# Euroopa Liidu L 132/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 132 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide3. mai 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 132

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide3. mai 2014

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 445/2014/EL, 16. aprill 2014, millega kehtestatakse liidu meede Euroopa kultuuripealinna aastateks 2020–2033 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1622/2006/EÜ | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 445/2014/EL, 16. aprill 2014, millega kehtestatakse liidu meede Euroopa kultuuripealinna aastateks 2020–2033 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1622/2006/EÜ

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 446/2014, 2. mai 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 251/2009 ja (EL) nr 275/2010 ettevõtluse struktuurstatistika jaoks koostatavate andmesarjade ja selle kvaliteedi hindamise kriteeriumide osas (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 447/2014, 2. mai 2014, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 231/2014 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II)) rakendamise erieeskirju | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 448/2014, 2. mai 2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011, ajakohastades viiteid Chicago konventsiooni lisadele (
  1
  ) | 53 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 449/2014, 2. mai 2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 498/2012 Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditava puidu suhtes kehtivate tariifikvootide eraldamise kohta | 57 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 450/2014, 30. aprill 2014, millega muudetakse 213. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 59 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 451/2014, 2. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 61 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/244/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus Atalanta/2/2014, 29. aprill 2014, millega võetakse vastu kolmanda riigi panus Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks korraldatud Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni (Atalanta) ja millega muudetakse otsust ATLANTA/3/2009 | 63 |
| | | 2014/245/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 28. aprill 2014, millega tunnistatakse Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (
  1
  ) | 65 |
| | | 2014/246/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 28. aprill 2014, millega tunnistatakse Argentina õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (
  1
  ) | 68 |
| | | 2014/247/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 28. aprill 2014, millega tunnistatakse Mehhiko õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (
  1
  ) | 71 |
| | | 2014/248/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 28. aprill 2014, millega tunnistatakse Singapuri õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (
  1
  ) | 73 |
| | | 2014/249/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 28. aprill 2014, millega tunnistatakse Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (
  1
  ) | 76 |
| | | 2014/250/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 29. aprill 2014, millega muudetakse otsust 2010/221/EL seoses riiklike meetmete heakskiitmisega, et ennetada austrite herpesviiruse 1 μνar (OsHV-1 μVar) sissetoomist Iirimaa ja Ühendkuningriigi teatavatesse piirkondadesse
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2763 all)

   (
  1
  ) | 79 |
| | | 2014/251/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 29. aprill 2014, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) eelarveaastal 2013 rahastatud liikmesriikide makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2785 all) | 81 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 446/2014, 2. mai 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 251/2009 ja (EL) nr 275/2010 ettevõtluse struktuurstatistika jaoks koostatavate andmesarjade ja selle kvaliteedi hindamise kriteeriumide osas (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 447/2014, 2. mai 2014, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 231/2014 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II)) rakendamise erieeskirju

32

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 448/2014, 2. mai 2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011, ajakohastades viiteid Chicago konventsiooni lisadele (
  1
  )

1

53

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 449/2014, 2. mai 2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 498/2012 Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditava puidu suhtes kehtivate tariifikvootide eraldamise kohta

57

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 450/2014, 30. aprill 2014, millega muudetakse 213. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

59

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 451/2014, 2. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

61

OTSUSED

2014/244/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus Atalanta/2/2014, 29. aprill 2014, millega võetakse vastu kolmanda riigi panus Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks korraldatud Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni (Atalanta) ja millega muudetakse otsust ATLANTA/3/2009

63

2014/245/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 28. aprill 2014, millega tunnistatakse Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (
  1
  )

1

65

2014/246/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 28. aprill 2014, millega tunnistatakse Argentina õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (
  1
  )

1

68

2014/247/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 28. aprill 2014, millega tunnistatakse Mehhiko õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (
  1
  )

1

71

2014/248/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 28. aprill 2014, millega tunnistatakse Singapuri õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (
  1
  )

1

73

2014/249/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 28. aprill 2014, millega tunnistatakse Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (
  1
  )

1

76

2014/250/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 29. aprill 2014, millega muudetakse otsust 2010/221/EL seoses riiklike meetmete heakskiitmisega, et ennetada austrite herpesviiruse 1 μνar (OsHV-1 μVar) sissetoomist Iirimaa ja Ühendkuningriigi teatavatesse piirkondadesse
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2763 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2763 all)

1

79

2014/251/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 29. aprill 2014, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) eelarveaastal 2013 rahastatud liikmesriikide makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2785 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2785 all)

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 445/2014/EL,

16. aprill 2014,

millega kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinna” aastateks 2020–2033 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1622/2006/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 167 lõike 5 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamusi (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) eesmärk on luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ning liidule antakse muu hulgas ülesanne soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, austades nende rahvuslikku ja piirkondlikku mitmekesisust ning rõhutades samas ühise kultuuripärandi tähtsust. Seoses sellega toetab ja täiendab liit vajaduse korral liikmesriikide meetmeid Euroopa rahvaste kultuuri ja ajaloo alaste teadmiste parandamiseks ja levitamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) eesmärk on luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ning liidule antakse muu hulgas ülesanne soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, austades nende rahvuslikku ja piirkondlikku mitmekesisust ning rõhutades samas ühise kultuuripärandi tähtsust. Seoses sellega toetab ja täiendab liit vajaduse korral liikmesriikide meetmeid Euroopa rahvaste kultuuri ja ajaloo alaste teadmiste parandamiseks ja levitamiseks.

| (2) | Euroopa Komisjoni 10. mai 2007. aasta teatises Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas, mille nõukogu kiitis heaks oma 16. novembri 2007. aasta resolutsioonis (3) ning Euroopa Parlament oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsioonis, (4) on seatud liidu edasise tegevuse eesmärgid kultuurivaldkonnas. Liidu tegevus peaks edendama kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi, kultuuri kui loovuse allikat majanduskasvu ja töökohtade loomise kontekstis ning kultuuri kui liidu rahvusvaheliste suhete olulist mõjurit. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Komisjoni 10. mai 2007. aasta teatises Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas, mille nõukogu kiitis heaks oma 16. novembri 2007. aasta resolutsioonis (3) ning Euroopa Parlament oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsioonis, (4) on seatud liidu edasise tegevuse eesmärgid kultuurivaldkonnas. Liidu tegevus peaks edendama kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi, kultuuri kui loovuse allikat majanduskasvu ja töökohtade loomise kontekstis ning kultuuri kui liidu rahvusvaheliste suhete olulist mõjurit.

| (3) | UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga, mis jõustus 18. märtsil 2007 ja millega liit on ühinenud, soovitakse kaitsta ja edendada kultuurilist mitmekesisust, soodustada kultuuridevahelist suhtlust ning parandada kohalikul, riigi ja rahvusvahelisel tasandil kultuurilise mitmekesisuse väärtuse teadvustamist. |
| --- | --- |

(3)

UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga, mis jõustus 18. märtsil 2007 ja millega liit on ühinenud, soovitakse kaitsta ja edendada kultuurilist mitmekesisust, soodustada kultuuridevahelist suhtlust ning parandada kohalikul, riigi ja rahvusvahelisel tasandil kultuurilise mitmekesisuse väärtuse teadvustamist.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1622/2006/EÜ (5) kehtestati kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud meede aastateks 2007–2019. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1622/2006/EÜ (5) kehtestati kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud meede aastateks 2007–2019.

| (5) | Euroopa kultuuripealinnade hindamistest ja avalikust arutelust meetme tuleviku üle pärast 2019. aastat on selgunud, et see on järk-järgult saanud üheks kõige suurejoonelisemaks ning samas ka Euroopa kodanike poolt üheks enim hinnatud kultuurialgatuseks. Sellest tulenevalt tuleks kehtestada uus meede aastateks 2020–2033. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa kultuuripealinnade hindamistest ja avalikust arutelust meetme tuleviku üle pärast 2019. aastat on selgunud, et see on järk-järgult saanud üheks kõige suurejoonelisemaks ning samas ka Euroopa kodanike poolt üheks enim hinnatud kultuurialgatuseks. Sellest tulenevalt tuleks kehtestada uus meede aastateks 2020–2033.

| (6) | Lisaks meetme „Euroopa kultuuripealinnad” esialgsetele eesmärkidele, milleks oli Euroopa kultuuride rikkuse, mitmekesisuse ja ühiste joonte rõhutamine ning Euroopa kodanike suurema vastastikuse mõistmise edendamine, on Euroopa kultuuripealinna tiitlit (edaspidi „tiitel”) kandnud linnad sellele samm-sammult lisanud uue mõõtme, kasutades tiitliaasta mõju linna asjakohaste strateegiate ja prioriteetide kohaselt linna üldisema arengu soodustamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks meetme „Euroopa kultuuripealinnad” esialgsetele eesmärkidele, milleks oli Euroopa kultuuride rikkuse, mitmekesisuse ja ühiste joonte rõhutamine ning Euroopa kodanike suurema vastastikuse mõistmise edendamine, on Euroopa kultuuripealinna tiitlit (edaspidi „tiitel”) kandnud linnad sellele samm-sammult lisanud uue mõõtme, kasutades tiitliaasta mõju linna asjakohaste strateegiate ja prioriteetide kohaselt linna üldisema arengu soodustamiseks.

| (7) | Käesoleva otsusega loodava meetme eesmärgid on täielikus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1295/2013 (6) loodud programmiga „Loov Euroopa”, mille sihtideks on Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmine, arendamine ja toetamine, Euroopa kultuuripärandi edendamine ning Euroopa kultuuri- ja loomesektori, eelkõige audiovisuaalsektori konkurentsivõime tugevdamine, püüdes toetada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu. Need eesmärgid peaksid samuti aitama tugevdada ühtsesse kultuuriruumi kuulumise tunnet ning õhutada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega loodava meetme eesmärgid on täielikus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1295/2013 (6) loodud programmiga „Loov Euroopa”, mille sihtideks on Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmine, arendamine ja toetamine, Euroopa kultuuripärandi edendamine ning Euroopa kultuuri- ja loomesektori, eelkõige audiovisuaalsektori konkurentsivõime tugevdamine, püüdes toetada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu. Need eesmärgid peaksid samuti aitama tugevdada ühtsesse kultuuriruumi kuulumise tunnet ning õhutada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist.

| (8) | Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on oluline, et tiitlit kandvad linnad püüaksid luua sidemeid ühest küljest oma kultuuri- ja loomesektorite ning teisest küljest muude sektorite, nagu haridus, teadustöö, keskkond, linnaarendus või kultuuriturism, vahel. Varasem kogemus on näidanud eelkõige seda, et meetmel „Euroopa kultuuripealinnad” on suur potentsiaal kohaliku arengu ja kultuuriturismi katalüsaatorina, nagu on välja toodud ka Euroopa Komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatises „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht — uus Euroopa turismi tegevuskava”, mida nõukogu oma 12. oktoobri 2010. aasta järeldustes toetas ning mille Euroopa Parlament oma 27. septembri 2011. aasta resolutsioonis (7) heaks kiitis. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on oluline, et tiitlit kandvad linnad püüaksid luua sidemeid ühest küljest oma kultuuri- ja loomesektorite ning teisest küljest muude sektorite, nagu haridus, teadustöö, keskkond, linnaarendus või kultuuriturism, vahel. Varasem kogemus on näidanud eelkõige seda, et meetmel „Euroopa kultuuripealinnad” on suur potentsiaal kohaliku arengu ja kultuuriturismi katalüsaatorina, nagu on välja toodud ka Euroopa Komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatises „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht — uus Euroopa turismi tegevuskava”, mida nõukogu oma 12. oktoobri 2010. aasta järeldustes toetas ning mille Euroopa Parlament oma 27. septembri 2011. aasta resolutsioonis (7) heaks kiitis.

| (9) | Samuti on oluline, et tiitlit kandvad linnad püüaksid edendada sotsiaalset kaasamist ja võrdseid võimalusi ning annaksid kõik endast oleneva, et tagada kõikide kodanikuühiskonna rühmade võimalikult suur osalemine kultuuriprogrammi ettevalmistamises ja rakendamises, pöörates seejuures erilist tähelepanu noortele ning tõrjutud ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. |
| --- | --- |

(9)

Samuti on oluline, et tiitlit kandvad linnad püüaksid edendada sotsiaalset kaasamist ja võrdseid võimalusi ning annaksid kõik endast oleneva, et tagada kõikide kodanikuühiskonna rühmade võimalikult suur osalemine kultuuriprogrammi ettevalmistamises ja rakendamises, pöörates seejuures erilist tähelepanu noortele ning tõrjutud ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele.

| (10) | Hindamised ja avalik arutelu on ka veenvalt näidanud, et Euroopa kultuuripealinna tiitliga võib kaasneda palju eeliseid, kui üritus on põhjalikult ette valmistatud. Kuigi tegemist on eelkõige kultuurisündmusega, võib see kaasa tuua märkimisväärseid sotsiaalseid ja majanduslikke eeliseid, eriti kui sündmus on osa linna pikemaajalisest kultuurikesksest arengustrateegiast. |
| --- | --- |

(10)

Hindamised ja avalik arutelu on ka veenvalt näidanud, et Euroopa kultuuripealinna tiitliga võib kaasneda palju eeliseid, kui üritus on põhjalikult ette valmistatud. Kuigi tegemist on eelkõige kultuurisündmusega, võib see kaasa tuua märkimisväärseid sotsiaalseid ja majanduslikke eeliseid, eriti kui sündmus on osa linna pikemaajalisest kultuurikesksest arengustrateegiast.

| (11) | Samas on meetme „Euroopa kultuuripealinnad” rakendamine väga keeruline ülesanne. Terve aasta kestva kultuuriprogrammi korraldamine on paljunõudev ettevõtmine ja mõned tiitlit kandvad linnad on sellest võimalusest paremini kasu lõiganud kui teised. Seetõttu tuleks meedet täiendada, et aidata kõikidel linnadel tiitlist võimalikult palju kasu saada. |
| --- | --- |

