc stanja banke Arion Bank in banke Kaupthing Bank, zneski v milijardah ISK. | Kaupthing
  30.6.2008 | Arion
  31.12.2009 | Arion kot % Kaupthinga |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sredstva skupaj | 6 603 | 757 | 11,5 |
| — | Posojila in terjatve do strank |

(75)

Okvirna primerjava ključnega finančnega stanja v bilancah stanja nekdanje in nove banke, predstavljenega v Preglednici 1, kaže veliko razliko v velikosti in obsegu dejavnosti (34). Skupna sredstva banke Arion Bank konec leta 2009 so predstavljala samo 11,5 % skupnih sredstev banke Kaupthing Bank sredi leta 2008. Portfelj posojil je največja kategorija enega samega sredstva. Konec junija 2008 je bila knjigovodska vrednost portfelja posojil banke Kaupthing Bank 4 169 milijard ISK, medtem ko je bila konec leta 2009 knjigovodska vrednost portfelja posojil banke Arion Bank 358 milijard ISK, kar je 8,6 % vrednosti portfelja banke Kaupthing. Velika je sprememba tudi v imetništvu vrednostnih papirjev banke Arion Bank v primerjavi z banko Kaupthing Bank. Delnice in izvedeni finančni instrumenti so se zmanjšali za 96 – 100 %. Zmanjšanje je nižje pri obveznicah, ker so obveznice, ki jih ima banka Arion Bank, znašale 25,7 % imetništva banke Kaupthing Bank.

Preglednica 1:

Primerjava bilanc stanja banke Arion Bank in banke Kaupthing Bank, zneski v milijardah ISK.

Kaupthing

30.6.2008

Arion

31.12.2009

Arion kot % Kaupthinga

Sredstva skupaj

6 603

757

11,5

—

Posojila in terjatve do strank

4 169

358

8,6

| — | Obveznice in dolžniški instrumenti |
| --- | --- |

—

Obveznice in dolžniški instrumenti

676

173

25,7

| — | Delnice in lastniški instrumenti |
| --- | --- |

—

Delnice in lastniški instrumenti

172

7

4,1

Obveznosti skupaj

6 166

667

10,8

| — | Vloge |
| --- | --- |

—

Vloge

1 848

495

26,8

Lastniški kapital skupaj

438

90

20,6

| (76) | Izkaz poslovnega izida obeh subjektov kaže podobno razliko v velikosti in obsegu. Primerjava banke Arion Bank v letu 2009 in banke Kaupthing Bank v letu 2007 kaže, da čisti prihodki iz obresti banke Arion Bank znašajo 15,2 % čistih prihodkov iz obresti banke Kaupthing, in čisti prihodki od opravnin (provizij) banke Arion so bili 10,7 % prihodkov banke Kaupthing. Konec leta 2009 je banka Arion Bank zaposlovala 1 057 ljudi (vključno z zaposlenimi v podružnicah), banka Kaupthing Bank pa je konec leta 2007 imela 3 334 zaposlenih. Skupno število zaposlenih v banki Arion je torej predstavljajo 32 % skupnega števila zaposlenih v banki Kaupthing (35). Primerjava islandskih dejavnosti obeh bank kaže, da je konec junija 2008 banka Kaupthing za islandske dejavnosti zaposlovala 1 133 ljudi (brez zaposlenih v podružnicah), v banki Arion Bank pa je bilo konec leta 2009 zaposlenih 952 ljudi (brez podružnic).

  Preglednica 2


  Primerjava izkazov poslovnega izida banke Arion Bank in banke Kaupthing Bank, zneski v milijardah ISK. | Kaupthing
  2007 | Arion
  2009 | Arion kot % Kaupthinga |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti prihodki od obresti | 80 | 12 | 15,2 |
| Čisti prihodki od opravnin (provizij) | 55 | 6 | 10,7 |
| Čisti prihodki iz poslovanja | 166 | 50 | 29,9 |
| Rezultat pred davkom iz dobička | 81 | 15 | 19,0 |

(76)

Izkaz poslovnega izida obeh subjektov kaže podobno razliko v velikosti in obsegu. Primerjava banke Arion Bank v letu 2009 in banke Kaupthing Bank v letu 2007 kaže, da čisti prihodki iz obresti banke Arion Bank znašajo 15,2 % čistih prihodkov iz obresti banke Kaupthing, in čisti prihodki od opravnin (provizij) banke Arion so bili 10,7 % prihodkov banke Kaupthing. Konec leta 2009 je banka Arion Bank zaposlovala 1 057 ljudi (vključno z zaposlenimi v podružnicah), banka Kaupthing Bank pa je konec leta 2007 imela 3 334 zaposlenih. Skupno število zaposlenih v banki Arion je torej predstavljajo 32 % skupnega števila zaposlenih v banki Kaupthing (35). Primerjava islandskih dejavnosti obeh bank kaže, da je konec junija 2008 banka Kaupthing za islandske dejavnosti zaposlovala 1 133 ljudi (brez zaposlenih v podružnicah), v banki Arion Bank pa je bilo konec leta 2009 zaposlenih 952 ljudi (brez podružnic).

Preglednica 2

Primerjava izkazov poslovnega izida banke Arion Bank in banke Kaupthing Bank, zneski v milijardah ISK.

Kaupthing

2007

Arion

2009

Arion kot % Kaupthinga

Čisti prihodki od obresti

80

12

15,2

Čisti prihodki od opravnin (provizij)

55

6

10,7

Čisti prihodki iz poslovanja

166

50

29,9

Rezultat pred davkom iz dobička

81

15

19,0

3.3   Nacionalna pravna podlaga

| (77) | Nacionalna pravna podlaga za ukrepe pomoči je:






  — | Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd., običajno imenovan zakon o izrednih razmerah

  Zakon o izrednih razmerah je FME pooblastil za poseganje „v izjemnih okoliščinah“ in prevzem pristojnosti skupščin delničarjev in sej upravnih odborov finančnih ustanov ter odločanje glede odtujitve sredstev in obveznosti. FME je dobil tudi pristojnost imenovati odbore za razpustitev finančnih podjetij, ki jih je prevzel, in ki so imeli pristojnosti skupščine delničarjev. V postopku prenehanja ustanov Zakon daje prednostni status terjatvam imetnikov vlog in sistemov zajamčenih vlog. Zakon je tudi pooblastil islandsko ministrstvo za gospodarstvo, da ustanovi nove banke. Zakon o izrednih razmerah vključuje spremembe in dopolnitve Zakona o finančnih podjetjih št. 161/2002, Zakona o Uradnem nadzoru finančnih dejavnosti št. 87/1998, Zakona o jamstvih za hranilne vloge in o odškodninskih shemah za vlagatelje št. 98/1999 ter Zakona o stanovanjskih zadevah št. 44/1998. |
| --- | --- | --- |

(77)

Nacionalna pravna podlaga za ukrepe pomoči je:

—

Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd., običajno imenovan zakon o izrednih razmerah

Zakon o izrednih razmerah je FME pooblastil za poseganje „v izjemnih okoliščinah“ in prevzem pristojnosti skupščin delničarjev in sej upravnih odborov finančnih ustanov ter odločanje glede odtujitve sredstev in obveznosti. FME je dobil tudi pristojnost imenovati odbore za razpustitev finančnih podjetij, ki jih je prevzel, in ki so imeli pristojnosti skupščine delničarjev. V postopku prenehanja ustanov Zakon daje prednostni status terjatvam imetnikov vlog in sistemov zajamčenih vlog. Zakon je tudi pooblastil islandsko ministrstvo za gospodarstvo, da ustanovi nove banke. Zakon o izrednih razmerah vključuje spremembe in dopolnitve Zakona o finančnih podjetjih št. 161/2002, Zakona o Uradnem nadzoru finančnih dejavnosti št. 87/1998, Zakona o jamstvih za hranilne vloge in o odškodninskih shemah za vlagatelje št. 98/1999 ter Zakona o stanovanjskih zadevah št. 44/1998.

| — | Zakon o dopolnitvi državnega proračuna za leto 2008 (člen 4) |
| --- | --- |

—

Zakon o dopolnitvi državnega proračuna za leto 2008 (člen 4)

| — | Zakon o državnem proračunu za leto 2009 (člen 6) |
| --- | --- |

—

Zakon o državnem proračunu za leto 2009 (člen 6)

3.4   Ukrepi pomoči

| (78) | Posredovanje islandskih organov po propadu banke Kaupthing Bank je opisano zgoraj in bolj podrobno v sklepu o začetku postopka. Bistvo posegov je mogoče povzeti na naslednji način: FME je prevzel nadzor nad banko Kaupthing 9. oktobra 2008, domače obveznosti in (večina) domačih sredstev pa je bila prenesena na banko New Kaupthing. Nekdanja banka naj bi kot odškodnino za to premoženje dobila znesek v višini razlike med sredstvi in obveznostmi. Ker se je izkazalo, da je določitev te razlike težka in dolgotrajna, je država zagotovila nekaj ustanovnega kapitala in se zavezala, da bo prispevala dodatni kapital, če bo potrebno. Potem je banko kapitalizirala preden je bil 1. decembra 2009 dosežen sporazum med državo in nekdanjo banko, ki je povzročil, da se je delež države v banki znižal s 100 % na 13 % (36). Nadzorni organ meni, da ta datum, 1. december 2009, označuje začetek petletnega obdobja prestrukturiranja, ki bo tako trajalo do 1. decembra 2014. |
| --- | --- |

(78)

Posredovanje islandskih organov po propadu banke Kaupthing Bank je opisano zgoraj in bolj podrobno v sklepu o začetku postopka. Bistvo posegov je mogoče povzeti na naslednji način: FME je prevzel nadzor nad banko Kaupthing 9. oktobra 2008, domače obveznosti in (večina) domačih sredstev pa je bila prenesena na banko New Kaupthing. Nekdanja banka naj bi kot odškodnino za to premoženje dobila znesek v višini razlike med sredstvi in obveznostmi. Ker se je izkazalo, da je določitev te razlike težka in dolgotrajna, je država zagotovila nekaj ustanovnega kapitala in se zavezala, da bo prispevala dodatni kapital, če bo potrebno. Potem je banko kapitalizirala preden je bil 1. decembra 2009 dosežen sporazum med državo in nekdanjo banko, ki je povzročil, da se je delež države v banki znižal s 100 % na 13 % (36). Nadzorni organ meni, da ta datum, 1. december 2009, označuje začetek petletnega obdobja prestrukturiranja, ki bo tako trajalo do 1. decembra 2014.

| (79) | Naslednji oddelek je omejen na opis treh vidikov posega države, ki pomenijo ukrepe, pomembne za oceno na podlagi člena 61 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(79)

Naslednji oddelek je omejen na opis treh vidikov posega države, ki pomenijo ukrepe, pomembne za oceno na podlagi člena 61 Sporazuma EGP.

3.4.1   Kapital razreda 1

| (80) | Država je kapital razreda 1 zagotovila dvakrat – enkrat ob ustanovitvi banke New Kaupthing in potem spet, ko je banko v celoti (in za nazaj) kapitalizirala; temu je sledil sporazum z nekdanjo banko v imenu njenih upnikov, na podlagi katerega je država obdržala 13-odstotni delež v banki. |
| --- | --- |

(80)

Država je kapital razreda 1 zagotovila dvakrat – enkrat ob ustanovitvi banke New Kaupthing in potem spet, ko je banko v celoti (in za nazaj) kapitalizirala; temu je sledil sporazum z nekdanjo banko v imenu njenih upnikov, na podlagi katerega je država obdržala 13-odstotni delež v banki.

3.4.1.1   Ustanovni kapital

| (81) | Po ustanovitvi banke New Kaupthing Bank oktobra 2008 je država zagotovila 775 milijonov ISK (37) (5 milijonov EUR) denarja kot ustanovni kapital nove banke in izdala zavezo, da bo skupaj prispevala do 75 milijard ISK kot tvegani kapital razreda 1 v novo banko v zameno za njen celotni lastniški kapital. Prva vsota ustreza najnižjemu kapitalu, ki se po islandskih zakonih zahteva za ustanovitev banke. Druga vsota pa je bila izračunana kot 10 % začetne ocene verjetne velikosti celotne tveganju prilagojene aktive banke. V državnem proračunu za leto 2009 je bil ta znesek uradno vključen kot dodelitev državnih sredstev za reševanje izrednih okoliščin na finančnih trgih. Namen te dodelitve kapitala je bil zagotoviti zadostno jamstvo za delovanje banke dokler ne bodo rešena vprašanja glede njene dokončne rekapitalizacije, vključno z velikostjo začetnih saldov in vrednotenjem odškodnine, ki jo je treba nekdanji banki plačati za prenesena sredstva. |
| --- | --- |

(81)

Po ustanovitvi banke New Kaupthing Bank oktobra 2008 je država zagotovila 775 milijonov ISK (37) (5 milijonov EUR) denarja kot ustanovni kapital nove banke in izdala zavezo, da bo skupaj prispevala do 75 milijard ISK kot tvegani kapital razreda 1 v novo banko v zameno za njen celotni lastniški kapital. Prva vsota ustreza najnižjemu kapitalu, ki se po islandskih zakonih zahteva za ustanovitev banke. Druga vsota pa je bila izračunana kot 10 % začetne ocene verjetne velikosti celotne tveganju prilagojene aktive banke. V državnem proračunu za leto 2009 je bil ta znesek uradno vključen kot dodelitev državnih sredstev za reševanje izrednih okoliščin na finančnih trgih. Namen te dodelitve kapitala je bil zagotoviti zadostno jamstvo za delovanje banke dokler ne bodo rešena vprašanja glede njene dokončne rekapitalizacije, vključno z velikostjo začetnih saldov in vrednotenjem odškodnine, ki jo je treba nekdanji banki plačati za prenesena sredstva.

3.4.1.2   Kapitalska injekcija in zadržanje 13-odstotnega deleža kot del poravnave z upniki nekdanje banke

| (82) | 20. julija 2009 je islandska vlada sporočila, da je dosegla okvirni sporazum z odborom za razpustitev banke Kaupthing glede zagonske kapitalizacije banke New Kaupthing bank (z dne 21. novembra 2009 preimenovana v Arion Bank) in podlage za nadomestilo, ki ga stranki morata plačati. Vlada se je pogojno sporazumela z odborom za razpustitev banke Kaupthing, da morajo upniki prek odbora dobiti možnost pridobiti večinski delež v banki Arion Bank, da se omogoči neodvisen razvoj banke. To bi pomenilo, da kot del sporazuma o odškodnini nekdanja banka zagotovi večino kapitala v banki Arion Bank. Če banka Kaupthing Bank ne bi dokončala vpisa delnic v banko Arion Bank, bi vlada obdržala popolno lastništvo. |
| --- | --- |

(82)

20. julija 2009 je islandska vlada sporočila, da je dosegla okvirni sporazum z odborom za razpustitev banke Kaupthing glede zagonske kapitalizacije banke New Kaupthing bank (z dne 21. novembra 2009 preimenovana v Arion Bank) in podlage za nadomestilo, ki ga stranki morata plačati. Vlada se je pogojno sporazumela z odborom za razpustitev banke Kaupthing, da morajo upniki prek odbora dobiti možnost pridobiti večinski delež v banki Arion Bank, da se omogoči neodvisen razvoj banke. To bi pomenilo, da kot del sporazuma o odškodnini nekdanja banka zagotovi večino kapitala v banki Arion Bank. Če banka Kaupthing Bank ne bi dokončala vpisa delnic v banko Arion Bank, bi vlada obdržala popolno lastništvo.

| (83) | 14. avgusta 2009 je vlada sporočila, da se je zavezala kapitalizirati banko Arion Bank z 72 milijardami ISK kapitala razreda 1 v obliki državnih obveznic in banki dati približno 12-odstotni količnik temeljnega kapitala razreda 1. Vlada je banko Arion Bank kapitalizirala 9. oktobra 2009 in kapitalizacija je poleg začetnih 775 milijonov ISK v denarju vključevala tudi injekcijo v banko v višini 71 225 milijonov ISK z datumom za nazaj in sicer 22. oktober 2008. Vladni osnovni kapital je torej znašal 72 milijard ISK. Poleg tega so obračunane obresti na državne obveznice znašale 9,2 milijard ISK. |
| --- | --- |

(83)

14. avgusta 2009 je vlada sporočila, da se je zavezala kapitalizirati banko Arion Bank z 72 milijardami ISK kapitala razreda 1 v obliki državnih obveznic in banki dati približno 12-odstotni količnik temeljnega kapitala razreda 1. Vlada je banko Arion Bank kapitalizirala 9. oktobra 2009 in kapitalizacija je poleg začetnih 775 milijonov ISK v denarju vključevala tudi injekcijo v banko v višini 71 225 milijonov ISK z datumom za nazaj in sicer 22. oktober 2008. Vladni osnovni kapital je torej znašal 72 milijard ISK. Poleg tega so obračunane obresti na državne obveznice znašale 9,2 milijard ISK.

| (84) | 4. septembra 2009 je vlada sporočila, da so bili doseženi dokončni sporazumi o kapitalizaciji banke Arion Bank in podlagi za nadomestilo. V skladu z okvirnimi sporazumi z dne 20. julija 2009 je sporazum predvsem vključeval določbe za dva možna sporazuma: kapitalizacija v lastništvu nekdanje banke (upnikov) (Sporazum o skupni kapitalizaciji) ali kapitalizacija v lastništvu vlade (Sporazum o alternativni kapitalizaciji) (38). Po prvem sporazumu so imeli upniki banke Kaupthing možnost vpisati nov osnovni kapital in pridobiti (prek odbora za razpustitev) nadzor nad banko Arion Bank. Ker je vrednost obveznosti, prenesenih na banko Arion Bank, presegala vrednost prenesenih sredstev, je banka Kaupthing morala plačati nov osnovni kapital iz lastnih sredstev nekdanje banke. Znesek tega nadomestila je bil izračunan na 38 milijard ISK, vendar ga je bilo treba redno ponovno vrednotiti na podlagi prihodnje uspešnosti nekaterih portfeljev posojil. Vlada bi imela manjšinski običajni osnovni kapital, ki bi znašal približno 13 % banke Arion Bank. Da bi vlada izpolnila nadzorno potrditveno zahtevo FME za dodatne 4 % kapitala razreda 2, bi vlada v kapital banke Arion Bank prispevala v obliki podrejenega posojila v višini 24 milijard ISK. |
| --- | --- |

(84)

4. septembra 2009 je vlada sporočila, da so bili doseženi dokončni sporazumi o kapitalizaciji banke Arion Bank in podlagi za nadomestilo. V skladu z okvirnimi sporazumi z dne 20. julija 2009 je sporazum predvsem vključeval določbe za dva možna sporazuma: kapitalizacija v lastništvu nekdanje banke (upnikov) (Sporazum o skupni kapitalizaciji) ali kapitalizacija v lastništvu vlade (Sporazum o alternativni kapitalizaciji) (38). Po prvem sporazumu so imeli upniki banke Kaupthing možnost vpisati nov osnovni kapital in pridobiti (prek odbora za razpustitev) nadzor nad banko Arion Bank. Ker je vrednost obveznosti, prenesenih na banko Arion Bank, presegala vrednost prenesenih sredstev, je banka Kaupthing morala plačati nov osnovni kapital iz lastnih sredstev nekdanje banke. Znesek tega nadomestila je bil izračunan na 38 milijard ISK, vendar ga je bilo treba redno ponovno vrednotiti na podlagi prihodnje uspešnosti nekaterih portfeljev posojil. Vlada bi imela manjšinski običajni osnovni kapital, ki bi znašal približno 13 % banke Arion Bank. Da bi vlada izpolnila nadzorno potrditveno zahtevo FME za dodatne 4 % kapitala razreda 2, bi vlada v kapital banke Arion Bank prispevala v obliki podrejenega posojila v višini 24 milijard ISK.

| (85) | 1. decembra 2009 so vlada in banka Arion Bank na eni strani in odbor za razpustitev banke Kaupthing na drugi strani dosegli sporazum o poravnavah glede sredstev in obveznosti, prenesenih iz banke Kaupthing na novo banko. Istega dne se je odbor za razpustitev banke Kaupthing odločil, da izkoristi možnost, predvideno v Sporazumu o skupni kapitalizaciji, in prevzame 87 % osnovnega kapitala banke Arion Bank. Vlada bi obdržala preostalih 13 % kapitala razreda 1. |
| --- | --- |

(85)

1. decembra 2009 so vlada in banka Arion Bank na eni strani in odbor za razpustitev banke Kaupthing na drugi strani dosegli sporazum o poravnavah glede sredstev in obveznosti, prenesenih iz banke Kaupthing na novo banko. Istega dne se je odbor za razpustitev banke Kaupthing odločil, da izkoristi možnost, predvideno v Sporazumu o skupni kapitalizaciji, in prevzame 87 % osnovnega kapitala banke Arion Bank. Vlada bi obdržala preostalih 13 % kapitala razreda 1.

| (86) | Banka Kaupthing je za pridobitev plačala s prenosom sredstev iz svojega premoženja na banko Arion Bank, ki je bilo ovrednoteno na 66 milijard ISK. Banka Kaupthing je za ta namen uporabila kombinacijo denarja, z Islandijo povezanih posojil gospodarstvu ter portfelj hipotek in posojil subjektom, povezanim z islandsko vlado. Kapitalizacija vlade z dne 9. oktobra 2009 je bila pozneje stornirana in banka Arion Bank je vladi v državnih obveznicah vrnila 32,6 milijard ISK in izdala podrejeno obveznico v korist vlade v višini 29,5 milijard ISK. |
| --- | --- |

(86)

Banka Kaupthing je za pridobitev plačala s prenosom sredstev iz svojega premoženja na banko Arion Bank, ki je bilo ovrednoteno na 66 milijard ISK. Banka Kaupthing je za ta namen uporabila kombinacijo denarja, z Islandijo povezanih posojil gospodarstvu ter portfelj hipotek in posojil subjektom, povezanim z islandsko vlado. Kapitalizacija vlade z dne 9. oktobra 2009 je bila pozneje stornirana in banka Arion Bank je vladi v državnih obveznicah vrnila 32,6 milijard ISK in izdala podrejeno obveznico v korist vlade v višini 29,5 milijard ISK.

| (87) | Zapletlo se je v zvezi z zahtevo po kapitalski ustreznosti 12-odstotnega kapitala razreda 1 in 4-odstotnega dodatnega kapitala razreda 2, ker je prenos sredstev, ki niso bila netvegana, na banko Arion Bank pomenil povečanje osnove tveganju prilagojenih sredstev banke. Ker je bila banka Arion Bank rekapitalizirana s transakcijo, ki je vključevala veliko povečanje tveganju prilagojenih sredstev, je bilo v skladu s Sporazumom o skupni kapitalizaciji potrebnega več kapitala kot na podlagi Sporazuma o kapitalizaciji vlade, ki je bila financirana izključno z državnimi obveznicami. Delež sredstev, ki ga je bilo treba vladi vrniti v obliki obveznosti razreda 2, je bil večji kot bi bil sicer. Zaradi istega razloga je banka Kaupthing plačala 66 milijard ISK za 87 % delnic in ne 62,6 milijard ISK, kot je bilo prvotno predvideno (t.j. 87 % od 72 milijard ISK). Vlada je za 13-odstotni delež v banki Arion plačala 12,2 milijarde ISK. |
| --- | --- |

(87)

Zapletlo se je v zvezi z zahtevo po kapitalski ustreznosti 12-odstotnega kapitala razreda 1 in 4-odstotnega dodatnega kapitala razreda 2, ker je prenos sredstev, ki niso bila netvegana, na banko Arion Bank pomenil povečanje osnove tveganju prilagojenih sredstev banke. Ker je bila banka Arion Bank rekapitalizirana s transakcijo, ki je vključevala veliko povečanje tveganju prilagojenih sredstev, je bilo v skladu s Sporazumom o skupni kapitalizaciji potrebnega več kapitala kot na podlagi Sporazuma o kapitalizaciji vlade, ki je bila financirana izključno z državnimi obveznicami. Delež sredstev, ki ga je bilo treba vladi vrniti v obliki obveznosti razreda 2, je bil večji kot bi bil sicer. Zaradi istega razloga je banka Kaupthing plačala 66 milijard ISK za 87 % delnic in ne 62,6 milijard ISK, kot je bilo prvotno predvideno (t.j. 87 % od 72 milijard ISK). Vlada je za 13-odstotni delež v banki Arion plačala 12,2 milijarde ISK.

3.4.2   Prispevek kapitala razreda 2

| (88) | Država je novi banki zagotovila tudi dve podrejeni posojili, da bi okrepila njen lastniški kapital in likvidnostni položaj. Instrument A, ki je bil v tuji valuti, je takrat ustrezal znesku 29,5 milijard ISK. Posojilo je bilo v obliki kapitalskega instrumenta, ki je banki Arion Bank omogočil izdajo nezavarovanih podrejenih obveznic. Instrument B je znašal 6,5 milijard ISK in ga je banka Arion Bank uporabila za plačevanje zadržanega dobička (dividend) državi v obdobju do uveljavitve Sporazuma o skupni kapitalizaciji. Instrumenti razreda 2, ki jih je zagotovila vlada, so temeljili na potrebi, da se zagotovi močna struktura kapitala, in so bili v skladu z zahtevami FME. |
| --- | --- |

(88)

Država je novi banki zagotovila tudi dve podrejeni posojili, da bi okrepila njen lastniški kapital in likvidnostni položaj. Instrument A, ki je bil v tuji valuti, je takrat ustrezal znesku 29,5 milijard ISK. Posojilo je bilo v obliki kapitalskega instrumenta, ki je banki Arion Bank omogočil izdajo nezavarovanih podrejenih obveznic. Instrument B je znašal 6,5 milijard ISK in ga je banka Arion Bank uporabila za plačevanje zadržanega dobička (dividend) državi v obdobju do uveljavitve Sporazuma o skupni kapitalizaciji. Instrumenti razreda 2, ki jih je zagotovila vlada, so temeljili na potrebi, da se zagotovi močna struktura kapitala, in so bili v skladu z zahtevami FME.

| (89) | Obdobje instrumenta A je deset let od 30. decembra 2009. Ima vgrajene spodbude za izstop v obliki povečanja obresti v petih letih. Letna obrestna mera za prvih pet let je 400 baznih točk nad Euriborjem in 500 baznih točk nad Euriborjem za obdobje pet do deset let. Pogoji za instrument B so enaki, razen za prva tri leta, ko je obrestna mera 300 baznih točk nad Euroborjem. |
| --- | --- |

(89)

Obdobje instrumenta A je deset let od 30. decembra 2009. Ima vgrajene spodbude za izstop v obliki povečanja obresti v petih letih. Letna obrestna mera za prvih pet let je 400 baznih točk nad Euriborjem in 500 baznih točk nad Euriborjem za obdobje pet do deset let. Pogoji za instrument B so enaki, razen za prva tri leta, ko je obrestna mera 300 baznih točk nad Euroborjem.

3.4.3   Jamstvo za hranilne vloge

| (90) | Da bi Islandija ravnala v skladu z Direktivo 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (39) in Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (40), je sprejela Zakon št. 98/1999 o jamstvu za hranilne vloge in o odškodninskih shemah za vlagatelje in ustanovila tako imenovani Jamstveni sklad vlagateljev in investitorjev (TIF), ki se je financiral z letnimi prispevki bank, izračunanimi glede na skupne vloge banke. |
| --- | --- |

(90)

Da bi Islandija ravnala v skladu z Direktivo 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (39) in Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (40), je sprejela Zakon št. 98/1999 o jamstvu za hranilne vloge in o odškodninskih shemah za vlagatelje in ustanovila tako imenovani Jamstveni sklad vlagateljev in investitorjev (TIF), ki se je financiral z letnimi prispevki bank, izračunanimi glede na skupne vloge banke.

| (91) | Po navedbah islandskih organov in da bi zagotovili nadaljnjo pomoč širši javnosti in ji zagotovili, da so v primeru krize njihove vloge varne, so ukrepi islandske vlade za sanacijo bank jeseni 2008 vključevali tudi dodatno državno podporo vlog v domačih komercialnih bankah in hranilnicah, zunaj področja uporabe Zakona št. 98/1999 o izvajanju Direktive 94/19/ES o jamstvu za hranilne vloge in Direktive 97/9/ES o odškodninskih shemah za vlagatelje. |
| --- | --- |

(91)

Po navedbah islandskih organov in da bi zagotovili nadaljnjo pomoč širši javnosti in ji zagotovili, da so v primeru krize njihove vloge varne, so ukrepi islandske vlade za sanacijo bank jeseni 2008 vključevali tudi dodatno državno podporo vlog v domačih komercialnih bankah in hranilnicah, zunaj področja uporabe Zakona št. 98/1999 o izvajanju Direktive 94/19/ES o jamstvu za hranilne vloge in Direktive 97/9/ES o odškodninskih shemah za vlagatelje.

| (92) | Sporočilo Urada predsednika vlade z dne 6. oktobra 2008 navaja, da „vlada Islandije poudarja, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter v njihovih poslovalnicah na Islandiji v celoti krite“. Urad sedanjega predsednika vlade je v februarju in decembru 2009 ponovil to sporočilo. Poleg tega je bilo to sporočilo navedeno tudi v pismu o nameri, ki ga je islandska vlada 7. aprila 2010 poslala Mednarodnemu denarnemu skladu (in je objavljeno na spletni strani Ministrstva za gospodarske zadeve in na spletni strani MDS) (in ponovljeno v naslednjem pismu o nameri z dne 13. septembra 2010). V islandskem pismu o nameri (ki so ga podpisali islandski predsednik vlade, minister za finance, minister za gospodarske zadeve in guverner Centralne banke Islandije) navaja, da „Zaenkrat ostajamo zvesti zavezi, da bomo v celoti ščitili vlagatelje, ko pa bo zagotovljena finančna stabilnost, bomo načrtovali postopno odpravljanje tega splošnega jamstva.“ Ta oddelek predloga zakona o proračunu 2011, ki se nanaša na državna jamstva, v sprotni opombi navaja izjavo islandske vlade, da za vloge v islandskih bankah jamči država (41). |
| --- | --- |

(92)

Sporočilo Urada predsednika vlade z dne 6. oktobra 2008 navaja, da „vlada Islandije poudarja, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter v njihovih poslovalnicah na Islandiji v celoti krite“. Urad sedanjega predsednika vlade je v februarju in decembru 2009 ponovil to sporočilo. Poleg tega je bilo to sporočilo navedeno tudi v pismu o nameri, ki ga je islandska vlada 7. aprila 2010 poslala Mednarodnemu denarnemu skladu (in je objavljeno na spletni strani Ministrstva za gospodarske zadeve in na spletni strani MDS) (in ponovljeno v naslednjem pismu o nameri z dne 13. septembra 2010). V islandskem pismu o nameri (ki so ga podpisali islandski predsednik vlade, minister za finance, minister za gospodarske zadeve in guverner Centralne banke Islandije) navaja, da „Zaenkrat ostajamo zvesti zavezi, da bomo v celoti ščitili vlagatelje, ko pa bo zagotovljena finančna stabilnost, bomo načrtovali postopno odpravljanje tega splošnega jamstva.“ Ta oddelek predloga zakona o proračunu 2011, ki se nanaša na državna jamstva, v sprotni opombi navaja izjavo islandske vlade, da za vloge v islandskih bankah jamči država (41).

| (93) | Nedavna izjava sedanjega ministra za gospodarske zadeve in nekdanjega ministra za finance (2009-2011), Steingrímurja Sigfússona v razpravi v islandskem parlamentu o stroških vlade, ki so povezani s prevzemom hranilnice SpKef, s strani banke Landsbankinn, še bolje ponazarja zgoraj navedeno. Po ministrovih besedah v tej zvezi ne smemo pozabiti izjave, ki jo je država dala jeseni leta 2008, da bodo vse vloge v hranilnicah in komercialnih bankah varne in zaščitene. „V vseh primerih delo temelji na tem (tj.j. na izjavi) in na žalost je res, da bo to (t.j. plačilo zaradi SpKef) eden večjih računov, ki ga bo država poravnala neposredno, kot strošek za zavarovanje vlog vseh prebivalcev Suðurnesa ... in vseh strank hranilnice SpKef v Zahodnih fjordih ter na zahodu in severozahodu ... Mislim, da nihče ni pričakoval, da bi imetnike vlog s teh območij obravnavali drugače kot druge prebivalce, torej država v tej zadevi ni imela veliko izbire“ (42). |
| --- | --- |

(93)

Nedavna izjava sedanjega ministra za gospodarske zadeve in nekdanjega ministra za finance (2009-2011), Steingrímurja Sigfússona v razpravi v islandskem parlamentu o stroških vlade, ki so povezani s prevzemom hranilnice SpKef, s strani banke Landsbankinn, še bolje ponazarja zgoraj navedeno. Po ministrovih besedah v tej zvezi ne smemo pozabiti izjave, ki jo je država dala jeseni leta 2008, da bodo vse vloge v hranilnicah in komercialnih bankah varne in zaščitene. „V vseh primerih delo temelji na tem (tj.j. na izjavi) in na žalost je res, da bo to (t.j. plačilo zaradi SpKef) eden večjih računov, ki ga bo država poravnala neposredno, kot strošek za zavarovanje vlog vseh prebivalcev Suðurnesa ... in vseh strank hranilnice SpKef v Zahodnih fjordih ter na zahodu in severozahodu ... Mislim, da nihče ni pričakoval, da bi imetnike vlog s teh območij obravnavali drugače kot druge prebivalce, torej država v tej zadevi ni imela veliko izbire“ (42).

| (94) | Po navedbah islandske vlade bodo dodatna jamstva za hranilne vloge odpravljena pred popolno odpravo nadzora kapitalskih tokov, ki je po navedbah islandskih organov trenutno predvidena za konec leta 2013. |
| --- | --- |

(94)

Po navedbah islandske vlade bodo dodatna jamstva za hranilne vloge odpravljena pred popolno odpravo nadzora kapitalskih tokov, ki je po navedbah islandskih organov trenutno predvidena za konec leta 2013.

3.4.4   Posebno likvidnostno posojilo

| (95) | Vlada je banko Arion Bank financirala z vnosom 72 milijard ISK v odkupljivih državnih obveznicah v zameno za celoten lastniški kapital banke. Odločitev banke Kaupthing Bank, da izkoristi možnost pridobitve 87 % delnic banke pa je pomenila, da je bila večina teh obveznic vrnjena vladi. Banka Kaupthing Bank je prenesla sredstva iz svojega lastniškega kapitala na banko Arion Bank v zameno za lastniški kapital in s tem znatno znižala imetništvo odkupljivih sredstev banke in ogrozila sposobnost izpolnjevati nadzorne zahteve glede likvidnostnih rezerv. Zaradi tega in ker je banka Kaupthing izkoristila zgoraj navedeno možnost, je vlada soglašala, da zagotovi dodatno likvidnostno posojilo za banko Arion Bank. Likvidnostno posojilo je bilo oblikovano kot podaljšek spodaj opisanega posla zamenjave SPRON. |
| --- | --- |

(95)

Vlada je banko Arion Bank financirala z vnosom 72 milijard ISK v odkupljivih državnih obveznicah v zameno za celoten lastniški kapital banke. Odločitev banke Kaupthing Bank, da izkoristi možnost pridobitve 87 % delnic banke pa je pomenila, da je bila večina teh obveznic vrnjena vladi. Banka Kaupthing Bank je prenesla sredstva iz svojega lastniškega kapitala na banko Arion Bank v zameno za lastniški kapital in s tem znatno znižala imetništvo odkupljivih sredstev banke in ogrozila sposobnost izpolnjevati nadzorne zahteve glede likvidnostnih rezerv. Zaradi tega in ker je banka Kaupthing izkoristila zgoraj navedeno možnost, je vlada soglašala, da zagotovi dodatno likvidnostno posojilo za banko Arion Bank. Likvidnostno posojilo je bilo oblikovano kot podaljšek spodaj opisanega posla zamenjave SPRON.