(11)

Samas on meetme „Euroopa kultuuripealinnad” rakendamine väga keeruline ülesanne. Terve aasta kestva kultuuriprogrammi korraldamine on paljunõudev ettevõtmine ja mõned tiitlit kandvad linnad on sellest võimalusest paremini kasu lõiganud kui teised. Seetõttu tuleks meedet täiendada, et aidata kõikidel linnadel tiitlist võimalikult palju kasu saada.

| (12) | Tiitel peaks olema jätkuvalt mõeldud üksnes linnadele, sõltumata nende suurusest, kuid laiema avalikkuseni jõudmiseks ja sündmuse mõju suurendamiseks peaks nendel linnadel olema endiselt võimalus kaasata ka neid ümbritsevaid piirkondi. |
| --- | --- |

(12)

Tiitel peaks olema jätkuvalt mõeldud üksnes linnadele, sõltumata nende suurusest, kuid laiema avalikkuseni jõudmiseks ja sündmuse mõju suurendamiseks peaks nendel linnadel olema endiselt võimalus kaasata ka neid ümbritsevaid piirkondi.

| (13) | Tiitlit tuleks jätkuvalt anda spetsiaalselt koostatud ja tugeva Euroopa mõõtmega kultuuriprogrammi alusel. See kultuuriprogramm peaks olema osa pikaajalisest strateegiast, millel oleks kestev mõju kohalikule majandusele ning kultuurilisele ja sotsiaalsele arengule. |
| --- | --- |

(13)

Tiitlit tuleks jätkuvalt anda spetsiaalselt koostatud ja tugeva Euroopa mõõtmega kultuuriprogrammi alusel. See kultuuriprogramm peaks olema osa pikaajalisest strateegiast, millel oleks kestev mõju kohalikule majandusele ning kultuurilisele ja sotsiaalsele arengule.

| (14) | Liikmesriikide kronoloogilisel nimekirjal põhinev kaheetapiline valikumenetlus, mille viib ellu sõltumatute ekspertide komisjon, on osutunud õiglaseks ja läbipaistvaks. See on võimaldanud linnadel oma taotlusi eelvaliku ja lõppvaliku tegemise etapi vahel eksperdikomisjoni nõuannetele tuginedes parandada ning on taganud tiitli võrdse jaotumise liikmesriikide vahel. Meetme „Euroopa kultuuripealinnad” järjepidevuse tagamiseks ning kõikide ekspertide üheaegse väljavahetamisega kaasneva kogemuste ja teadmise kaotsimineku vältimiseks peaks ekspertide väljavahetamine olema järkjärguline. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriikide kronoloogilisel nimekirjal põhinev kaheetapiline valikumenetlus, mille viib ellu sõltumatute ekspertide komisjon, on osutunud õiglaseks ja läbipaistvaks. See on võimaldanud linnadel oma taotlusi eelvaliku ja lõppvaliku tegemise etapi vahel eksperdikomisjoni nõuannetele tuginedes parandada ning on taganud tiitli võrdse jaotumise liikmesriikide vahel. Meetme „Euroopa kultuuripealinnad” järjepidevuse tagamiseks ning kõikide ekspertide üheaegse väljavahetamisega kaasneva kogemuste ja teadmise kaotsimineku vältimiseks peaks ekspertide väljavahetamine olema järkjärguline.

| (15) | Jätkuvalt tuleks tagada riikide ekspertiis, võimaldades liikmesriikidel määrata valimise ja seirega tegelevasse eksperdikomisjoni kuni kaks eksperti. |
| --- | --- |

(15)

Jätkuvalt tuleks tagada riikide ekspertiis, võimaldades liikmesriikidel määrata valimise ja seirega tegelevasse eksperdikomisjoni kuni kaks eksperti.

| (16) | Valikukriteeriumid tuleks selgemalt sõnastada, et anda kandidaatlinnadele paremaid juhiseid tiitli saamiseks nõutavate eesmärkide ja tingimuste kohta. Kõnealused kriteeriumid peaksid olema ka hõlpsamalt mõõdetavad, et eksperdikomisjonil oleks lihtsam linnad välja valida ja nende üle seiret teostada. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata kandidaatlinnade pikaajalise kultuuripoliitika strateegia raames kavandatavale järeltegevusele, millel võivad olla kestvad kultuurilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed. |
| --- | --- |

(16)

Valikukriteeriumid tuleks selgemalt sõnastada, et anda kandidaatlinnadele paremaid juhiseid tiitli saamiseks nõutavate eesmärkide ja tingimuste kohta. Kõnealused kriteeriumid peaksid olema ka hõlpsamalt mõõdetavad, et eksperdikomisjonil oleks lihtsam linnad välja valida ja nende üle seiret teostada. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata kandidaatlinnade pikaajalise kultuuripoliitika strateegia raames kavandatavale järeltegevusele, millel võivad olla kestvad kultuurilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed.

| (17) | Kandidaatlinnad peaksid asjakohasel juhul kaaluma võimalust taotleda rahalist toetust liidu programmidest ja fondidest. |
| --- | --- |

(17)

Kandidaatlinnad peaksid asjakohasel juhul kaaluma võimalust taotleda rahalist toetust liidu programmidest ja fondidest.

| (18) | Kultuuripealinnaks nimetamise ja tiitliaasta vahele jääv ettevalmistamisperiood on meetme „Euroopa kultuuripealinnad” edu jaoks ülioluline. Sidusrühmad on valdavalt üksmeelel, et otsusega nr 1622/2006/EÜ kehtestatud tiitliga kaasnevad meetmed on olnud asjaomastele linnadele väga kasulikud. Neid meetmeid tuleks edasi arendada, eriti sagedasemate seirekoosolekute ja eksperdikomisjoni ekspertide visiitide kaudu asjaomastesse linnadesse, samuti senisest veelgi tihedama kogemuste vahetamise abil nii endiste, praeguste ja tulevaste tiitlit kandvate kui ka kandidaatlinnade vahel. Samuti võivad tiitli pälvinud linnad luua tihedamaid sidemeid teiste tiitlit kandvate linnadega. |
| --- | --- |

(18)

Kultuuripealinnaks nimetamise ja tiitliaasta vahele jääv ettevalmistamisperiood on meetme „Euroopa kultuuripealinnad” edu jaoks ülioluline. Sidusrühmad on valdavalt üksmeelel, et otsusega nr 1622/2006/EÜ kehtestatud tiitliga kaasnevad meetmed on olnud asjaomastele linnadele väga kasulikud. Neid meetmeid tuleks edasi arendada, eriti sagedasemate seirekoosolekute ja eksperdikomisjoni ekspertide visiitide kaudu asjaomastesse linnadesse, samuti senisest veelgi tihedama kogemuste vahetamise abil nii endiste, praeguste ja tulevaste tiitlit kandvate kui ka kandidaatlinnade vahel. Samuti võivad tiitli pälvinud linnad luua tihedamaid sidemeid teiste tiitlit kandvate linnadega.