3.4.5   Posel zamenjave SPRON

| (96) | 21. marca 2009 je FME v skladu s svojimi pristojnostmi iz Zakona o izrednih razmerah prevzel nadzor nad hranilnico Reykjavík (SPRON) in večino njenih vlog prenesel na banko Arion Bank. Ustanovljena je bila družba z omejeno odgovornostjo, ki bo v lasti hranilnice SPRON, za prevzem sredstev hranilnice SPRON in tudi vseh pravic iz zavarovanja s premoženjem, vključno z vsemi hipotekami, jamstvi in drugimi pravicami, povezanimi s terjatvami hranilnice SPRON. Podružnica z imenom Drómi hf je prevzela obveznosti hranilnice SPRON do banke Arion Bank za vloge, ki so bile prenesene in banki Arion Bank 22. junija 2009 izdala obveznico za znesek 96,7 milijard ISK. Vsa sredstva hranilnice SPRON, vključno z delnicami v Drómi, so bila porabljena kot zavarovanje za obveznico. Vendar se stranke še niso uspele dogovoriti o obrestih na obveznico. (43) |
| --- | --- |

(96)

21. marca 2009 je FME v skladu s svojimi pristojnostmi iz Zakona o izrednih razmerah prevzel nadzor nad hranilnico Reykjavík (SPRON) in večino njenih vlog prenesel na banko Arion Bank. Ustanovljena je bila družba z omejeno odgovornostjo, ki bo v lasti hranilnice SPRON, za prevzem sredstev hranilnice SPRON in tudi vseh pravic iz zavarovanja s premoženjem, vključno z vsemi hipotekami, jamstvi in drugimi pravicami, povezanimi s terjatvami hranilnice SPRON. Podružnica z imenom Drómi hf je prevzela obveznosti hranilnice SPRON do banke Arion Bank za vloge, ki so bile prenesene in banki Arion Bank 22. junija 2009 izdala obveznico za znesek 96,7 milijard ISK. Vsa sredstva hranilnice SPRON, vključno z delnicami v Drómi, so bila porabljena kot zavarovanje za obveznico. Vendar se stranke še niso uspele dogovoriti o obrestih na obveznico. (43)

| (97) | V glavnih točkah pogojev, podpisanih 17. julija 2009, je vlada soglašala, da banko Arion Bank odvezuje odgovornosti glede vrednosti obveznice hranilnice SPRON. Stranke so se tudi dogovorile, da si bodo prizadevale, da bi obveznica SPRON izpolnila pogoje kot zavarovanje za financiranje iz CBI. |
| --- | --- |

(97)

V glavnih točkah pogojev, podpisanih 17. julija 2009, je vlada soglašala, da banko Arion Bank odvezuje odgovornosti glede vrednosti obveznice hranilnice SPRON. Stranke so se tudi dogovorile, da si bodo prizadevale, da bi obveznica SPRON izpolnila pogoje kot zavarovanje za financiranje iz CBI.

| (98) | Vlada je v svojem pismu banki Arion Bank z dne 3. septembra 2009 razširila pogoje posla zamenjave SPRON tako, da ne zajema samo možnega odliva vlog hranilnice SPRON in s tem poravna škodo banki za prevzem vlog, ampak tudi likvidnost, ki je potrebna za izpolnjevanje pogojev FME. V pismu je vlada obljubila, da bo zagotovila do 75 milijard ISK v državnih obveznicah, če se bo banka Kaupthing odločila, da izkoristi možnost postati večinski lastnik banke Arion Bank. Spremenjeno posojilo predvideva, da se poleg obveznic hranilnice SPRON lahko uporabijo tudi druga sredstva kot zavarovanje pod manj ugodnimi pogoji. Ta zaveza vlade je bila pozneje potrjena v sporazumu z dne 21. septembra 2010 o posojilu državnih obveznic banki Arion Bank, da jih uporabi kot zavarovanje (44). To posojilo se zaključi 31. decembra 2014, ko zapade tudi obveznica hranilnice SPRON. Znesek vsakega črpanja posojila je najmanj ena milijarda ISK. Državne obveznice se uporabijo samo za zavarovanje posojil s premoženjem od CBI za namen pridobivanja likvidnosti za banko Arion Bank (45). |
| --- | --- |

(98)

Vlada je v svojem pismu banki Arion Bank z dne 3. septembra 2009 razširila pogoje posla zamenjave SPRON tako, da ne zajema samo možnega odliva vlog hranilnice SPRON in s tem poravna škodo banki za prevzem vlog, ampak tudi likvidnost, ki je potrebna za izpolnjevanje pogojev FME. V pismu je vlada obljubila, da bo zagotovila do 75 milijard ISK v državnih obveznicah, če se bo banka Kaupthing odločila, da izkoristi možnost postati večinski lastnik banke Arion Bank. Spremenjeno posojilo predvideva, da se poleg obveznic hranilnice SPRON lahko uporabijo tudi druga sredstva kot zavarovanje pod manj ugodnimi pogoji. Ta zaveza vlade je bila pozneje potrjena v sporazumu z dne 21. septembra 2010 o posojilu državnih obveznic banki Arion Bank, da jih uporabi kot zavarovanje (44). To posojilo se zaključi 31. decembra 2014, ko zapade tudi obveznica hranilnice SPRON. Znesek vsakega črpanja posojila je najmanj ena milijarda ISK. Državne obveznice se uporabijo samo za zavarovanje posojil s premoženjem od CBI za namen pridobivanja likvidnosti za banko Arion Bank (45).

3.5   Načrt prestrukturiranja

| (99) | Islandski organi so načrt prestrukturiranja za banko Arion Bank predložili 31. marca 2011, spremembe tega načrta pa 26. oktobra 2011. Posodobljen načrt prestrukturiranja je bil predložen 30. aprila 2012 skupaj s petletnim poslovnim načrtom in poročilom o notranji oceni kapitalske ustreznosti iz aprila 2012. Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti je bilo FME predloženo v aprilu 2012. |
| --- | --- |

(99)

Islandski organi so načrt prestrukturiranja za banko Arion Bank predložili 31. marca 2011, spremembe tega načrta pa 26. oktobra 2011. Posodobljen načrt prestrukturiranja je bil predložen 30. aprila 2012 skupaj s petletnim poslovnim načrtom in poročilom o notranji oceni kapitalske ustreznosti iz aprila 2012. Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti je bilo FME predloženo v aprilu 2012.

| (100) | Načrt prestrukturiranja obravnava vsebinska vprašanja uspešnega poslovanja, porazdelitve bremena in omejitve izkrivljanja konkurence. Glede na načrt prestrukturiranja banka Arion Bank deluje samo na Islandiji in njen cilj je, da se osredotoči na tradicionalne splošne bančne storitve. |
| --- | --- |

(100)

Načrt prestrukturiranja obravnava vsebinska vprašanja uspešnega poslovanja, porazdelitve bremena in omejitve izkrivljanja konkurence. Glede na načrt prestrukturiranja banka Arion Bank deluje samo na Islandiji in njen cilj je, da se osredotoči na tradicionalne splošne bančne storitve.

3.5.1   Opis načrta prestrukturiranja

| (101) | Islandski organi in banka menijo, da bo načrt prestrukturiranja zagotovil, da bo banka Arion Bank spet postala trdna banka na trdnih temeljih, z dobrimi količniki celotnega kapitala, da bo lahko ohranila svojo vlogo zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu. Na podlagi informacij v načrtu prestrukturiranja in odgovorov na vprašanja Nadzornega organa, bo to doseženo prek naslednjih korakov:






  (i) | določitev dolgoročne strateške usmeritve s sorazmernim zmanjšanjem dejavnosti in omejevanjem izpostavljenosti tveganju, |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandski organi in banka menijo, da bo načrt prestrukturiranja zagotovil, da bo banka Arion Bank spet postala trdna banka na trdnih temeljih, z dobrimi količniki celotnega kapitala, da bo lahko ohranila svojo vlogo zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu. Na podlagi informacij v načrtu prestrukturiranja in odgovorov na vprašanja Nadzornega organa, bo to doseženo prek naslednjih korakov:

(i)

določitev dolgoročne strateške usmeritve s sorazmernim zmanjšanjem dejavnosti in omejevanjem izpostavljenosti tveganju,

| (ii) | doseganje in ohranjanje močnega kapitalskega položaja in zadovoljive donosnosti, |
| --- | --- |

(ii)

doseganje in ohranjanje močnega kapitalskega položaja in zadovoljive donosnosti,

| (iii) | ohranjanje trdnega likvidnostnega položaja in izboljšanje strukture financiranja, |
| --- | --- |

(iii)

ohranjanje trdnega likvidnostnega položaja in izboljšanje strukture financiranja,

| (iv) | prestrukturiranje portfeljev posojil podjetjem in gospodinjstvom, |
| --- | --- |

(iv)

prestrukturiranje portfeljev posojil podjetjem in gospodinjstvom,

| (v) | omejevanje deviznih neravnovesij, |
| --- | --- |

(v)

omejevanje deviznih neravnovesij,

| (vi) | racionalizacija mreže poslovalnic in doseganje stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(vi)

racionalizacija mreže poslovalnic in doseganje stroškovne učinkovitosti.

| (102) | Pred bolj podrobnim opisom načrta prestrukturiranja je primerno na kratko navesti stališče banke o tem, kako se v načrtu za prestrukturiranje banke Arion Bank obravnavajo napake, ki so prispevale k propadu banke Kaupthing. V tej zvezi je bilo poudarjeno, da čeprav dejavnosti banke Arion Bank temeljijo na domačih dejavnostih in sredstvih banke Kaupthing, gre kljub temu za novo banko, z novimi komercialnimi cilji in lastništvom, upravnim oborom in vodstvom, ki niso isti kot v banki Kaupthing. Sedanje vodstvo banke Arion Bank je dejansko navedlo, da po svojem mnenju ni v položaju, da bi lahko razpravljajo o posebnih slabostih ali zlomu banke Kaupthing. Sicer pa se banka Arion Bank glede vzrokov za zlom banke Kaupthing najprej sklicuje na zgoraj opisano poročilo posebne skupine za preiskave. Poudarjeno je tudi bilo, da so bili po zlomu banke Kaupthing po oceni obvladovanja tveganja in upravljanja, ki jo je naredila FME, sprejeti ukrepi za krepitev infrastrukture. |
| --- | --- |

(102)

Pred bolj podrobnim opisom načrta prestrukturiranja je primerno na kratko navesti stališče banke o tem, kako se v načrtu za prestrukturiranje banke Arion Bank obravnavajo napake, ki so prispevale k propadu banke Kaupthing. V tej zvezi je bilo poudarjeno, da čeprav dejavnosti banke Arion Bank temeljijo na domačih dejavnostih in sredstvih banke Kaupthing, gre kljub temu za novo banko, z novimi komercialnimi cilji in lastništvom, upravnim oborom in vodstvom, ki niso isti kot v banki Kaupthing. Sedanje vodstvo banke Arion Bank je dejansko navedlo, da po svojem mnenju ni v položaju, da bi lahko razpravljajo o posebnih slabostih ali zlomu banke Kaupthing. Sicer pa se banka Arion Bank glede vzrokov za zlom banke Kaupthing najprej sklicuje na zgoraj opisano poročilo posebne skupine za preiskave. Poudarjeno je tudi bilo, da so bili po zlomu banke Kaupthing po oceni obvladovanja tveganja in upravljanja, ki jo je naredila FME, sprejeti ukrepi za krepitev infrastrukture.

| (103) | Po navedbah banke Arion Bank sta glede ukrepanja v banki kot odziv na zgornjo oceno pomembna zlasti dva projekta. Pri prvem gre za velike in povezane izpostavljenosti. Trdilo se je, da je imela banka Kaupthing „pravno“ stališče glede obravnavanja povezanih izpostavljenosti, kar ji je omogočalo, da je posojala povezanim strankam prek zakonsko dovoljene meje 25 % tveganega kapitala. Prek tega projekta je banka Arion Bank razširila svojo opredelitev povezanih strank in v tej zvezi uporablja strožje postopke in v primeru spora ima zadnjo besedo oddelek za upravljanje s tveganji banke Arion Bank. Velike izpostavljenosti so strogo nadzorovane in sporočene, kot del postopka odobritve posojila pa se pripravi posebno poročilo, če bi odobritev posojila povzročila veliko izpostavljenost. Spremembe v islandski zakonodaji o finančnih ustanovah, izvedene po krizi, so zelo omejile možnost bank, da posojajo povezanim strankam. Posojanje lastnikom ali ključnim zaposlenim ne more več presegati 1 % tveganega kapitala in zagotovljeno mora biti kakovostno zavarovanje. |
| --- | --- |

(103)

Po navedbah banke Arion Bank sta glede ukrepanja v banki kot odziv na zgornjo oceno pomembna zlasti dva projekta. Pri prvem gre za velike in povezane izpostavljenosti. Trdilo se je, da je imela banka Kaupthing „pravno“ stališče glede obravnavanja povezanih izpostavljenosti, kar ji je omogočalo, da je posojala povezanim strankam prek zakonsko dovoljene meje 25 % tveganega kapitala. Prek tega projekta je banka Arion Bank razširila svojo opredelitev povezanih strank in v tej zvezi uporablja strožje postopke in v primeru spora ima zadnjo besedo oddelek za upravljanje s tveganji banke Arion Bank. Velike izpostavljenosti so strogo nadzorovane in sporočene, kot del postopka odobritve posojila pa se pripravi posebno poročilo, če bi odobritev posojila povzročila veliko izpostavljenost. Spremembe v islandski zakonodaji o finančnih ustanovah, izvedene po krizi, so zelo omejile možnost bank, da posojajo povezanim strankam. Posojanje lastnikom ali ključnim zaposlenim ne more več presegati 1 % tveganega kapitala in zagotovljeno mora biti kakovostno zavarovanje.

| (104) | Pri drugem gre za natančnejši pregled navskrižnega lastništva in posredne izpostavljenosti. Banka Kaupthing je domnevno dajala posojila ob zavarovanju z lastnimi delnicami, kar je zagotovo tvegano in verjetno presega meje, ki jih določa islandski zakon o gospodarskih družbah. Spremembe islandske zakonodaje sedaj onemogočajo dajanje posojil ob zavarovanju z lastnimi delnicami ali sklepanje pogodb, kjer so lastne delnice osnovno tveganje. |
| --- | --- |

(104)

Pri drugem gre za natančnejši pregled navskrižnega lastništva in posredne izpostavljenosti. Banka Kaupthing je domnevno dajala posojila ob zavarovanju z lastnimi delnicami, kar je zagotovo tvegano in verjetno presega meje, ki jih določa islandski zakon o gospodarskih družbah. Spremembe islandske zakonodaje sedaj onemogočajo dajanje posojil ob zavarovanju z lastnimi delnicami ali sklepanje pogodb, kjer so lastne delnice osnovno tveganje.

Predpostavke načrta prestrukturiranja

| (105) | Načrt prestrukturiranja je pripravljen za matično družbo kot del procesa notranje ocene kapitalske ustreznosti in upošteva tudi učinek podružnic. Temelji na vrsti splošnih in gospodarskih predpostavk, ki predstavljajo gospodarsko podporo osnovnemu scenariju in izjemnemu scenariju, ki so navedene spodaj. |
| --- | --- |

(105)

Načrt prestrukturiranja je pripravljen za matično družbo kot del procesa notranje ocene kapitalske ustreznosti in upošteva tudi učinek podružnic. Temelji na vrsti splošnih in gospodarskih predpostavk, ki predstavljajo gospodarsko podporo osnovnemu scenariju in izjemnemu scenariju, ki so navedene spodaj.

| (106) | Predpostavke vključujejo naslednje:






  — | Gospodarske, pravne, politične in regulativne negotovosti so v okolju delovanja banke še vedno velike in vplivajo na njene dolgoročne napovedi. Zato v poslovanju banke ni predpostavljenih nobenih velikih sprememb. |
| --- | --- | --- |

(106)

Predpostavke vključujejo naslednje:

—

Gospodarske, pravne, politične in regulativne negotovosti so v okolju delovanja banke še vedno velike in vplivajo na njene dolgoročne napovedi. Zato v poslovanju banke ni predpostavljenih nobenih velikih sprememb.

| — | Makroekonomske predpostavke temeljijo na napovedi, ki jo je pripravil raziskovalni oddelek banke Arion Bank in vključujejo naslednje ključne spremenljivke:

  Preglednica 3


  Iz gospodarske napovedi raziskovalnega oddelka banke Arion Bank









  Odstotek spremembe glede na prejšnje leto | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rast BDP | 3,0 | 3,9 | 3,5 |
| Brezposelnost | 6,2 | 5,3 | 4,9 |
| Inflacija | 5,5 | 6,1 | 5,9 |
| Reibor (46) | 4,9 | 5,8 | 5,6 |
| Libor | 0,5 | 0,5 | 0,5 |
| Euribor | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| Plače | 9,2 | 9,7 | 8,4 |
| Indeks menjalnega tečaja ISK (TWI (47)) | 4,9 | 5,0 | 5,0 |

—

Makroekonomske predpostavke temeljijo na napovedi, ki jo je pripravil raziskovalni oddelek banke Arion Bank in vključujejo naslednje ključne spremenljivke:

Preglednica 3

Iz gospodarske napovedi raziskovalnega oddelka banke Arion Bank

Odstotek spremembe glede na prejšnje leto

2012

2013

2014

Rast BDP

3,0

3,9

3,5

Brezposelnost

6,2

5,3

4,9

Inflacija

5,5

6,1

5,9

Reibor (46)

4,9

5,8

5,6

Libor

0,5

0,5

0,5

Euribor

1,0

1,0

1,0

Plače

9,2

9,7

8,4

Indeks menjalnega tečaja ISK (TWI (47))

4,9

5,0

5,0

| — | Banka je pripravila tudi predpostavke na primer v zvezi s svojim tržnim položajem, priložnostmi in nevarnostmi, notranjimi podatki in razvojem trga, vključno s tako imenovanimi ključnimi prepričanji (48); |
| --- | --- |

—

Banka je pripravila tudi predpostavke na primer v zvezi s svojim tržnim položajem, priložnostmi in nevarnostmi, notranjimi podatki in razvojem trga, vključno s tako imenovanimi ključnimi prepričanji (48);

| — | Pričakuje se nenehna rast, ki ji bo zagon dajala pretežno potrošnja (49). |
| --- | --- |

—

Pričakuje se nenehna rast, ki ji bo zagon dajala pretežno potrošnja (49).

| — | Potrošnji bodo zagon še naprej dajali posebni ukrepi (črpanje pokojnin in preračuni posojil v tujih valutah itd.) Poleg tega bo povečevanje cen stanovanj prispevalo k premoženju gospodinjstev. Tudi zmanjšanje brezposelnosti bo pripomoglo k rasti potrošnje; |
| --- | --- |

—

Potrošnji bodo zagon še naprej dajali posebni ukrepi (črpanje pokojnin in preračuni posojil v tujih valutah itd.) Poleg tega bo povečevanje cen stanovanj prispevalo k premoženju gospodinjstev. Tudi zmanjšanje brezposelnosti bo pripomoglo k rasti potrošnje;

| — | Med finančno krizo, ki traja od leta 2008, so bile naložbe kot odstotek BDP-ja na najnižji ravni v zadnjih 50 letih, vendar se pričakuje, da bodo v preostanku obdobja prestrukturiranja začele naraščati; |
| --- | --- |

—

Med finančno krizo, ki traja od leta 2008, so bile naložbe kot odstotek BDP-ja na najnižji ravni v zadnjih 50 letih, vendar se pričakuje, da bodo v preostanku obdobja prestrukturiranja začele naraščati;

| — | V skladu z napovedano rastjo naložbene dejavnosti banka pričakuje, da se bo povečalo povpraševanje po posojilih in da bo njen portfelj posojil v obdobju prestrukturiranja rasel; |
| --- | --- |

—

V skladu z napovedano rastjo naložbene dejavnosti banka pričakuje, da se bo povečalo povpraševanje po posojilih in da bo njen portfelj posojil v obdobju prestrukturiranja rasel;

| — | Uvoz se bo povečal bolj kot izvoz, vendar bo ob koncu obdobja napovedi dosegel uravnoteženo raven; |
| --- | --- |

—

Uvoz se bo povečal bolj kot izvoz, vendar bo ob koncu obdobja napovedi dosegel uravnoteženo raven;

| — | Inflacija in obrestne mere imajo ključno vlogo v poslovanju banke in v načrtu prestrukturiranja (50). Predpostavlja se, da bo inflacija v celem obdobju napovedi ostala visoka; |
| --- | --- |

—

Inflacija in obrestne mere imajo ključno vlogo v poslovanju banke in v načrtu prestrukturiranja (50). Predpostavlja se, da bo inflacija v celem obdobju napovedi ostala visoka;

| — | V celotnem obdobju napovedi naj bi se vrednost króne povprečno zmanjšala za 5 odstotkov; |
| --- | --- |

—

V celotnem obdobju napovedi naj bi se vrednost króne povprečno zmanjšala za 5 odstotkov;

| — | Banka Arion Bank izraža dvom glede strategije o odpravi nadzora kapitalskih tokov in predpostavlja, da bo nadzor ostal v veljavi v celotnem obdobju napovedi (51). |
| --- | --- |

—

Banka Arion Bank izraža dvom glede strategije o odpravi nadzora kapitalskih tokov in predpostavlja, da bo nadzor ostal v veljavi v celotnem obdobju napovedi (51).

(i)   Določitev dolgoročne strateške usmeritve, sorazmerno zmanjšanje dejavnosti in omejevanje izpostavljenosti tveganju

| (107) | Zaradi hitrega prehoda s severnoevropske banke z dejavnostjo v trinajstih državah v banko, ki ima dejavnosti samo na Islandiji, se je banka Arion Bank soočila s številnimi notranjimi in zunanjimi izzivi, ki jih je treba obravnavati in rešiti. Eden od izzivov je bilo prevrednotenje sredstev, prenesenih iz banke Kaupthing na banko Arion Bank. Poleg tega se je morala sorazmerno zmanjšati infrastruktura banke in potrebna je bila prilagoditev novemu gospodarskemu stanju, v katerem so se številnim gospodarskim družbam, fizičnim osebam in gospodinjstvom zelo zmanjšale zmožnosti plačevanja svojih dolgov. |
| --- | --- |

(107)

Zaradi hitrega prehoda s severnoevropske banke z dejavnostjo v trinajstih državah v banko, ki ima dejavnosti samo na Islandiji, se je banka Arion Bank soočila s številnimi notranjimi in zunanjimi izzivi, ki jih je treba obravnavati in rešiti. Eden od izzivov je bilo prevrednotenje sredstev, prenesenih iz banke Kaupthing na banko Arion Bank. Poleg tega se je morala sorazmerno zmanjšati infrastruktura banke in potrebna je bila prilagoditev novemu gospodarskemu stanju, v katerem so se številnim gospodarskim družbam, fizičnim osebam in gospodinjstvom zelo zmanjšale zmožnosti plačevanja svojih dolgov.

| (108) | Veliko od teh številnih izzivov, s katerimi se je soočala nova banka, je bilo tako neposredno povezanih z okoliščinami, v katerih je bila ustanovljena. Prenos domačih sredstev in obveznosti iz premoženja banke Kaupthing na banko Arion Bank je ustvaril nekaj neugodnih izpostavljenosti tveganju za banko. Vendar je bil v prizadevanjih, da se dejavnosti banke prilagodijo novemu gospodarskemu stanju, dosežen velik napredek pri zniževanju izpostavljenosti banke tveganjem na obvladljivo raven. Poudarek je bil na:






  — | izterjavi dolga slabih posojil (52), |
| --- | --- | --- |

(108)

Veliko od teh številnih izzivov, s katerimi se je soočala nova banka, je bilo tako neposredno povezanih z okoliščinami, v katerih je bila ustanovljena. Prenos domačih sredstev in obveznosti iz premoženja banke Kaupthing na banko Arion Bank je ustvaril nekaj neugodnih izpostavljenosti tveganju za banko. Vendar je bil v prizadevanjih, da se dejavnosti banke prilagodijo novemu gospodarskemu stanju, dosežen velik napredek pri zniževanju izpostavljenosti banke tveganjem na obvladljivo raven. Poudarek je bil na:

—

izterjavi dolga slabih posojil (52),

| — | zmanjšanju valutnih neravnovesij (53), |
| --- | --- |

—

zmanjšanju valutnih neravnovesij (53),

| — | zmanjšanju koncentracije posojil v velikih in povezanih strankah (54), |
| --- | --- |

—

zmanjšanju koncentracije posojil v velikih in povezanih strankah (54),

| — | zvišanju stopnje kapitala (55), |
| --- | --- |

—

zvišanju stopnje kapitala (55),

| — | povečanju vezanih vlog in zagotavljanju nadomestnih virov financiranja (56), |
| --- | --- |

—

povečanju vezanih vlog in zagotavljanju nadomestnih virov financiranja (56),

| — | znižanju inflacijskega tveganja zaradi neravnovesja indeksa cen življenjskih potrebščin (ICŽP) (57). |
| --- | --- |

—

znižanju inflacijskega tveganja zaradi neravnovesja indeksa cen življenjskih potrebščin (ICŽP) (57).

| (109) | V letu 2010, je bila določena dolgoročna strateška usmeritev banke. Po navedbah banke Arion Bank se portfelj strank že nagiba proti cilju postati povezovalna banka in banka je prepričana, da je mogoče v celoti doseči tak model bančništva. |
| --- | --- |

(109)

V letu 2010, je bila določena dolgoročna strateška usmeritev banke. Po navedbah banke Arion Bank se portfelj strank že nagiba proti cilju postati povezovalna banka in banka je prepričana, da je mogoče v celoti doseči tak model bančništva.

| (110) | Organizacijska struktura banke je bila od njene ustanovitve poenostavljena (58) in uvedeni so bili standardi upravljanja, ki zagotavljajo razkrivanje in preglednost ter večjo odgovornost. Okrepljene so bile vloge in naloge podpornih oddelkov, zlasti oddelka za upravljanje tveganj. Oddelek je neodvisen in centraliziran ter poroča neposredno generalnemu izvršnemu direktorju. Generalni izvršni direktor in upravni odbor sta odgovorna za opredelitev in izražanje pripravljenosti banke, da sprejme tveganje. Pripravljenost za tveganje se izraža v mejni izpostavljenosti in ciljih, ki jih spremlja oddelek za upravljanje tveganj, ki o svojih ugotovitvah redno poroča neposredno generalnemu izvršnemu direktorju in upravnemu odboru. |
| --- | --- |

(110)

Organizacijska struktura banke je bila od njene ustanovitve poenostavljena (58) in uvedeni so bili standardi upravljanja, ki zagotavljajo razkrivanje in preglednost ter večjo odgovornost. Okrepljene so bile vloge in naloge podpornih oddelkov, zlasti oddelka za upravljanje tveganj. Oddelek je neodvisen in centraliziran ter poroča neposredno generalnemu izvršnemu direktorju. Generalni izvršni direktor in upravni odbor sta odgovorna za opredelitev in izražanje pripravljenosti banke, da sprejme tveganje. Pripravljenost za tveganje se izraža v mejni izpostavljenosti in ciljih, ki jih spremlja oddelek za upravljanje tveganj, ki o svojih ugotovitvah redno poroča neposredno generalnemu izvršnemu direktorju in upravnemu odboru.

| (111) | FME je izbrala banko Arion Bank, da prevzame vse obveznosti glede vlog v hranilnici Reykjavík (SPRON). Aprila 2009 je banka prevzela regionalno hranilnico Mýrasýsla (SPM),vključno z vsemi njenimi sredstvi in nekaterimi obveznostmi, kot so vloge (59). Tako je banka pridobila 22000 novih strank, ne da bi ji bilo treba širiti obstoječo mrežo poslovalnic. |
| --- | --- |

(111)

FME je izbrala banko Arion Bank, da prevzame vse obveznosti glede vlog v hranilnici Reykjavík (SPRON). Aprila 2009 je banka prevzela regionalno hranilnico Mýrasýsla (SPM),vključno z vsemi njenimi sredstvi in nekaterimi obveznostmi, kot so vloge (59). Tako je banka pridobila 22000 novih strank, ne da bi ji bilo treba širiti obstoječo mrežo poslovalnic.

| (112) | 22. decembra 2011 je banka Arion Bank prevzela nekdanji Sklad za hipoteke in institucionalne vlagatelje banke Kaupthing (ki se sedaj imenuje Sklad za hipoteke in institucionalne vlagatelje banke Arion Bank) (60). |
| --- | --- |

(112)

22. decembra 2011 je banka Arion Bank prevzela nekdanji Sklad za hipoteke in institucionalne vlagatelje banke Kaupthing (ki se sedaj imenuje Sklad za hipoteke in institucionalne vlagatelje banke Arion Bank) (60).

| (113) | V letu 2012 se bo skrbnik vrednostnih papirjev Verdis, podružnica v popolni lasti banke, združil z banko. [...]. |
| --- | --- |

(113)

V letu 2012 se bo skrbnik vrednostnih papirjev Verdis, podružnica v popolni lasti banke, združil z banko. [...].

(ii)   Doseganje in ohranjanje močnega kapitalskega položaja in zadovoljive donosnosti

| (114) | Kot je razvidno iz Preglednice 4, je banka Arion Bank donosna od ustanovitve dalje in njena donosnost lastniškega kapitala je med 10,5 in 16,7 %.

  Preglednica 4


  Finančni pregled 2009-2011 in napoved 2012-2014.


  (Podatki so za matično družbo. Učinki podružnic so upoštevani prek drugih dohodkov. Zneski so v milijonih ISK.) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti prihodki iz obresti | 14 258 | 24 440 | 25 480 | [...] | [...] | [...] |
| Spremembe vrednotenja pri posojilih | 9 642 | 29 722 | 20 037 | [...] | [...] | [...] |
| Prihodki od provizij | 3 914 | 3 379 | 4 454 | [...] | [...] | [...] |
| Čisti finančni prihodki | 13 460 | – 5 681 | 1 223 | [...] | [...] | [...] |
| Drugi dohodki | 1 713 | 1 047 | 4 364 | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj prihodki | 42 988 | 52 908 | 55 559 | [...] | [...] | [...] |
| Operativni stroški | – 13 133 | – 14 226 | – 15 791 | [...] | [...] | [...] |
| Oslabitev | – 14 470 | – 23 067 | – 26 582 | [...] | [...] | [...] |
| Čisti dobiček pred davki | 15 384 | 15 614 | 13 186 | [...] | [...] | [...] |
| Davki in dajatve za banke | – 2 414 | – 2 897 | – 2 692 | [...] | [...] | [...] |
| Čisti dobiček | 12 971 | 12 717 | 10 494 | [...] | [...] | [...] |
| Donosnost lastniškega kapitala | 16,7 % | 13,4 % | 10,5 % | [10-20]% | [5-15]% | [5-15]% |
| Čista obrestna marža | ... | ... | 3,6 % | [...]% | [...]% | [...]% |
| Razmerje med stroški in prihodki | ... | ... | 44,8 % | [...]% | [...]% | [...]% |

(114)

Kot je razvidno iz Preglednice 4, je banka Arion Bank donosna od ustanovitve dalje in njena donosnost lastniškega kapitala je med 10,5 in 16,7 %.

Preglednica 4

Finančni pregled 2009-2011 in napoved 2012-2014.

(Podatki so za matično družbo. Učinki podružnic so upoštevani prek drugih dohodkov. Zneski so v milijonih ISK.)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Čisti prihodki iz obresti

14 258

24 440

25 480

[...]

[...]

[...]

Spremembe vrednotenja pri posojilih

9 642

29 722

20 037

[...]

[...]

[...]

Prihodki od provizij

3 914

3 379

4 454

[...]

[...]

[...]

Čisti finančni prihodki

13 460

– 5 681

1 223

[...]

[...]

[...]

Drugi dohodki

1 713

1 047

4 364

[...]

[...]

[...]

Skupaj prihodki

42 988

52 908

55 559

[...]

[...]

[...]

Operativni stroški

– 13 133

– 14 226

– 15 791

[...]

[...]

[...]

Oslabitev

– 14 470

– 23 067

– 26 582

[...]

[...]

[...]

Čisti dobiček pred davki

15 384

15 614

13 186

[...]

[...]

[...]

Davki in dajatve za banke

– 2 414

– 2 897

– 2 692

[...]

[...]

[...]

Čisti dobiček

12 971

12 717

10 494

[...]

[...]

[...]

Donosnost lastniškega kapitala

16,7 %

13,4 %

10,5 %

[10-20]%

[5-15]%

[5-15]%

Čista obrestna marža

...

...

3,6 %

[...]%

[...]%

[...]%

Razmerje med stroški in prihodki

...

...

44,8 %

[...]%

[...]%

[...]%

| (115) | V obdobju 2009-2011 so izredne postavke imele velik vpliv na izkaz poslovnega izida, zlasti glede spremembe vrednotenja pri posojilih. Islandski organi so zagotovili podatke o skupnih posojilih in popustih, prejetih od nekdanje banke (61). Celotna nominalna vrednost prenesenih posojil je bila 1 230 milijard ISK, knjigovodska vrednost pa 459 milijard ISK. Skupni popust je bil torej približno 771 milijard ISK. Ko so pogoji dovoljevali, so bila posojila prevrednotena in zato je prišlo do spremembe vrednotenja pri posojilih, kot je navedeno v Preglednici 4. (62) Za preostalo obdobje prestrukturiranja pa se napovedujejo zanemarljive spremembe vrednotenja pri posojilih. Donosnost banke torej ne bo več odvisna od te izredne postavke. |
| --- | --- |

(115)

V obdobju 2009-2011 so izredne postavke imele velik vpliv na izkaz poslovnega izida, zlasti glede spremembe vrednotenja pri posojilih. Islandski organi so zagotovili podatke o skupnih posojilih in popustih, prejetih od nekdanje banke (61). Celotna nominalna vrednost prenesenih posojil je bila 1 230 milijard ISK, knjigovodska vrednost pa 459 milijard ISK. Skupni popust je bil torej približno 771 milijard ISK. Ko so pogoji dovoljevali, so bila posojila prevrednotena in zato je prišlo do spremembe vrednotenja pri posojilih, kot je navedeno v Preglednici 4. (62) Za preostalo obdobje prestrukturiranja pa se napovedujejo zanemarljive spremembe vrednotenja pri posojilih. Donosnost banke torej ne bo več odvisna od te izredne postavke.

| (116) | Kapitalski zahtevi, ki jih je FME določil kot pogoj za izdajo dovoljenja za poslovanje banki Arion Bank, sta bili 12 % za kapital razreda 1 in 16 % za celotni kapital (količnik kapitalske ustreznosti). Kapitalska politika banke je ohraniti trdno kapitalsko osnovo, da bo lahko podpirala razvoj podjetij in izpolnjevala regulativne kapitalske zahteve tudi v času težav. Dolgoročno načrtovanje kapitala v banki trenutno temelji na primerjalnem minimumu [...] % za kapital razreda 1 in skupni količnik kapitalske ustreznosti [...] %. Kapitalski položaj banke se je v obdobju 2009-2011 postopoma krepil in je presegel kapitalske zahteve FME in notranje cilje banke. Konec leta 2011 je bil količnik kapitalske ustreznosti banke 20,5 %, razmerje razreda 1 pa 15,7 %.

  Preglednica 5


  Količniki celotnega kapitala konec leta za obdobje 2009-2011 in napoved 2012-2014.


  (Podatki so za matično družbo. Učinki podružnic so upoštevani prek drugih dohodkov. Zneski so v milijonih ISK.) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapital razreda 1 | 88 302 | 98 715 | 106 459 | [...] | [...] | [...] |
| Kapital razreda 2 | 29 543 | 26 257 | 32 105 | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj kapital | 117 845 | 124 972 | 138 564 | [...] | [...] | [...] |
| Tveganju prilagojena aktiva | 685 702 | 678 563 | 675 998 | [...] | [...] | [...] |
| Razmerje razreda 1 | 12,9 % | 14,5 % | 15,7 % | [15-20]% | [15-20]% | [15-20]% |
| Količnik kapitalske ustreznosti | 17,2 % | 18,4 % | 20,5 % | [20-25]% | [20-25]% | [20-25]% |

(116)

Kapitalski zahtevi, ki jih je FME določil kot pogoj za izdajo dovoljenja za poslovanje banki Arion Bank, sta bili 12 % za kapital razreda 1 in 16 % za celotni kapital (količnik kapitalske ustreznosti). Kapitalska politika banke je ohraniti trdno kapitalsko osnovo, da bo lahko podpirala razvoj podjetij in izpolnjevala regulativne kapitalske zahteve tudi v času težav. Dolgoročno načrtovanje kapitala v banki trenutno temelji na primerjalnem minimumu [...] % za kapital razreda 1 in skupni količnik kapitalske ustreznosti [...] %. Kapitalski položaj banke se je v obdobju 2009-2011 postopoma krepil in je presegel kapitalske zahteve FME in notranje cilje banke. Konec leta 2011 je bil količnik kapitalske ustreznosti banke 20,5 %, razmerje razreda 1 pa 15,7 %.

Preglednica 5

Količniki celotnega kapitala konec leta za obdobje 2009-2011 in napoved 2012-2014.

(Podatki so za matično družbo. Učinki podružnic so upoštevani prek drugih dohodkov. Zneski so v milijonih ISK.)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Kapital razreda 1

88 302

98 715

106 459

[...]

[...]

[...]

Kapital razreda 2

29 543

26 257

32 105

[...]

[...]

[...]

Skupaj kapital

117 845

124 972

138 564

[...]

[...]

[...]

Tveganju prilagojena aktiva

685 702

678 563

675 998

[...]

[...]

[...]

Razmerje razreda 1

12,9 %

14,5 %

15,7 %

[15-20]%

[15-20]%

[15-20]%

Količnik kapitalske ustreznosti

17,2 %

18,4 %

20,5 %

[20-25]%

[20-25]%

[20-25]%

| (117) | Glede na poročilo o notranji ocena kapitalske ustreznosti iz aprila 2012 je po oceni banke za kritje njene izpostavljenosti tveganju potreben kapital v višini [...] milijard ISK. Banka ima kapitalsko osnovo v višini [...] milijard ISK in ima tako kapitalsko rezervo v višini [...] milijard ISK. Na podlagi trenutnega tveganju prilagojenega zneska to pomeni [...] % količnik celotnega kapitala. |
| --- | --- |

(117)

Glede na poročilo o notranji ocena kapitalske ustreznosti iz aprila 2012 je po oceni banke za kritje njene izpostavljenosti tveganju potreben kapital v višini [...] milijard ISK. Banka ima kapitalsko osnovo v višini [...] milijard ISK in ima tako kapitalsko rezervo v višini [...] milijard ISK. Na podlagi trenutnega tveganju prilagojenega zneska to pomeni [...] % količnik celotnega kapitala.

| (118) | Politika banke Arion Bank je, da se do leta 2013 vzdrži izplačevanja dividend. Ta politika bo spremenjena le v sodelovanju s FME in le, če bosta FME in banka Arion Bank skupaj ugotovili, da je bil dosežen vzdržen preobrat islandskega gospodarstva. |
| --- | --- |

(118)

Politika banke Arion Bank je, da se do leta 2013 vzdrži izplačevanja dividend. Ta politika bo spremenjena le v sodelovanju s FME in le, če bosta FME in banka Arion Bank skupaj ugotovili, da je bil dosežen vzdržen preobrat islandskega gospodarstva.

(iii)   Ohranjanje trdnega likvidnostnega položaja in izboljšanje strukture financiranja

| (119) | Glede likvidnosti FME zahteva, da mora banka imeti zavarovane likvidnostne rezerve v višini najmanj 20 % vlog in denarne rezerve v višini 5 % vlog na vpogled. Poleg tega Centralna banka Islandije določa pravila za likvidnost kreditnih ustanov (63), na podlagi katerih se likvidna sredstva in obveznosti razvrščajo po vrsti in dospelosti in se jim pripišejo uteži glede na tveganje. Kreditne ustanove morajo v enem mesecu, po enem mesecu in do treh mesecev imeti likvidna sredstva, ki presegajo obveznosti. Pravila vključujejo tudi določeno testiranje izjemnih situacij, ko se za različne kapitalske postavke uporabi popust, vendar se po eni strani predpostavlja, da morajo biti vse obveznosti plačane ob dospelosti in po drugi, da se deleži drugih obveznosti, na primer vlog, morajo izplačati v kratkem roku ali takoj. |
| --- | --- |

(119)

Glede likvidnosti FME zahteva, da mora banka imeti zavarovane likvidnostne rezerve v višini najmanj 20 % vlog in denarne rezerve v višini 5 % vlog na vpogled. Poleg tega Centralna banka Islandije določa pravila za likvidnost kreditnih ustanov (63), na podlagi katerih se likvidna sredstva in obveznosti razvrščajo po vrsti in dospelosti in se jim pripišejo uteži glede na tveganje. Kreditne ustanove morajo v enem mesecu, po enem mesecu in do treh mesecev imeti likvidna sredstva, ki presegajo obveznosti. Pravila vključujejo tudi določeno testiranje izjemnih situacij, ko se za različne kapitalske postavke uporabi popust, vendar se po eni strani predpostavlja, da morajo biti vse obveznosti plačane ob dospelosti in po drugi, da se deleži drugih obveznosti, na primer vlog, morajo izplačati v kratkem roku ali takoj.

| (120) | Likvidnostni količniki v obdobju 2011-2012 so navedeni v grafikonu v nadaljevanju. Očitno je, da je banka ohranila trden likvidnostni položaj in presegla zahteve FME tako glede denarnega razmerja kot širše zahteve zavarovane likvidnosti. Po načrtu banke za obdobje 2012-2014 bo banka ohranila denarno razmerje med [...] – [...] % in [...] – [...]-odstotni likvidnostni količnik. Banka je tudi izpolnila likvidnostne predpise CBI, ker so bili njeni likvidnostni količniki (več kot en mesec in do treh mesecev) na koncu leta v obdobju 2009-2011 v razponu 1,5 – 2,1.

  Diagram 1


  Likvidnostni količniki banke Arion Bank 2011-2012

  [
  Grafikon likvidnostnih količnikov banke Arion Bank po pravilih FME


  Vrednosti zaradi poslovne skrivnosti niso razkrite] |
| --- | --- |

(120)

Likvidnostni količniki v obdobju 2011-2012 so navedeni v grafikonu v nadaljevanju. Očitno je, da je banka ohranila trden likvidnostni položaj in presegla zahteve FME tako glede denarnega razmerja kot širše zahteve zavarovane likvidnosti. Po načrtu banke za obdobje 2012-2014 bo banka ohranila denarno razmerje med [...] – [...] % in [...] – [...]-odstotni likvidnostni količnik. Banka je tudi izpolnila likvidnostne predpise CBI, ker so bili njeni likvidnostni količniki (več kot en mesec in do treh mesecev) na koncu leta v obdobju 2009-2011 v razponu 1,5 – 2,1.

Diagram 1

Likvidnostni količniki banke Arion Bank 2011-2012

[
  Grafikon likvidnostnih količnikov banke Arion Bank po pravilih FME

Vrednosti zaradi poslovne skrivnosti niso razkrite]

| (121) | Čeprav zahteve glede likvidnosti iz Basla III še niso obvezne, je banka Arion Bank začela prostovoljno spremljati količnik likvidnostnega kritja bank (64) v skladu s temi pravili in konec leta 2011 je bil njen količnik likvidnostnega kritja banke [...] %. |
| --- | --- |

(121)

Čeprav zahteve glede likvidnosti iz Basla III še niso obvezne, je banka Arion Bank začela prostovoljno spremljati količnik likvidnostnega kritja bank (64) v skladu s temi pravili in konec leta 2011 je bil njen količnik likvidnostnega kritja banke [...] %.

| (122) | Banka Arion Bank se v veliki meri financira z vlogami, vendar so bili sprejeti ukrepi za razpršitev financiranja z izdajo kritih obveznic. Novembra 2011 je FME banki Arion Bank izdal dovoljenje za izdajo zakonsko določenih kritih obveznic. Februarja 2012 je bil zaključen program kritih obveznic v vrednosti 1 milijarde EUR. Sredstva bodo uporabljena za financiranje hipotekarnih posojil banke Arion Bank. Opomniti je treba, da je konec leta 2011 banka Arion Bank kupila hipotekarni sklad KMIIF s prevzemom neporavnanega zneska v višini 127 milijard ISK v kritih obveznicah in nadaljevala kot izdajatelj kritih obveznic. Banka meni, da bo izdaja kritih delnic na domačih trgih izpolnila potrebe refinanciranja banke in financiranja novih posojil v obdobju 2012-2016. |
| --- | --- |

(122)

Banka Arion Bank se v veliki meri financira z vlogami, vendar so bili sprejeti ukrepi za razpršitev financiranja z izdajo kritih obveznic. Novembra 2011 je FME banki Arion Bank izdal dovoljenje za izdajo zakonsko določenih kritih obveznic. Februarja 2012 je bil zaključen program kritih obveznic v vrednosti 1 milijarde EUR. Sredstva bodo uporabljena za financiranje hipotekarnih posojil banke Arion Bank. Opomniti je treba, da je konec leta 2011 banka Arion Bank kupila hipotekarni sklad KMIIF s prevzemom neporavnanega zneska v višini 127 milijard ISK v kritih obveznicah in nadaljevala kot izdajatelj kritih obveznic. Banka meni, da bo izdaja kritih delnic na domačih trgih izpolnila potrebe refinanciranja banke in financiranja novih posojil v obdobju 2012-2016.

(iv)   Prestrukturiranje portfeljev posojil podjetjem in gospodinjstvom

| (123) | Ena najbolj pomembnih nalog islandskega finančnega sektorja je prestrukturiranje dolga gospodinjstev in podjetij. To je zapleteno in občutljivo vprašanje s številnimi finančnimi, ekonomskimi in etičnimi vidiki. |
| --- | --- |

(123)

Ena najbolj pomembnih nalog islandskega finančnega sektorja je prestrukturiranje dolga gospodinjstev in podjetij. To je zapleteno in občutljivo vprašanje s številnimi finančnimi, ekonomskimi in etičnimi vidiki.

| (124) | Po navedbah banke Arion Bank je prestrukturiranje portfelja posojil zelo pomembna prednostna naloga in banka meni, da je bilo to poglavitno pri reševanju vprašanj dolga gospodinjstev in podjetij ter da je bil v zvezi s tem dosežen velik napredek. Banka je leta 2009 ustanovila enoto za izterjavo od podjetij in za upravljanje zaseženega premoženja so bile ustanovljene družbe za upravljanje premoženja. Banka je uvedla vrsto prilagojenih rešitev za pomoč gospodinjstvom in posameznim posojilojemalcem pri reševanju dolgov. |
| --- | --- |

(124)

Po navedbah banke Arion Bank je prestrukturiranje portfelja posojil zelo pomembna prednostna naloga in banka meni, da je bilo to poglavitno pri reševanju vprašanj dolga gospodinjstev in podjetij ter da je bil v zvezi s tem dosežen velik napredek. Banka je leta 2009 ustanovila enoto za izterjavo od podjetij in za upravljanje zaseženega premoženja so bile ustanovljene družbe za upravljanje premoženja. Banka je uvedla vrsto prilagojenih rešitev za pomoč gospodinjstvom in posameznim posojilojemalcem pri reševanju dolgov.

| (125) | Poslovne stranke, ki ne morejo izpolnjevati svojih obveznosti, so bile vključene v postopek izterjave dolga banke. Cilj je plačilno nesposobne gospodarske družbe spremeniti v plačilno sposobne družbe z dobro bilanco stanja in jim tako omogočiti poslovanje v prihodnje in s tem prispevati k razvoju gospodarstva. Konec leta 2011 je bilo v program izterjave od podjetij vključenih 986 gospodarskih družb in postopek je bil zaključen v 871 primerih. Banka pričakuje, da bo prestrukturiranje zadolženosti podjetij v večji meri zaključeno do konca leta 2012. |
| --- | --- |

(125)

Poslovne stranke, ki ne morejo izpolnjevati svojih obveznosti, so bile vključene v postopek izterjave dolga banke. Cilj je plačilno nesposobne gospodarske družbe spremeniti v plačilno sposobne družbe z dobro bilanco stanja in jim tako omogočiti poslovanje v prihodnje in s tem prispevati k razvoju gospodarstva. Konec leta 2011 je bilo v program izterjave od podjetij vključenih 986 gospodarskih družb in postopek je bil zaključen v 871 primerih. Banka pričakuje, da bo prestrukturiranje zadolženosti podjetij v večji meri zaključeno do konca leta 2012.

| (126) | Pri prestrukturiranju dolga gospodinjstev je več kot 14 000 fizičnih oseb izkoristilo svežnje reševanja dolga, vključno s posebnim programom oprostitve dolga. Konec leta 2010 je banka ustanovila tudi posebno službo za svetovanje glede dolga za fizične osebe. Banka meni, da je bila ta ureditev pomembna zaradi velikega števila težkih primerov izterjave dolga, ki so jih obravnavali. Cilj banke je prestrukturiranje dolga gospodinjstev zaključiti do konca leta 2012. |
| --- | --- |

(126)

Pri prestrukturiranju dolga gospodinjstev je več kot 14 000 fizičnih oseb izkoristilo svežnje reševanja dolga, vključno s posebnim programom oprostitve dolga. Konec leta 2010 je banka ustanovila tudi posebno službo za svetovanje glede dolga za fizične osebe. Banka meni, da je bila ta ureditev pomembna zaradi velikega števila težkih primerov izterjave dolga, ki so jih obravnavali. Cilj banke je prestrukturiranje dolga gospodinjstev zaključiti do konca leta 2012.

| (127) | Cilj programov izterjave doga je izboljšati kakovost sredstev. Delež slabih posojil se je znižal z 37 % konec leta 2010 na 13 % konec leta 2011. Konec leta 2011 je bilo 56 % posojil v portfelju posojil uvrščenih med dobra posojila, 18 % je bilo „opazovanih“, 13 % ni bilo donosnih, 13 % posojil pa je bilo slabih. |
| --- | --- |

(127)

Cilj programov izterjave doga je izboljšati kakovost sredstev. Delež slabih posojil se je znižal z 37 % konec leta 2010 na 13 % konec leta 2011. Konec leta 2011 je bilo 56 % posojil v portfelju posojil uvrščenih med dobra posojila, 18 % je bilo „opazovanih“, 13 % ni bilo donosnih, 13 % posojil pa je bilo slabih.

(v)   Ukrepi za omejitev deviznih neravnovesij

| (128) | Posojila v tujih valutah (FX) so v portfelju posojil razdeljena na posojila FX/FX in posojila FX/ISK. Posojila FX/FX so posojila, pri katerih stranke ustvarjajo dohodek v tuji valuti, posojila FX/ISK pa so posojila v tujih valutah, pri katerih stranke ustvarjajo dohodek v islandskih kronah. Devizno neravnovesje banke povzroča predvsem del FX/ISK. V letih 2010 in 2011 je banka uspešno zmanjševala devizno neravnovesje. Le-to se bo v letu 2012 še zmanjševalo s ponovno pretvorbo posojil fizičnim osebam v tujih valutah v islandske krone ter ukrepi za spodbujanje gospodarskih družb z omejenim prihodkom v tujih valutah, da svoja posojila ponovno pretvorijo v islandske krone. Glede posojil v tujih valutah še vedno obstaja pravna negotovost, vendar si banka prizadeva zmanjšati neravnovesje FX/ISK, tako da bi bilo do konca leta neravnovesje v okviru zahtev CBI. |
| --- | --- |

(128)

Posojila v tujih valutah (FX) so v portfelju posojil razdeljena na posojila FX/FX in posojila FX/ISK. Posojila FX/FX so posojila, pri katerih stranke ustvarjajo dohodek v tuji valuti, posojila FX/ISK pa so posojila v tujih valutah, pri katerih stranke ustvarjajo dohodek v islandskih kronah. Devizno neravnovesje banke povzroča predvsem del FX/ISK. V letih 2010 in 2011 je banka uspešno zmanjševala devizno neravnovesje. Le-to se bo v letu 2012 še zmanjševalo s ponovno pretvorbo posojil fizičnim osebam v tujih valutah v islandske krone ter ukrepi za spodbujanje gospodarskih družb z omejenim prihodkom v tujih valutah, da svoja posojila ponovno pretvorijo v islandske krone. Glede posojil v tujih valutah še vedno obstaja pravna negotovost, vendar si banka prizadeva zmanjšati neravnovesje FX/ISK, tako da bi bilo do konca leta neravnovesje v okviru zahtev CBI.

(vi)   Racionalizacija mreže poslovalnic in doseganje stroškovne učinkovitosti

| (129) | Po mnenju banke Arion Bank je v primerjavi s primerljivimi gospodarstvi na islandskem trgu preveč bank. Banke bodo morale znižati stroške, če bodo želele ostati konkurenčne. Banka Arion Bank pozornost namenja nadziranju ravni stroškov in meni, da je na čelu prepotrebne racionalizacije v finančnem sektorju. |
| --- | --- |

(129)

Po mnenju banke Arion Bank je v primerjavi s primerljivimi gospodarstvi na islandskem trgu preveč bank. Banke bodo morale znižati stroške, če bodo želele ostati konkurenčne. Banka Arion Bank pozornost namenja nadziranju ravni stroškov in meni, da je na čelu prepotrebne racionalizacije v finančnem sektorju.

| (130) | Banka Arion Bank je svoje poslovanje racionalizirala z zmanjšanjem števila zaposlenih in racionalizacijo mreže poslovalnic. Marca 2011 je bila z združitvijo treh poslovalnic na območju Reykjavíka v eno zaključena racionalizacija mreže poslovalnic. Skupaj je bilo zaprtih 15 poslovalnic in banka trdi, da je preostalih 24 poslovalnic stroškovno učinkovitih in pri tem ohranjajo visoko raven izpolnjevanja potreb uporabnikov. V zvezi z zgoraj navedenimi spremembami je banka svojo delovno silo v letu 2011 zmanjšala za približno 10 %. Raven stroškov je strogo nadzirana in v letu 2011 se je razmerje med stroški in prihodki na ravni matične družbe že znižalo na 45 % in se bo v obdobju 2012-2014 še nekoliko znižalo, in sicer na [...] % |
| --- | --- |

(130)

Banka Arion Bank je svoje poslovanje racionalizirala z zmanjšanjem števila zaposlenih in racionalizacijo mreže poslovalnic. Marca 2011 je bila z združitvijo treh poslovalnic na območju Reykjavíka v eno zaključena racionalizacija mreže poslovalnic. Skupaj je bilo zaprtih 15 poslovalnic in banka trdi, da je preostalih 24 poslovalnic stroškovno učinkovitih in pri tem ohranjajo visoko raven izpolnjevanja potreb uporabnikov. V zvezi z zgoraj navedenimi spremembami je banka svojo delovno silo v letu 2011 zmanjšala za približno 10 %. Raven stroškov je strogo nadzirana in v letu 2011 se je razmerje med stroški in prihodki na ravni matične družbe že znižalo na 45 % in se bo v obdobju 2012-2014 še nekoliko znižalo, in sicer na [...] %

3.5.2   Zmožnost doseganja uspešnega poslovanja po osnovnem scenariju in izjemnih situacij

| (131) | V načrtu prestrukturiranja je bil s sklicevanjem na poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti predložen scenarij izjemnih situacij za banko Arion Bank, v katerem je bila preučena sposobnost banke doseči dolgoročno uspešno poslovanje v različnih scenarijih in pri različni izpostavljenosti tveganju. |
| --- | --- |

(131)

V načrtu prestrukturiranja je bil s sklicevanjem na poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti predložen scenarij izjemnih situacij za banko Arion Bank, v katerem je bila preučena sposobnost banke doseči dolgoročno uspešno poslovanje v različnih scenarijih in pri različni izpostavljenosti tveganju.

3.5.2.1   Osnovni scenarij

| (132) | Osnovni scenarij je načrt prestrukturiranja kot je opisan zgoraj, vključno s predpostavkami, na katerih temelji. |
| --- | --- |

(132)

Osnovni scenarij je načrt prestrukturiranja kot je opisan zgoraj, vključno s predpostavkami, na katerih temelji.

3.5.2.2   Scenarij izjemnih situacij

| (133) | Načrt prestrukturiranja vključuje izjemni scenarij, v katerem osnovni scenarij poteka pod predpostavkami „dolgotrajne globoke recesije“, ki temeljijo na smernicah FME. Cilj testiranja izjemnih situacij je preveriti, kako bi se dobiček, kreditne izgube, kapitalske zahteve, razpoložljivi kapital/kapitalske rezerve in likvidnostni položaji banke razvijali v izjemnih gospodarskih razmerah. Razlika je v tem, da so predpostavke v scenariju dolgotrajne globoke recesije za leto 2009 sedaj predpostavke za leto 2012 in tako dalje. Predpostavke so povzete v Preglednici 6 v nadaljevanju.

  Preglednica 6


  Glavne predpostavke v scenariju dolgotrajne globoke recesije (65)










  (%) |
| --- | --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 |
| Rast BDP | – 16,0 | – 3,9 | – 2,8 |
| Stopnja brezposelnosti | 10,6 | 16,6 | 16,9 |
| Inflacija | 9,7 | 0,1 | 0,3 |
| REIBOR | 10,0 | 7,0 | 8,0 |

(133)

Načrt prestrukturiranja vključuje izjemni scenarij, v katerem osnovni scenarij poteka pod predpostavkami „dolgotrajne globoke recesije“, ki temeljijo na smernicah FME. Cilj testiranja izjemnih situacij je preveriti, kako bi se dobiček, kreditne izgube, kapitalske zahteve, razpoložljivi kapital/kapitalske rezerve in likvidnostni položaji banke razvijali v izjemnih gospodarskih razmerah. Razlika je v tem, da so predpostavke v scenariju dolgotrajne globoke recesije za leto 2009 sedaj predpostavke za leto 2012 in tako dalje. Predpostavke so povzete v Preglednici 6 v nadaljevanju.

Preglednica 6

Glavne predpostavke v scenariju dolgotrajne globoke recesije (65)

(%)

2012

2013

2014

Rast BDP

– 16,0

– 3,9

– 2,8

Stopnja brezposelnosti

10,6

16,6

16,9

Inflacija

9,7

0,1

0,3

REIBOR

10,0

7,0

8,0

| (134) | Scenarij izjemnih situacij je zasnovan na spremembah gospodarskega okolja, v katerem banka deluje, ki niso verjetne, vendar se lahko zgodijo. Prav gotovo na banko negativno vplivajo zaostreni pogoji scenarija dolgotrajne globoke recesije, ker se bo njena donosnost lastniškega kapitala zelo znižala. (66) Kljub temu pa bo ustvarjala manjše dobičke in ker se bo istočasno zmanjšal portfelj posojil in tveganju prilagojena sredstva, se njen kapitalski položaj ne bo poslabšal (67). Tudi likvidnostni položaj banke bi ostal precej nad minimalnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(134)

Scenarij izjemnih situacij je zasnovan na spremembah gospodarskega okolja, v katerem banka deluje, ki niso verjetne, vendar se lahko zgodijo. Prav gotovo na banko negativno vplivajo zaostreni pogoji scenarija dolgotrajne globoke recesije, ker se bo njena donosnost lastniškega kapitala zelo znižala. (66) Kljub temu pa bo ustvarjala manjše dobičke in ker se bo istočasno zmanjšal portfelj posojil in tveganju prilagojena sredstva, se njen kapitalski položaj ne bo poslabšal (67). Tudi likvidnostni položaj banke bi ostal precej nad minimalnimi zahtevami.

| (135) | Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti temelji na finančnih podatkih z dne 31. decembra 2011. Glavni rezultat poročila je, da je po oceni banke za kritje njene izpostavljenosti tveganju na podlagi stebra I in II potreben kapital v višini [...] milijard ISK. 16-odstotna tveganju prilagojena sredstva znašajo [...] milijard ISK. Banka ima kapitalsko osnovo v višini [...] milijard ISK in ima tako kapitalsko rezervo v višini [...] milijard ISK. Ocena kapitala upošteva dejavnike, povezane z izjemno situacijo, vključno z vplivom na portfelj posojil banke. Glede na poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti se oddelek banke za upravljanje tveganj ukvarja z ugotavljanjem, ocenjevanjem in merjenjem vseh pomembnih tveganj, s katerimi se banka sooča in tveganja razvršča v štiri razrede: kreditno tveganje (vključno s tveganjem koncentracije), tržno tveganje, operativno tveganje in druga tveganja (vključno z likvidnostnim tveganjem, poslovnim tveganjem ter političnim in pravnim tveganjem). V preglednici 7 so prikazani različni dejavniki tveganja, upoštevani pri oceni kapitala.

  Preglednica 7


  Rezultati poročila o notranji oceni kapitalske ustreznosti glede ocene kapitala, zneski v milijardah ISK | Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti
  31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Kapitalska zahteva (steber I) | [...] |
| Koncentracija za eno samo izpostavljenost | [...] |
| Sektorsko združevanje | [...] |
| Obrestno tveganje v bančni knjigi | [...] |
| Valutno tveganje razreda C,D,E | [...] |
| Davčni organi | [...] |
| Tveganja v zvezi z vrednotenjem – delnice, ki ne kotirajo na borzi | [...] |
| Tveganja v zvezi z vrednotenjem – portfelj posojil | [...] |
| Steber II Ocena kapitala | [...] |
| Skupaj ocena kapitalske ustreznosti (steber I + steber II) | [...] |
| 16 % tveganju prilagojenih sredstev | [...] |
| Skupaj kapitalska osnova | [...] |
| Kapitalske rezerve | [...] |

(135)

Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti temelji na finančnih podatkih z dne 31. decembra 2011. Glavni rezultat poročila je, da je po oceni banke za kritje njene izpostavljenosti tveganju na podlagi stebra I in II potreben kapital v višini [...] milijard ISK. 16-odstotna tveganju prilagojena sredstva znašajo [...] milijard ISK. Banka ima kapitalsko osnovo v višini [...] milijard ISK in ima tako kapitalsko rezervo v višini [...] milijard ISK. Ocena kapitala upošteva dejavnike, povezane z izjemno situacijo, vključno z vplivom na portfelj posojil banke. Glede na poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti se oddelek banke za upravljanje tveganj ukvarja z ugotavljanjem, ocenjevanjem in merjenjem vseh pomembnih tveganj, s katerimi se banka sooča in tveganja razvršča v štiri razrede: kreditno tveganje (vključno s tveganjem koncentracije), tržno tveganje, operativno tveganje in druga tveganja (vključno z likvidnostnim tveganjem, poslovnim tveganjem ter političnim in pravnim tveganjem). V preglednici 7 so prikazani različni dejavniki tveganja, upoštevani pri oceni kapitala.

Preglednica 7

Rezultati poročila o notranji oceni kapitalske ustreznosti glede ocene kapitala, zneski v milijardah ISK

Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti

31.12.2011

Kapitalska zahteva (steber I)

[...]

Koncentracija za eno samo izpostavljenost

[...]

Sektorsko združevanje

[...]

Obrestno tveganje v bančni knjigi

[...]

Valutno tveganje razreda C,D,E

[...]

Davčni organi

[...]

Tveganja v zvezi z vrednotenjem – delnice, ki ne kotirajo na borzi

[...]

Tveganja v zvezi z vrednotenjem – portfelj posojil

[...]

Steber II Ocena kapitala

[...]

Skupaj ocena kapitalske ustreznosti (steber I + steber II)

[...]

16 % tveganju prilagojenih sredstev

[...]

Skupaj kapitalska osnova

[...]

Kapitalske rezerve

[...]

| (136) | Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti navaja, da kljub velikemu napredku pri omejevanju velikega neravnovesja med posojili strankam v tuji valuti in posojili v islandski valuti, je v letu 2012 potrebno odpraviti še preostalo neravnovesje. Konec leta 2011 neravnovesja še vedno presegajo zakonsko dovoljeno mejo in potrebna je bila oprostitev CBI. Strategija banke pri zmanjševanju valutnih neravnovesij je po eni strani sistemska ponovna pretvorba valutnih posojil v ISK za stranke, ki imajo prihodek v ISK, in po drugi strani varovanje valutnih neravnovesij pred tveganjem prek sporazumov s CBI in prek valutnih zamenjav z islandskimi strankami. |
| --- | --- |

(136)

Poročilo o notranji oceni kapitalske ustreznosti navaja, da kljub velikemu napredku pri omejevanju velikega neravnovesja med posojili strankam v tuji valuti in posojili v islandski valuti, je v letu 2012 potrebno odpraviti še preostalo neravnovesje. Konec leta 2011 neravnovesja še vedno presegajo zakonsko dovoljeno mejo in potrebna je bila oprostitev CBI. Strategija banke pri zmanjševanju valutnih neravnovesij je po eni strani sistemska ponovna pretvorba valutnih posojil v ISK za stranke, ki imajo prihodek v ISK, in po drugi strani varovanje valutnih neravnovesij pred tveganjem prek sporazumov s CBI in prek valutnih zamenjav z islandskimi strankami.

| (137) | Likvidnostno tveganje je eno od najpomembnejših dejavnikov tveganja banke. To je posledica dejstva, da dospelost posojil presega dospelost vlog. Strategija banke je skrbno spremljanje likvidnostnega položaja in podaljšanje dospelosti na strani obveznosti prek natančne analize stabilnosti vlog (68) in razpršenost financiranja. Po notranjih zahtevah banke zavarovani likvidnostni količnik ne sme pasti pod [...] % vlog, najnižje denarno razmerje pa mora biti [...] %, ali nekoliko nad zahtevami FME, in sicer 20 % za zavarovani likvidnostni količnik in 5 % za denarno razmerje. Kot je razvidno iz Diagrama 1, je bila banka znatno nad FME in notranjimi merili uspešnosti. Banka je testirala svojo likvidnost v izjemni situaciji prek analize obsega vlog strank, v kateri so bile vloge glede na stabilnost razvrščene v sedem skupin. Če bi bil nadzor kapitalskih tokov odpravljen nemudoma, bi bil zavarovani likvidnostni količnik banke [...], denarno razmerje bi bilo [...]. Vendar je banka pripravila načrt ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, če bi prišlo do krize financiranja in bi med drugim [...]. |
| --- | --- |

(137)

Likvidnostno tveganje je eno od najpomembnejših dejavnikov tveganja banke. To je posledica dejstva, da dospelost posojil presega dospelost vlog. Strategija banke je skrbno spremljanje likvidnostnega položaja in podaljšanje dospelosti na strani obveznosti prek natančne analize stabilnosti vlog (68) in razpršenost financiranja. Po notranjih zahtevah banke zavarovani likvidnostni količnik ne sme pasti pod [...] % vlog, najnižje denarno razmerje pa mora biti [...] %, ali nekoliko nad zahtevami FME, in sicer 20 % za zavarovani likvidnostni količnik in 5 % za denarno razmerje. Kot je razvidno iz Diagrama 1, je bila banka znatno nad FME in notranjimi merili uspešnosti. Banka je testirala svojo likvidnost v izjemni situaciji prek analize obsega vlog strank, v kateri so bile vloge glede na stabilnost razvrščene v sedem skupin. Če bi bil nadzor kapitalskih tokov odpravljen nemudoma, bi bil zavarovani likvidnostni količnik banke [...], denarno razmerje bi bilo [...]. Vendar je banka pripravila načrt ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, če bi prišlo do krize financiranja in bi med drugim [...].

3.5.3   Izstopna strategija/vračilo državi

| (138) | Kot je bilo že navedeno, prispevek kapitala razreda 2 velja 10 let od 30. decembra 2009. Glede prihodkov je vgrajeno določilo o povečanju po petih letih (t.j. leta 2014) s 400 baznih točk na 500 baznih točk nad Euriborjem. Po navedbah islandskih organov bi to povečanje moralo banko spodbujati, da do takrat znesek vrne. |
| --- | --- |

(138)

Kot je bilo že navedeno, prispevek kapitala razreda 2 velja 10 let od 30. decembra 2009. Glede prihodkov je vgrajeno določilo o povečanju po petih letih (t.j. leta 2014) s 400 baznih točk na 500 baznih točk nad Euriborjem. Po navedbah islandskih organov bi to povečanje moralo banko spodbujati, da do takrat znesek vrne.

| (139) | Glede 13-odstotnega lastniškega deleža, ki ga država zadrži v banki Arion Bank, deleže vlade v finančnih podjetjih upravljajo Finančne naložbe islandske države (ISFI) (69). Po državnem proračunu za leto 2012 je država dobila pooblastilo, da proda deleže, ki jih ima v hranilnicah, vendar še ni bilo sklepa glede prodaje državnih deležev v treh največjih komercialnih bankah. Odgovorni ministri pa so ustanovili delovno skupino, ki bo preučila možne načine odsvojitve deležev v komercialnih bankah. Vlada je navedla, da nima namena zmanjšati svojih deležev v banki Landsbankinn pod dve tretjini osnovnega kapitala banke, deleži v bankah Arion Bank in Íslandsbanki pa bi bili lahko kmalu dani v prodajo ali prodani z bankami v celoti, če se bodo večinski lastniki odločili za prodajo, pod pogojem, da bodo izpolnjeni nekateri predpogoji. |
| --- | --- |

(139)

Glede 13-odstotnega lastniškega deleža, ki ga država zadrži v banki Arion Bank, deleže vlade v finančnih podjetjih upravljajo Finančne naložbe islandske države (ISFI) (69). Po državnem proračunu za leto 2012 je država dobila pooblastilo, da proda deleže, ki jih ima v hranilnicah, vendar še ni bilo sklepa glede prodaje državnih deležev v treh največjih komercialnih bankah. Odgovorni ministri pa so ustanovili delovno skupino, ki bo preučila možne načine odsvojitve deležev v komercialnih bankah. Vlada je navedla, da nima namena zmanjšati svojih deležev v banki Landsbankinn pod dve tretjini osnovnega kapitala banke, deleži v bankah Arion Bank in Íslandsbanki pa bi bili lahko kmalu dani v prodajo ali prodani z bankami v celoti, če se bodo večinski lastniki odločili za prodajo, pod pogojem, da bodo izpolnjeni nekateri predpogoji.

| (140) | Posebno likvidnostno posojilo je na voljo samo do 31. decembra 2014, ko zapade tudi obveznica hranilnice SPRON. |
| --- | --- |

(140)

Posebno likvidnostno posojilo je na voljo samo do 31. decembra 2014, ko zapade tudi obveznica hranilnice SPRON.

4.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (141) | Nadzorni organ je v sklepu o začetku postopka predhodno ugotovil, da ukrepi islandske države za kapitalizacijo banke Arion Bank in likvidnostno posojilo vključujejo državno pomoč na podlagi člena 61 EGP. Poleg tega ni mogel izključiti, da je bila državna pomoč prisotna tudi v jamstvu za hranilne vloge. Nadzorni organ bo končno mnenje o teh ukrepih, ki še vedno vplivajo na obravnavano oceno, izrazil v tej odločbi. |
| --- | --- |

(141)

Nadzorni organ je v sklepu o začetku postopka predhodno ugotovil, da ukrepi islandske države za kapitalizacijo banke Arion Bank in likvidnostno posojilo vključujejo državno pomoč na podlagi člena 61 EGP. Poleg tega ni mogel izključiti, da je bila državna pomoč prisotna tudi v jamstvu za hranilne vloge. Nadzorni organ bo končno mnenje o teh ukrepih, ki še vedno vplivajo na obravnavano oceno, izrazil v tej odločbi.

| (142) | Glede združljivosti ukrepov, ocenjenih v sklepu o začetku postopka je Nadzorni organ menil, da je končno mnenje mogoče izraziti samo na podlagi načrta prestrukturiranja, ki pa do 15. decembra 2010, ko je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave, še ni bil predložen. Nadzorni organ je izrazil dvome o združljivosti pomoči zlasti zato, ker več kot eno leto po ustanovitvi banke Arion Bank še vedno ni bilo načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(142)

Glede združljivosti ukrepov, ocenjenih v sklepu o začetku postopka je Nadzorni organ menil, da je končno mnenje mogoče izraziti samo na podlagi načrta prestrukturiranja, ki pa do 15. decembra 2010, ko je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave, še ni bil predložen. Nadzorni organ je izrazil dvome o združljivosti pomoči zlasti zato, ker več kot eno leto po ustanovitvi banke Arion Bank še vedno ni bilo načrta prestrukturiranja.