| (19) | Otsusega nr 1622/2006/EÜ loodud Melina Mercouri auhind on omandanud tugeva sümboolse väärtuse, mis ületab tunduvalt tegeliku rahasumma, mille Euroopa Komisjon võib auhinnaks anda. Tagamaks, et kultuuripealinnadeks nimetatud linnad täidaksid võetud kohustusi, tuleks auhinnaraha maksmise tingimused muuta rangemaks ja selgemaks. |
| --- | --- |

(19)

Otsusega nr 1622/2006/EÜ loodud Melina Mercouri auhind on omandanud tugeva sümboolse väärtuse, mis ületab tunduvalt tegeliku rahasumma, mille Euroopa Komisjon võib auhinnaks anda. Tagamaks, et kultuuripealinnadeks nimetatud linnad täidaksid võetud kohustusi, tuleks auhinnaraha maksmise tingimused muuta rangemaks ja selgemaks.

| (20) | Samuti on tähtis, et asjaomased linnad tooksid kõigis oma teabematerjalides esile, et käesoleva otsusega loodav meede on liidu meede. |
| --- | --- |

(20)

Samuti on tähtis, et asjaomased linnad tooksid kõigis oma teabematerjalides esile, et käesoleva otsusega loodav meede on liidu meede.

| (21) | Euroopa Komisjoni korraldatud eelmiste Euroopa kultuuripealinnade hindamine, mis põhineb kohalikul tasandil kogutud andmetel, ei ole suutnud pakkuda esmaseid andmeid tiitliaasta mõju kohta. Sellest tulenevalt peaks linnadel olema hindamisprotsessis juhtroll. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Komisjoni korraldatud eelmiste Euroopa kultuuripealinnade hindamine, mis põhineb kohalikul tasandil kogutud andmetel, ei ole suutnud pakkuda esmaseid andmeid tiitliaasta mõju kohta. Sellest tulenevalt peaks linnadel olema hindamisprotsessis juhtroll.

| (22) | Varasem kogemus on näidanud, et kandidaatriikide osalemine võib aidata neid liidule lähendada, rõhutades Euroopa kultuuride ühiseid jooni. Seetõttu tuleks käesoleva otsusega loodav meede pärast 2019. aastat avada ka kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatidele. |
| --- | --- |

(22)

Varasem kogemus on näidanud, et kandidaatriikide osalemine võib aidata neid liidule lähendada, rõhutades Euroopa kultuuride ühiseid jooni. Seetõttu tuleks käesoleva otsusega loodav meede pärast 2019. aastat avada ka kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatidele.

| (23) | Käesoleva otsusega hõlmatud ajavahemikul, st aastatel 2020–2033 tuleks kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatide linnadel lubada esitada oma kandidatuur ainult ühel tiitlikonkursil, et tagada liikmesriikide linnadega võrdsed tingimused. Lisaks sellele, pidades jällegi silmas võrdsust liikmesriikidega, on igal kandidaatriigil või potentsiaalsel kandidaadil lubatud kõnealusel ajavahemikul tiitlit kanda vaid ühel korral. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva otsusega hõlmatud ajavahemikul, st aastatel 2020–2033 tuleks kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatide linnadel lubada esitada oma kandidatuur ainult ühel tiitlikonkursil, et tagada liikmesriikide linnadega võrdsed tingimused. Lisaks sellele, pidades jällegi silmas võrdsust liikmesriikidega, on igal kandidaatriigil või potentsiaalsel kandidaadil lubatud kõnealusel ajavahemikul tiitlit kanda vaid ühel korral.

| (24) | Otsus nr 1622/2006/EÜ tuleks kehtetuks tunnistada. Samas tuleks selle sätteid jätkuvalt kohaldada kõigi juba nimetatud või nimetamist ootavate kultuuripealinnade suhtes kuni aastani 2019. |
| --- | --- |

(24)

Otsus nr 1622/2006/EÜ tuleks kehtetuks tunnistada. Samas tuleks selle sätteid jätkuvalt kohaldada kõigi juba nimetatud või nimetamist ootavate kultuuripealinnade suhtes kuni aastani 2019.

| (25) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke, nimelt kaitsta ja edendada kultuuride mitmekesisust Euroopas, tuua esile nende ühiseid jooni ja toetada linnade pikaajalist arengut kultuuri abil, ei ole võimalik liikmesriikide tasandil piisavalt saavutada, võttes eelkõige arvesse vajadust valimiseks ja seireks vajalike ühiste, selgete ja läbipaistvate kriteeriumide ja menetluste ning põhjaliku liikmesriikidevahelise koordineerimise järele, küll aga saab neid meetme ulatuse tõttu ja soovitud mõju arvesse võtmiseks paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke, nimelt kaitsta ja edendada kultuuride mitmekesisust Euroopas, tuua esile nende ühiseid jooni ja toetada linnade pikaajalist arengut kultuuri abil, ei ole võimalik liikmesriikide tasandil piisavalt saavutada, võttes eelkõige arvesse vajadust valimiseks ja seireks vajalike ühiste, selgete ja läbipaistvate kriteeriumide ja menetluste ning põhjaliku liikmesriikidevahelise koordineerimise järele, küll aga saab neid meetme ulatuse tõttu ja soovitud mõju arvesse võtmiseks paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Meetme kehtestamine

Kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad” aastateks 2020–2033 (edaspidi „meede”).

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Meetme üldeesmärgid on järgmised:

| a) | kaitsta ja edendada kultuuride mitmekesisust Euroopas, tuua esile nende ühised jooned ning suurendada kodanike seas ühtsesse kultuuriruumi kuulumise tunnet; |
| --- | --- |

a)

kaitsta ja edendada kultuuride mitmekesisust Euroopas, tuua esile nende ühised jooned ning suurendada kodanike seas ühtsesse kultuuriruumi kuulumise tunnet;

| b) | toetada kultuuri rolli linnade pikaajalises arengus kooskõlas nende vastavate strateegiate ja prioriteetidega. |
| --- | --- |

b)

toetada kultuuri rolli linnade pikaajalises arengus kooskõlas nende vastavate strateegiate ja prioriteetidega.

2.   Meetme erieesmärgid on järgmised:

| a) | parandada linnade kultuurielu ulatust, mitmekesisust ja Euroopa mõõdet, sealhulgas riikidevahelise koostöö kaudu; |
| --- | --- |

a)

parandada linnade kultuurielu ulatust, mitmekesisust ja Euroopa mõõdet, sealhulgas riikidevahelise koostöö kaudu;

| b) | muuta kultuur kättesaadavamaks ja suurendada kultuuritegevuses osalemist; |
| --- | --- |

b)

muuta kultuur kättesaadavamaks ja suurendada kultuuritegevuses osalemist;

| c) | tugevdada kultuurisektori suutlikkust ja selle seoseid muude sektoritega; |
| --- | --- |

c)

tugevdada kultuurisektori suutlikkust ja selle seoseid muude sektoritega;

| d) | parandada kultuuri abil linnade rahvusvahelist nähtavust. |
| --- | --- |

d)

parandada kultuuri abil linnade rahvusvahelist nähtavust.

Artikkel 3

Juurdepääs meetmele

1.   Tiitlikonkursist saavad osa võtta linnad, kes võivad soovi korral kaasata neid ümbritsevaid piirkondi.

2.   Tiitlit kandvate linnade arv ühel aastal (edaspidi „tiitliaasta”) ei ole suurem kui kolm.

Igal aastal antakse tiitel maksimaalselt ühele linnale kummaski liikmesriigis, mis on loetletud lisas esitatud ajakavas (edaspidi „ajakava”), ning asjaomastel aastatel ühele kandidaatriigi või potentsiaalse kandidaadi või ühele liiduga lõikes 5 kirjeldatud asjaoludel ühineva riigi linnale.

3.   Liikmesriikide linnadel on õigus kanda tiitlit ühe aasta jooksul vastavalt ajakavas esitatud liikmesriikide järjestusele.

4.   Kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatide linnad, kes osalevad programmis „Loov Euroopa” või edaspidistes kultuuri toetavates liidu programmides artikli 10 lõikes 2 osutatud taotluse esitamise kutse avaldamise kuupäeval, võivad taotleda tiitlit üheks aastaks avaliku konkursi käigus, mis korraldatakse igal kolmandal aastal vastavalt ajakavale.

Kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatide linnadel on aastatel 2020–2033 lubatud osaleda üksnes ühel konkursil.

Igal kandidaatriigil või potentsiaalsel kandidaadil on lubatud aastatel 2020–2033 kanda tiitlit vaid ühel korral.

5.   Pärast 4. maid 2014, kuid enne 1. jaanuari 2027 liiduga ühineva riigi linnal on õigus kanda tiitlit vastavalt liikmesriikide suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja menetlustele esimest korda seitsme aasta pärast arvates ühinemisest. Ajakava ajakohastatakse sellele vastavalt. Pärast 1. jaanuari 2027 liiduga ühineval riigil ei ole õigust osaleda meetmes liikmesriigina.

Sellegipoolest on aastatel, mil ajakava kohaselt on juba olemas kolm tiitlit kandvat linna, esimeses lõigus osutatud riikide linnadel õigus kanda tiitlit järgmisel ajakava kohaselt võimalikul aastal, vastavalt nende riikide ühinemise järjekorrale.

Kui esimeses lõigus osutatud riigi linn on varem osalenud kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatide jaoks korraldatud konkursil, ei saa ta enam osaleda järgneval liikmesriikide jaoks korraldataval konkursil. Kui aastatel 2020–2033 on sellise riigi linnale antud tiitel lõike 4 kohaselt, ei ole sellel riigil kõnealusel ajavahemikul õigust pärast liiduga ühinemist korraldada konkurssi liikmesriigina.

Kui samal kuupäeval ühineb liiduga mitu riiki ja kui kõnealused riigid ei ole meetmes osalemise järjekorras kokku leppinud, korraldab nõukogu loositõmbamise.

Artikkel 4

Taotlus

1.   Euroopa Komisjon koostab artiklis 5 sätestatud kriteeriumide alusel ühise taotlusvormi, mida peavad kasutama kõik kandidaatlinnad.

Kui kandidaatlinn kaasab oma ümbritseva piirkonna, tuleb taotlus esitada linna nimel.

2.   Iga taotlus peab põhinema tugeva Euroopa mõõtmega kultuuriprogrammil.

Kultuuriprogramm peab katma kogu tiitliaasta ning see pannakse kokku spetsiaalselt tiitlit silmas pidades ja artiklis 5 sätestatud kriteeriumide kohaselt.

Artikkel 5

Kriteeriumid

Taotluste hindamise kriteeriumid (edaspidi „kriteeriumid”) on jagatud kategooriatesse „pikaajalisele strateegiale kaasaaitamine”, „Euroopa mõõde”, „kultuuriline ja kunstiline sisu”, „teostamisvõime”, „kaasamine” ja „korraldus” järgmiselt:

| 1) | pikaajalisele strateegiale kaasaaitamise kategoorias võetakse arvesse järgmisi tegureid:






  a) | kandidaatlinnal on taotlemise ajal olemas kultuuristrateegia, mis hõlmab meedet ja sisaldab kava kultuuritegevuse jätkamiseks pärast tiitliaastat; |
| --- | --- | --- |

1)

pikaajalisele strateegiale kaasaaitamise kategoorias võetakse arvesse järgmisi tegureid:

a)

kandidaatlinnal on taotlemise ajal olemas kultuuristrateegia, mis hõlmab meedet ja sisaldab kava kultuuritegevuse jätkamiseks pärast tiitliaastat;

| b) | kavad kandidaatlinna kultuuri- ja loomesektori tugevdamiseks, sealhulgas kultuuri-, majandus- ja sotsiaalsektori vaheliste pikaajaliste sidemete kujundamiseks; |
| --- | --- |

b)

kavad kandidaatlinna kultuuri- ja loomesektori tugevdamiseks, sealhulgas kultuuri-, majandus- ja sotsiaalsektori vaheliste pikaajaliste sidemete kujundamiseks;

| c) | prognoositav pikaajaline kultuuriline, sotsiaalne ja majanduslik mõju, sealhulgas linnaareng, mida tiitel kandidaatlinnale kaasa tooks; |
| --- | --- |

c)

prognoositav pikaajaline kultuuriline, sotsiaalne ja majanduslik mõju, sealhulgas linnaareng, mida tiitel kandidaatlinnale kaasa tooks;

| d) | kavad tiitliga kandidaatlinnale avalduva mõju seireks ja hindamiseks ning hindamistulemuste levitamiseks; |
| --- | --- |

d)

kavad tiitliga kandidaatlinnale avalduva mõju seireks ja hindamiseks ning hindamistulemuste levitamiseks;

| 2) | Euroopa mõõtme kategoorias hinnatakse järgmisi tegureid:






  a) | Euroopa kultuuriline mitmekesisus, kultuuridevaheline dialoog ning Euroopa kodanike üksteisemõistmist edendava tegevuse ulatus ja kvaliteet; |
| --- | --- | --- |

2)

Euroopa mõõtme kategoorias hinnatakse järgmisi tegureid:

a)

Euroopa kultuuriline mitmekesisus, kultuuridevaheline dialoog ning Euroopa kodanike üksteisemõistmist edendava tegevuse ulatus ja kvaliteet;

| b) | Euroopa kultuuride, pärandi ja ajaloo ühised jooned ning Euroopa integratsiooni ja päevakajalisi teemasid esiplaanile toova tegevuse ulatus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

b)

Euroopa kultuuride, pärandi ja ajaloo ühised jooned ning Euroopa integratsiooni ja päevakajalisi teemasid esiplaanile toova tegevuse ulatus ja kvaliteet;

| c) | Euroopa loomeinimeste osalusel, erinevate riikide ettevõtjate või linnadega koostöös, sealhulgas asjakohasel juhul teiste tiitlit kandvate linnadega tehtavate ja riikidevahelise partnerluse raames toimuva tegevuse ulatus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

c)