4.1   Pripombe zainteresiranih strani

| (143) | Nadzorni organ je prejel izjavo v imenu upnikov nekdanje banke, v kateri so poudarili, da želijo biti obravnavani kot zainteresirane strani in navedli, da bodo pozneje verjetno predložili dodatne pripombe. |
| --- | --- |

(143)

Nadzorni organ je prejel izjavo v imenu upnikov nekdanje banke, v kateri so poudarili, da želijo biti obravnavani kot zainteresirane strani in navedli, da bodo pozneje verjetno predložili dodatne pripombe.

4.2   Pripombe islandskih organov

| (144) | Islandski organi priznavajo, da ukrepi, sprejeti pri ustanavljanju banke New Kaupthing Bank (sedanja banka Arion Bank), pomenijo državno pomoč. Islandski organi pa menijo, da so ukrepi združljivi z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b), ker so potrebni, sorazmerni in primerni za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu Islandije. Islandski organi menijo, da so sprejeti ukrepi z vseh vidikov skladni z načeli, določenimi v smernicah Nadzornega organa o državni pomoči. Trdijo tudi, da je pomoč potrebna in omejena na najmanjši potrebni znesek. |
| --- | --- |

(144)

Islandski organi priznavajo, da ukrepi, sprejeti pri ustanavljanju banke New Kaupthing Bank (sedanja banka Arion Bank), pomenijo državno pomoč. Islandski organi pa menijo, da so ukrepi združljivi z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(b), ker so potrebni, sorazmerni in primerni za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu Islandije. Islandski organi menijo, da so sprejeti ukrepi z vseh vidikov skladni z načeli, določenimi v smernicah Nadzornega organa o državni pomoči. Trdijo tudi, da je pomoč potrebna in omejena na najmanjši potrebni znesek.

| (145) | Poleg tega islandski organi poudarjajo, da so nekdanji delničarji banke Kaupthing Bank izgubili vse svoje delnice in od države niso prejeli nobenega nadomestila, da je bila pomoč namenjena kar največjemu zmanjšanju negativnega učinka prelitja na konkurente in da so bili pogoji posojil (kapital razreda 2) primerljivi s tržnimi stopnjami. |
| --- | --- |

(145)

Poleg tega islandski organi poudarjajo, da so nekdanji delničarji banke Kaupthing Bank izgubili vse svoje delnice in od države niso prejeli nobenega nadomestila, da je bila pomoč namenjena kar največjemu zmanjšanju negativnega učinka prelitja na konkurente in da so bili pogoji posojil (kapital razreda 2) primerljivi s tržnimi stopnjami.

| (146) | Islandski organi menijo, da jamstvo za hranilne vloge ne vključuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(146)

Islandski organi menijo, da jamstvo za hranilne vloge ne vključuje državne pomoči.

4.3   Zaveze islandskih organov

| (147) | Islandski organi so predložili več zavez, ki se večinoma nanašajo na izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč, ki se ocenjuje. Zaveze so navedene v Prilogi. |
| --- | --- |

(147)

Islandski organi so predložili več zavez, ki se večinoma nanašajo na izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč, ki se ocenjuje. Zaveze so navedene v Prilogi.

II.   OCENA

1.   PRISOTNOST DRŽAVNE POMOČI

| (148) | Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:
  „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“ |
| --- | --- |

(148)

Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

| (149) | Nadzorni organ bo v nadaljevanju ocenil naslednje ukrepe (70):






  — | ustanovna obratna sredstva, ki jih je islandska država zagotovila novi banki; |
| --- | --- | --- |

(149)

Nadzorni organ bo v nadaljevanju ocenil naslednje ukrepe (70):

—

ustanovna obratna sredstva, ki jih je islandska država zagotovila novi banki;

| — | (začasno) popolno državno kapitalizacijo nove banke; |
| --- | --- |

—

(začasno) popolno državno kapitalizacijo nove banke;

| — | država je obdržala 13 % osnovnega kapitala, ki je ostal po tem, ko je bilo 87 % osnovnega kapitala nove banke prenesenega na upnike banke Kaupthing; in |
| --- | --- |

—

država je obdržala 13 % osnovnega kapitala, ki je ostal po tem, ko je bilo 87 % osnovnega kapitala nove banke prenesenega na upnike banke Kaupthing; in

| — | država je novi banki zagotovila kapital razreda 2 v obliki podrejenega posojila. |
| --- | --- |

—

država je novi banki zagotovila kapital razreda 2 v obliki podrejenega posojila.

Zgoraj navedeni ukrepi se v nadaljevanju skupaj imenujejo „ukrepi za kapitalizacijo“. Poleg tega bo Nadzorni organ ocenil:

| — | sporazum o posebnem likvidnostnem posojilu; |
| --- | --- |

—

sporazum o posebnem likvidnostnem posojilu;

| — | posel zamenjave SPRON; |
| --- | --- |

—

posel zamenjave SPRON;

| — | izjavo islandske vlade, da v celoti jamči za domače vloge v vseh islandskih bankah. |
| --- | --- |

—

izjavo islandske vlade, da v celoti jamči za domače vloge v vseh islandskih bankah.

1.1   Prisotnost državnih sredstev

| (150) | Kot je Nadzorni organ že predhodno ugotovil v sklepu o začetku postopka, je jasno, do so ukrepi za kapitalizacijo financirani prek državnih sredstev, ki jih je zagotovila islandska državna blagajna. Državna sredstva so očitno prisotna tudi v likvidnostnem posojilu, ki je bilo na voljo banki Arion Bank. Glede posla zamenjave SPRON je država prevzela tveganje, da sredstva SPRON/Drómi ne bodo zadostovala za kritje prenesenih obveznosti (vlog) hranilnice SPRON. V bistvu je jamčila, da bo nadomestila primanjkljaj, kar bi povzročilo (možen) prenos državnih sredstev. |
| --- | --- |

(150)

Kot je Nadzorni organ že predhodno ugotovil v sklepu o začetku postopka, je jasno, do so ukrepi za kapitalizacijo financirani prek državnih sredstev, ki jih je zagotovila islandska državna blagajna. Državna sredstva so očitno prisotna tudi v likvidnostnem posojilu, ki je bilo na voljo banki Arion Bank. Glede posla zamenjave SPRON je država prevzela tveganje, da sredstva SPRON/Drómi ne bodo zadostovala za kritje prenesenih obveznosti (vlog) hranilnice SPRON. V bistvu je jamčila, da bo nadomestila primanjkljaj, kar bi povzročilo (možen) prenos državnih sredstev.

| (151) | Glede jamstva za hranilne vloge Nadzorni organ na začetku poudarja, da je njegova ocena omejena na zgoraj navedeno dodatno jamstvo za hranilne vloge, ki v bistvu obsega izjavo islandske vlade, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter v njihovih poslovalnicah na Islandiji v celoti krite. |
| --- | --- |

(151)

Glede jamstva za hranilne vloge Nadzorni organ na začetku poudarja, da je njegova ocena omejena na zgoraj navedeno dodatno jamstvo za hranilne vloge, ki v bistvu obsega izjavo islandske vlade, da bodo vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah ter v njihovih poslovalnicah na Islandiji v celoti krite.

| (152) | Ta ocena ne vpliva na stališče Nadzornega organa o združljivosti Zakona št. 98/1999 in ukrepanje islandske vlade in TIF med finančno krizo s pravom EGP, zlasti z Direktivo 94/19/ES. Glede izvajanja direktiv 97/9/ES in 94/19/ES Nadzorni organ meni, da kolikor ti ukrepi pomenijo državno pomoč, uporaba državnih sredstev za izpolnitev obveznosti na podlagi prava EGP na splošno ne povzroča skrbi na podlagi člena 61 EGP. Ta odločba zato teh ukrepov ne obravnava. |
| --- | --- |

(152)

Ta ocena ne vpliva na stališče Nadzornega organa o združljivosti Zakona št. 98/1999 in ukrepanje islandske vlade in TIF med finančno krizo s pravom EGP, zlasti z Direktivo 94/19/ES. Glede izvajanja direktiv 97/9/ES in 94/19/ES Nadzorni organ meni, da kolikor ti ukrepi pomenijo državno pomoč, uporaba državnih sredstev za izpolnitev obveznosti na podlagi prava EGP na splošno ne povzroča skrbi na podlagi člena 61 EGP. Ta odločba zato teh ukrepov ne obravnava.

| (153) | Nadzorni organ je v sklepu o začetku postopka navedel, da bo dodatno preučil, ali so zgoraj navedene izjave islandske vlade dovolj natančne, trdne, brezpogojne in pravno zavezujoče, da vključujejo zavezo glede državnih sredstev (71). Nadzorni organ pri ocenjevanju, ali so merila izpolnjena, ugotavlja, da so izjave pomenile nepreklicno zavezo javnih sredstev, kot kaže dejstvo, da je islandska vlada naredila vse, da bi zaščitila vlagatelje: Ne samo, da je spremenila prednost imetnikov vlog v plačilno nesposobnih podjetjih v stečaju (ki ne bi pomenila uporabe državnih sredstev), ampak je tudi jasno poudarila, da ne bo dovolila, da bi vlagatelji utrpeli kakršno koli škodo. Splošno jamstvo vlade za vse vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah se tudi razlikuje od drugih sistemov zajamčenih vlog na podlagi aktov EGP, ker je zaščita neomejena glede zneska in banke, ki imajo koristi od ukrepa, niso dale nobenega finančnega prispevka. |
| --- | --- |

(153)

Nadzorni organ je v sklepu o začetku postopka navedel, da bo dodatno preučil, ali so zgoraj navedene izjave islandske vlade dovolj natančne, trdne, brezpogojne in pravno zavezujoče, da vključujejo zavezo glede državnih sredstev (71). Nadzorni organ pri ocenjevanju, ali so merila izpolnjena, ugotavlja, da so izjave pomenile nepreklicno zavezo javnih sredstev, kot kaže dejstvo, da je islandska vlada naredila vse, da bi zaščitila vlagatelje: Ne samo, da je spremenila prednost imetnikov vlog v plačilno nesposobnih podjetjih v stečaju (ki ne bi pomenila uporabe državnih sredstev), ampak je tudi jasno poudarila, da ne bo dovolila, da bi vlagatelji utrpeli kakršno koli škodo. Splošno jamstvo vlade za vse vloge v domačih komercialnih bankah in hranilnicah se tudi razlikuje od drugih sistemov zajamčenih vlog na podlagi aktov EGP, ker je zaščita neomejena glede zneska in banke, ki imajo koristi od ukrepa, niso dale nobenega finančnega prispevka.

| (154) | Državni posegi v finančni sektor od oktobra 2008, ki so bili izvedeni zaradi spoštovanja te izjave, kažejo, kako je islandska vlada razumela svojo izjavo. Ti posegi so vključevali ukrepe za kritje vlog finančnih podjetij, kot je ustanovitev treh komercialnih bank, prenos vlog hranilnice SPRON na banko Arion Bank, prenos vlog Straumur na banko Íslandsbanki, prevzem vlog petih hranilnic na Sparisjódabanki Íslands s strani CBI, prenos vlog v hranilnici Byr na Byr hf, prenos vlog iz hranilnice Keflavík na SpKef in državna odgovornost za vloge v SpKef po prisilni združitvi z banko Landsbankinn. |
| --- | --- |

(154)

Državni posegi v finančni sektor od oktobra 2008, ki so bili izvedeni zaradi spoštovanja te izjave, kažejo, kako je islandska vlada razumela svojo izjavo. Ti posegi so vključevali ukrepe za kritje vlog finančnih podjetij, kot je ustanovitev treh komercialnih bank, prenos vlog hranilnice SPRON na banko Arion Bank, prenos vlog Straumur na banko Íslandsbanki, prevzem vlog petih hranilnic na Sparisjódabanki Íslands s strani CBI, prenos vlog v hranilnici Byr na Byr hf, prenos vlog iz hranilnice Keflavík na SpKef in državna odgovornost za vloge v SpKef po prisilni združitvi z banko Landsbankinn.

| (155) | Islandski organi so v več primerih državne pomoči, ki jih Nadzorni organ trenutno preiskuje in nekateri so bili omenjeni zgoraj, trdili, da je bil zadevni izbrani ukrep finančno najmanj obremenjujoča možnost za islandsko državo, da izpolni svojo obljubo, da bi v celoti zaščitila vlagatelje. |
| --- | --- |

(155)

Islandski organi so v več primerih državne pomoči, ki jih Nadzorni organ trenutno preiskuje in nekateri so bili omenjeni zgoraj, trdili, da je bil zadevni izbrani ukrep finančno najmanj obremenjujoča možnost za islandsko državo, da izpolni svojo obljubo, da bi v celoti zaščitila vlagatelje.

| (156) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega Nadzorni organ meni, da je vzpostavljen pravno zavezujoč, natančen, brezpogojen in trden ukrep. Na tej podlagi Nadzorni organ ugotavlja, da izjave islandske države, v skladu s katerimi so vloge v celoti zajamčene, pomenijo zavezo glede državnih sredstev v smislu člena 61 EGP. |
| --- | --- |

(156)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega Nadzorni organ meni, da je vzpostavljen pravno zavezujoč, natančen, brezpogojen in trden ukrep. Na tej podlagi Nadzorni organ ugotavlja, da izjave islandske države, v skladu s katerimi so vloge v celoti zajamčene, pomenijo zavezo glede državnih sredstev v smislu člena 61 EGP.

1.2   Dajanje prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga

1.2.1   Prednost

| (157) | Prvič, ukrep pomoči mora novi banki prinesti ugodnosti, na podlagi katerih je oproščena dajatev, ki običajno bremenijo njen proračun. V skladu s predhodno ugotovitvijo iz sklepa o začetku postopka Nadzorni organ vztraja pri stališču, da vsak od ukrepov za kapitalizacijo novi banki prinese ugodnosti, ker kapital, ki je bil zagotovljen, banki ne bi bil na voljo brez posega države. |
| --- | --- |

(157)

Prvič, ukrep pomoči mora novi banki prinesti ugodnosti, na podlagi katerih je oproščena dajatev, ki običajno bremenijo njen proračun. V skladu s predhodno ugotovitvijo iz sklepa o začetku postopka Nadzorni organ vztraja pri stališču, da vsak od ukrepov za kapitalizacijo novi banki prinese ugodnosti, ker kapital, ki je bil zagotovljen, banki ne bi bil na voljo brez posega države.

| (158) | Nadzorni organ pri presoji, ali naložba v podjetje, na primer s kapitalsko injekcijo, zagotovi prednost, uporablja načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji in oceni, ali bi zasebni vlagatelj, ki je po velikosti primerljiv z osebo javnega prava in deluje v običajnih pogojih tržnega gospodarstva, realiziral tako naložbo (72). Glede ukrepov za kapitalizacijo v korist bank v težavah sta Evropska komisija (v številnih primerih odkar se je finančna kriza začela) (73) in Nadzorni organ (74) od začetka finančne krize na splošno uporabila pristop, da državne dokapitalizacije bank zaradi nereda in negotovosti na finančnih trgih od jeseni 2008 pomenijo državno pomoč. Ta splošni vidik velja zlasti za islandske finančne trge v letih 2008 in 2009, ko se je celotni sistem zrušil. Zato Nadzorni organ meni, da so ukrepi za kapitalizacijo banki Arion Bank prinesli ugodnosti, ne glede na končni prenos 87 % kapitala nove banke na upnike (večinoma zasebni sektor). Zasebni sektor, ki je bil vključen v kapitalizacijo banke Arion Bank, so sestavljali izključno upniki nekdanje banke, ki so samo poskušali čim bolj zmanjšati svoje izgube. (75) |
| --- | --- |

(158)

Nadzorni organ pri presoji, ali naložba v podjetje, na primer s kapitalsko injekcijo, zagotovi prednost, uporablja načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji in oceni, ali bi zasebni vlagatelj, ki je po velikosti primerljiv z osebo javnega prava in deluje v običajnih pogojih tržnega gospodarstva, realiziral tako naložbo (72). Glede ukrepov za kapitalizacijo v korist bank v težavah sta Evropska komisija (v številnih primerih odkar se je finančna kriza začela) (73) in Nadzorni organ (74) od začetka finančne krize na splošno uporabila pristop, da državne dokapitalizacije bank zaradi nereda in negotovosti na finančnih trgih od jeseni 2008 pomenijo državno pomoč. Ta splošni vidik velja zlasti za islandske finančne trge v letih 2008 in 2009, ko se je celotni sistem zrušil. Zato Nadzorni organ meni, da so ukrepi za kapitalizacijo banki Arion Bank prinesli ugodnosti, ne glede na končni prenos 87 % kapitala nove banke na upnike (večinoma zasebni sektor). Zasebni sektor, ki je bil vključen v kapitalizacijo banke Arion Bank, so sestavljali izključno upniki nekdanje banke, ki so samo poskušali čim bolj zmanjšati svoje izgube. (75)

| (159) | Podoben vidik se uporablja za posebno likvidnostno posojilo, ki je bilo dogovorjeno s pogajanji kot del svežnja ukrepov pomoči države pri ponovni vzpostavitvi dejavnosti propadle banke v novoustanovljeni banki in spodbujanju upnikov propadle banke h kapitalski udeležbi v novi banki. Očitno je država posredovala zato, ker ni bilo jasno, ali bo banki Arion Bank uspelo na trgu pridobiti zadostno likvidnost. Tako država ni delovala kot zasebni vlagatelj, ampak je zamenjala vlogo zasebnih udeležencev na trgu, ki so se izogibali posojanju finančnih podjetjem. Zato Nadzorni organ potrjuje predhodno ugotovitev iz sklepa o začetku postopka in meni, da je posebno likvidnostno posojilo banki Arion Bank prineslo ugodnost. |
| --- | --- |

(159)

Podoben vidik se uporablja za posebno likvidnostno posojilo, ki je bilo dogovorjeno s pogajanji kot del svežnja ukrepov pomoči države pri ponovni vzpostavitvi dejavnosti propadle banke v novoustanovljeni banki in spodbujanju upnikov propadle banke h kapitalski udeležbi v novi banki. Očitno je država posredovala zato, ker ni bilo jasno, ali bo banki Arion Bank uspelo na trgu pridobiti zadostno likvidnost. Tako država ni delovala kot zasebni vlagatelj, ampak je zamenjala vlogo zasebnih udeležencev na trgu, ki so se izogibali posojanju finančnih podjetjem. Zato Nadzorni organ potrjuje predhodno ugotovitev iz sklepa o začetku postopka in meni, da je posebno likvidnostno posojilo banki Arion Bank prineslo ugodnost.

| (160) | Glede prenosa vlog iz hranilnice SPRON in plačila z obveznico, ki jo je izdala Drómi – posel zamenjave SPRON Nadzorni organ pozitivno ugotavlja, da je cilj celotne transakcije banki Arion Bank zagotoviti nadomestilo, enakovredno samo znesku prenesenih obveznosti. Vendar pa je celotno tveganje, da je vrednost obveznice Drómi nižja od prenesenih vlog in je treba morebitni primanjkljaj pokriti, preneseno na državo. Zato se zdi, da banka Arion Bank poleg tega, da prejema prihodek od plačila obresti na obveznico, lahko pridobi dobro ime in dodatne tržne deleže, ne da bi prevzela kakršnokoli tveganje. Nadzorni organ ugotavlja, da to pomeni prednost (76). |
| --- | --- |

(160)

Glede prenosa vlog iz hranilnice SPRON in plačila z obveznico, ki jo je izdala Drómi – posel zamenjave SPRON Nadzorni organ pozitivno ugotavlja, da je cilj celotne transakcije banki Arion Bank zagotoviti nadomestilo, enakovredno samo znesku prenesenih obveznosti. Vendar pa je celotno tveganje, da je vrednost obveznice Drómi nižja od prenesenih vlog in je treba morebitni primanjkljaj pokriti, preneseno na državo. Zato se zdi, da banka Arion Bank poleg tega, da prejema prihodek od plačila obresti na obveznico, lahko pridobi dobro ime in dodatne tržne deleže, ne da bi prevzela kakršnokoli tveganje. Nadzorni organ ugotavlja, da to pomeni prednost (76).

| (161) | Nadzorni organ mora tudi oceniti, ali dodatno jamstvo za hranilne vloge banki Arion Bank in islandskim bankam na splošno prinaša prednost. V tej zvezi Nadzorni organ ugotavlja, da takrat, ko so islandski organi prvič dali izjavo, da bodo hranilne vloge zajamčene, ni bilo popolnoma jasno, kako bo to jamstvo delovalo v praksi, zlasti kakšen učinek bo tak poseg imel na banke, ki niso mogle več izpolnjevati svojih obveznosti v zvezi z vlagatelji. Zdi se, da bi bil taki banki dovoljen propad, vendar bi islandska država zagotovila – na primer s prenosom vlog na drugo banko in nadomestitvijo primanjkljaja sredstev – da bi se vloge lahko v celoti izplačale in vlagatelji ne bi nikoli izgubili dostopa do celotnega zneska svojih vlog. |
| --- | --- |

(161)

Nadzorni organ mora tudi oceniti, ali dodatno jamstvo za hranilne vloge banki Arion Bank in islandskim bankam na splošno prinaša prednost. V tej zvezi Nadzorni organ ugotavlja, da takrat, ko so islandski organi prvič dali izjavo, da bodo hranilne vloge zajamčene, ni bilo popolnoma jasno, kako bo to jamstvo delovalo v praksi, zlasti kakšen učinek bo tak poseg imel na banke, ki niso mogle več izpolnjevati svojih obveznosti v zvezi z vlagatelji. Zdi se, da bi bil taki banki dovoljen propad, vendar bi islandska država zagotovila – na primer s prenosom vlog na drugo banko in nadomestitvijo primanjkljaja sredstev – da bi se vloge lahko v celoti izplačale in vlagatelji ne bi nikoli izgubili dostopa do celotnega zneska svojih vlog.

| (162) | Nadzorni organ meni, da je drugotnega pomena, kako natančno bi država delovala pri izpolnjevanju neomejenega jamstva za domače hranilne vloge. Pomembno je, da je prevzela odgovornost posredovati v neomejenem obsegu, če banka ne bi izplačala vlog. |
| --- | --- |

(162)

Nadzorni organ meni, da je drugotnega pomena, kako natančno bi država delovala pri izpolnjevanju neomejenega jamstva za domače hranilne vloge. Pomembno je, da je prevzela odgovornost posredovati v neomejenem obsegu, če banka ne bi izplačala vlog.

| (163) | Nadzorni organ meni, da je neomejeno jamstvo dalo prednost banki Arion Bank: Prvič, zagotavlja dragoceno konkurenčno prednost – neomejeno državno jamstvo in s tem veliko varnostno mrežo – pred drugimi naložbenimi možnostmi in ponudniki. To ponazarja na primer nedavno poročilo ministra za gospodarske zadeve, ki navaja, da „Islandska finančna podjetja trenutno delujejo v zaščitenem okolju z nadzorom kapitalskih tokov in splošnim jamstvom za hranilne vloge. V takih pogojih so bančne vloge praktično edina varna možnost za islandske varčevalce“ (77). |
| --- | --- |

(163)

Nadzorni organ meni, da je neomejeno jamstvo dalo prednost banki Arion Bank: Prvič, zagotavlja dragoceno konkurenčno prednost – neomejeno državno jamstvo in s tem veliko varnostno mrežo – pred drugimi naložbenimi možnostmi in ponudniki. To ponazarja na primer nedavno poročilo ministra za gospodarske zadeve, ki navaja, da „Islandska finančna podjetja trenutno delujejo v zaščitenem okolju z nadzorom kapitalskih tokov in splošnim jamstvom za hranilne vloge. V takih pogojih so bančne vloge praktično edina varna možnost za islandske varčevalce“ (77).

| (164) | Drugič, zdi se, da bi brez jamstva v banki Arion Bank bolj verjetno prišlo do dvigovanja vlog, tako kot se je zgodilo njeni predhodnici (78). Če ne bi bilo dodatnega neomejenega jamstva za hranilne vloge, ki ga je prevzela islandska država, bi banka verjetno morala izplačevati višje obrestne mere (da nadomesti tveganje), da bi pridobila ali preprosto obdržala enak znesek vlog. Skladno s tem Nadzorni organ ugotavlja, da jamstvo za hranilne vloge pomeni prednost za banko. |
| --- | --- |

(164)

Drugič, zdi se, da bi brez jamstva v banki Arion Bank bolj verjetno prišlo do dvigovanja vlog, tako kot se je zgodilo njeni predhodnici (78). Če ne bi bilo dodatnega neomejenega jamstva za hranilne vloge, ki ga je prevzela islandska država, bi banka verjetno morala izplačevati višje obrestne mere (da nadomesti tveganje), da bi pridobila ali preprosto obdržala enak znesek vlog. Skladno s tem Nadzorni organ ugotavlja, da jamstvo za hranilne vloge pomeni prednost za banko.

1.2.2   Selektivnost

| (165) | Drugič, ukrep pomoči mora biti selektiven, tako da daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Ukrepi za kapitalizacijo, likvidnostno posojilo in posel zamenjave SPRON so selektivni, ker ima od tega koristi samo banka Arion Bank. |
| --- | --- |

(165)

Drugič, ukrep pomoči mora biti selektiven, tako da daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Ukrepi za kapitalizacijo, likvidnostno posojilo in posel zamenjave SPRON so selektivni, ker ima od tega koristi samo banka Arion Bank.

| (166) | Ker je državna podpora lahko selektivna tudi v primerih, ko ima eden ali več sektorjev gospodarstva koristi, drugi pa ne, Nadzorni organ meni, da je državno jamstvo za hranilne vloge, ki koristi samo islandskim bankam, v celoti selektivno. Ta ugotovitev izhaja tudi iz zgornjih navedb, da se bankam daje prednost pred drugimi podjetji, ki nudijo možnosti za varčevanje in vlaganje denarja. |
| --- | --- |

(166)

Ker je državna podpora lahko selektivna tudi v primerih, ko ima eden ali več sektorjev gospodarstva koristi, drugi pa ne, Nadzorni organ meni, da je državno jamstvo za hranilne vloge, ki koristi samo islandskim bankam, v celoti selektivno. Ta ugotovitev izhaja tudi iz zgornjih navedb, da se bankam daje prednost pred drugimi podjetji, ki nudijo možnosti za varčevanje in vlaganje denarja.

1.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami

| (167) | Ukrepi utrjujejo položaj banke Arion Bank v primerjavi s konkurenti (ali potencialnimi konkurenti) na Islandiji in v drugih državah EGP. Kot je navedeno zgoraj, banka Arion Bank deluje na finančnih trgih, ki so odprti za mednarodno konkurenco v EGP. Čeprav so islandski finančni trgi zlasti zaradi nadzora kapitalskih tokov trenutno dokaj izolirani, čezmejna trgovina in možnosti zanjo še vedno obstajajo in ko bo nadzor kapitalskih tokov odpravljen, se bo trgovanje verjetno povečalo. Zato za vse ocenjevane ukrepe velja, da izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP (79). |
| --- | --- |

(167)

Ukrepi utrjujejo položaj banke Arion Bank v primerjavi s konkurenti (ali potencialnimi konkurenti) na Islandiji in v drugih državah EGP. Kot je navedeno zgoraj, banka Arion Bank deluje na finančnih trgih, ki so odprti za mednarodno konkurenco v EGP. Čeprav so islandski finančni trgi zlasti zaradi nadzora kapitalskih tokov trenutno dokaj izolirani, čezmejna trgovina in možnosti zanjo še vedno obstajajo in ko bo nadzor kapitalskih tokov odpravljen, se bo trgovanje verjetno povečalo. Zato za vse ocenjevane ukrepe velja, da izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP (79).

1.4   Sklepna ugotovitev

| (168) | Zato Nadzorni organ ugotavlja, da ukrepi, ki jih je islandska država sprejela za kapitalizacijo nove banke ter likvidnostno posojilo, jamstvo za hranilne vloge in posel zamenjave SPRON vključujejo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(168)

Zato Nadzorni organ ugotavlja, da ukrepi, ki jih je islandska država sprejela za kapitalizacijo nove banke ter likvidnostno posojilo, jamstvo za hranilne vloge in posel zamenjave SPRON vključujejo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

2.   POSTOPKOVNE ZAHTEVE

| (169) | V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 je „treba Nadzorni organ Efte o kakršnih koli načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči obvestiti dovolj zgodaj, da lahko predloži svoje pripombe [...]. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev.“ |
| --- | --- |

(169)

V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 je „treba Nadzorni organ Efte o kakršnih koli načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči obvestiti dovolj zgodaj, da lahko predloži svoje pripombe [...]. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev.“

| (170) | Islandski organi Nadzornega organa pred izvajanjem niso obvestili o ukrepih, ki so zajeti v sklepu o začetku postopka. Nadzorni organ zato zaključuje, da islandski organi niso spoštovali obveznosti iz člena 1(3) dela I Protokola 3. Odobritev teh ukrepov pomoči je bila zato nezakonita. Nadzorni organ glede prevzema hranilnice SPM s strani banke Arion Bank ni ugotovil vključenosti državne pomoči, je pa opozoril, da so v skladu z odstavkom 41 Smernic Nadzornega organa za prestrukturiranje, in da se prepreči protikonkurenčna uporaba državne pomoči, prevzemi konkurenčnih podjetij s strani bank dovoljeni samo v izjemnih okoliščinah in po priglasitvi Nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(170)

Islandski organi Nadzornega organa pred izvajanjem niso obvestili o ukrepih, ki so zajeti v sklepu o začetku postopka. Nadzorni organ zato zaključuje, da islandski organi niso spoštovali obveznosti iz člena 1(3) dela I Protokola 3. Odobritev teh ukrepov pomoči je bila zato nezakonita. Nadzorni organ glede prevzema hranilnice SPM s strani banke Arion Bank ni ugotovil vključenosti državne pomoči, je pa opozoril, da so v skladu z odstavkom 41 Smernic Nadzornega organa za prestrukturiranje, in da se prepreči protikonkurenčna uporaba državne pomoči, prevzemi konkurenčnih podjetij s strani bank dovoljeni samo v izjemnih okoliščinah in po priglasitvi Nadzornemu organu.

3.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (171) | Uvodoma je treba pripomniti, da Nadzorni organ ugotavlja, da je banka Arion Bank sedaj nova pravna oseba, ustanovljena leta 2008, vendar je – glede domačih dejavnosti – očitno gospodarska naslednica banke Kaupthing Bank v smislu, da obstaja gospodarska kontinuiteta med obema subjektoma. Ker se gospodarske dejavnosti, ki jih je banka Arion Bank opravljala od jeseni 2008 naprej brez pomoči ne bi mogle nadaljevati, Nadzorni organ banko šteje za podjetje v težavah. |
| --- | --- |

(171)

Uvodoma je treba pripomniti, da Nadzorni organ ugotavlja, da je banka Arion Bank sedaj nova pravna oseba, ustanovljena leta 2008, vendar je – glede domačih dejavnosti – očitno gospodarska naslednica banke Kaupthing Bank v smislu, da obstaja gospodarska kontinuiteta med obema subjektoma. Ker se gospodarske dejavnosti, ki jih je banka Arion Bank opravljala od jeseni 2008 naprej brez pomoči ne bi mogle nadaljevati, Nadzorni organ banko šteje za podjetje v težavah.

| (172) | Poleg tega so ocenjevani ukrepi hkrati časovni sanacijski ukrepi in ukrepi prestrukturiranja. Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, bi Nadzorni organ verjetno začasno odobril ukrepe kot združljivo pomoč za reševanje, če bi bili priglašeni pred izvajanjem, preden je o ukrepih sprejel končno stališče na podlagi načrta prestrukturiranja. Ker pa ni bilo pravočasne priglasitve, je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave in zahteval predložitev načrta prestrukturiranja. Kot je navedeno zgoraj, je končna združljivost teh ukrepov odvisna od tega, ali načrt prestrukturiranja izpolnjuje merila veljavnih smernic Nadzornega organa o državni pomoči za podjetja v težavah. |
| --- | --- |

(172)

Poleg tega so ocenjevani ukrepi hkrati časovni sanacijski ukrepi in ukrepi prestrukturiranja. Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, bi Nadzorni organ verjetno začasno odobril ukrepe kot združljivo pomoč za reševanje, če bi bili priglašeni pred izvajanjem, preden je o ukrepih sprejel končno stališče na podlagi načrta prestrukturiranja. Ker pa ni bilo pravočasne priglasitve, je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave in zahteval predložitev načrta prestrukturiranja. Kot je navedeno zgoraj, je končna združljivost teh ukrepov odvisna od tega, ali načrt prestrukturiranja izpolnjuje merila veljavnih smernic Nadzornega organa o državni pomoči za podjetja v težavah.

3.1   Pravna podlaga za oceno združljivosti: Člen 61(3) Sporazuma EGP in Smernic Nadzornega organa za prestrukturiranje

| (173) | Čeprav se državna pomoč podjetjem v težavah običajno obravnava v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, lahko Nadzorni organ v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma dovoli državno pomoč „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ES ali države Efte“. Kot je navedeno v odstavku 8 Smernic o bančništvu (80), Nadzorni organ ponovno potrjuje, da člen 61(3)(b) Sporazuma EGP v skladu s sodno prakso in prakso odločanja Evropske komisije zahteva ožjo razlago pojma resna motnja v gospodarstvu države Efte. |
| --- | --- |

(173)

Čeprav se državna pomoč podjetjem v težavah običajno obravnava v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, lahko Nadzorni organ v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma dovoli državno pomoč „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ES ali države Efte“. Kot je navedeno v odstavku 8 Smernic o bančništvu (80), Nadzorni organ ponovno potrjuje, da člen 61(3)(b) Sporazuma EGP v skladu s sodno prakso in prakso odločanja Evropske komisije zahteva ožjo razlago pojma resna motnja v gospodarstvu države Efte.

| (174) | Kot je podrobno opisano zgoraj, so islandski organi pojasnili, da je oktobra 2008 finančni sistem Islandije prizadela sistemska kriza, ki je povzročila zlom največjih islandskih bank in hranilnic v nekaj dneh. Skupni tržni delež propadlih finančnih ustanov je presegal 90 % v večini segmentov islandskega finančnega trga. Težavam je sledila še izguba zaupanja v valuto države. Islandsko realno gospodarstvo je finančna kriza močno prizadela. Čeprav je od začetka krize že več kot tri leta, je islandski finančni sistem še vedno ranljiv. Čeprav se je stanje od leta 2008 znatno izboljšalo, je očitno, da so bili ukrepi v času sprejemanja namenjeni odpravljanju resne motnje v gospodarstvu Islandije. |
| --- | --- |

(174)

Kot je podrobno opisano zgoraj, so islandski organi pojasnili, da je oktobra 2008 finančni sistem Islandije prizadela sistemska kriza, ki je povzročila zlom največjih islandskih bank in hranilnic v nekaj dneh. Skupni tržni delež propadlih finančnih ustanov je presegal 90 % v večini segmentov islandskega finančnega trga. Težavam je sledila še izguba zaupanja v valuto države. Islandsko realno gospodarstvo je finančna kriza močno prizadela. Čeprav je od začetka krize že več kot tri leta, je islandski finančni sistem še vedno ranljiv. Čeprav se je stanje od leta 2008 znatno izboljšalo, je očitno, da so bili ukrepi v času sprejemanja namenjeni odpravljanju resne motnje v gospodarstvu Islandije.

| (175) | Zato se šteje, da se v tem primeru uporabi člen 61(3)(b) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(175)

Zato se šteje, da se v tem primeru uporabi člen 61(3)(b) Sporazuma EGP.