Euroopa loomeinimeste osalusel, erinevate riikide ettevõtjate või linnadega koostöös, sealhulgas asjakohasel juhul teiste tiitlit kandvate linnadega tehtavate ja riikidevahelise partnerluse raames toimuva tegevuse ulatus ja kvaliteet;

| d) | strateegia Euroopa ja laiema rahvusvahelise üldsuse huvi äratamiseks; |
| --- | --- |

d)

strateegia Euroopa ja laiema rahvusvahelise üldsuse huvi äratamiseks;

| 3) | kultuurilise ja kunstilise sisu kategoorias hinnatakse järgmisi tegureid:






  a) | kultuuriprogrammi selge ja sidus kunstiline visioon ja strateegia; |
| --- | --- | --- |

3)

kultuurilise ja kunstilise sisu kategoorias hinnatakse järgmisi tegureid:

a)

kultuuriprogrammi selge ja sidus kunstiline visioon ja strateegia;

| b) | kohalike loomeinimeste ja kultuuriorganisatsioonide kaasatus kultuuriprogrammi koostamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

b)

kohalike loomeinimeste ja kultuuriorganisatsioonide kaasatus kultuuriprogrammi koostamisse ja rakendamisse;

| c) | kavandatud tegevuse mitmekesisus ja ulatus ning nende üldine kunstiline kvaliteet; |
| --- | --- |

c)

kavandatud tegevuse mitmekesisus ja ulatus ning nende üldine kunstiline kvaliteet;

| d) | võime ühendada kohalik kultuuripärand ja traditsioonilised kunstivormid uute, uuenduslike ja eksperimentaalsete kultuuriliste väljendusvormidega; |
| --- | --- |

d)

võime ühendada kohalik kultuuripärand ja traditsioonilised kunstivormid uute, uuenduslike ja eksperimentaalsete kultuuriliste väljendusvormidega;

| 4) | teostamisvõime kategoorias tuleb kandidaatidel näidata et:






  a) | taotlusel on laiapõhjaline ja tugev poliitiline toetus ning kohalike, piirkondlike ja riigi ametiasutuste kestev toetus; |
| --- | --- | --- |

4)

teostamisvõime kategoorias tuleb kandidaatidel näidata et:

a)

taotlusel on laiapõhjaline ja tugev poliitiline toetus ning kohalike, piirkondlike ja riigi ametiasutuste kestev toetus;

| b) | kandidaatlinnal on olemas või seal on loomisel piisav ja toimiv infrastruktuur tiitli kandmiseks; |
| --- | --- |

b)

kandidaatlinnal on olemas või seal on loomisel piisav ja toimiv infrastruktuur tiitli kandmiseks;

| 5) | kaasamise kategoorias hinnatakse järgmisi tegureid:






  a) | kohaliku elanikkonna ja kodanikuühiskonna kaasatus taotluse ettevalmistamisse ja meetme rakendamisse; |
| --- | --- | --- |

5)

kaasamise kategoorias hinnatakse järgmisi tegureid:

a)

kohaliku elanikkonna ja kodanikuühiskonna kaasatus taotluse ettevalmistamisse ja meetme rakendamisse;

| b) | uute ja jätkusuutlike võimaluste loomine kultuurilisest tegevusest osavõtmiseks võimalikult paljudele kodanikele, eriti noortele, vabatahtlikele ning tõrjutud ja ebasoodsas olukorras rühmadele, sealhulgas vähemustele, pöörates erilist tähelepanu sellele, et sellest tegevusest saaks osa võtta puudega ja eakad inimesed; |
| --- | --- |

b)

uute ja jätkusuutlike võimaluste loomine kultuurilisest tegevusest osavõtmiseks võimalikult paljudele kodanikele, eriti noortele, vabatahtlikele ning tõrjutud ja ebasoodsas olukorras rühmadele, sealhulgas vähemustele, pöörates erilist tähelepanu sellele, et sellest tegevusest saaks osa võtta puudega ja eakad inimesed;

| c) | üldine publiku arendamise strateegia, eriti seotus haridusega ning koolide osalemine; |
| --- | --- |

c)

üldine publiku arendamise strateegia, eriti seotus haridusega ning koolide osalemine;

| 6) | korralduse kategoorias hinnatakse järgmisi tegureid:






  a) | eelarve tulude poole strateegia ja kavandatud eelarve teostatavus, mis hõlmaks asjakohasel juhul liidu programmidest ja fondidest rahalise toetuse taotlemise kava ning ettevalmistusetappi, tiitliaastat ennast, hindamist ja vahendeid järeltegevuseks ning erandolukorra plaani; |
| --- | --- | --- |

6)

korralduse kategoorias hinnatakse järgmisi tegureid:

a)

eelarve tulude poole strateegia ja kavandatud eelarve teostatavus, mis hõlmaks asjakohasel juhul liidu programmidest ja fondidest rahalise toetuse taotlemise kava ning ettevalmistusetappi, tiitliaastat ennast, hindamist ja vahendeid järeltegevuseks ning erandolukorra plaani;

| b) | meetme rakendamise kavandatav juhtimis- ja korraldusstruktuur, mis näeb muu hulgas ette asjakohase koostöö kohalike omavalitsuste ja korraldusasutuse, sealhulgas kunstilise meeskonna vahel; |
| --- | --- |

b)

meetme rakendamise kavandatav juhtimis- ja korraldusstruktuur, mis näeb muu hulgas ette asjakohase koostöö kohalike omavalitsuste ja korraldusasutuse, sealhulgas kunstilise meeskonna vahel;

| c) | üldjuhi ja kunstilise juhi ametissenimetamise kord ja nende tegevusvaldkonnad; |
| --- | --- |

c)

üldjuhi ja kunstilise juhi ametissenimetamise kord ja nende tegevusvaldkonnad;

| d) | turundus- ja kommunikatsioonistrateegia on terviklik ning juhib tähelepanu asjaolule, et tegu on liidu meetmega; |
| --- | --- |

d)

turundus- ja kommunikatsioonistrateegia on terviklik ning juhib tähelepanu asjaolule, et tegu on liidu meetmega;

| e) | korraldusasutuse töötajatel on sobivad oskused ja kogemused tiitliaasta kultuuriprogrammi kavandamiseks, korraldamiseks ja elluviimiseks. |
| --- | --- |

e)

korraldusasutuse töötajatel on sobivad oskused ja kogemused tiitliaasta kultuuriprogrammi kavandamiseks, korraldamiseks ja elluviimiseks.

Artikkel 6

Eksperdikomisjon

1.   Moodustatakse sõltumatu eksperdikomisjon (edaspidi „eksperdikomisjon”), mille ülesanne on korraldada valik ja seire.

2.   Eksperdikomisjon koosneb liidu institutsioonide ja organite poolt lõike 3 kohaselt ametisse nimetatud kümnest eksperdist (edaspidi „Euroopa eksperdid”).

3.   Pärast avaliku konkursi väljakuulutamist koostab Euroopa Komisjon Euroopa ekspertide võimalikest kandidaatidest nimekirja.

Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon valivad nimekirjas toodud eelvalitud kandidaatide seast iga institutsiooni kohta kolm eksperti ja nimetavad nad ametisse oma institutsiooni menetluse kohaselt.

Regioonide Komitee valib eelvalitud kandidaatide seast välja ühe eksperdi ja nimetab selle eksperdi ametisse oma menetluse kohaselt.

Iga liidu institutsioon ja organ püüab Euroopa ekspertide valimisel tagada eksperdikomisjoni üldises koosseisus pädevusvaldkondade vastastikuse täiendavuse, tasakaalustatud geograafilise esindatuse ja soolise tasakaalu.

4.   Lisaks Euroopa ekspertidele on asjaomasel liikmesriigil õigus nimetada oma liikmesriigist ühe linna väljavalimiseks ja selle üle seire korraldamiseks ametisse kuni kaks eksperti vastavalt oma menetlusele ja konsulteerides Euroopa Komisjoniga.

5.   Kõik eksperdid peavad olema:

| a) | liidu kodanikud, |
| --- | --- |

a)

liidu kodanikud,

| b) | sõltumatud, |
| --- | --- |

b)

sõltumatud,

| c) | omama arvestatavaid kogemusi ja oskusteadmisi






  i) | kultuurisektori, |
| --- | --- | --- |

c)

omama arvestatavaid kogemusi ja oskusteadmisi

i)

kultuurisektori,

| ii) | linnade kultuurilise arendamise või |
| --- | --- |

ii)

linnade kultuurilise arendamise või

| iii) | Euroopa kultuuripealinna ürituse või muu samaväärse ulatuse ja mõõtmega rahvusvahelise kultuurisündmuse korraldamise vallas, |
| --- | --- |

iii)

Euroopa kultuuripealinna ürituse või muu samaväärse ulatuse ja mõõtmega rahvusvahelise kultuurisündmuse korraldamise vallas,

| d) | võimelised pühendama eksperdikomisjoni tööle vajaliku arvu tööpäevi aastas. |
| --- | --- |

d)

võimelised pühendama eksperdikomisjoni tööle vajaliku arvu tööpäevi aastas.

6.   Eksperdikomisjon määrab oma esimehe.

7.   Euroopa eksperdid nimetatakse ametisse kolmeks aastaks.

Olenemata esimeses lõigus sätestatust nimetab Euroopa Parlament eksperdikomisjoni esmakordsel moodustamisel oma eksperdid ametisse kolmeks aastaks, Euroopa Komisjon oma eksperdid kaheks aastaks, nõukogu ja Regioonide Komitee oma eksperdid üheks aastaks.

8.   Kõik eksperdid teatavad igast reaalsest või võimalikust huvide konfliktist seoses konkreetse kandidaatlinnaga. Huvide konfliktist teatamise korral või selle ilmnemisel astub kõnealune ekspert tagasi ning asjaomane liidu institutsioon või organ või liikmesriik asendab kõnealuse liikme järelejäänud ametiajaks vastavalt asjakohasele menetlusele.

Artikkel 7

Taotluste esitamine liikmesriikides

1.   Iga liikmesriik vastutab oma linnade vahelise konkursi ajakava kohase korraldamise eest.

2.   Asjaomased liikmesriigid avaldavad konkursikutse vähemalt kuus aastat enne tiitliaasta algust.

Erandina esimesest lõigust avaldavad liikmesriigid, kel on õigus nimetada 2020. aastal tiitlit kandev linn, konkursikutse esimesel võimalusel pärast 4. maid 2014.

Iga konkursikutse peab sisaldama artikli 4 lõikes 1 osutatud taotlusvormi.

Iga konkursikutse puhul on kandidaatlinnade taotluste esitamise tähtaeg kõige varem kümme kuud pärast kutse avaldamist.

3.   Asjaomased liikmesriigid teavitavad taotlustest Euroopa Komisjoni.

Artikkel 8

Eelvaliku tegemine liikmesriikides

1.   Iga asjaomane liikmesriik kutsub kokku eksperdikomisjoni eelvalikukohtumiseks kandidaatlinnadega hiljemalt viis aastat enne tiitliaastat.

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid, kel on õigus nimetada 2020. aastal tiitlit kandvad linnad, pikendada seda tähtaega kõige rohkem ühe aasta võrra.

2.   Eksperdikomisjon koostab pärast taotluste kriteeriumidest lähtuvat hindamist kandidaatlinnade esialgse nimekirja ning esitab kõigi taotluste kohta eelvalikuaruande, mis hõlmab muu hulgas soovitusi esialgsesse nimekirja kantud kandidaatlinnadele.

3.   Eksperdikomisjon esitab eelvalikuaruande asjaomastele liikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile.

4.   Iga asjaomane liikmesriik kiidab esialgse nimekirja eksperdikomisjoni aruande põhjal ametlikult heaks.

Artikkel 9

Lõppvaliku tegemine liikmesriikides

1.   Esialgsesse nimekirja kantud kandidaatlinnad täiendavad oma taotlusi ja vaatavad need läbi, et täita kriteeriume ja võtta arvesse eelvalikuaruandes esitatud soovitusi, ning esitavad need asjaomasele liikmesriigile, kes edastab need omakorda Euroopa Komisjonile.

2.   Hiljemalt üheksa kuud pärast eelvalikukohtumist kutsub iga asjaomane liikmesriik kokku eksperdikomisjoni ja esialgselt välja valitud kandidaatlinnad, et teha lõplik valik.

Vajaduse korral võib asjaomane liikmesriik Euroopa Komisjoniga konsulteerides kõnealust üheksakuulist tähtaega mõistliku ajavahemiku võrra pikendada.

3.   Eksperdikomisjon hindab täiendatud ja läbivaadatud taotlusi.

4.   Eksperdikomisjon esitab esialgselt välja valitud kandidaatlinnade taotluste kohta lõppvalikuaruande koos soovitusega maksimaalselt ühe asjaomase liikmesriigi linna nimetamiseks.

Lõppvalikuaruandes esitatakse asjaomasele linnale ka soovitused meetmete kohta, mis tuleks tiitliaasta alguseks veel võtta.

Eksperdikomisjon esitab lõppvalikuaruande asjaomasele liikmesriigile ja Euroopa Komisjonile.

5.   Kui lõikes 4 sätestatust olenemata ei täida kõiki kriteeriume ükski kandidaatlinn, võib eksperdikomisjon soovitada asjaomasel aastal tiitlit mitte välja anda.

Artikkel 10

Eelvaliku ja lõppvaliku tegemine kandidaatriikides ja potentsiaalsete kandidaatide hulgas

1.   Kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatide linnade vahelise konkursi korraldamise eest vastutab Euroopa Komisjon.

2.   Vähemalt kuus aastat enne tiitliaasta algust avaldab Euroopa Komisjon Euroopa Liidu Teatajas konkursikutse.

Iga konkursikutse peab sisaldama artikli 4 lõikes 1 osutatud taotlusvormi.

Iga konkursikutse puhul on taotluse esitamise tähtaeg kõige varem kümme kuud pärast konkursikutse avaldamist.

3.   Eksperdikomisjon teeb vastavate taotluste alusel eelvaliku linnade seast vähemalt viis aastat enne tiitliaasta algust. Kohtumist kandidaatlinnadega ei korraldata.