Uporaba Smernic za prestrukturiranje

| (176) | Smernice Nadzornega organa o državni pomoči o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (81) („Smernice za prestrukturiranje“) določajo pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za prestrukturiranje finančnih ustanov v sedanji krizi. V skladu s Smernicami za prestrukturiranje je prestrukturiranje finančne ustanove v okviru sedanje finančne krize združljivo s členom 61(3)(b) EGP, če:






  (i) | vodi do vnovične vzpostavitve poslovne uspešnosti banke; |
| --- | --- | --- |

(176)

Smernice Nadzornega organa o državni pomoči o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (81) („Smernice za prestrukturiranje“) določajo pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za prestrukturiranje finančnih ustanov v sedanji krizi. V skladu s Smernicami za prestrukturiranje je prestrukturiranje finančne ustanove v okviru sedanje finančne krize združljivo s členom 61(3)(b) EGP, če:

(i)

vodi do vnovične vzpostavitve poslovne uspešnosti banke;

| (ii) | vključuje zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena); |
| --- | --- |

(ii)

vključuje zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena);

| (iii) | vključuje zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(iii)

vključuje zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (177) | Nadzorni organ bo v nadaljevanju na podlagi načrta prestrukturiranja, ki je bil predložen za banko Arion Bank, ocenil, ali so ta merila izpolnjena in če so zgoraj opisani ukrepi pomoči zato pomenijo združljivo pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(177)

Nadzorni organ bo v nadaljevanju na podlagi načrta prestrukturiranja, ki je bil predložen za banko Arion Bank, ocenil, ali so ta merila izpolnjena in če so zgoraj opisani ukrepi pomoči zato pomenijo združljivo pomoč za prestrukturiranje.

3.2   Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja

| (178) | Ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja upravičenca, ki prejme pomoč za prestrukturiranje, je glavni cilj take pomoči, ocena, ali bo taka pomoč za prestrukturiranje to dosegla, pa je pomemben vidik pri določanju njene združljivosti. |
| --- | --- |

(178)

Ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja upravičenca, ki prejme pomoč za prestrukturiranje, je glavni cilj take pomoči, ocena, ali bo taka pomoč za prestrukturiranje to dosegla, pa je pomemben vidik pri določanju njene združljivosti.

| (179) | Kot je navedeno zgoraj, je zaradi pretresa v islandskem gospodarstvu po jeseni 2008, prisotnosti izrednih ukrepov, kot so nadzor kapitalskih tokov, razvijajoče se zakonodajno okolje ter makroekonomski obeti, ki so kljub nedavni rahli stabilizaciji še vedno nekoliko negotovi, zlasti zaradi gospodarskih tegob, ki se nadaljujejo v euroobmočju, donosno delovanje banke in zagotavljanje dolgoročnega uspešnega poslovanja velik izziv. Nadzorni organ že na začetku poudarja, da je treba te ugotovitve upoštevati v oceni v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(179)

Kot je navedeno zgoraj, je zaradi pretresa v islandskem gospodarstvu po jeseni 2008, prisotnosti izrednih ukrepov, kot so nadzor kapitalskih tokov, razvijajoče se zakonodajno okolje ter makroekonomski obeti, ki so kljub nedavni rahli stabilizaciji še vedno nekoliko negotovi, zlasti zaradi gospodarskih tegob, ki se nadaljujejo v euroobmočju, donosno delovanje banke in zagotavljanje dolgoročnega uspešnega poslovanja velik izziv. Nadzorni organ že na začetku poudarja, da je treba te ugotovitve upoštevati v oceni v nadaljevanju.

| (180) | Oddelek 2 Smernic za prestrukturiranje določa, da mora država EGP predložiti celovit in podroben načrt prestrukturiranja, v katerem morajo biti navedene popolne informacije o poslovnem modelu in ki ponovno vzpostavlja dolgoročno uspešno poslovanje banke. Odstavek 10 Smernic za prestrukturiranje zahteva, da so v načrtu prestrukturiranja opredeljeni vzroki za težave banke in njene slabosti ter opisani načini, kako bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju osnovnih težav. |
| --- | --- |

(180)

Oddelek 2 Smernic za prestrukturiranje določa, da mora država EGP predložiti celovit in podroben načrt prestrukturiranja, v katerem morajo biti navedene popolne informacije o poslovnem modelu in ki ponovno vzpostavlja dolgoročno uspešno poslovanje banke. Odstavek 10 Smernic za prestrukturiranje zahteva, da so v načrtu prestrukturiranja opredeljeni vzroki za težave banke in njene slabosti ter opisani načini, kako bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju osnovnih težav.

| (181) | Kot je opisano zgoraj, so težave banke Arion Bank, kot je podrobno obrazloženo v načrtu prestrukturiranja in v poročilu posebne komisije za preiskave, povezane z okoliščinami ustanovitve banke in težavami njene predhodnice. Glavni vzroki, ugotovljeni na ravni banke predhodnice, so bili čezmerna in nevzdržna širitev, finančni vzvodi lastnikov banke, koncentracija tveganj, šibek lastniški kapital in velikost bank v primerjavi z velikostjo islandskega gospodarstva. Banka Kaupthing Bank je imela velike posamezne izpostavljenosti in je s posojanjem svojim lastnikom prevzela veliko tveganje. Pretežno se je tudi opirala na kratkoročno grosistično financiranje. |
| --- | --- |

(181)

Kot je opisano zgoraj, so težave banke Arion Bank, kot je podrobno obrazloženo v načrtu prestrukturiranja in v poročilu posebne komisije za preiskave, povezane z okoliščinami ustanovitve banke in težavami njene predhodnice. Glavni vzroki, ugotovljeni na ravni banke predhodnice, so bili čezmerna in nevzdržna širitev, finančni vzvodi lastnikov banke, koncentracija tveganj, šibek lastniški kapital in velikost bank v primerjavi z velikostjo islandskega gospodarstva. Banka Kaupthing Bank je imela velike posamezne izpostavljenosti in je s posojanjem svojim lastnikom prevzela veliko tveganje. Pretežno se je tudi opirala na kratkoročno grosistično financiranje.

Regulativni ukrepi za zagotavljanje uspešnega poslovanja

| (182) | Čeprav načrt prestrukturiranja banke Arion Bank obravnava številne slabosti banke kot so opredeljene zgoraj, Nadzorni organ meni, da je propad banke Kaupthing in zlom islandske finančne industrije povzročilo tudi več dejavnikov, značilnih za Islandijo, ki se nanašajo na majhnost ter regulativne in nadzorne pomanjkljivosti, ki jih je izpostavila posebna komisija za preiskave. Dolgoročno uspešno poslovanje banke Arion Bank, kot tudi vsake druge islandske banke, tako ni odvisno samo od ukrepov, sprejetih na ravni banke, ampak tudi tega, ali so bile regulativne in nadzorne pomanjkljivosti odpravljene. |
| --- | --- |

(182)

Čeprav načrt prestrukturiranja banke Arion Bank obravnava številne slabosti banke kot so opredeljene zgoraj, Nadzorni organ meni, da je propad banke Kaupthing in zlom islandske finančne industrije povzročilo tudi več dejavnikov, značilnih za Islandijo, ki se nanašajo na majhnost ter regulativne in nadzorne pomanjkljivosti, ki jih je izpostavila posebna komisija za preiskave. Dolgoročno uspešno poslovanje banke Arion Bank, kot tudi vsake druge islandske banke, tako ni odvisno samo od ukrepov, sprejetih na ravni banke, ampak tudi tega, ali so bile regulativne in nadzorne pomanjkljivosti odpravljene.

| (183) | V tej zvezi Nadzorni organ pozitivno sprejema spremembe regulativnega in nadzornega okvira, ki so jih sprejeli islandski organi, kakor je pojasnjeno v prilogi. |
| --- | --- |

(183)

V tej zvezi Nadzorni organ pozitivno sprejema spremembe regulativnega in nadzornega okvira, ki so jih sprejeli islandski organi, kakor je pojasnjeno v prilogi.

| (184) | Prvič, pristojnosti in pooblastila FME so bili med drugim okrepljeni z novimi odgovornostmi glede velikih posameznih izpostavljenosti in z njimi povezanimi tveganji, ki po mnenju Nadzornega organa obravnavajo enega od dejavnikov, ki so povzročili finančni zlom. |
| --- | --- |

(184)

Prvič, pristojnosti in pooblastila FME so bili med drugim okrepljeni z novimi odgovornostmi glede velikih posameznih izpostavljenosti in z njimi povezanimi tveganji, ki po mnenju Nadzornega organa obravnavajo enega od dejavnikov, ki so povzročili finančni zlom.

| (185) | Drugič, cilj začasnih zahtev po visokem količniku kapitalske ustreznosti in številnih določb o zavarovanju s premoženjem, zlasti prepoved podaljšanja posojil na podlagi zastave lastnih delnic, je zagotoviti, da se islandske banke ne bodo ponovno znašle v šibkem kapitalskem položaju. Nadzorni organ meni, da bodo ti ukrepi prispevali k prilagodljivosti islandskih bank. |
| --- | --- |

(185)

Drugič, cilj začasnih zahtev po visokem količniku kapitalske ustreznosti in številnih določb o zavarovanju s premoženjem, zlasti prepoved podaljšanja posojil na podlagi zastave lastnih delnic, je zagotoviti, da se islandske banke ne bodo ponovno znašle v šibkem kapitalskem položaju. Nadzorni organ meni, da bodo ti ukrepi prispevali k prilagodljivosti islandskih bank.

| (186) | Tretjič, izvedena je bila vrsta ukrepov v zvezi z upravičenostjo direktorjev in članov odbora ter njihovih prejemkov. Poleg tega za posojanje povezanim strankam (kot so lastniki) veljajo strožja pravila in FME sedaj lahko banki prepove opravljanje določenih dejavnosti, če meni, da obstaja razlog za to. Spremenjena so bila tudi zunanja in notranja računovodska pravila, na primer skrajšano je bilo obdobje, v katerem zunanji računovodja lahko dela za isto banko. Nadzorni organ pozitivno ugotavlja, da so ti ukrepi namenjeni preprečevanju, da bi se dogodki ponovili, kar zadeva lastnike in visoke vodstvene delavce in da ukrepi tudi prispevajo v večjemu zunanjemu spremljanju tveganj, ukrepi pa tudi prispevajo k zmanjševanju nevarnosti za uspešno poslovanje bank. |
| --- | --- |

(186)

Tretjič, izvedena je bila vrsta ukrepov v zvezi z upravičenostjo direktorjev in članov odbora ter njihovih prejemkov. Poleg tega za posojanje povezanim strankam (kot so lastniki) veljajo strožja pravila in FME sedaj lahko banki prepove opravljanje določenih dejavnosti, če meni, da obstaja razlog za to. Spremenjena so bila tudi zunanja in notranja računovodska pravila, na primer skrajšano je bilo obdobje, v katerem zunanji računovodja lahko dela za isto banko. Nadzorni organ pozitivno ugotavlja, da so ti ukrepi namenjeni preprečevanju, da bi se dogodki ponovili, kar zadeva lastnike in visoke vodstvene delavce in da ukrepi tudi prispevajo v večjemu zunanjemu spremljanju tveganj, ukrepi pa tudi prispevajo k zmanjševanju nevarnosti za uspešno poslovanje bank.

| (187) | Četrtič, po navedbah islandskih organov je že omenjeno možnost, da FME omeji dejavnosti banke, spodbudilo tudi to, da so islandske komercialne banke pred krizo sprejemale ogromno vlog, kar je verjetno tudi pospešilo njihov propad. Kakor meni Nadzorni organ, so verjetno tudi nova pravila o likvidnosti in devizni bilanci (82) vsebovala nekatere omejitve glede možnosti bank, da pridobijo nesorazmerno visoke zneske tujih vlog, če bi to pomenilo, da bi poslovanje banke postalo bolj nestabilno in občutljivo za tečajna in likvidnostna tveganja. Nadzorni organ je zadovoljen, da so se islandski organi odzvali na ta vidik regulativne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(187)

Četrtič, po navedbah islandskih organov je že omenjeno možnost, da FME omeji dejavnosti banke, spodbudilo tudi to, da so islandske komercialne banke pred krizo sprejemale ogromno vlog, kar je verjetno tudi pospešilo njihov propad. Kakor meni Nadzorni organ, so verjetno tudi nova pravila o likvidnosti in devizni bilanci (82) vsebovala nekatere omejitve glede možnosti bank, da pridobijo nesorazmerno visoke zneske tujih vlog, če bi to pomenilo, da bi poslovanje banke postalo bolj nestabilno in občutljivo za tečajna in likvidnostna tveganja. Nadzorni organ je zadovoljen, da so se islandski organi odzvali na ta vidik regulativne pomanjkljivosti.

Načrt prestrukturiranja banke Arion Bank

| (188) | Glede načrta prestrukturiranja in ukrepov na ravni banke se je banka Arion Bank v bistvu vrnila na bolj tradicionalni model bančništva in se osredotočila na povezovalno bančništvo za islandski trg. Banka se bo večinoma financirala prek vlog strank in lastniškega kapitala s postopnim povečevanjem zadolževanja večinoma prek kritih obveznic. |
| --- | --- |

(188)

Glede načrta prestrukturiranja in ukrepov na ravni banke se je banka Arion Bank v bistvu vrnila na bolj tradicionalni model bančništva in se osredotočila na povezovalno bančništvo za islandski trg. Banka se bo večinoma financirala prek vlog strank in lastniškega kapitala s postopnim povečevanjem zadolževanja večinoma prek kritih obveznic.

| (189) | Kot je navedeno zgoraj, je imela banka Arion Bank v primerjavi z banko Kaupthing od svoje ustanovitve naprej bistveno manjši finančni vzvod in ker je večina grosističnega dolga ostala v premoženju banke Kaupthing, se bo lahko, glede na načrt prestrukturiranja za nezavarovani dolg, opirala samo v zelo omejenem obsegu na refinanciranje na mednarodnih trgih. Zaradi istega razloga je bilo vprašanje zmanjšanja finančnega vzvoda v bilanci stanja banke v bistvu rešeno že oktobra 2008. Kljub temu se Nadzorni organ strinja z oceno banke Arion Bank in islandskih organov, da so potrebni različni ukrepi, opredeljeni v načrtu prestrukturiranja, glede zmanjšanja dejavnosti banke v skladu z novim gospodarskim stanjem in omejevanja izpostavljenosti tveganju. Pomanjkljivosti, ki jih ti ukrepi zadevajo (kot je koncentracija velikih in povezanih izpostavljenosti, velika valutna neravnovesja itd.) so večinoma podedovane od nekdanje banke. Za uspešno poslovanje banke Arion Bank v prihodnje je izredno pomembno, da so v načrtu prestrukturiranja te pomanjkljivosti ustrezno obravnavane. |
| --- | --- |

(189)

Kot je navedeno zgoraj, je imela banka Arion Bank v primerjavi z banko Kaupthing od svoje ustanovitve naprej bistveno manjši finančni vzvod in ker je večina grosističnega dolga ostala v premoženju banke Kaupthing, se bo lahko, glede na načrt prestrukturiranja za nezavarovani dolg, opirala samo v zelo omejenem obsegu na refinanciranje na mednarodnih trgih. Zaradi istega razloga je bilo vprašanje zmanjšanja finančnega vzvoda v bilanci stanja banke v bistvu rešeno že oktobra 2008. Kljub temu se Nadzorni organ strinja z oceno banke Arion Bank in islandskih organov, da so potrebni različni ukrepi, opredeljeni v načrtu prestrukturiranja, glede zmanjšanja dejavnosti banke v skladu z novim gospodarskim stanjem in omejevanja izpostavljenosti tveganju. Pomanjkljivosti, ki jih ti ukrepi zadevajo (kot je koncentracija velikih in povezanih izpostavljenosti, velika valutna neravnovesja itd.) so večinoma podedovane od nekdanje banke. Za uspešno poslovanje banke Arion Bank v prihodnje je izredno pomembno, da so v načrtu prestrukturiranja te pomanjkljivosti ustrezno obravnavane.

| (190) | Izkazalo se je, da je bil eden od glavnih razlogov za prenehanje banke Kaupthing opiranje na trg na debelo za refinanciranje. Do sedaj je financiranje banke Arion Bank večinoma temeljilo na vlogah in lastniškem kapitalu, vendar načrt prestrukturiranja predvideva rahlo znižanje pomena vlog in sicer z 68 % na 61 % skupnih obveznosti, kar med drugim temelji na analizi obsega vlog, ki jo je naredila banka. Banka Arion Bank to namerava nadomestiti z izdajo kritih obveznic na domačem trgu. Opomniti je treba, da je banka Arion Bank dobila dovoljenje za izdajo kritih obveznic in nato izvedla program kritih obveznic v vrednosti 1 milijarde EUR. Februarja 2012 je banka Arion Bank dokončala svojo prvo ponudbo kritih obveznic z izdajo obveznic v vrednosti 2,5 milijarde ISK, maja 2012 pa prvo ponudbo neindeksiranih povezanih kritih obveznic s fiksno obrestno mero v vrednosti 1,2 milijarde ISK (83). V preostalem obdobju obdobja prestrukturiranja banka namerava izdajati delnice v različnih oblikah, vključno s kritimi obveznicami in prednostnimi nezavarovanimi obveznicami. |
| --- | --- |

(190)

Izkazalo se je, da je bil eden od glavnih razlogov za prenehanje banke Kaupthing opiranje na trg na debelo za refinanciranje. Do sedaj je financiranje banke Arion Bank večinoma temeljilo na vlogah in lastniškem kapitalu, vendar načrt prestrukturiranja predvideva rahlo znižanje pomena vlog in sicer z 68 % na 61 % skupnih obveznosti, kar med drugim temelji na analizi obsega vlog, ki jo je naredila banka. Banka Arion Bank to namerava nadomestiti z izdajo kritih obveznic na domačem trgu. Opomniti je treba, da je banka Arion Bank dobila dovoljenje za izdajo kritih obveznic in nato izvedla program kritih obveznic v vrednosti 1 milijarde EUR. Februarja 2012 je banka Arion Bank dokončala svojo prvo ponudbo kritih obveznic z izdajo obveznic v vrednosti 2,5 milijarde ISK, maja 2012 pa prvo ponudbo neindeksiranih povezanih kritih obveznic s fiksno obrestno mero v vrednosti 1,2 milijarde ISK (83). V preostalem obdobju obdobja prestrukturiranja banka namerava izdajati delnice v različnih oblikah, vključno s kritimi obveznicami in prednostnimi nezavarovanimi obveznicami.

| (191) | Nadzorni organ meni, da se na podlagi dejstev, ki so jih predložili islandski organi, zdi, da je finančno stanje banke do konca obdobja prestrukturiranja dobro. Zaradi negotovosti glede jamstva za hranilne vloge in nadzora kapitalskih tokov in nejasnega prihodnjega razvoja trga (državnih) dolžniških vrednostnih papirjev ne more sklepati, ali se bo strategija financiranja banke Arion Bank dolgoročno uresničila tako, kot je predvideno. Vendar zaradi velikega zanašanja na vloge in krite obveznice v obdobju prestrukturiranja in velikega deleža teh vrst dolgov v bilanci stanja Nadzorni organ priznava, da manjše spremembe strategije financiranja, ki bodo morda pozneje potrebne, ne bodo ogrozile uspešnega poslovanja banke. |
| --- | --- |

(191)

Nadzorni organ meni, da se na podlagi dejstev, ki so jih predložili islandski organi, zdi, da je finančno stanje banke do konca obdobja prestrukturiranja dobro. Zaradi negotovosti glede jamstva za hranilne vloge in nadzora kapitalskih tokov in nejasnega prihodnjega razvoja trga (državnih) dolžniških vrednostnih papirjev ne more sklepati, ali se bo strategija financiranja banke Arion Bank dolgoročno uresničila tako, kot je predvideno. Vendar zaradi velikega zanašanja na vloge in krite obveznice v obdobju prestrukturiranja in velikega deleža teh vrst dolgov v bilanci stanja Nadzorni organ priznava, da manjše spremembe strategije financiranja, ki bodo morda pozneje potrebne, ne bodo ogrozile uspešnega poslovanja banke.

| (192) | Glede strani aktive v bilanci stanja pa mednarodna sredstva ostajajo v premoženju banke Kaupthing. Zato se je bilanca skrčila za 88 %. Glavna slabost poslovnega modela banke Kaupthing – zanašanje na tvegana mednarodna sredstva brez ustrezne ocene tveganja – je bila tako odpravljena. Nadzorni organ je zadovoljen s tem, da se na podlagi načrta prestrukturiranja banka v prihodnje ne bo ukvarjala s podobnimi posli, ampak bo pozornost namenila tradicionalni osnovni dejavnosti. |
| --- | --- |

(192)

Glede strani aktive v bilanci stanja pa mednarodna sredstva ostajajo v premoženju banke Kaupthing. Zato se je bilanca skrčila za 88 %. Glavna slabost poslovnega modela banke Kaupthing – zanašanje na tvegana mednarodna sredstva brez ustrezne ocene tveganja – je bila tako odpravljena. Nadzorni organ je zadovoljen s tem, da se na podlagi načrta prestrukturiranja banka v prihodnje ne bo ukvarjala s podobnimi posli, ampak bo pozornost namenila tradicionalni osnovni dejavnosti.

| (193) | Velik izziv banke glede portfelja sredstev pa ostaja prestrukturiranje posojil, ki so bila prenesena iz banke Kaupthing. V tej zvezi Nadzorni organ pozitivno ugotavlja, da je proces prestrukturiranja bil in ostaja ključna prednostna naloga banke, kot kažejo številni splošni in posebej prilagojeni predlogi banke svojim pretirano zadolženim strankam. Čeprav je potrebnega še kar nekaj dela za dokončanje prestrukturiranja, se zdi, da informacije banke potrjujejo, da dobro napreduje, zlasti od leta 2011 dalje, kar dokazuje dejstvo, da je bil od 986 gospodarskih družb, ki so bile vključene v program izterjave dolga, ob koncu leta 2011 zaključek dosežen v 871 primerih, ob koncu prvega četrtletja pa je bil zaključek dosežen samo za 416 družb. V zadnjem času je bil znaten napredek dosežen tudi pri prestrukturiranju dolga gospodinjstev in banka namerava projekte izterjave dolga od podjetij in fizičnih oseb zaključiti do konca leta 2012. |
| --- | --- |

(193)

Velik izziv banke glede portfelja sredstev pa ostaja prestrukturiranje posojil, ki so bila prenesena iz banke Kaupthing. V tej zvezi Nadzorni organ pozitivno ugotavlja, da je proces prestrukturiranja bil in ostaja ključna prednostna naloga banke, kot kažejo številni splošni in posebej prilagojeni predlogi banke svojim pretirano zadolženim strankam. Čeprav je potrebnega še kar nekaj dela za dokončanje prestrukturiranja, se zdi, da informacije banke potrjujejo, da dobro napreduje, zlasti od leta 2011 dalje, kar dokazuje dejstvo, da je bil od 986 gospodarskih družb, ki so bile vključene v program izterjave dolga, ob koncu leta 2011 zaključek dosežen v 871 primerih, ob koncu prvega četrtletja pa je bil zaključek dosežen samo za 416 družb. V zadnjem času je bil znaten napredek dosežen tudi pri prestrukturiranju dolga gospodinjstev in banka namerava projekte izterjave dolga od podjetij in fizičnih oseb zaključiti do konca leta 2012.

| (194) | Nadzorni organ meni, da zgoraj navedeno kaže, da so načini prestrukturiranja banke Arion Bank dobri. Na podlagi podatkov, ki jih je predložila banka Arion Bank, se zdi realno, da bi banka lahko dosegla svoj cilj dokončanja prestrukturiranja portfelja posojil podjetjem in gospodinjstvom do konca leta 2012. Če ne bo nepredvidenega razvoja dogodkov v makroekonomskem okolju na Islandiji ali v tujini, Nadzorni organ meni, da bi banka Arion Bank najpozneje ob koncu obdobja prestrukturiranja lahko imela relativno dobro bilanco stanja in uspešne portfelje posojil. |
| --- | --- |

(194)

Nadzorni organ meni, da zgoraj navedeno kaže, da so načini prestrukturiranja banke Arion Bank dobri. Na podlagi podatkov, ki jih je predložila banka Arion Bank, se zdi realno, da bi banka lahko dosegla svoj cilj dokončanja prestrukturiranja portfelja posojil podjetjem in gospodinjstvom do konca leta 2012. Če ne bo nepredvidenega razvoja dogodkov v makroekonomskem okolju na Islandiji ali v tujini, Nadzorni organ meni, da bi banka Arion Bank najpozneje ob koncu obdobja prestrukturiranja lahko imela relativno dobro bilanco stanja in uspešne portfelje posojil.

| (195) | Kot je bilo že navedeno, je bila šibka kapitalizacija banke Kaupthing eden od glavnih dejavnikov za njen propad. Načrt prestrukturiranja banke Arion Bank napoveduje, da bo banka ostala znatno nad 16-odstotnim najnižjim količnikom kapitalske ustreznosti, ki ga FME zahteva za celotno obdobje prestrukturiranja. Ta količnik je znatno višji od prihodnjega 10,5-odstotnega minimuma Basel III. Celo v izjemnem scenariju, ki ga je predložila banka Arion Bank, bo količnik kapitalske ustreznosti ostal na [> 20] %, kar je znatno nad tem visokim primerjalnim minimumom. Glede ocene kapitala v letošnjem poročilu o notranji oceni kapitalske ustreznosti, ki ga je banka Arion Bank predložila skupaj z načrtom prestrukturiranja, Nadzorni organ meni, da je preudarno in pomirjajoče, da ima banka ob upoštevanju različnih dejavnikov tveganja kapitalske rezerve v višini [...] milijard ISK, kar v zgoraj opisanem okolju delovanja banki Arion Bank omogoča, da bi uspešno rešila nepričakovane stiske. |
| --- | --- |

(195)

Kot je bilo že navedeno, je bila šibka kapitalizacija banke Kaupthing eden od glavnih dejavnikov za njen propad. Načrt prestrukturiranja banke Arion Bank napoveduje, da bo banka ostala znatno nad 16-odstotnim najnižjim količnikom kapitalske ustreznosti, ki ga FME zahteva za celotno obdobje prestrukturiranja. Ta količnik je znatno višji od prihodnjega 10,5-odstotnega minimuma Basel III. Celo v izjemnem scenariju, ki ga je predložila banka Arion Bank, bo količnik kapitalske ustreznosti ostal na [> 20] %, kar je znatno nad tem visokim primerjalnim minimumom. Glede ocene kapitala v letošnjem poročilu o notranji oceni kapitalske ustreznosti, ki ga je banka Arion Bank predložila skupaj z načrtom prestrukturiranja, Nadzorni organ meni, da je preudarno in pomirjajoče, da ima banka ob upoštevanju različnih dejavnikov tveganja kapitalske rezerve v višini [...] milijard ISK, kar v zgoraj opisanem okolju delovanja banki Arion Bank omogoča, da bi uspešno rešila nepričakovane stiske.

| (196) | Glede likvidnostnega položaja banke Nadzorni organ na podlagi načrta prestrukturiranja ugotavlja, da se zdi sedanji položaj dovolj trden in da ni znakov, da bi se ta položaj v obdobju prestrukturiranja lahko bistveno poslabšal. Poleg tega Nadzorni organ meni, da testiranje izjemnih situacij likvidnostnega količnika banke v okviru poročila o notranji oceni kapitalske ustreznosti nakazuje, da je banka izpostavljena likvidnostnim tveganjem, ki bi se lahko uresničili v primeru nenadne odprave nadzora kapitalskih tokov; likvidnost banke se skrbno spremlja, izvajajo se ukrepi za omejevanje tveganja in izdelani so bili načrti ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, da se banka pripravi na nepričakovane in neželene dogodke. To je tudi zelo pomembno, ker je država v letu 2010 morala banki zagotoviti posebno likvidnostno posojilo, da je banka lahko izpolnila zahteve FME glede likvidnosti in da se to likvidnostno posojilo zaključi konec leta 2014. |
| --- | --- |

(196)

Glede likvidnostnega položaja banke Nadzorni organ na podlagi načrta prestrukturiranja ugotavlja, da se zdi sedanji položaj dovolj trden in da ni znakov, da bi se ta položaj v obdobju prestrukturiranja lahko bistveno poslabšal. Poleg tega Nadzorni organ meni, da testiranje izjemnih situacij likvidnostnega količnika banke v okviru poročila o notranji oceni kapitalske ustreznosti nakazuje, da je banka izpostavljena likvidnostnim tveganjem, ki bi se lahko uresničili v primeru nenadne odprave nadzora kapitalskih tokov; likvidnost banke se skrbno spremlja, izvajajo se ukrepi za omejevanje tveganja in izdelani so bili načrti ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, da se banka pripravi na nepričakovane in neželene dogodke. To je tudi zelo pomembno, ker je država v letu 2010 morala banki zagotoviti posebno likvidnostno posojilo, da je banka lahko izpolnila zahteve FME glede likvidnosti in da se to likvidnostno posojilo zaključi konec leta 2014.

| (197) | Nadzorni organ tudi pozdravlja spremembe v organizacijski strukturi banke Arion Bank in obvladovanje tveganja, kot je opisano zgoraj, ki rešujejo slabosti poslovanja banke Kaupthing in bodo prispevale k bolj objektivni in strokovni oceni tveganja v delovanju banke. |
| --- | --- |

(197)

Nadzorni organ tudi pozdravlja spremembe v organizacijski strukturi banke Arion Bank in obvladovanje tveganja, kot je opisano zgoraj, ki rešujejo slabosti poslovanja banke Kaupthing in bodo prispevale k bolj objektivni in strokovni oceni tveganja v delovanju banke.

| (198) | Glede donosnosti Smernice za prestrukturiranje določajo tudi, da je treba z načrtom prestrukturiranja dokazati, kako bo banka lahko čim prej znova vzpostavila dolgoročno poslovno uspešnost brez državne pomoči. Banka mora biti zlasti sposobna ustvariti ustrezno donosnost kapitala ter pri tem pokriti vse stroške svojega običajnega poslovanja in izpolniti vse zadevne predpisane zahteve. Zlasti točka 13 Smernic za prestrukturiranje navaja, da je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. |
| --- | --- |

(198)

Glede donosnosti Smernice za prestrukturiranje določajo tudi, da je treba z načrtom prestrukturiranja dokazati, kako bo banka lahko čim prej znova vzpostavila dolgoročno poslovno uspešnost brez državne pomoči. Banka mora biti zlasti sposobna ustvariti ustrezno donosnost kapitala ter pri tem pokriti vse stroške svojega običajnega poslovanja in izpolniti vse zadevne predpisane zahteve. Zlasti točka 13 Smernic za prestrukturiranje navaja, da je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke.

| (199) | Nadzorni organ opozarja na zgoraj navedeno in sicer, da bi bilo gospodarsko okolje, v katerem deluje banka Arion Bank, velik izziv za vsako banko. Ob upoštevanju tega je Nadzorni organ zadovoljen z donosnostjo, ki je napovedana v načrtu prestrukturiranja in ki bo kljub visokemu kapitalskemu razmerju zadostna v večjem delu obdobja prestrukturiranja in tudi pozneje. Donosnost lastniškega kapitala, ki je bila zlasti visoka v letih 2009 in 2010, bo od [> 10] % do [< 15] %. Pričakuje se, da se bodo zmanjšale izredne postavke v izkazu poslovnega izida, zlasti znatni prihodki prevrednotenja iz portfelja posojil, prenesenega iz banke Kaupthing in odpisi, ki jih je povzročila nedavna odločba Vrhovnega sodišča o posojilih v tujih valutah, ki je imela velik učinek na finančne rezultate banke v zadnjih treh letih. V skladu z načrtom prestrukturiranja je pričakovati, da bodo taki izredni dogodki imeli v obdobju 2012-2013 le manjši učinek, po letu 2013 pa niso več predvideni. |
| --- | --- |

(199)

Nadzorni organ opozarja na zgoraj navedeno in sicer, da bi bilo gospodarsko okolje, v katerem deluje banka Arion Bank, velik izziv za vsako banko. Ob upoštevanju tega je Nadzorni organ zadovoljen z donosnostjo, ki je napovedana v načrtu prestrukturiranja in ki bo kljub visokemu kapitalskemu razmerju zadostna v večjem delu obdobja prestrukturiranja in tudi pozneje. Donosnost lastniškega kapitala, ki je bila zlasti visoka v letih 2009 in 2010, bo od [> 10] % do [< 15] %. Pričakuje se, da se bodo zmanjšale izredne postavke v izkazu poslovnega izida, zlasti znatni prihodki prevrednotenja iz portfelja posojil, prenesenega iz banke Kaupthing in odpisi, ki jih je povzročila nedavna odločba Vrhovnega sodišča o posojilih v tujih valutah, ki je imela velik učinek na finančne rezultate banke v zadnjih treh letih. V skladu z načrtom prestrukturiranja je pričakovati, da bodo taki izredni dogodki imeli v obdobju 2012-2013 le manjši učinek, po letu 2013 pa niso več predvideni.

| (200) | V skladu z načrtom prestrukturiranja so pomembno gonilo za prihodnjo donosnost višji prihodki od opravnin (provizij), ki naj bi v obdobju načrtovanja dosegli [...]. Posli, ki prinašajo provizije, kot so transakcije, povezane z delniškim trgom in trgovina s tujimi valutami so po zlomu in zaradi nadzora kapitalskih tokov praktično zastali. Ko pa se bo prestrukturiranje podjetniškega sektorja približalo zaključku in bo nadzor kapitalskih tokov odpravljen, je realno pričakovati znatno povečanje borznih dejavnosti in valutnega trgovanja. Zato Nadzorni organ ne dvomi v verjetnost teh podatkov. |
| --- | --- |

(200)

V skladu z načrtom prestrukturiranja so pomembno gonilo za prihodnjo donosnost višji prihodki od opravnin (provizij), ki naj bi v obdobju načrtovanja dosegli [...]. Posli, ki prinašajo provizije, kot so transakcije, povezane z delniškim trgom in trgovina s tujimi valutami so po zlomu in zaradi nadzora kapitalskih tokov praktično zastali. Ko pa se bo prestrukturiranje podjetniškega sektorja približalo zaključku in bo nadzor kapitalskih tokov odpravljen, je realno pričakovati znatno povečanje borznih dejavnosti in valutnega trgovanja. Zato Nadzorni organ ne dvomi v verjetnost teh podatkov.

| (201) | Kot je opisano zgoraj, je banka sprejela številne pobude za doseganje stroškovne učinkovitosti, med drugim je racionalizirala mrežo poslovalnic in zaprla skupaj 15 poslovalnic. V skladu z zavezami banke [...]. Leta 2001 je bilo število zaposlenih zmanjšano za približno 10 %. Nadzorni organ pozdravlja ta prizadevanja, ker pomenijo, da je banki že uspelo obvladati svoje stroške in v letu 2011 ohraniti 45-odstotno razmerje med stroški in prihodki. V skladu z načrtom prestrukturiranja banka namerava zagotoviti, da se bo v preostalem obdobju prestrukturiranja to razmerje še nekoliko znižalo, in sicer na [...] %. |
| --- | --- |

(201)

Kot je opisano zgoraj, je banka sprejela številne pobude za doseganje stroškovne učinkovitosti, med drugim je racionalizirala mrežo poslovalnic in zaprla skupaj 15 poslovalnic. V skladu z zavezami banke [...]. Leta 2001 je bilo število zaposlenih zmanjšano za približno 10 %. Nadzorni organ pozdravlja ta prizadevanja, ker pomenijo, da je banki že uspelo obvladati svoje stroške in v letu 2011 ohraniti 45-odstotno razmerje med stroški in prihodki. V skladu z načrtom prestrukturiranja banka namerava zagotoviti, da se bo v preostalem obdobju prestrukturiranja to razmerje še nekoliko znižalo, in sicer na [...] %.

| (202) | Poleg zgoraj navedenega je očitno, da načrt prestrukturiranja temelji še na številnih drugih predpostavkah. Nadzorni organ je želel pregledati tiste, ki se zdijo najbolj ustrezne in ki imajo največji vpliv na prihodnje uspešno poslovanje banke Arion Bank. Zdi se, da so makroekonomske predpostavke večinoma v skladu z napovedmi Statističnega urada Islandije in CBI, čeprav banka napoveduje nekoliko močnejšo rast in višjo inflacijo. Zdi se, da so na splošno predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, dovolj preudarne, da lahko skupaj z zgoraj navedenimi ugotovitvami Nadzornega organa zaključimo, da so ukrepi prestrukturiranja, ki jih je banka sprejela, zadostni za zagotovitev dolgoročnega uspešnega poslovanja, če ne bo nepredvidenih neželenih dogodkov, katerih obsega in posledic tudi ni mogoče predvideti. |
| --- | --- |

(202)

Poleg zgoraj navedenega je očitno, da načrt prestrukturiranja temelji še na številnih drugih predpostavkah. Nadzorni organ je želel pregledati tiste, ki se zdijo najbolj ustrezne in ki imajo največji vpliv na prihodnje uspešno poslovanje banke Arion Bank. Zdi se, da so makroekonomske predpostavke večinoma v skladu z napovedmi Statističnega urada Islandije in CBI, čeprav banka napoveduje nekoliko močnejšo rast in višjo inflacijo. Zdi se, da so na splošno predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, dovolj preudarne, da lahko skupaj z zgoraj navedenimi ugotovitvami Nadzornega organa zaključimo, da so ukrepi prestrukturiranja, ki jih je banka sprejela, zadostni za zagotovitev dolgoročnega uspešnega poslovanja, če ne bo nepredvidenih neželenih dogodkov, katerih obsega in posledic tudi ni mogoče predvideti.

| (203) | Na podlagi zgornjih navedb Nadzorni organ meni, da načrt prestrukturiranja vsebuje zadostne elemente, ki prispevajo k ponovni vzpostavitvi dolgoročnega uspešnega poslovanja banke, in ugotavlja, da je bil izpolnjen oddelek 2 Smernic za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(203)

Na podlagi zgornjih navedb Nadzorni organ meni, da načrt prestrukturiranja vsebuje zadostne elemente, ki prispevajo k ponovni vzpostavitvi dolgoročnega uspešnega poslovanja banke, in ugotavlja, da je bil izpolnjen oddelek 2 Smernic za prestrukturiranje.

3.3   Lastni prispevek/porazdelitev bremena

| (204) | Odstavek 22 Smernic za prestrukturiranje se glasi: „Za zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja mora biti pomoč omejena na najnižjo potrebno, banka upravičenka pa mora zagotoviti ustrezen lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja. Banka in njeni delničarji morajo z lastnimi sredstvi prispevati k prestrukturiranju po najboljših močeh. To je nujno, da se zagotovi, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti“. |
| --- | --- |

(204)

Odstavek 22 Smernic za prestrukturiranje se glasi: „Za zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja mora biti pomoč omejena na najnižjo potrebno, banka upravičenka pa mora zagotoviti ustrezen lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja. Banka in njeni delničarji morajo z lastnimi sredstvi prispevati k prestrukturiranju po najboljših močeh. To je nujno, da se zagotovi, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti“.

| (205) | V zvezi s tem Nadzorni organ opozarja na odločilni vidik obravnavanega primera. Ko je bila banka Arion Bank ustanovljena na podlagi domačih dejavnosti banke Kaupthing, so bile naložbe delničarjev v banko Kaupthing Bank v celoti izničene in so tako v največji možni meri prispevale k prestrukturiranju banke Arion Bank. Poleg tega so upniki banke Kaupthing morali prevzeti znatne izgube (84) oziroma tveganje, da bo njihova naložba odvisna od donosnosti banke Arion Bank. Zato je za lastnike in upnike banke Kaupthing merilo porazdelitve bremena optimalno izpolnjeno in je obravnavano tudi vprašanje moralnega tveganja. |
| --- | --- |

(205)

V zvezi s tem Nadzorni organ opozarja na odločilni vidik obravnavanega primera. Ko je bila banka Arion Bank ustanovljena na podlagi domačih dejavnosti banke Kaupthing, so bile naložbe delničarjev v banko Kaupthing Bank v celoti izničene in so tako v največji možni meri prispevale k prestrukturiranju banke Arion Bank. Poleg tega so upniki banke Kaupthing morali prevzeti znatne izgube (84) oziroma tveganje, da bo njihova naložba odvisna od donosnosti banke Arion Bank. Zato je za lastnike in upnike banke Kaupthing merilo porazdelitve bremena optimalno izpolnjeno in je obravnavano tudi vprašanje moralnega tveganja.

| (206) | Poleg zgoraj navedenega mora Nadzorni organ oceniti, ali je bila državna pomoč, ki jo je prejela banka Arion Bank omejena na najnižjo potrebno pomoč. |
| --- | --- |

(206)

Poleg zgoraj navedenega mora Nadzorni organ oceniti, ali je bila državna pomoč, ki jo je prejela banka Arion Bank omejena na najnižjo potrebno pomoč.

| (207) | Glede ukrepov za kapitalizacijo pa je zagonska kapitalizacija banke Arion Bank do takrat, ko je bil s sporazumom z upniki banke Kaupthing delež države znižan na 13 %, komaj zadostovala za izpolnitev kapitalskih zahtev FME. V letu 2009, ko je bil dosežen sporazum, da banko Kaupthing prevzame banka Arion Bank in je bil banki Arion Bank dodeljen kapital razreda 2, je količnik kapitalske ustreznosti dosegel približno 18 %, kar je dve odstotni točki več od minimalnega količnika, ki ga je določil FME. V tej zvezi Nadzorni organ ugotavlja, da je bilo kapitalsko razmerje odvisno predvsem od tega, ali je bilo vrednotenje sredstev, prenesenih iz banke Kaupthing na banko Arion Bank, pravilno opravljeno. Poleg tega je treba upoštevati, da so bili takrat gospodarski obeti za Islandijo negotovi. Glede na zgoraj navedeno Nadzorni organ meni, da je bil znesek kapitala, ki ga je islandska država zagotovila banki Arion Bank, omejen na najnižji potreben znesek, ker je vključeval samo zakonsko določen najnižji znesek in razumne kapitalske rezerve. |
| --- | --- |

(207)

Glede ukrepov za kapitalizacijo pa je zagonska kapitalizacija banke Arion Bank do takrat, ko je bil s sporazumom z upniki banke Kaupthing delež države znižan na 13 %, komaj zadostovala za izpolnitev kapitalskih zahtev FME. V letu 2009, ko je bil dosežen sporazum, da banko Kaupthing prevzame banka Arion Bank in je bil banki Arion Bank dodeljen kapital razreda 2, je količnik kapitalske ustreznosti dosegel približno 18 %, kar je dve odstotni točki več od minimalnega količnika, ki ga je določil FME. V tej zvezi Nadzorni organ ugotavlja, da je bilo kapitalsko razmerje odvisno predvsem od tega, ali je bilo vrednotenje sredstev, prenesenih iz banke Kaupthing na banko Arion Bank, pravilno opravljeno. Poleg tega je treba upoštevati, da so bili takrat gospodarski obeti za Islandijo negotovi. Glede na zgoraj navedeno Nadzorni organ meni, da je bil znesek kapitala, ki ga je islandska država zagotovila banki Arion Bank, omejen na najnižji potreben znesek, ker je vključeval samo zakonsko določen najnižji znesek in razumne kapitalske rezerve.

| (208) | Dejstvo, da se je pozneje količnik kapitalske ustreznosti banke Arion Bank nekoliko povečal, in sicer na 19 % v letu 2010 in na 21 % v letu 2011, te sklepne ugotovitve ne razveljavlja. Količnik kapitalske ustreznosti se je povišal zlasti zaradi pripisa knjigovodske vrednosti sredstev, prenesenih iz banke Kaupthing na banko Arion Bank. Takrat ni bilo mogoče z gotovostjo napovedati, da se bo to zgodilo in Nadzorni organ meni, da dejstvo, da se je količnik kapitalske ustreznosti pozneje tako ugodno razvijal, ne pomeni, da je država banko Arion Bank na začetku prekapitalizirala (85). |
| --- | --- |

(208)

Dejstvo, da se je pozneje količnik kapitalske ustreznosti banke Arion Bank nekoliko povečal, in sicer na 19 % v letu 2010 in na 21 % v letu 2011, te sklepne ugotovitve ne razveljavlja. Količnik kapitalske ustreznosti se je povišal zlasti zaradi pripisa knjigovodske vrednosti sredstev, prenesenih iz banke Kaupthing na banko Arion Bank. Takrat ni bilo mogoče z gotovostjo napovedati, da se bo to zgodilo in Nadzorni organ meni, da dejstvo, da se je količnik kapitalske ustreznosti pozneje tako ugodno razvijal, ne pomeni, da je država banko Arion Bank na začetku prekapitalizirala (85).

| (209) | Odstavek 26 Smernic za prestrukturiranje določa, da morajo biti banke, ki sprejemajo pomoč za prestrukturiranje „sposobne iz dobičkov, ki jih ustvarijo s svojimi dejavnostmi, izplačati delničarje in lastnike hibridnega kapitala, med drugim v obliki dividend in kuponov na neodplačane podrejene dolgove“. |
| --- | --- |

(209)

Odstavek 26 Smernic za prestrukturiranje določa, da morajo biti banke, ki sprejemajo pomoč za prestrukturiranje „sposobne iz dobičkov, ki jih ustvarijo s svojimi dejavnostmi, izplačati delničarje in lastnike hibridnega kapitala, med drugim v obliki dividend in kuponov na neodplačane podrejene dolgove“.

| (210) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v času, ko so se sklepali sporazumi, da Kaupskil prevzame 87-odstotni delež v banki Arion Bank, dogovorjeno, da bo državi v obdobju do uveljavitve sporazuma o lastništvu izplačan pošten delež vrnjenega dobička. Dogovorjen je bil znesek 6,5 milijarde ISK (86), kar ustreza skoraj 9 – odstotnemu letnemu donosu kapitala za državo, ki je bil odplačan že jeseni 2009. Jasno je, da je ta znesek za 2,3 milijarde ISK nižji od obračunanih obresti na državne obveznice za to obdobje in je znatno nižji od referenčnih obresti ECB, ki so za to obdobje znašale 15,3 %, kot je določeno v Smernicah Nadzornega organa o dokapitalizaciji (87). Vendar se glede 13-odstotnega deleža, ki ga je država obdržala v banki Arion Bank zdi možnost dobičkonosnosti zadovoljiva, ker banka Arion Bank od svoje ustanovitve naprej na splošno dobro posluje. |
| --- | --- |

(210)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v času, ko so se sklepali sporazumi, da Kaupskil prevzame 87-odstotni delež v banki Arion Bank, dogovorjeno, da bo državi v obdobju do uveljavitve sporazuma o lastništvu izplačan pošten delež vrnjenega dobička. Dogovorjen je bil znesek 6,5 milijarde ISK (86), kar ustreza skoraj 9 – odstotnemu letnemu donosu kapitala za državo, ki je bil odplačan že jeseni 2009. Jasno je, da je ta znesek za 2,3 milijarde ISK nižji od obračunanih obresti na državne obveznice za to obdobje in je znatno nižji od referenčnih obresti ECB, ki so za to obdobje znašale 15,3 %, kot je določeno v Smernicah Nadzornega organa o dokapitalizaciji (87). Vendar se glede 13-odstotnega deleža, ki ga je država obdržala v banki Arion Bank zdi možnost dobičkonosnosti zadovoljiva, ker banka Arion Bank od svoje ustanovitve naprej na splošno dobro posluje.

| (211) | Treba pa je poudariti, da obrestovanje za kapital razreda 2 odstopa od Smernic Nadzornega organa o dokapitalizaciji. Kot pravilno navajajo islandski organi, je zahtevano obrestovanje na podlagi Smernic o dokapitalizaciji sestavljeno iz stroškov financiranja vlade v višini 8 %, razmika kreditnih zamenjav banke Kaupthing v času pred krizo in dodatne opravnine v višini 2 %. Ker je banka Kaupthing pred krizo imela velik razmik kreditnih zamenjav, se zdi, da je obrestovanje, ki ga plačuje banka Arion Bank, torej EURIBOR plus dodatnih 4 %, znatno nižje od teh referenčnih obresti. |
| --- | --- |

(211)

Treba pa je poudariti, da obrestovanje za kapital razreda 2 odstopa od Smernic Nadzornega organa o dokapitalizaciji. Kot pravilno navajajo islandski organi, je zahtevano obrestovanje na podlagi Smernic o dokapitalizaciji sestavljeno iz stroškov financiranja vlade v višini 8 %, razmika kreditnih zamenjav banke Kaupthing v času pred krizo in dodatne opravnine v višini 2 %. Ker je banka Kaupthing pred krizo imela velik razmik kreditnih zamenjav, se zdi, da je obrestovanje, ki ga plačuje banka Arion Bank, torej EURIBOR plus dodatnih 4 %, znatno nižje od teh referenčnih obresti.

| (212) | V skladu z odstavkom 25 Smernic za prestrukturiranje je odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena (t.j. ustrezno obrestovanje) lahko med drugim upravičeno z daljnosežnejšim prestrukturiranjem, vključno z ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. Kot bo prikazano v nadaljevanju, Nadzorni organ meni, da je prestrukturiranje banke Arion Bank dovolj daljnosežno, da je ta pogoj izpolnjen. |
| --- | --- |

(212)

V skladu z odstavkom 25 Smernic za prestrukturiranje je odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena (t.j. ustrezno obrestovanje) lahko med drugim upravičeno z daljnosežnejšim prestrukturiranjem, vključno z ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. Kot bo prikazano v nadaljevanju, Nadzorni organ meni, da je prestrukturiranje banke Arion Bank dovolj daljnosežno, da je ta pogoj izpolnjen.

| (213) | Kot je opisano zgoraj, posel zamenjave SPRON vsebuje elemente državne pomoči, vendar Nadzorni organ meni, da je izdelan tako, da omejuje ali celo izključuje neposredno finančno ugodnost za banko Arion Bank. Posel v bistvu predpostavlja s pogajanji dogovorjeno nadomestilo za banko Arion Bank v zameno za prevzem obveznosti hranilnice SPRON iz naslova vlog in verjetno je, da banka Arion Bank prejema usklajene naložbe za prenesene obveznosti. Nadzorni organ meni, da ta pomoč nima velikega pomena za oceno porazdelitve bremena. |
| --- | --- |

(213)

Kot je opisano zgoraj, posel zamenjave SPRON vsebuje elemente državne pomoči, vendar Nadzorni organ meni, da je izdelan tako, da omejuje ali celo izključuje neposredno finančno ugodnost za banko Arion Bank. Posel v bistvu predpostavlja s pogajanji dogovorjeno nadomestilo za banko Arion Bank v zameno za prevzem obveznosti hranilnice SPRON iz naslova vlog in verjetno je, da banka Arion Bank prejema usklajene naložbe za prenesene obveznosti. Nadzorni organ meni, da ta pomoč nima velikega pomena za oceno porazdelitve bremena.

| (214) | Glede jamstva za hranilne vloge je Nadzorni organ že v sklepu o začetku postopka navedel, da – ob upoštevanju takratnih izrednih okoliščin – lahko predstavlja sorazmeren ukrep za ohranjanje finančne stabilnosti na Islandiji. Očitno pa je, da taka pomoč ne more biti odobrena za nedoločen čas. |
| --- | --- |

(214)

Glede jamstva za hranilne vloge je Nadzorni organ že v sklepu o začetku postopka navedel, da – ob upoštevanju takratnih izrednih okoliščin – lahko predstavlja sorazmeren ukrep za ohranjanje finančne stabilnosti na Islandiji. Očitno pa je, da taka pomoč ne more biti odobrena za nedoločen čas.

| (215) | Da se ta državna pomoč šteje kot omejena na najnižjo potrebno pomoč, Nadzorni organ meni, da jo je treba čim prej zaključiti. Nadzorni organ zato pozdravlja namero islandskih organov, da še pred odpravo nadzora kapitalskih tokov, torej najpozneje konec leta 2013, vzpostavijo drugačen sistem jamstva za hranilne vloge. |
| --- | --- |

(215)

Da se ta državna pomoč šteje kot omejena na najnižjo potrebno pomoč, Nadzorni organ meni, da jo je treba čim prej zaključiti. Nadzorni organ zato pozdravlja namero islandskih organov, da še pred odpravo nadzora kapitalskih tokov, torej najpozneje konec leta 2013, vzpostavijo drugačen sistem jamstva za hranilne vloge.

| (216) | Poleg tega Nadzorni organ meni, da bi banka, ki uspešno posluje, morala biti sposobna na trgu konkurirati brez zaščite takega splošnega jamstva za vloge in bo zato jamstvo za hranilne vloge odobril samo do konca 2014 (88). Po tem pa bo varstvo vlog morala urejati samo še veljavna zakonodaja EGP za jamstva za hranilne vloge. |
| --- | --- |

(216)

Poleg tega Nadzorni organ meni, da bi banka, ki uspešno posluje, morala biti sposobna na trgu konkurirati brez zaščite takega splošnega jamstva za vloge in bo zato jamstvo za hranilne vloge odobril samo do konca 2014 (88). Po tem pa bo varstvo vlog morala urejati samo še veljavna zakonodaja EGP za jamstva za hranilne vloge.

| (217) | Na podlagi zgoraj navedenega Nadzorni organ ugotavlja, da načrt prestrukturiranja banke Arion Bank zagotavlja, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno pomoč in da upravičenec, delničarji in imetniki dolgov banke predhodnice v veliki meri sodelujejo pri porazdelitvi bremena. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 3 Smernic za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(217)

Na podlagi zgoraj navedenega Nadzorni organ ugotavlja, da načrt prestrukturiranja banke Arion Bank zagotavlja, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno pomoč in da upravičenec, delničarji in imetniki dolgov banke predhodnice v veliki meri sodelujejo pri porazdelitvi bremena. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 3 Smernic za prestrukturiranje.

3.4   Omejevanje izkrivljanja konkurence

| (218) | Smernice za prestrukturiranje v odstavkih 29-32 oddelka 4 določajo:
  „Finančna stabilnost ostaja glavni cilj pomoči, dodeljene finančnemu sektorju v sistemski krizi, vendar pa kratkoročno ohranjanje sistemske stabilnosti ne sme povzročiti dolgoročnejše škode pri zagotavljanju enakih pogojev in konkurenčnih trgov. V tem okviru imajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki izvira iz državne pomoči, pomembno vlogo. [...] Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence morajo biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno uspešno posluje, poleg tega pa morajo biti skladni s skupno politiko in načeli. Ocena Nadzornega organa glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja, predvidenega v oddelku 2 tega poglavja. [...] Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.
  Pri prvem merilu se ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zelo razlikujejo glede na višino pomoči, pa tudi stopnjo porazdelitve bremena in višino nadomestila. Na splošno je negativnih posledic moralnega tveganja manj, če sta porazdelitev bremena in lastni prispevek večja.
  Pri drugem merilu bo Nadzorni organ analiziral verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučil velikost in relativno moč banke na trgih, na katerih ponovno uspešno posluje. Ukrepi bodo prilagojeni značilnostim trgov, da se zagotovi ohranjanje učinkovite konkurence. [...] Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo poslabšati možnosti banke, da začne spet uspešno poslovati.“ |
| --- | --- |

(218)

Smernice za prestrukturiranje v odstavkih 29-32 oddelka 4 določajo:

„Finančna stabilnost ostaja glavni cilj pomoči, dodeljene finančnemu sektorju v sistemski krizi, vendar pa kratkoročno ohranjanje sistemske stabilnosti ne sme povzročiti dolgoročnejše škode pri zagotavljanju enakih pogojev in konkurenčnih trgov. V tem okviru imajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki izvira iz državne pomoči, pomembno vlogo. [...] Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence morajo biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno uspešno posluje, poleg tega pa morajo biti skladni s skupno politiko in načeli. Ocena Nadzornega organa glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja, predvidenega v oddelku 2 tega poglavja. [...] Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.

Pri prvem merilu se ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zelo razlikujejo glede na višino pomoči, pa tudi stopnjo porazdelitve bremena in višino nadomestila. Na splošno je negativnih posledic moralnega tveganja manj, če sta porazdelitev bremena in lastni prispevek večja.

Pri drugem merilu bo Nadzorni organ analiziral verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučil velikost in relativno moč banke na trgih, na katerih ponovno uspešno posluje. Ukrepi bodo prilagojeni značilnostim trgov, da se zagotovi ohranjanje učinkovite konkurence. [...] Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo poslabšati možnosti banke, da začne spet uspešno poslovati.“

| (219) | Iz navedenega sledi, da so za oceno Nadzornega organa o primernosti ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence odločilni obseg pomoči, zlasti v relativnem smislu, ter značilnosti trgov. Hkrati je očitno, da taki ukrepi ne smejo ogrožati sposobnosti preživetja upravičenca, ki prejme pomoč za prestrukturiranje, konkurenčne pomisleke pa je treba obravnavati ob upoštevanju glavnega cilja finančne stabilnosti v sedanji krizi. |
| --- | --- |

(219)

Iz navedenega sledi, da so za oceno Nadzornega organa o primernosti ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence odločilni obseg pomoči, zlasti v relativnem smislu, ter značilnosti trgov. Hkrati je očitno, da taki ukrepi ne smejo ogrožati sposobnosti preživetja upravičenca, ki prejme pomoč za prestrukturiranje, konkurenčne pomisleke pa je treba obravnavati ob upoštevanju glavnega cilja finančne stabilnosti v sedanji krizi.

| (220) | Nadzorni organ bo na podlagi zgornjega pravnega okvira v nadaljevanju navedel, katere ugotovitve se mu zdijo bistvene za oceno ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(220)

Nadzorni organ bo na podlagi zgornjega pravnega okvira v nadaljevanju navedel, katere ugotovitve se mu zdijo bistvene za oceno ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (221) | Predvsem Nadzorni organ meni, da je zaradi posebnih razmer na islandskih finančnih trgih in gospodarskih razmer, kot je opisano v prejšnjih poglavjih, potrebna skrbna ocena tržnih pogojev in konkurenčnega okolja. Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence bi morali odražati trenutne težke razmere in pri tem zagotoviti, da je izkrivljanje konkurence kratkoročno in dolgoročno omejeno na najmanjšo možno mero. |
| --- | --- |

(221)

Predvsem Nadzorni organ meni, da je zaradi posebnih razmer na islandskih finančnih trgih in gospodarskih razmer, kot je opisano v prejšnjih poglavjih, potrebna skrbna ocena tržnih pogojev in konkurenčnega okolja. Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence bi morali odražati trenutne težke razmere in pri tem zagotoviti, da je izkrivljanje konkurence kratkoročno in dolgoročno omejeno na najmanjšo možno mero.

| (222) | Drugič, kot je navedeno zgoraj v oddelku o porazdelitvi bremena, je bil obravnavan največji možen prispevek nekdanjih lastnikov banke Kaupthing in do neke mere upnikov banke Kaupthing. Zato je potreba po dodatnih ukrepih v zvezi s konkurenco omejena. |
| --- | --- |

(222)

Drugič, kot je navedeno zgoraj v oddelku o porazdelitvi bremena, je bil obravnavan največji možen prispevek nekdanjih lastnikov banke Kaupthing in do neke mere upnikov banke Kaupthing. Zato je potreba po dodatnih ukrepih v zvezi s konkurenco omejena.

| (223) | Tretjič, glede značilnosti upoštevanega trga in kot je opisano zgoraj, je zlom finančnega sistema na Islandiji, ki so mu sledili posegi islandskih organov, vključno z ustanovitvijo banke Arion Bank na podlagi domačega poslovanja banke Kaupthing, povzročil večjo koncentracijo na islandskem trgu za finančne storitve in znatno povečal tržni delež treh velikih bank – Landsbankinn, Íslandsbanki in banke Arion Bank. Na trgu je ostalo le še nekaj manjših akterjev in možnost novega vstopa v bližnji prihodnosti je izredno majhna, ne samo zaradi že navedenih ovir za vstop in majhnega trga, ampak tudi zaradi vzpostavljenega nadzora kapitalskih tokov. Banka Arion Bank ima zelo pomemben položaj na tem koncentriranem trgu s 30-odstotnim tržnim deležem ali več v vseh najustreznejših in gospodarsko pomembnih segmentih. |
| --- | --- |

(223)

Tretjič, glede značilnosti upoštevanega trga in kot je opisano zgoraj, je zlom finančnega sistema na Islandiji, ki so mu sledili posegi islandskih organov, vključno z ustanovitvijo banke Arion Bank na podlagi domačega poslovanja banke Kaupthing, povzročil večjo koncentracijo na islandskem trgu za finančne storitve in znatno povečal tržni delež treh velikih bank – Landsbankinn, Íslandsbanki in banke Arion Bank. Na trgu je ostalo le še nekaj manjših akterjev in možnost novega vstopa v bližnji prihodnosti je izredno majhna, ne samo zaradi že navedenih ovir za vstop in majhnega trga, ampak tudi zaradi vzpostavljenega nadzora kapitalskih tokov. Banka Arion Bank ima zelo pomemben položaj na tem koncentriranem trgu s 30-odstotnim tržnim deležem ali več v vseh najustreznejših in gospodarsko pomembnih segmentih.

| (224) | Četrtič, kriza je povzročila več zelo specifičnih težav, kot je izredno visoka stopnja neposrednega in posrednega lastništva velikih bank v realnem gospodarstvu. Drugi pomislek glede konkurence je obstoj de facto monopola za bančne storitve IT (RB), ki so v večinski lasti treh velikih bank. |
| --- | --- |

(224)

Četrtič, kriza je povzročila več zelo specifičnih težav, kot je izredno visoka stopnja neposrednega in posrednega lastništva velikih bank v realnem gospodarstvu. Drugi pomislek glede konkurence je obstoj de facto monopola za bančne storitve IT (RB), ki so v večinski lasti treh velikih bank.

| (225) | Petič, relativen obseg pomoči, ki jo je prejela banka Arion Ban, je velik. V tej zvezi Nadzorni organ ugotavlja, da je na začetku celoten kapital banke zagotovila država. Poleg tega je banka imela koristi od različnih ukrepov pomoči – posebnega likvidnostnega posojila, posla zamenjave SPRON in splošnega jamstva za hranilne vloge. Vendar pa banka Arion Bank, vsaj po mednarodnih standardih, ostaja majhna banka. |
| --- | --- |

(225)

Petič, relativen obseg pomoči, ki jo je prejela banka Arion Ban, je velik. V tej zvezi Nadzorni organ ugotavlja, da je na začetku celoten kapital banke zagotovila država. Poleg tega je banka imela koristi od različnih ukrepov pomoči – posebnega likvidnostnega posojila, posla zamenjave SPRON in splošnega jamstva za hranilne vloge. Vendar pa banka Arion Bank, vsaj po mednarodnih standardih, ostaja majhna banka.

| (226) | Ob upoštevanju navedenega Nadzorni organ ugotavlja, da je bilo ali pa še bo sprejetih več ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki so posledica državne pomoči, dodeljene banki Arion Bank. |
| --- | --- |

(226)

Ob upoštevanju navedenega Nadzorni organ ugotavlja, da je bilo ali pa še bo sprejetih več ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki so posledica državne pomoči, dodeljene banki Arion Bank.

(i)   Ukrepi in spremembe predpisov, ki so jih islandski organi sprejeli ali so se zavezali, da jih bodo sprejeli

| (227) | Islandska vlada je izrecno sprejela dve zavezi (glej Prilogo), ki po mnenju Nadzornega organa lahko prispevata k ustvarjanju zakonodajnega okolja, ki podpira konkurenco na finančnih trgih: |
| --- | --- |

(227)

Islandska vlada je izrecno sprejela dve zavezi (glej Prilogo), ki po mnenju Nadzornega organa lahko prispevata k ustvarjanju zakonodajnega okolja, ki podpira konkurenco na finančnih trgih:

| (228) | Prvič, z imenovanjem delovne skupine, ki bo pregledala Zakon št. 36/1978 o kolkovinah, zlasti s preučitvijo, ali odpraviti kolkovino za obveznice, ki jih izdajo fizične osebe in se prenesejo med upniki (npr. ko fizične osebe svoja posojila prenesejo iz ene posojilnice v drugo). Nadzorni organ meni, da veljavna zakonodaja – ki med drugim zahteva, da stranke pri prehodu k drugemu posojilodajalcu plačajo kolkovino na znesek svojih obveznic (89) – lahko pomeni oviro za konkurenco, kar morda stranke obvezuje k obstoječim pogodbam o dolgoročnih posojilih. Nadzorni organ zato pozdravlja zavezo, da se ta zakonodaja pregleda. |
| --- | --- |

(228)

Prvič, z imenovanjem delovne skupine, ki bo pregledala Zakon št. 36/1978 o kolkovinah, zlasti s preučitvijo, ali odpraviti kolkovino za obveznice, ki jih izdajo fizične osebe in se prenesejo med upniki (npr. ko fizične osebe svoja posojila prenesejo iz ene posojilnice v drugo). Nadzorni organ meni, da veljavna zakonodaja – ki med drugim zahteva, da stranke pri prehodu k drugemu posojilodajalcu plačajo kolkovino na znesek svojih obveznic (89) – lahko pomeni oviro za konkurenco, kar morda stranke obvezuje k obstoječim pogodbam o dolgoročnih posojilih. Nadzorni organ zato pozdravlja zavezo, da se ta zakonodaja pregleda.

| (229) | Drugič, Nadzorni organ ugotavlja, da bo v skladu s sklepom, ki ga je islandski parlament sprejel 21. marca 2012, vlada imenovala odbor in ga pooblastila, da pregleda varstvo potrošnikov na finančnem trgu. To bo vključevalo posebno pooblastilo za pregled omogočanja prehoda in znižanja stroškov prehoda in da odbor pri tem vprašanju tesno sodeluje z islandskim organom, pristojnim za konkurenco. Odbor bo svoje poročilo predložil najkasneje do 15. januarja 2013. Nadzorni organ meni, da bi natančnejša ocena lahko dolgoročno koristila konkurenci. V tem času pa naj bi spodaj obravnavana zaveza banke Arion Bank prispevala k lažjemu prehodu in s tem povečala konkurenco. |
| --- | --- |

(229)

Drugič, Nadzorni organ ugotavlja, da bo v skladu s sklepom, ki ga je islandski parlament sprejel 21. marca 2012, vlada imenovala odbor in ga pooblastila, da pregleda varstvo potrošnikov na finančnem trgu. To bo vključevalo posebno pooblastilo za pregled omogočanja prehoda in znižanja stroškov prehoda in da odbor pri tem vprašanju tesno sodeluje z islandskim organom, pristojnim za konkurenco. Odbor bo svoje poročilo predložil najkasneje do 15. januarja 2013. Nadzorni organ meni, da bi natančnejša ocena lahko dolgoročno koristila konkurenci. V tem času pa naj bi spodaj obravnavana zaveza banke Arion Bank prispevala k lažjemu prehodu in s tem povečala konkurenco.

| (230) | Glede konkurenčnih pomislekov, ki jih je Nadzorni organ ugotovil v zvezi z RB, pa Nadzorni organ pozdravlja poravnavo, ki sta jo islandski organ, pristojen za konkurenco in lastniki RB, vključno s tremi velikimi bankami, dosegli v zvezi s tem vprašanjem. Prizadeva si zagotoviti dostop do bistvene infrastrukture IT na podlagi nediskriminacije in z razumnimi stroški za manjše konkurente in potencialne nove udeležence na trgu. Nadzorni organ meni, da je ta poravnava zadovoljivo obravnavala njegove pomisleke in da Nadzornemu organu v tej odločbi ni več treba obravnavati tega vprašanja. |
| --- | --- |

(230)

Glede konkurenčnih pomislekov, ki jih je Nadzorni organ ugotovil v zvezi z RB, pa Nadzorni organ pozdravlja poravnavo, ki sta jo islandski organ, pristojen za konkurenco in lastniki RB, vključno s tremi velikimi bankami, dosegli v zvezi s tem vprašanjem. Prizadeva si zagotoviti dostop do bistvene infrastrukture IT na podlagi nediskriminacije in z razumnimi stroški za manjše konkurente in potencialne nove udeležence na trgu. Nadzorni organ meni, da je ta poravnava zadovoljivo obravnavala njegove pomisleke in da Nadzornemu organu v tej odločbi ni več treba obravnavati tega vprašanja.

| (231) | Na koncu se Nadzorni organ seznanja z regulativnimi spremembami, uvedenimi od leta 2008, kot je navedeno v Prilogi. Glede konkurenčnih pomislekov je v tej zvezi zlasti pomembna uvedba člena 22 v Zakon o finančnih podjetjih, št. 161/2002. Vključuje določbe, ki omejujejo udeležbo finančnih podjetij v dejavnostih, ki so zunaj področja njihovih dovoljenj za poslovanje. V skladu s tem novim pravilom je take dejavnosti mogoče opravljati samo začasno in za namen sklepanja transakcij ali reorganizacije dejavnosti strank. FME je treba poslati utemeljeno uradno obvestilo, za finančna podjetja pa so bili uvedeni roki, v katerih je treba zaključiti reorganizacijo strank in odtujiti odobrena sredstva. |
| --- | --- |

(231)

Na koncu se Nadzorni organ seznanja z regulativnimi spremembami, uvedenimi od leta 2008, kot je navedeno v Prilogi. Glede konkurenčnih pomislekov je v tej zvezi zlasti pomembna uvedba člena 22 v Zakon o finančnih podjetjih, št. 161/2002. Vključuje določbe, ki omejujejo udeležbo finančnih podjetij v dejavnostih, ki so zunaj področja njihovih dovoljenj za poslovanje. V skladu s tem novim pravilom je take dejavnosti mogoče opravljati samo začasno in za namen sklepanja transakcij ali reorganizacije dejavnosti strank. FME je treba poslati utemeljeno uradno obvestilo, za finančna podjetja pa so bili uvedeni roki, v katerih je treba zaključiti reorganizacijo strank in odtujiti odobrena sredstva.

| (232) | Nadzorni organ meni, da je ta sprememba ustrezen zakonodajni izziv na vprašanje nesorazmerno velikega obsega lastništva finančnih ustanov v realnem gospodarstvu. Zdi se, da ta določba vsaj blaži ta položaj – ki je neposredni rezultat zamenjav terjatev v lastniške deleže (ali podobnih transakcij), ki vključuje gospodarske družbe, ki so bile po začetku krize prezadolžene – da ne bi postal trajen. Ker obravnava eno od najbolj perečih vprašanj glede konkurence, ki je povezano z državno pomočjo trem bankam, jo Nadzorni organ v svoji oceni ustrezno upošteva. |
| --- | --- |

(232)

Nadzorni organ meni, da je ta sprememba ustrezen zakonodajni izziv na vprašanje nesorazmerno velikega obsega lastništva finančnih ustanov v realnem gospodarstvu. Zdi se, da ta določba vsaj blaži ta položaj – ki je neposredni rezultat zamenjav terjatev v lastniške deleže (ali podobnih transakcij), ki vključuje gospodarske družbe, ki so bile po začetku krize prezadolžene – da ne bi postal trajen. Ker obravnava eno od najbolj perečih vprašanj glede konkurence, ki je povezano z državno pomočjo trem bankam, jo Nadzorni organ v svoji oceni ustrezno upošteva.

(ii)   Posebni ukrepi za banko Arion Bank

| (233) | Nadzorni organ poudarja, da je prisotnost na trgu in velikost banke Arion Bank samo delček prisotnosti in velikosti banke Kaupthing, saj se je bilančna vsota zmanjšala za 88 %, kakor je opisano zgoraj. Za razliko od banke Kaupthing banka Arion Bank deluje samo na islandskem trgu. Čeprav je večina zmanjšanja očitno posledica ukinitve mednarodnih dejavnosti banke Kaupthing, Nadzorni organ meni, da je ta proces zlasti pomemben glede izkrivljanja konkurence, ker je v preteklosti zlom banke in izkrivljanje na finančnih trgih EGP povzročila zlasti tvegana prekomorska strategija banke Kaupthing (90). |
| --- | --- |

(233)

Nadzorni organ poudarja, da je prisotnost na trgu in velikost banke Arion Bank samo delček prisotnosti in velikosti banke Kaupthing, saj se je bilančna vsota zmanjšala za 88 %, kakor je opisano zgoraj. Za razliko od banke Kaupthing banka Arion Bank deluje samo na islandskem trgu. Čeprav je večina zmanjšanja očitno posledica ukinitve mednarodnih dejavnosti banke Kaupthing, Nadzorni organ meni, da je ta proces zlasti pomemben glede izkrivljanja konkurence, ker je v preteklosti zlom banke in izkrivljanje na finančnih trgih EGP povzročila zlasti tvegana prekomorska strategija banke Kaupthing (90).

| (234) | Nadzorni organ se seznanja z zavezami banke Arion Bank, navedenimi v Prilogi, da do 1. decembra 2014 ne bo prevzemala finančnih ustanov, razen če bo za to prej pridobila odobritev Nadzornega organa. To pomeni, da je mogoče preprečiti nadaljnjo koncentracijo islandskih finančnih trgov prek prevzemov s strani banke Arion Bank, če ne bodo zaradi pomislekov glede finančne stabilnosti potrebne nadaljnje združitve. Ta zaveza tudi zagotavlja, da se pomoč, dodeljena banki Arion Bank, uporablja za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja in ne za konsolidacijo in nadaljnjo širitev njene prisotnosti na trgu na Islandiji. Treba je pozdraviti tudi zavezo banke Arion Bank, da[...], ker [...] in podpira politiko za doseganje potrebnih znižanj stroškov. Enako velja za zavezo banke Arion Bank, na podlagi katere do 1. decembra 2014 ne bo uveljavila pogodbenih klavzul v hipotekarnih stanovanjskih pogodbah za fizične osebe (91) ali uvedla novih pogodbenih klavzul, po katerih bi bili posebni pogoji obrestnih mer pogojeni z ohranjanjem najmanjšega obsega poslovanja z banko. |
| --- | --- |

(234)

Nadzorni organ se seznanja z zavezami banke Arion Bank, navedenimi v Prilogi, da do 1. decembra 2014 ne bo prevzemala finančnih ustanov, razen če bo za to prej pridobila odobritev Nadzornega organa. To pomeni, da je mogoče preprečiti nadaljnjo koncentracijo islandskih finančnih trgov prek prevzemov s strani banke Arion Bank, če ne bodo zaradi pomislekov glede finančne stabilnosti potrebne nadaljnje združitve. Ta zaveza tudi zagotavlja, da se pomoč, dodeljena banki Arion Bank, uporablja za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja in ne za konsolidacijo in nadaljnjo širitev njene prisotnosti na trgu na Islandiji. Treba je pozdraviti tudi zavezo banke Arion Bank, da[...], ker [...] in podpira politiko za doseganje potrebnih znižanj stroškov. Enako velja za zavezo banke Arion Bank, na podlagi katere do 1. decembra 2014 ne bo uveljavila pogodbenih klavzul v hipotekarnih stanovanjskih pogodbah za fizične osebe (91) ali uvedla novih pogodbenih klavzul, po katerih bi bili posebni pogoji obrestnih mer pogojeni z ohranjanjem najmanjšega obsega poslovanja z banko.

| (235) | Kot je opisano zgoraj, islandski finančni trg trenutno predstavlja okolje delovanja, ki je velik izziv za vsako banko, kar potrjuje tudi dejstvo, da trenutno skoraj ni interesa iz tujine za vstop na ta trg. Nadzorni organ zato pozdravlja zavezo banke Arion Bank, ki se nanaša na olajšanje prehoda z ene banke na drugo in zagotavljanje osnovnih storitev obdelave plačil. Nadzorni organ meni, da ti ukrepi v povezavi z zgoraj navedenim sporazumom med tremi velikimi bankami in ICA o RB zagotavlja, da imajo manjši udeleženci na trgu dostop do najbolj bistvene infrastrukture in storitev po razumnih cenah in da jim večji udeleženci ne morejo onemogočiti dostopa. Nadzorni organ meni, da bo to zmanjšalo ovire za vstop prihodnjih (potencialnih) udeležencev na trg in bi obstoječim manjšim udeležencem lahko omogočilo povečanje tržnih deležev, če bodo sposobni ponuditi boljše storitve kot njihovi večji konkurenti. Poleg tega bodo vsi ukrepi, ki so namenjeni olajšanju prehoda, prispevali k ostrejši konkurenci med obstoječimi velikimi udeleženci in bi lahko prispevali k preprečevanju ali prenehanju razmer možnega skupnega prevladujočega položaja. |
| --- | --- |

(235)

Kot je opisano zgoraj, islandski finančni trg trenutno predstavlja okolje delovanja, ki je velik izziv za vsako banko, kar potrjuje tudi dejstvo, da trenutno skoraj ni interesa iz tujine za vstop na ta trg. Nadzorni organ zato pozdravlja zavezo banke Arion Bank, ki se nanaša na olajšanje prehoda z ene banke na drugo in zagotavljanje osnovnih storitev obdelave plačil. Nadzorni organ meni, da ti ukrepi v povezavi z zgoraj navedenim sporazumom med tremi velikimi bankami in ICA o RB zagotavlja, da imajo manjši udeleženci na trgu dostop do najbolj bistvene infrastrukture in storitev po razumnih cenah in da jim večji udeleženci ne morejo onemogočiti dostopa. Nadzorni organ meni, da bo to zmanjšalo ovire za vstop prihodnjih (potencialnih) udeležencev na trg in bi obstoječim manjšim udeležencem lahko omogočilo povečanje tržnih deležev, če bodo sposobni ponuditi boljše storitve kot njihovi večji konkurenti. Poleg tega bodo vsi ukrepi, ki so namenjeni olajšanju prehoda, prispevali k ostrejši konkurenci med obstoječimi velikimi udeleženci in bi lahko prispevali k preprečevanju ali prenehanju razmer možnega skupnega prevladujočega položaja.

| (236) | Banka Arion Bank se je zavezala, da bo čim prej prodala deleže v delujočih družbah, ki jih je prevzela zaradi prestrukturiranja v skladu s členom 22 Zakona o finančnih podjetjih št. 161/2002, upoštevala postopek in roke, določene v tej določbi in kot ga razlaga FME, ter bo na svoji spletni strani ali na spletni strani podružnice vzdrževala najnovejše informacije o podružnicah in deležih, ki se prodajajo. Nadzorni organ pozdravlja zavezo banke Arion Bank, da bo čim prej odprodala vse družbe in deleže, ki niso povezani z njeno osnovno dejavnostjo, predvsem zaradi pomislekov glede poslovne uspešnosti. Nadzorni organ meni, da je samoumevno, da banka mora izpolnjevati domače pravne obveznosti, kot je člen 22 Zakona o finančnih podjetjih in se seznanja s to zavezo ter islandske organe in upravičence opozarja na dejstvo, da v tej zvezi kršitev nacionalnega prava lahko povzroči tudi zlorabo pomoči. Nadzorni organ tudi meni, da bo vključitev informacij o predvidenih odprodajah in prodajah na spletno mesto pomenilo večjo preglednost o trenutnem lastniškem položaju v islandskem gospodarstvu. To vsaj do neke mere odpravlja ta posebni pomislek glede konkurence, ki je trenutno značilen za islandske trge. |
| --- | --- |

(236)

Banka Arion Bank se je zavezala, da bo čim prej prodala deleže v delujočih družbah, ki jih je prevzela zaradi prestrukturiranja v skladu s členom 22 Zakona o finančnih podjetjih št. 161/2002, upoštevala postopek in roke, določene v tej določbi in kot ga razlaga FME, ter bo na svoji spletni strani ali na spletni strani podružnice vzdrževala najnovejše informacije o podružnicah in deležih, ki se prodajajo. Nadzorni organ pozdravlja zavezo banke Arion Bank, da bo čim prej odprodala vse družbe in deleže, ki niso povezani z njeno osnovno dejavnostjo, predvsem zaradi pomislekov glede poslovne uspešnosti. Nadzorni organ meni, da je samoumevno, da banka mora izpolnjevati domače pravne obveznosti, kot je člen 22 Zakona o finančnih podjetjih in se seznanja s to zavezo ter islandske organe in upravičence opozarja na dejstvo, da v tej zvezi kršitev nacionalnega prava lahko povzroči tudi zlorabo pomoči. Nadzorni organ tudi meni, da bo vključitev informacij o predvidenih odprodajah in prodajah na spletno mesto pomenilo večjo preglednost o trenutnem lastniškem položaju v islandskem gospodarstvu. To vsaj do neke mere odpravlja ta posebni pomislek glede konkurence, ki je trenutno značilen za islandske trge.

| (237) | Na podlagi vsega navedenega in zlasti zaradi posebnih okoliščin na Islandiji ter dejstva, da Nadzorni organ meni, da zgoraj navedeni ukrepi rešujejo glavna vprašanja glede konkurence, ki jih je Nadzorni organ ugotovil v sodelovanju z ICA, ter ob upoštevanju glavnega cilja finančne stabilnosti, Nadzorni organ ugotavlja, da zaveze zadovoljivo omejujejo izkrivljanje konkurence. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 4 Smernic za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(237)

Na podlagi vsega navedenega in zlasti zaradi posebnih okoliščin na Islandiji ter dejstva, da Nadzorni organ meni, da zgoraj navedeni ukrepi rešujejo glavna vprašanja glede konkurence, ki jih je Nadzorni organ ugotovil v sodelovanju z ICA, ter ob upoštevanju glavnega cilja finančne stabilnosti, Nadzorni organ ugotavlja, da zaveze zadovoljivo omejujejo izkrivljanje konkurence. Pomoč za prestrukturiranje je torej skladna z oddelkom 4 Smernic za prestrukturiranje.

III.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (238) | Na podlagi zgornje ocene in ob upoštevanju načrta prestrukturiranja, ki so ga islandski organi predložili za banko Arion Bank, so odpravljeni dvomi Nadzornega organa, izraženi v sklepu o začetku postopka glede narave in združljivosti ukrepov pomoči za banko Arion Bank. Nadzorni organ zato potrjuje ukrepe pomoči kot pomoč za prestrukturiranje, ki je združljiva z delovanjem Sporazuma o EGP na podlagi člena 61(3)(b) EGP pod pogojem, da se bosta Islandija in banka Arion Bank držali zavez, navedenih v Prilogi – |
| --- | --- |

(238)

Na podlagi zgornje ocene in ob upoštevanju načrta prestrukturiranja, ki so ga islandski organi predložili za banko Arion Bank, so odpravljeni dvomi Nadzornega organa, izraženi v sklepu o začetku postopka glede narave in združljivosti ukrepov pomoči za banko Arion Bank. Nadzorni organ zato potrjuje ukrepe pomoči kot pomoč za prestrukturiranje, ki je združljiva z delovanjem Sporazuma o EGP na podlagi člena 61(3)(b) EGP pod pogojem, da se bosta Islandija in banka Arion Bank držali zavez, navedenih v Prilogi –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ustanovna obratna sredstva, (začasna) popolna državna kapitalizacija, 13-odstotni osnovni kapital, ki ge ja zadržala država in kapital razreda 2, dodeljen banki Arion Bank ter posebno likvidnostno posojilo, posel zamenjave SPRON in neomejeno jamstvo za hranilne vloge pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Člen 2

Ukrepi, našteti v členu 1, so nezakonita državna pomoč od datuma začetka izvajanja do datuma te odločbe, ker islandski organi niso izpolnili svoje obveznosti priglasitve izvajanja pomoči Nadzornemu organu pred začetkom izvajanja pomoči v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3.

Člen 3

Ukrepi, našteti v členu 1, so združljivi z delovanjem Sporazuma o EGP na podlagi člena 61(3)(b) EGP pod pogojem, da bodo izpolnjene zaveze, navedene v Prilogi. Dovoljenje za neomejeno jamstvo za hranilne vloge preneha veljati konec leta 2014.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo.

Člen 5

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 11. julija 2012

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednik

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član kolegija

---

(1)  To besedilo je na voljo samo v informativne namene. V tej javni različici so nekatere informacije zaradi zaupnosti izpuščene. To je označeno z [...] ali z razponom v oglatih oklepajih, ki pomeni nezaupen približek številke.

1

(2)  Odločba Nadzornega organa št. 492/10/COL, s katero se začenja formalni postopek preiskave državne pomoči, dodeljene za ponovno vzpostavitev nekaterih dejavnosti (nekdanje) banke Kaupthing Bank hf ter za ustanovitev in kapitalizacijo banke New Kaupthing Bank hf (zdaj preimenovana v Arion Bank hf), UL C 41, 10.2.2011, str. 7 in Dopolnilo EGP k Uradnemu listu št. 7, 10.2.2011, str. 1.

2

Uradnemu listu

(3)  Več informacij o postopku, po katerem je bila sprejeta Odločba Nadzornega organa št. 492/10/COL, je v postopkovnem delu Odločbe.

3

(4)  Popravile zainteresirane strani dne 25. maja 2012.

4

(5)  Nadzorni organ je glede konkurenčnega položaja v islandskem bančnem sektorju in možnih popravnih ukrepov glede konkurence sodeloval z islandskim organom, pristojnim za konkurenco (ICA).

5

(6)  Člani posebne komisije za preiskave so bili vrhovni sodnik Páll Hreinsson; parlamentarni varuh človekovih pravic Islandije Tryggvi Gunnarsson in predavateljica in izredna profesorica na Univerzi Yale ZDA dr. Sigríður Benediktsdóttir. Celo poročilo v islandskem jeziku je objavljeno na http://rna.althingi.is/, deli, ki so prevedeni v angleški jezik (vključno s povzetkom in poglavjem o vzrokih za zlom bank) pa na http://sic.althingi.is/

6

(7)  Islandska króna.

7

króna

(8)  Posojanje tujim subjektom se je v šestih mesecih povečalo za 11,4 milijarde EUR, in sicer z 9,3 milijarde EUR na 20,7 milijarde EUR.

8

(9)  Poglavje 21.2.1.2 Poročila.

9

(10)  Exista, Exista Trading, Bakkavör Group, Bakkavor Finance Ltd, Bakkabraedur Holding B.V., Lýsing, Síminn, Skipti in druge povezane družbe.

10

(11)  Več kot polovica takih posojil, odobrenih od začetka leta 2007 do zloma banke, je bilo odobrenih brez zavarovanja.

11

(12)  V zapisniku odbora za posojila upravnega odbora banke Kaupthing je med drugim navedeno, da je banka denar pogosto posojala Tchenguizu, da je lahko izpolnjeval pozive drugih bank h kritju, ker so se njegove družbe slabšale.

12

(13)  Poglavje 21.2.1.4 Poročila.

13

(14)  Dejansko je bila politika takratne koalicijske vlade, da spodbuja večjo rast in banke spodbuja, da svoje sedeže ohranijo na Islandiji.

14

(15)  Poglavje 2, stran 5 poročila.

15

(16)  Obširnejši splošni opis ukrepov, ki so jih sprejeli islandski organi, je v poročilu ministra za finance parlamentu o obnovi komercialnih bank iz maja 2011 (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna), objavljeno na http://www.althingi.is/altext/139/s/pdf/1213.pdf

16

(17)  Zakon št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd.

17

(18)  Glej tudi Letno poročilo FME za leto 2009 (julij 2008 – junij 2009), objavljeno na http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf

18

(19)  Sledili so nadaljnji prevzemi finančnih podjetij. Marca 2009 je FME prevzel nadzor nad dejavnostmi treh finančnih podjetij; Straumur-Burdaras, hranilnico Reykjavik (SPRON) in Sparisjodabanki Íslands (Icebank) in se odločil za odtujitev sredstev in obveznosti teh podjetij. Z upniki podjetja Straumur je bil pozneje dosežen sporazum o poravnavi, za SPRON in Sparisjodabanki pa se je začel likvidacijski postopek. Zlom treh velikih komercialnih bank in negotovosti na finančnih trgih so močno vplivali tudi na druga finančna podjetja in v letu 2010 je pod javno upravo prišlo še več finančnih podjetij. FME je tako marca 2010 imenoval začasni upravni odbor za Investicijsko banko VBS. Aprila 2010 je FME prevzel nadzor nad hranilnicama Keflavík in Byr in določil, da bosta njune dejavnosti prevzeli novi finančni podjetji in sicer hranilnica SpKef in Byr hf. Ker se je izkazalo, da so bili finančni pogoji teh novih finančnih podjetij slabši, kot je bilo prvotno predvideno, se je SpKef pozneje na podlagi sklepa FME združil z Landsbankinn, Byr hf pa se po razpisu za delnice v Byr združil z Íslandsbanki. Leta 2009 so bili islandski organi tudi pozvani, naj začnejo reševati težave investicijske banke Saga Capital, v letu 2011 pa težave Stanovanjskega sklada.

19

(20)  Kot primer obsega velikega padca vrednosti se je mesečni povprečni menjalni tečaj eura in islandske króne zvišal z 90,71 ISK v decembru 2007 na 184,64 ISK v novembru 2009.

20

(21)  V letih 2009-2011 je bil delež naložb v BDP samo 13-14 %.

21

(22)  Trgovinska bilanca se nanaša na razliko med dobičkom pri izvozu ter uvozu blaga in storitev. Ne vključuje bilance primarnega dohodka iz tujine, ki je bil v preteklih letih, zlasti od leta 2008, negativen. To pomeni, da je bil celotni tekoči račun Islandije kljub presežku v trgovinski bilanci v zadnjih letih negativen, čeprav se je od leta 2009 močno zmanjšal.

22

(23)  O tej temi glej na primer poročilo ministra za gospodarske zadeve islandskemu parlamentu marca 2012 Prihodnja struktura islandskega finančnega sistema. Po navedbah ministrstva je treba to poročilo razumeti kot pospeševalec strokovne razprave o tej pomembni temi, ker ne predstavlja dokončno oblikovanih predlogov, ampak določa glavna vprašanja in obete s sklicevanjem na mednarodni razvoj dogodkov. Poročilo je objavljeno na http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

23

Prihodnja struktura islandskega finančnega sistema

(24)  Ponovno vzpostavitev običajnih pogojev za jamstvo za hranilne vloge se ne nanaša samo na to, da država neha podpirati taka jamstva, ampak tudi na pregled določb v Zakonu o izrednih razmerah, po katerih imajo vloge, za katere po zakonu velja jamstvo, prednost pri prenehanju finančnega podjetja. To pomeni znatno prednost za vlagatelje, zlasti zato, ker se ljudje še zelo dobro spomnijo zloma bank v letu 2008. Po drugi strani pa določba verjetno predstavlja tudi oviro za banke pri razpršitvi ureditve financiranja.

24

(25)  Glej Poglavje 9 poročila ministra za gospodarske zadeve iz sprotne opombe 23. Minister za gospodarske zadeve je pri predstavitvi poročila imenoval tudi skupino bančnih strokovnjakov, v kateri so sodelovali tudi strokovnjaki iz tujine, da pripravi predloge za celovit pravni in regulativni okvir za finančni trg na Islandiji kot celoto. Glede na to isto poročilo islandski organi nameravajo preučiti tudi druge prihodnje možnosti, vključno z možnim ločevanjem dejavnosti investicijskega bančništva in dejavnosti komercialnega bančništva, sprejetjem zakonodaje o finančni stabilnosti ter možno spremembo delitve odgovornosti izvršilnih organov za finančne storitve. Iz izjav islandskih organov je tudi jasno, da pregled okvira denarne politike ostaja na dnevnem redu, ne glede na možnost članstva Islandije v EU, prav tako pa tudi druga možna sredstva za izboljšanje ekonomskega upravljanja in zagotavljanje, da zakonodajalci „vidijo gozd, ne samo drevesa,“ in učinkovito uporabljajo ustrezna makrobonitetna orodja.

25

(26)  Glej Poglavje 6 poročila ministra za gospodarske zadeve islandskemu parlamentu Prihodnja struktura islandskega finančnega sistema, objavljeno na http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

26

Prihodnja struktura islandskega finančnega sistema

(27)  Od jeseni 2008 je s trga izginilo več finančnih podjetij (poleg „nekdanjih“ velikih komercialnih bank Glitnir, Kaupthing in Landsbanki): Sparisjóðabanki Íslands (prej Icebank), hranilnica Reykjavik (SPRON), Sparisjóður Mýrasýslu (hranilnica Myrasysla, SPM), investicijska banka VBS in investicijska banka Askar Capital. Zelo so se zmanjšale tudi dejavnosti investicijske banke Straumur-Burdaras in investicijske banke Saga Capital.

27

(28)  11. aprila 2011 je bila na skupščini delničarjev banke, ko je več kot 40 novih delničarjev v nove delnice banke vložilo 5,5 milijard ISK, potrjena pogodba za prodajo dejavnosti (nekdanje) banke MP na Islandiji in v Litvi. Druge dejavnosti nekdanje banke so ostale pri prejšnjih lastnikih in so bile prenesene na novo pravno osebo EA fjárfestingarfélag hf. Za nadaljnje podrobnosti glej sporočila banke MP za javnost z dne 11. aprila 2011, objavljena na https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 in https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510

28

(29)  Glede na poravnavo so se RB in njegovi lastniki sporazumeli o več zavezah, namenjenih preprečevanju izkrivljanja konkurence, ki izhaja iz dejavnosti RB in sodelovanjem z njenimi lastniki. Zaveze med drugim zahtevajo, da RB deluje v splošnih komercialnih pogojih, neodvisno od lastnikov in da večino članov upravnega odbora RB sestavljajo strokovnjaki, neodvisni od lastnikov, dostop do sistemov in storitev RB mora biti zagotovljen na podlagi nediskriminacije in pogoji storitev, ki jih opravlja RB, morajo biti enaki, ne glede na to, ali je stranka delničar RB ali ne. Obstoječi lastniki RB so se zavezali, da bodo redno dajali v prodajo svoje deleže v RB in tako nefinančnim podjetjem omogočili, da pridobijo lastništvo v RB. Taka povabila bodo izdajali vsaj vsako drugo leto dokler ne bo vsaj tretjina vseh deležev v RB prodana strankam, ki niso trenutni delničarji, ali dana v prodajo v ponudbi delnic.

29

(30)  ICA uporablja izraz „delujoča družba“ za deleže bank v običajno nefinančnih podjetjih, ki so jih banke prevzele v zvezi s prestrukturiranjem svojih portfeljev posojil prek zamenjav terjatev v lastniške deleže ali kako drugače. Podobno Nadzorni organ uporablja izraz „delujoča družba“ za podjetja realnega gospodarstva, ki ne sodijo v osnovno dejavnost banke na finančnih trgih.

30

(31)  V tej zvezi Nadzorni organ razume, da se posredno lastništvo nanaša na možen vpliv bank in nadzor nad družbami zato, ker so pri banki zelo zadolžene.

31

(32)  Podružnice, ki so povezane z njeno glavno dejavnostjo, so (glavna dejavnost in deleži banke so navedeni v oklepajih): AFL-sparisjóður (hranilnica; 94,45 %), Verdis hf. (skrbnik vrednostnih papirjev; 100 %), KB ráðgjöf ehf. (prodaja zavarovalniške in pokojninske proizvode; 100 %), Gen hf. (delež v mednarodnih podjetniških skladih; 100 %), Okkar Líftryggingar hf. (zavarovalnica – zavarovanje fizičnih oseb in življenjska zavarovanja; 100 %), Sparisjóður Ólafsfjarðar (hranilnica; 99,99 %), Stefnir hf. (družba za upravljanje za UCITS; 100 %) in Valitor Holding hf. (družba za plačilne storitve; 52,94 %).

32

(33)  V tej zvezi banka loči tri vrste sredstev. Prvič, družba za upravljanje s premoženjem banke Eignabjarg ehf., ki upravlja delnice v družbah, ki uspešno poslujejo in ki jih je banka prevzela. To vsebuje deleže v naslednjih družbah (glavna dejavnost in deleži banke so navedeni v oklepajih): Hagar hf. (komercialno podjetje, ki deluje na Islandiji; 5,98 %), Penninn á Íslandi ehf. (maloprodajna družba, specializirana za pisalne potrebščine in pisarniški material; 100 %), Reitir fasteignafélag hf. (pridružena družba družbe Eignabjarg hf., specializirana za nepremičnine; 42,65 %) in Fram Foods ehf. (prehrambna industrija; 100 %). Drugič, druga sredstva, ki se prodajajo, vsebujejo deleže v naslednjih družbah: Langalína 2 ehf. (krovna družba; 100 %), Umtak fasteignafélag ehf. (nepremičnine; 100 %), EAB 2 ehf. (prehrambna industrija; 100 %), Farice ehf. (upravljanje podvodnega podatkovnega kabla v sosednje države; 43,47 %), Sementsverksmiðjan ehf. (proizvodnja in uvoz cementa; 33 %), HB Grandi hf. (ribiška družba; 33 %) in GO fjárfestingar ehf. (pridelava gob; 30 %). Tretjič, sredstva za začasne dejavnosti kot deleži v naslednjih družbah: Landey (krovna družba, ki se ukvarja z nepridobitnimi nepremičninami; 100 %), Landfestar (družba, ki deluje v zvezi s komercialnimi nepremičninami, ki jih je banka Arion Bank prevzela od strank v finančnih težavah; 100 %), Rekstrarfélagið Braut ehf. (prašičereja; 100 %), NS 1 ehf. (ima v lasti zemljišče in oddaja parcele za počitniške hiše; 100 %), Módelhús ehf. (nepremičnine; 100 %), EAB 1 ehf. (zemljišča in nepremičnine; 100 %), Andvaka ehf. (poslovno in podjetniško svetovanje; 50,11 %), Klakki ehf. (nekdanja Exista – krovna družba; 44,9 %), Ölgerðin Egill Skallagrímsson ehf. (proizvodnja, distribucija in prodaja brezalkoholnih in nekaterih drugih pijač; 20 %) in SMI ehf. (nepremičnine; 39,1 %).

33

(34)  Od ustanovitve dalje je prišlo v ključnih finančnih kazalcih banke Arion Bank do velikih sprememb, vendar je kljub temu ustrezno primerjati obe banki glede podatkov, ki so časovno blizu. Opomniti je treba, da je bila banka Kaupthing mednarodna banka, ki je delovala v različnih državah, banka Arion Bank pa je bila ustanovljena za prevzem nekaterih domačih dejavnosti in sredstev banke Kaupthing Bank.

34

(35)  Spremembe so v različnih področnih odsekih različne in na nekaterih področjih je zmanjšanje do 90-odstotno. Do znatnega zmanjšanja je prišlo v uradu izvršnega direktorja, kjer je bilo zaposlenih 6 % osebja banke Kaupthing na Islandiji, pri banki Arion Bank pa je takih zaposlenih 1 %.

35

(36)  Vendar so bili sporazumi potrjeni šele 8. januarja 2010, ko je banka Kaupthing v imenu svojih upnikov prek svoje podružnice po odobritvi FME in islandskega organa, pristojnega za konkurenco, prevzela lastništvo banke Arion Bank. Kaupskil ima 87 % navadnega lastniškega kapitala, Finančne naložbe islandske države (ISFI) pa 13 %. Kaupskil ima nakupno opcijo za poznejši nakup deleža vlade.

36

(37)  V tem oddelku so denarne številke najprej navedene v valuti, v kateri je bil kapital zagotovljen, v oklepajih pa je ustrezen znesek v ISK ali EUR (kot je primerno), če so ga zagotovili islandski organi.

37

(38)  V skladu s Sporazumom o lastništvu vlade – ki se ni uresničil – bi vlada še naprej imela popolno lastništvo banke, če bi se odbor za razpustitev banke Kaupthing odločil, da ne bo prevzel nadzora nad banko Arion Bank. Tudi v tem primeru bi nadomestilo prišlo iz banke Kaupthing v banko Arion Bank in v enaki obliki kot v skladu s Sporazumom o skupni kapitalizaciji. t.j. instrument nadomestila, izračunan na 38 milijard ISK. Banka Kaupthing bi dobila tudi možnost prevzeti delež vlade, ki bi bil izvršljiv v obdobju od leta 2011 do leta 2015, po ceni, ki bi vladi zagotovila ustrezno raven donosnosti njene naložbe.

38

(39)  UL L 84, 26.3.1997, str. 22.

39

(40)  UL L 135, 31.5.1994, str. 5.

40

(41)  Glej ustrezen oddelek predloga zakona o proračunu 2011, ki je objavljen na http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm.

41

(42)  Neuradni prevod Nadzornega organa izjave, sporočene v Morgunblaðið (www.mbl.is) 10. junija 2012.

42

(43)  Nesoglasje strank o obrestni meri na obveznico je bilo na začetku napoteno na FME. 5. junija 2009 je FME odločil, da je glede na razmere primerna stopnja REIBOR + 1,75 %. FME je v svojem sklepu izjavil, da bo vsakih šest mesecev na zahtevo strank pregledal svoj sklep. Vendar je bil spor pozneje predložen Sodišču in v času pisanja še ni rešen. Glede na letno poročilo banke Arion Bank za leto 2011 je Drómi v pismu z dne 2. decembra 2009 zahtevala, naj FME pregleda svoj prejšnji sklep o obrestni meri. 4. februarja 2011 je FME odločil, da se dolgu pripiše letna obrestna mera, sestavljena iz prvotne dane obrestne mere plus prvotno dana obrestna premija od prevzema do 30. junija 2010, vendar brez obrestne premije od tega časa do polnega plačila dolga. Banka Arion Bank je vložila tožbo zoper FME in Drómi, s katero je poskušala doseči razveljavitev sklepa FME z dne 4. februarja 2011. 4. maja 2011 je Drómi vložila tožbo zoper FME in banko Arion Bank, v kateri je zahtevala predvsem razveljavitev vseh sklepov FME o obrestnih merah in jo kot drugo zahtevala drugačne obrestne mere od začetka.

43

(44)  Ministrstvo za finance se je strinjalo, da banki Arion Bank posodi državne obveznice, ki so bile upravičene do pridobitve likvidnostnega posojila prek poslov začasne prodaje s CBI v skladu z obstoječimi pravili CBI. Tržna vrednost državnih obveznic je največ 75 milijard ISK.

44

(45)  Banka Arion Bank ne sme obveznic prodati ali jih porabiti v noben drug namen, razen v namen, ki je naveden v sporazumu. Če banka Arion Bank obveznico SPRON uporabi kot protizavarovanje za zavarovanje svojega posojila državnih obveznic, ne plača opravnine za črpanje do 25 milijard ISK, za preostalo posojilo pa plača nadomestilo v višini % za dovoljenje, da zastavi državne obveznice. Vendar pa banka Arion ne plača nadomestila, če lahko jasno dokaže, da se več kot 25 milijard ISK posojila nanaša na črpanje vlog hranilnice SPRON. Če banka Arion kot protizavarovanje za zavarovanje svojega posojila uporabi sredstva, ki niso obveznica SPRON, se nadomestilo poveča na 3 % višine posojila, ki je bilo odobreno samo v zvezi z navedenim zavarovanjem. V takih primerih banka Arion plača tudi posebno opravnino v višini 0,5 % zneska posojila vsakič, ko so uporabljene državne obveznice.

45

(46)  REIBOR (Reykjaviška medbančna obrestna stopnja) je medbančna stopnja, ki jo uporabljajo komercialne banke in hranilnice na Islandiji in se uporablja za kratkoročna posojila.

46

(47)  Trgovinsko ponderirani indeks menjalnega tečaja islandske krone.

47

(48)  Eno ključnih prepričanj banke je, da [...].

48

(49)  Kljub temu, da različna težka vprašanja ostajajo nerešena, je po navedbah banke Arion Bank islandsko gospodarstvo v zadnjem letu pokazalo jasne znake okrevanja, saj je gospodarstvo prvič po začetku finančne krize začelo naraščati, stopnja brezposelnosti pa je padla.

49

(50)  Banka ugotavlja, da so v letu 2011 padec vrednosti ISK, visoke cene osnovnih proizvodov na svetovni ravni v prvi polovici leta in pogodbena zvišanja plač prispevali k temu, da je bila ob koncu leta letna stopnja inflacije 5,3 %. Obeti za inflacijo v naslednjih letih niso dobri in inflacija bo verjetno presegla ciljno inflacijo CBI, ki je 2,5 %. Kot odziv na naraščajočo gospodarsko dejavnost in vse slabše obete glede inflacije je CBI v letu 2011 dvakrat zvišala obrestne mere za skupaj 50 baznih točk in v prvi polovici leta 2012 za skupaj 75 baznih točk. Poslovni načrt predpostavlja, da se bo tak razvoj nadaljeval tudi v obdobju 2012 – 2014.

50

(51)  V tej zvezi banka Arion Bank navaja, da je kljub temu, da islandsko gospodarstvo kaže znake okrevanja, še vedno veliko težav, ki jih je treba rešiti; ena od težav je odprava nadzora kapitalskih tokov. To napreduje počasi, čeprav je CBI marca 2011 napovedala časovni razpored liberalizacije, v katerem so navedeni številni ukrepi za odpravo nadzora v naslednjih štirih letih. Vendar se je islandski parlament pozneje odločil, da bo zakone o tujih valutah (in s tem na nadzor kapitalskih tokov) samo podaljšal do leta 2013. Parlament zato CBI ni dal veliko manevrskega prostora, če bo nadzor odpravljen v naslednjih dveh letih. Nadzor kapitalskih tokov se je marca 2012 s spremembami Zakona o tujih valutah še poostril. Strategija v zvezi z odpravo nadzora kapitalskih tokov ni jasna in zato se predpostavlja, da bo nadzor kapitalskih tokov ostal v veljavi v celotnem obdobju napovedi.

51

(52)  Prizadevanja glede prestrukturiranja portfelja posojil so prinesla zmanjšanje razmerja slabih posojil s 37 % konec leta 2010 na 13 % konec leta 2011. Ta napredek pri reševanju posojilojemalcev v težavah zelo znižuje negotovost, povezano z oceno knjigovodske vrednosti portfelja posojil.

52

(53)  Valutno neravnovesje se je znižalo s 300 % kapitalske osnove banke konec leta 2008 na 30 % kapitalske osnove konec leta 2011.

53

(54)  Konec leta 2009 je banka imela [...] skupin, ki so presegale 10 % kapitalske osnove. Vsota vseh teh skupin je bila 175 % kapitalske osnove. Konec leta 2011 je banka imela [...] skupin, ki so presegale 10 % kapitalske osnove. Vsota vseh teh skupin je bila 87 % kapitalske osnove.

54

(55)  Od leta 2009 do leta 2011 se je celotna kapitalska osnova povečala za 20,7 milijarde ISK.

55

(56)  Od konca leta 2009 do konca leta 2011 so se vezane vloge povečale z 10 % na 23 %.

56

(57)  Bilanca CPI se je obrnila od minus 17 % kapitalske osnove banke konec leta 2009 na plus 9 % kapitalske osnove konec leta 2011.

57

(58)  Po posegu FME v oktobru 2008 je prišlo do strukturnih sprememb. Oddelka Notranja revizija in Skladnost sta bila okrepljena, oddelek Zasebno bančništvo pa se je združil z Upravljanjem premoženja, Zakladnica pa s Kapitalskimi trgi. Po novi strateški usmeritvi in ko je v banko jeseni 2011 prišlo novo vodstvo, so bile izvedene velike spremembe v organizacijski strukturi, da bolje odraža in podpira novo strategijo banke, poenostavlja dejavnosti in povečuje sinergijo med oddelki.

58

(59)  SPM je imela finančne težave že več mesecev in si je prizadevala za sporazume o poravnavi s svojimi upniki na podlagi zakonodaje o stečajih, ker je bil njen količnik kapitalske ustreznosti pod zakonsko zahtevanim. Vendar ta prizadevanja niso bila uspešna in 3. aprila 2009 sta SPM in New Kaupthing podpisali sporazum, na podlagi katerega je banka New Kaupthing kupila vsa sredstva SPM, vključno s poslovalnico v Borgarnesu na Islandiji ter podružnice SPM, vključno z dvema hranilnicama na Severni Islandiji – hranilnico Afl in hranilnico Ólafsfjörður (SPÓL). Hkrati je banka New Kaupthing prevzela nekatere obveznosti SPM, vključno z vlogami in posojili, kot je določeno v sporazumu. Isti dan je FME sprejel odločitev o odtujitvi sredstev in obveznosti SPM. V sklepu FME ni navedeno nobeno poseganje vlade v obliki kapitalske injekcije, danih zavezah ali izjavah. Banka in islandski organi so Nadzornemu organu tudi potrdili, da država v tej zvezi ni dala nobene finančne zaveze. Glej sklep FME z dne 3. aprila 2009, objavljen na http://www.fme.is/media/akvardanir/3.-april-2009.pdf.

59

(60)  Ozadje te transakcije je, da je banka Kaupthing v obdobju 2006-2008 izdala štiri serije kritih obveznic, za katere je jamčil Sklad za hipoteke in institucionalne vlagatelje banke Kaupthing (KMIIF), podružnica banke Kaupthing. Banka Kaupthing je prek KMIIF imela v lasti portfelj islandskih stanovanjskih hipotek, ki so presegale 120 milijard ISK. Namen krite obveznice je bil financirati velik del portfelja hipotek banke Kaupthing. V skladu s sporazumom z dne 22. decembra 2011 je banka Arion Bank prevzela ta portfelj hipotek. Posel je bil financiran večinoma s pridobitvijo kritih obveznic v višini 117,7 milijard ISK, ker je banka Arion Bank obveznosti banke Kaupthing prevzela na podlagi programa krite obveznice. Po mnenju banke Arion Bank prevzema Sklada za hipoteke in institucionalne vlagatelje banke Arion Bank (AMIIF) ni mogoče razvrstiti kot „običajen“ prevzem niti kot prevzem, povezan s prestrukturiranjem. Prevzem je bil povezan z ustanovitvijo banke, kjer AMIIF ni bil prenesen na banko Arion Bank, ko je bila ustanovljena. Pred prenosom je banka Arion Bank opravljala storitve za posojilojemalce, ne da bi imela nadzor nad posojili. Poleg tega so posojilojemalci s hipotekami v skladu mislili, da so stranke banke Arion Bank. Po prenosu so posojila v lasti banke Arion Bank. Kot je navedeno, sta sporazum o zgoraj navedeni transakciji sklenili banka Kaupthing in banka Arion Bank, pri tem pa islandska država ni bila vključena in ni dala nobenih zavez.

60

(61)  Ta posojila so razdeljena na hipotekarna posojila in druga posojila fizičnih oseb in posojila podjetjem. Popusti so bili različni glede na vrsto posojila in glede na to, ali so bili denominirani v kronah ali v tuji valuti.

61

(62)  Vendar je bilo povečanje v vrednotenju posojil v obdobju 2009-2011 večje kot je navedeno v Preglednici 4, ker je bil del v višini 38 milijard ISK razporejen v odškodninski instrument. Odškodninski instrument je bil zaključen v prvem četrtletju leta 2011, ker je bila vrzel v vrednotenju med sredstvi in obveznostmi, prenesenimi iz banke Kaupthing na banko Arion Bank, v celoti poplačana.

62

(63)  Glej Pravilnik CBI o likvidnostnih količnikih št. 317 z dne 25. aprila 2006, objavljen na http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713

63

(64)  Količnik likvidnostnega kritja zahteva, da imajo banke zalogo visoko kakovostnih likvidnih sredstev, ki zadostuje za kritje čistih denarnih odtokov za 30-dnevno obdobje v izjemnem scenariju. Merilo primerjave količnika likvidnostnega kritja je tako 100 %.

64

(65)  Ta scenarij temelji še na eni škodljivi predpostavki. Predpostavlja se, da bodo cene stanovanj padle za 10 % v letu 2012, za 18 % v letu 2013 in za 16 % v letu 2014. V letu 2012 se pričakuje 30-odstotni odliv vlog fizičnih oseb, 20-odstotni odliv vlog podjetij in 80-odstotni odliv vlog kreditnih ustanov. V obdobju 2012-2014 se pričakuje 50-odstotno znižanje prihodka od provizij v primerjavi z osnovnim scenarijem. Stopnja oslabitve posojil naj bi se znižala za 1 – 3 %, posojilni razmik za 0,5 – 1 %, razmik vlog pa na bi se povečal za 0,5 – 1 %. Pričakuje se, da bodo odhodki za materialne stroške za 10 % višji kot v osnovnem scenariju. Menjalni tečaj krone naj bi se znižal, trgovinsko ponderirani indeks pa naj bi se v letu 2013 zvišal za 4 %, v letu 2014 pa za 11 %.

65

(66)  Donosnost lastniškega kapitala se bo znižala na [0-5] % v letu 2012, [0-5] % v letu 2013 in na [5-10] % v letu 2014.

66

(67)  Količnik kapitalske ustreznosti banke bo [20-25] % v letu 2012, [20-25] % v letu 2013 in [25-30] % v letu 2014.

67

(68)  Izraz „stabilnost vlog“ se nanaša na preteklo stabilnost vlog in predvideno obnašanje po daljšem obdobju.

68

(69)  ISFI je državni organ z neodvisnim upravnim odborom, ki poroča ministrstvu za finance in je bil ustanovljen z Zakonom št. 88/2009. ISFI svoje naloge opravi najpozneje v petih letih po ustanovitvi. Upravlja državne deleže v finančnih podjetjih v skladu z zakonom, dobrim upravljanjem in poslovnimi praksami ter politiko državnega lastništva. Poskuša ponovno vzpostaviti in obnoviti dinamičen domači finančni trg in hkrati spodbujati učinkovito konkurenco na trgu ter zagotavljati preglednost v vseh odločitvah o sodelovanju države pri finančnih dejavnostih.

69

(70)  Podrobno opisano v Poglavju 3 te odločbe.

70

(71)  V tej zvezi glej sodbo Splošnega sodišča v združenih zadevah T-425/04, T-444/04, T-450/04 in T-456/04, Francija in drugi proti Komisiji, sodba z dne 21. maja 2010, ZOdl. 2010, stran II-02099, točka 283 (pritožba) ter Sklepne predloge generalnega pravobranilca Mengozzija v pritožbeni zadevi, t.j. zadeva C-399/10, Bouygues, točka 47, ki meni, da so ti pogoji preveč omejevalni za ugotovitev državne pomoči.

71

Francija in drugi proti Komisiji

Bouygues

(72)  Glej na primer T-228/99WestLB ZOdl. 2003, str. 435.

72

WestLB

(73)  Glej na primer Sklep Komisije z dne 10. oktobra 2008 v zadevi NN 51/2008 Jamstvena shema za banke na Danskem, točka 32, in Sklep Komisije z dne 21. oktobra 2008 v zadevi C 10/2008 IKB, točka 74.

73

Jamstvena shema za banke na Danskem

IKB,

(74)  Glej Odločbo Nadzornega organa z dne 8. maja 2009 o shemi začasne dokapitalizacije načeloma zdravih bank za spodbujanje finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu na Norveškem (205/09/COL), objavljeno na http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1

74

(75)  V tej zvezi glej podobno razlogovanje Evropske komisije v zvezi z naložbami dobaviteljev podjetja v težavah v Sklepu Komisije C 4/10 (ex NN 64/09) – Pomoč v korist podjetja Trèves (Francija)

75

(76)  Na to sklepno ugotovitev ne vpliva nesoglasje in pravni spor med strankami obveznice Drómi glede obrestne mere na obveznico.

76

(77)  Poročilo ministra za gospodarske zadeve islandskemu parlamentu (marec 2012) „Prihodnja struktura islandskega finančnega sistema“, Poglavje 9.6, objavljeno na http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

77

(78)  V tej zvezi se Nadzorni organ seznanja s pripombami guvernerja CBI, ki v predgovoru k poročilu o finančni stabilnosti banke za drugo polovico leta 2010 navaja, da „kapitalizacijo finančnih institucij trenutno ščiti nadzor kapitalskih tokov in izjava vlade o jamstvu za hranilne vloge“. Glej http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, str. 5. Glej tudi Sklepe Komisije NN48/2008 Jamstvena shema za banke na Irskem, odstavka 46 in 47: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; in NN51/2008 Jamstvena shema za banke na Danskem: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf

78

kapitalizacijo finančnih institucij trenutno ščiti nadzor kapitalskih tokov in izjava vlade o jamstvu za hranilne vloge

(79)  S tem v zvezi glej zadevo 730/79, Phillip Morris proti Komisiji, Recueil 1980, str. 2671.

79

Phillip Morris proti Komisiji,

(80)  Glej Del VIII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči. Začasna pravila glede finančne krize. Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe, sprejete v zvezi s finančnimi ustanovami v okviru sedanje globalne finančne krize, objavljeno na http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

80

(81)  Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja in ocena ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči, ki ga je Nadzorni organ sprejel 25. 11. 2009 v Poglavju VII: Začasna pravila glede finančne krize, razširjena s Smernicami glede finančne krize 2012. Objavljena na spletni strani Nadzornega organa na http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

81

(82)  Nov Pravilnik o devizni bilanci, ki ga je sprejela CBI, je začel veljati 1. januarja 2011. Namen pravil je omejiti valutno tveganje s preprečevanjem, da devizne bilance presežejo opredeljene omejitve. Ena od najpomembnejših sprememb od prejšnjih različic Pravilnika je, da je bila dovoljena odprta pozicija v tuji valuti za posamezne valute znižana z 20 % na 15 % lastniškega kapitala, dovoljena skupna devizna bilanca pa je bila znižana s 30 % na 15 %. Poročanje o devizni bilanci je bolj podrobno kot prej, ker so sredstva in obveznosti v tujih valutah, razvrščeni po vrstah: posojila, obveznice, lastniški vrednostni papirji, delnice v vzajemnih skladih, vloge, obrestonosni sporazumi, dolgovi centralni banki in tako dalje. Če devizna bilanca odstopa od mejnih vrednosti, določenih v pravilih, mora zadevno finančno podjetje ukrepati in to razliko odpraviti v največ treh delovnih dneh. Če ukrepi finančnega podjetja tega ne uspejo narediti, lahko CBI zaračuna redne denarne kazni. CBI je sprejela tudi druge ukrepe za omejevanje deviznih neravnovesij, na primer s sklepanjem sporazumov o valutnih zamenjavah z eno od komercialnih bank ter z nakupom tuje valute. Po navedbah CBI ti ukrepi spodbujajo večjo finančno stabilnost in krepijo neizposojene devizne rezerve CBI.

82

(83)  V okviru prevzema Sklada za hipoteke in institucionalne vlagatelje nekdanje banke Kaupthing konec leta 2011 je banka prevzela tudi obveznosti za krite obveznice v višini 117,7 milijarde ISK.

83

(84)  Ker je banka Kaupthing še vedno v likvidacijskem postopku, natančne izgube še niso znane. Po informacijah, predstavljenih na srečanju upnikov banke Kaupthing dne 31. maja 2012 so skupna sredstva banke Kaupthing konec leta 2011 znašala 874 milijard ISK (5,2 milijarde EUR), trenutne sprejete terjatve v skladu s členom 113 islandskega zakona o stečajih (neprednostne terjatve) pa 2 873 milijard ISK (17 milijard EUR). Za nadaljnje informacije glej http://www.kaupthing.com/lisalib/getfile.aspx?itemid=21204.

84

(85)  Dejansko je državna kapitalizacija banke Arion Bank temeljila neposredno na razliki med začetnim vrednotenjem prenesenih sredstev in obveznosti ter kapitalsko zahtevo FME.

85

(86)  Islandski organi so pojasnili, da je bil dogovorjen fiksen znesek v višini 6,5 milijarde ISK kot plačilo državi v tem okviru, ker so se v času pogajanj finančne informacije spreminjale in je bilo resnično donosnost banke v tem obdobju težko določiti.

86

(87)  Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (Smernice o dokapitalizaciji), UL L 17, 20.1.2011 in Dopolnilo EGP št. 3. Smernice so tudi na volja na spletišču Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

87

(88)  Konec leta 2014 se bodo zaključila obdobja prestrukturiranja islandskih bank, za katere je bil sprožen formalni postopek preiskave.

88

(89)  Kolkovina je odvisna od vrste zadevnega pravnega dokumenta, vendar je običajno 15 ISK za vsakih začetih tisoč ISK (t.j. približno 1,5 %) zneska obrestonosnih obveznic, zavarovanih s hipoteko ali drugim zavarovanjem.

89

(90)  Primerjaj na primer Sklep Komisije v zadevi SA.28264, Pomoč za prestrukturiranje za Hypo Real Estate, v katerem je Komisija sprejela ločitev velikega dela prekomorskih poslov Hypo Real Estate kot ukrep za omejevanje izkrivljanja konkurence za naslednico banke PBB.

90

(91)  Banka je potrdila, da ji niso znane nobene klavzule ali druge vrste sporazumov o posojanju, ki bi banki dovoljevali, da zviša obrestno mero, če stranka ne ohrani najmanjšega obsega poslovanja z banko. Če bi v banki našli takšne klavzule, jih banka do decembra 2014 ne bo uveljavila.

91

---

PRILOGA

ZAVEZE IN USTREZNE SPREMEMBE PRAVNEGA OKVIRA ZA BANČNIŠTVO

1.   ZAVEZE ISLANDSKIH ORGANOV

Islandski organi so sprejeli dve zavezi, ki sta navedeni v nadaljevanju.

Sprememba kolkovine, da se izključi državna pomoč in znižajo stroški prehoda

Ministrstvo za finance bo imenovalo delovno skupino in jo pooblastilo, naj pregleda Zakon št. 36/1978 o kolkovinah. Delovna skupina mora ministru za finance do oktobra 2012 predložiti poročilo in osnutek predloga zakona. Naloga delovne skupine bo zlasti preučiti odpravo kolkovine za obveznice, ki jih izdajo fizične osebe in se prenesejo med upniki (npr. ko fizične osebe svoja posojila prenesejo iz ene posojilnice v drugo). Skupina poleg tega preveri, kako bi bilo mogoče določbo o kolkovini spremeniti, da se poenostavijo postopki in spodbudi konkurenca.

Ukrepi za olajšanje prehoda in znižanje stroškov prehoda

V skladu s sklepom, ki ga je islandski parlament sprejel 21. marca 2012, bo vlada imenovala odbor in ga pooblastila, naj pregleda varstvo potrošnikov na finančnem trgu in predstavi predloge kako bi bilo mogoče položaj fizičnih oseb in gospodinjstev v zvezi s posojilnicami okrepiti. Imenovanje odbora bo vključevalo posebno pooblastilo za pregled olajšanja prehoda in znižanja stroškov prehoda in da odbor pri tem vprašanju tesno sodeluje z islandskim organom, pristojnim za konkurenco. Odbor bo svoje poročilo predložil do 15. januarja 2013.

Poleg tega so islandski organi potrdili tudi naslednje zaveze banke Arion Bank:

Omejitev prevzema

Banka Arion Bank se zavezuje, da ne bo prevzemala finančnih ustanov do 1. decembra 2014. Ne glede na to zavezo pa banka Arion Bank po pridobitvi odobritve Nadzornega organa lahko prevzame taka podjetja, zlasti če je to potrebno zaradi ohranjanja finančne stabilnosti.

[...]

Banka Arion Bank se zavezuje, da [...].

Odprodaja deležev v gospodarskih družbah, ki se prestrukturirajo

Banka Arion Bank se zavezuje, da bo čim prej prodala deleže v delujočih družbah, ki jih je prevzela zaradi prestrukturiranja, (primerjaj člen 22 Zakona o finančnih podjetjih št. 161/2002). Banka se zavezuje tudi, da bo upoštevala postopek in roke iz zgoraj navedenih predpisov in kot jih razlaga FME. Banka bo na svoji spletnem mestu (ali na spletnem mestu ustrezne podružnice) vzdrževala najnovejše informacije o takih deležih, ki se prodajajo.

Ukrepi v korist novih in manjših konkurentov

Banka Arion Bank se zavezuje, da bo do 1. decembra 2014 uzakonila naslednje ukrepe v korist novih in manjših konkurentov:

| (a) | Banka Arion Bank ne bo uveljavila pogodbenih klavzul v hipotekarnih stanovanjskih pogodbah za fizične osebe ali uvedla novih pogodbenih klavzul, po katerih bi bili posebni pogoji obrestnih mer pogojeni z ohranjanjem najmanjšega obsega poslovanja z banko; |
| --- | --- |

(a)

Banka Arion Bank ne bo uveljavila pogodbenih klavzul v hipotekarnih stanovanjskih pogodbah za fizične osebe ali uvedla novih pogodbenih klavzul, po katerih bi bili posebni pogoji obrestnih mer pogojeni z ohranjanjem najmanjšega obsega poslovanja z banko;

| (b) | Banka Arion Bank bo na svoji spletnem mestu zagotovila lahko dostopne informacije o postopku prenosa bančnih storitev na drugo finančno ustanovo. Prav tako bodo na spletnem mestu lahko dostopni dokumenti, potrebni za prehod med finančnimi ustanovami. Enake informacije in obrazci za prenos podjetij bodo na voljo v poslovalnicah banke; |
| --- | --- |

(b)

Banka Arion Bank bo na svoji spletnem mestu zagotovila lahko dostopne informacije o postopku prenosa bančnih storitev na drugo finančno ustanovo. Prav tako bodo na spletnem mestu lahko dostopni dokumenti, potrebni za prehod med finančnimi ustanovami. Enake informacije in obrazci za prenos podjetij bodo na voljo v poslovalnicah banke;

| (c) | Banka Arion Bank bo vse zahteve za prenos bančnih storitve izvedla po hitrem postopku; |
| --- | --- |

(c)

Banka Arion Bank bo vse zahteve za prenos bančnih storitve izvedla po hitrem postopku;

| (d) | Banka Arion Bank ne bo uporablja vključenosti države kot konkurenčno prednost pri trženju; |
| --- | --- |

(d)

Banka Arion Bank ne bo uporablja vključenosti države kot konkurenčno prednost pri trženju;

| (e) | Če ni ponudbe konkurenčnih storitev, je banka Arion Bank pripravljena opravljati naslednje storitve po ceni, ki bo sestavljena iz stroška in razumne marže, kot jo kadar koli določi banka;






  (i) | Obdelava plačil za ISK, |
| --- | --- | --- |

(e)

Če ni ponudbe konkurenčnih storitev, je banka Arion Bank pripravljena opravljati naslednje storitve po ceni, ki bo sestavljena iz stroška in razumne marže, kot jo kadar koli določi banka;

(i)

Obdelava plačil za ISK,

| (ii) | Obdelava plačil za tuje valute. |
| --- | --- |

(ii)

Obdelava plačil za tuje valute.

2.   USTREZNE PRILAGODITVE IN SPREMEMBE REGULATIVNEGA IN NADZORNEGA OKVIRA ZA FINANČNE TRGE NA ISLANDIJI, SPREJETE PO KRIZI

Islandski organi so predložili naslednji pregled sprememb zakonodaje, ki je veljala jeseni 2008:

| — | Pooblastila FME (islandski organ za finančni nadzor) za poseganje (da prevzame pristojnosti skupščin delničarjev in odtuji sredstva, primerjaj zakonodajo o izrednih razmerah) so se povečala. FME je dobil večja nadzorna pooblastila; sprejete so bile dodatne določbe, ki FME omogočajo, da ovrednoti delovanje ali ravnanje posameznih nadzorovanih strank. To vključuje pooblastila za odločanje, kot je odločanje o zaprtju poslovalnice ali prenehanju določenih dejavnosti brez dejanskega preklica dovoljenj za poslovanje ter bolj podrobno opredelitev pojmov, katerih razlagi je FME oporekal ter nadzorovanih subjektov ali pritožbenih organov; |
| --- | --- |

—

Pooblastila FME (islandski organ za finančni nadzor) za poseganje (da prevzame pristojnosti skupščin delničarjev in odtuji sredstva, primerjaj zakonodajo o izrednih razmerah) so se povečala. FME je dobil večja nadzorna pooblastila; sprejete so bile dodatne določbe, ki FME omogočajo, da ovrednoti delovanje ali ravnanje posameznih nadzorovanih strank. To vključuje pooblastila za odločanje, kot je odločanje o zaprtju poslovalnice ali prenehanju določenih dejavnosti brez dejanskega preklica dovoljenj za poslovanje ter bolj podrobno opredelitev pojmov, katerih razlagi je FME oporekal ter nadzorovanih subjektov ali pritožbenih organov;

| — | Pravila o posameznih velikih izpostavljenostih so bila razjasnjena in bolj natančno določena; povečali sta se vloga in odgovornost upravljanja tveganj, FME pa je dal upravljanju tveganj v organizaciji finančnih podjetij višji status; poostrene so bile določbe o uporabi testiranja izjemnih situacij; |
| --- | --- |

—

Pravila o posameznih velikih izpostavljenostih so bila razjasnjena in bolj natančno določena; povečali sta se vloga in odgovornost upravljanja tveganj, FME pa je dal upravljanju tveganj v organizaciji finančnih podjetij višji status; poostrene so bile določbe o uporabi testiranja izjemnih situacij;

| — | Uzakonjene so bile določbe za poseben register velikih posojilojemalcev, da se zagotovi boljši pregled velikih posameznih izpostavljenosti dvema ali več finančnim podjetjem. Register je pomemben za povezovanje izpostavljenosti in ocenjevanje njihovega sistemskega vpliva, če bi prišlo do težav v poslovanju posojilojemalcev. Subjekti, ki jih FME ne nadzira, vendar so navedeni v registrih finančnih podjetij, morajo FME posredovati informacije o vseh svojih obveznostih. Če take stranke ne zagotovijo zahtevanih informacij, jim FME lahko prepove opravljanje storitev; |
| --- | --- |

—

Uzakonjene so bile določbe za poseben register velikih posojilojemalcev, da se zagotovi boljši pregled velikih posameznih izpostavljenosti dvema ali več finančnim podjetjem. Register je pomemben za povezovanje izpostavljenosti in ocenjevanje njihovega sistemskega vpliva, če bi prišlo do težav v poslovanju posojilojemalcev. Subjekti, ki jih FME ne nadzira, vendar so navedeni v registrih finančnih podjetij, morajo FME posredovati informacije o vseh svojih obveznostih. Če take stranke ne zagotovijo zahtevanih informacij, jim FME lahko prepove opravljanje storitev;

| — | Določbe o dobrih poslovnih praksah so bile okrepljene in uzakonjen je bil Odbor za pritožbe o transakcijah s finančnimi podjetji; treba je razkriti podrobne informacije o vseh večjih lastnikih finančnih podjetij; |
| --- | --- |

—

Določbe o dobrih poslovnih praksah so bile okrepljene in uzakonjen je bil Odbor za pritožbe o transakcijah s finančnimi podjetji; treba je razkriti podrobne informacije o vseh večjih lastnikih finančnih podjetij;

| — | Skrajšani so bili roki, ki finančnim podjetjem omogočajo odtujitev odobrenih sredstev; |
| --- | --- |

—

Skrajšani so bili roki, ki finančnim podjetjem omogočajo odtujitev odobrenih sredstev;

| — | Določbe o imetništvu lastnih delnic finančnih podjetij so bile poostrene in bolj podrobno določene. Imetništvo podružnic in zunajbilančne pogodbe o lastnih delnicah se sedaj štejejo za lastne delnice; |
| --- | --- |

—

Določbe o imetništvu lastnih delnic finančnih podjetij so bile poostrene in bolj podrobno določene. Imetništvo podružnic in zunajbilančne pogodbe o lastnih delnicah se sedaj štejejo za lastne delnice;

| — | Finančna podjetja ne smejo več podaljševati posojil na podlagi zastave lastnih delnic ali potrdil o jamstvenem kapitalu; |
| --- | --- |

—

Finančna podjetja ne smejo več podaljševati posojil na podlagi zastave lastnih delnic ali potrdil o jamstvenem kapitalu;

| — | FME bo sedaj določil pravila, kako je treba posojila, zavarovana s hipoteko na delnice drugih finančnih podjetij, vračunati v osnovo tveganj in kapitalsko osnovo; |
| --- | --- |

—

FME bo sedaj določil pravila, kako je treba posojila, zavarovana s hipoteko na delnice drugih finančnih podjetij, vračunati v osnovo tveganj in kapitalsko osnovo;

| — | Povečali sta se odgovornost in vloga oddelka za notranje revizije. Podrobna pravila določajo ravnovesje med velikostjo in raznolikostjo dejavnosti zadevnega finančnega podjetja ter obsegom njegovega oddelka za notranje revizije; |
| --- | --- |

—

Povečali sta se odgovornost in vloga oddelka za notranje revizije. Podrobna pravila določajo ravnovesje med velikostjo in raznolikostjo dejavnosti zadevnega finančnega podjetja ter obsegom njegovega oddelka za notranje revizije;

| — | Obdobje, v katerem lahko ista revizijska družba opravlja revizije finančnega podjetja, je omejeno na pet let; zmanjšana je možnost finančnega podjetja, da odpusti "težavnega" revizorja; |
| --- | --- |

—

Obdobje, v katerem lahko ista revizijska družba opravlja revizije finančnega podjetja, je omejeno na pet let; zmanjšana je možnost finančnega podjetja, da odpusti "težavnega" revizorja;

| — | Vse določbe o izračunu lastniškega kapitala in različnih drugih tehničnih vidikih so bile pregledane; |
| --- | --- |

—

Vse določbe o izračunu lastniškega kapitala in različnih drugih tehničnih vidikih so bile pregledane;

| — | Pregledana so bila pravila o uresničevanju kvalificiranih deležev, t.j. 10 % ali več glasovalnih pravic. FME je pooblaščen, da pri ocenjevanju strank, ki nameravajo prevzeti ali dodati kvalificirane deleže, razveljavi dokazno breme, npr. ko ni prepričan, kdo je (so) upravičeni lastnik(i) krovne družbe s kvalificiranim deležem; |
| --- | --- |

—

Pregledana so bila pravila o uresničevanju kvalificiranih deležev, t.j. 10 % ali več glasovalnih pravic. FME je pooblaščen, da pri ocenjevanju strank, ki nameravajo prevzeti ali dodati kvalificirane deleže, razveljavi dokazno breme, npr. ko ni prepričan, kdo je (so) upravičeni lastnik(i) krovne družbe s kvalificiranim deležem;

| — | Do direktorjev so zdaj uveljevljene večje zahteve glede izpolnjevanja pogojev, povečala se je njihova odgovornost za nadzor ali dejavnosti in prepovedani so izvršilni predsedniki uprave; FME ima sedaj večjo vlogo pri nadzoru upravnih odborov; pri plačilih višjemu vodstvu je treba razkriti informacije, ki omogočajo individualno prepoznavanje; |
| --- | --- |

—

Do direktorjev so zdaj uveljevljene večje zahteve glede izpolnjevanja pogojev, povečala se je njihova odgovornost za nadzor ali dejavnosti in prepovedani so izvršilni predsedniki uprave; FME ima sedaj večjo vlogo pri nadzoru upravnih odborov; pri plačilih višjemu vodstvu je treba razkriti informacije, ki omogočajo individualno prepoznavanje;

| — | Določena so bila pravila o kreditnih poslih finančnih podjetij z direktorji, izvršnimi direktorji, ključnimi zaposlenimi in lastniki kvalificiranih deležev v zadevnem finančnem podjetju. Podobna pravila veljajo za stranke, ki so tesno povezane z zgoraj navedenimi. FME je sprejel pravila glede zadostnega zavarovanja za take transakcije; |
| --- | --- |

—

Določena so bila pravila o kreditnih poslih finančnih podjetij z direktorji, izvršnimi direktorji, ključnimi zaposlenimi in lastniki kvalificiranih deležev v zadevnem finančnem podjetju. Podobna pravila veljajo za stranke, ki so tesno povezane z zgoraj navedenimi. FME je sprejel pravila glede zadostnega zavarovanja za take transakcije;

| — | Sprejeta so bila pravila o ureditvah za spodbujevalne sheme in bonuse za vodstvo in zaposlene ter pogodbe o prenehanju; |
| --- | --- |

—

Sprejeta so bila pravila o ureditvah za spodbujevalne sheme in bonuse za vodstvo in zaposlene ter pogodbe o prenehanju;

| — | Poostrene so bile določbe o reorganizaciji in prenehanju finančnih podjetij; |
| --- | --- |

—

Poostrene so bile določbe o reorganizaciji in prenehanju finančnih podjetij;

| — | Opravljen je bil celosten pregled posebnih pravil o hranilnicah. Status in pravice lastnikov jamstvenega kapitala hranilnic so bili razjasnjeni; določene so bile omejitve dividend; sprejeta so bila jasna pravila o transakcijah jamstvenega kapitala; določena so bila pravila o odpisih jamstvenega kapitala, in razjasnjena so bila pravila o dovoljenjih za formalno sodelovanje. Hranilnice ne smejo spremeniti svoje pravne oblike. |
| --- | --- |

—

Opravljen je bil celosten pregled posebnih pravil o hranilnicah. Status in pravice lastnikov jamstvenega kapitala hranilnic so bili razjasnjeni; določene so bile omejitve dividend; sprejeta so bila jasna pravila o transakcijah jamstvenega kapitala; določena so bila pravila o odpisih jamstvenega kapitala, in razjasnjena so bila pravila o dovoljenjih za formalno sodelovanje. Hranilnice ne smejo spremeniti svoje pravne oblike.

Po navedbah islandskih organov islandska pravila v nekaterih pogledih presegajo vseevropski okvir. Glavna odstopanja od pravil, ki jih je sprejela EU in so vključene v Sporazum EGP, so:

| — | FME je pooblaščen, da omeji dejavnosti posameznih poslovalnic finančnih podjetij, če ima za to razlog. Pooblaščen je tudi, da določi posebne zahteve za nadaljevanje dejavnosti posameznih poslovalnic finančnih podjetij. FME lahko tudi začasno v celoti ali deloma omeji dejavnosti, ki jih finančno podjetje opravlja, za katere velja dovoljenje ali pa ne, če ima za to razlog. To so seveda spodbudile zlasti dejavnosti poslovalnic in depozitni računi, ki so jih te poslovalnice do leta 2008 ustanovile v drugih evropskih državah (Icesave, Edge in Save-and-Save); |
| --- | --- |

—

FME je pooblaščen, da omeji dejavnosti posameznih poslovalnic finančnih podjetij, če ima za to razlog. Pooblaščen je tudi, da določi posebne zahteve za nadaljevanje dejavnosti posameznih poslovalnic finančnih podjetij. FME lahko tudi začasno v celoti ali deloma omeji dejavnosti, ki jih finančno podjetje opravlja, za katere velja dovoljenje ali pa ne, če ima za to razlog. To so seveda spodbudile zlasti dejavnosti poslovalnic in depozitni računi, ki so jih te poslovalnice do leta 2008 ustanovile v drugih evropskih državah (Icesave, Edge in Save-and-Save);

| — | V islandski zakonodaji so določbe o vlogi notranje revizije znatno bolj podrobne kot v direktivah EU; |
| --- | --- |

—

V islandski zakonodaji so določbe o vlogi notranje revizije znatno bolj podrobne kot v direktivah EU;

| — | Določbe o izvajanju testiranja izjemnih situacij so znatno bolj podrobne kot v direktivah EU; |
| --- | --- |

—

Določbe o izvajanju testiranja izjemnih situacij so znatno bolj podrobne kot v direktivah EU;

| — | Finančna podjetja morajo voditi poseben register (register kreditov) vseh strank, ki so jim podaljšali posojila in konec vsakega meseca FME predložiti posodobljen seznam. Podoben seznam se pošlje tudi strankam, ki so tesno povezane s finančnimi podjetji, njihovim upravnim odborom in poslovodnim delavcem ter skupinam povezanih strank, če te stranke niso na zgoraj navedenih seznamih. Seznam bo omogočil boljše spremljanje medsebojnih povezav finančnih podjetij, njihovih direktorjev in vodstev; |
| --- | --- |

—

Finančna podjetja morajo voditi poseben register (register kreditov) vseh strank, ki so jim podaljšali posojila in konec vsakega meseca FME predložiti posodobljen seznam. Podoben seznam se pošlje tudi strankam, ki so tesno povezane s finančnimi podjetji, njihovim upravnim odborom in poslovodnim delavcem ter skupinam povezanih strank, če te stranke niso na zgoraj navedenih seznamih. Seznam bo omogočil boljše spremljanje medsebojnih povezav finančnih podjetij, njihovih direktorjev in vodstev;

| — | Če FME meni, da bi zadolževanje ene same stranke v registru kreditov, za katero ne velja uradni nadzor finančnih dejavnosti, lahko imelo sistemski vpliv, lahko od zadevne stranke zahteva informacije o njenih obveznostih; |
| --- | --- |

—

Če FME meni, da bi zadolževanje ene same stranke v registru kreditov, za katero ne velja uradni nadzor finančnih dejavnosti, lahko imelo sistemski vpliv, lahko od zadevne stranke zahteva informacije o njenih obveznostih;

| — | Če stranka, navedena v registru kreditov, za katero ne velja uradni nadzor, FME noče razkriti informacij, lahko FME nadzorovanim subjektom odredi, da se vzdržijo nadaljnjega opravljanja storitev za to stranko. Enako velja, če razkritje informacij zadevne stranke ni zadovoljivo. V pravilih EU/EGP ni določbe o registru kreditov in obširnih pooblastilih nadzornikov glede strank, za katere ne velja uradni nadzor; |
| --- | --- |

—

Če stranka, navedena v registru kreditov, za katero ne velja uradni nadzor, FME noče razkriti informacij, lahko FME nadzorovanim subjektom odredi, da se vzdržijo nadaljnjega opravljanja storitev za to stranko. Enako velja, če razkritje informacij zadevne stranke ni zadovoljivo. V pravilih EU/EGP ni določbe o registru kreditov in obširnih pooblastilih nadzornikov glede strank, za katere ne velja uradni nadzor;

| — | Določbe o posojanju povezanim strankam in zavarovanju so veliko bolj podrobne in omejevalne kot v pravilih EU/EGP; |
| --- | --- |

—

Določbe o posojanju povezanim strankam in zavarovanju so veliko bolj podrobne in omejevalne kot v pravilih EU/EGP;

| — | FME lahko lastniku kvalificiranega deleža zavrne pravico uresničiti delež, če obstaja dvom glede tega, kdo je ali kdo bo upravičeni lastnik; |
| --- | --- |

—

FME lahko lastniku kvalificiranega deleža zavrne pravico uresničiti delež, če obstaja dvom glede tega, kdo je ali kdo bo upravičeni lastnik;

| — | Najdaljše obdobje, v katerem zunanji revizorji lahko delajo za isto finančno podjetje, je krajše kot v pravilih EU/EGP; |
| --- | --- |

—

Najdaljše obdobje, v katerem zunanji revizorji lahko delajo za isto finančno podjetje, je krajše kot v pravilih EU/EGP;

| — | Določbe o izpolnjevanju pogojev direktorjev v finančnih podjetjih so znatno bolj podrobne kot v direktivah EU; |
| --- | --- |

—

Določbe o izpolnjevanju pogojev direktorjev v finančnih podjetjih so znatno bolj podrobne kot v direktivah EU;

| — | Sprejete so določbe o ureditvah za sheme bonusov in pogodb o prenehanju; |
| --- | --- |

—

Sprejete so določbe o ureditvah za sheme bonusov in pogodb o prenehanju;

| — | Nedavno so bila v direktivah EU določena formalna pravila o plačni politiki, pravila o pogodbah o prenehanju pa v tem forumu še niso bila sprejeta. |
| --- | --- |

—

Nedavno so bila v direktivah EU določena formalna pravila o plačni politiki, pravila o pogodbah o prenehanju pa v tem forumu še niso bila sprejeta.

23. marca 2012 je minister za gospodarske zadeve predstavil poročilo o prihodnji strukturi islandskega finančnega sistema. Minister je nato imenoval strokovno skupino za pripravo pravnega okvira za vse finančne dejavnosti na Islandiji.

---