Eksperdikomisjon koostab pärast taotluste kriteeriumidest lähtuvat hindamist kandidaatlinnade esialgse nimekirja ning esitab kõigi taotluste kohta eelvalikuaruande, mis hõlmab muu hulgas soovitusi esialgsesse nimekirja kantud kandidaatlinnadele.

Eksperdikomisjon esitab oma eelvalikuaruande Euroopa Komisjonile.

4.   Esialgselt välja valitud kandidaatlinnad täiendavad oma taotlusi ja vaatavad need läbi, et täita kriteeriume ning võtta arvesse eelvalikuaruandes esitatud soovitusi, ning esitavad need Euroopa Komisjonile.

Euroopa Komisjon kutsub eksperdikomisjoni lõpliku valiku tegemise kohtumisele esialgselt välja valitud kandidaatlinnadega hiljemalt üheksa kuud pärast eelvalikukohtumist.

Vajaduse korral võib Euroopa Komisjon kõnealust üheksakuulist tähtaega mõistliku ajavahemiku võrra pikendada.

5.   Eksperdikomisjon hindab täiendatud ja läbivaadatud taotlusi.

6.   Eksperdikomisjon esitab lõppvalikuaruande esialgu välja valitud kandidaatlinnade taotluste kohta koos soovitusega maksimaalselt ühe kandidaatriigi või potentsiaalse kandidaadi linna nimetamiseks.

Lõppvalikuaruandes esitatakse asjaomasele linnale ka soovitused meetmete kohta, mis tuleks tiitliaasta alguseks veel võtta.

Eksperdikomisjon esitab oma lõppvalikuaruande Euroopa Komisjonile.

7.   Kui lõikes 6 sätestatust olenemata ei täida kõiki kriteeriume ükski kandidaatlinn, võib eksperdikomisjon soovitada asjaomasel aastal tiitlit mitte välja anda.

Artikkel 11

Nimetamine

1.   Iga asjaomane liikmesriik nimetab ühe tiitlit kandva linna, võttes aluseks eksperdikomisjoni lõppvalikuaruande soovitused, ning teavitab sellest nimetamisest Euroopa Parlamenti, nõukogu, Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komiteed hiljemalt neli aastat enne tiitliaastat.

Erandina esimeses lõigus sätestatust võivad liikmesriigid, kel on õigus nimetada 2020. aastal tiitlit kandvad linnad, pikendada kõnealust tähtaega kõige rohkem ühe aasta võrra.

2.   Kui tegemist on kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatidega, nimetab Euroopa Komisjon vastavatel aastatel ühe tiitlit kandva linna, võttes aluseks eksperdikomisjoni lõppvalikuaruande soovitused, ning teavitab sellest nimetamisest Euroopa Parlamenti, nõukogu ja Regioonide Komiteed hiljemalt neli aastat enne tiitliaastat.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud nimetamistega peab kaasnema nimetamise põhjendus, mis tugineb eksperdikomisjoni aruannetele.

4.   Kui linn kaasab oma ümbritsevad piirkonnad, kohaldatakse nimetamist vaid linnale.

5.   Kahe kuu jooksul pärast nimetamisest teatamist avaldab Euroopa Komisjon Euroopa kultuuripealinnadeks nimetatud linnade loetelu Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

Artikkel 12

Koostöö kultuuripealinnaks nimetatud linnade vahel

Samaks aastaks kultuuripealinnaks nimetatud linnad töötavad selle nimel, et luua seoseid oma kultuuriprogrammide vahel, ning sellist koostööd võib kaaluda artiklis 13 sätestatud seire raames.

Artikkel 13

Seire

1.   Eksperdikomisjon seirab asjaomasel aastal tiitlit kandvate linnade ettevalmistumist ning pakub neile tuge ja juhiseid alates nende nimetamisest kuni tiitliaasta alguseni.

2.   Selleks korraldab Euroopa Komisjon eksperdikomisjoni ja kultuuripealinnaks nimetatud linnade vahel kolm seirekohtumist järgmiselt:

| a) | kolm aastat enne tiitliaastat, |
| --- | --- |

a)

kolm aastat enne tiitliaastat,

| b) | 18 kuud enne tiitliaastat ja |
| --- | --- |

b)

18 kuud enne tiitliaastat ja

| c) | kaks kuud enne tiitliaastat. |
| --- | --- |

c)

kaks kuud enne tiitliaastat.

Asjaomane liikmesriik või kandidaatriik või potentsiaalne kandidaat võib nimetatud kohtumistel osalemiseks nimetada oma vaatleja.

Kuus nädalat enne iga seirekohtumist esitavad kultuuripealinnaks nimetatud linnad Euroopa Komisjonile eduaruande.

Seirekohtumiste ajal hindab eksperdikomisjon ettevalmistusi ja annab nõu, et aidata kultuuripealinnaks nimetatud linnadel töötada välja kõrgetasemeline kultuuriprogramm ja tulemuslik strateegia. Eksperdikomisjon pöörab erilist tähelepanu lõppvalikuaruandes ja varasemates lõikes 3 osutatud seirearuannetes esitatud soovitustele.

3.   Pärast iga seirekohtumist avaldab eksperdikomisjon seirearuande ettevalmistuste käigu ja edasise tegevuse kohta.

Eksperdikomisjon edastab oma seirearuanded Euroopa Komisjonile, samuti kultuuripealinnaks nimetatud linnadele ja asjaomasele liikmesriigile, kandidaatriigile või potentsiaalsele kandidaadile.

4.   Lisaks seirekohtumistele võib Euroopa Komisjon korraldada vajaduse korral igal ajal eksperdikomisjoni visiite kultuuripealinnaks nimetatud linnadesse.

Artikkel 14

Auhind

1.   Euroopa Komisjon võib kultuuripealinnaks nimetatud linnale anda Melina Mercourile pühendatud rahalise auhinna (edaspidi „auhind”), juhul kui seda rahastatakse asjakohase mitmeaastase finantsraamistiku kaudu.

Auhinna õiguslikku ja rahalist külge käsitletakse liidu vastavates kultuuritoetusprogrammides.

2.   Auhinnaraha makstakse välja hiljemalt tiitliaasta märtsi lõpus, tingimusel et asjaomane kultuuripealinnaks nimetatud linn täidab taotlemisetapis võetud kohustused, täidab kriteeriume ja võtab arvesse valiku- ja seirearuannetes sisalduvaid soovitusi.

Taotlemisetapis võetud kohustusi loetakse täidetuks, kui kultuuripealinnaks nimetatud linn ei ole taotlemisetapi ja tiitliaasta vahel teinud programmis või strateegias olulisi muudatusi, pidades kinni eelkõige järgmisest:

| a) | eelarve on hoitud tasemel, mis võimaldab ellu viia taotluse ja kriteeriumidega kooskõlas oleva kõrgetasemelise kultuuriprogrammi; |
| --- | --- |

a)

eelarve on hoitud tasemel, mis võimaldab ellu viia taotluse ja kriteeriumidega kooskõlas oleva kõrgetasemelise kultuuriprogrammi;

| b) | kunstilise meeskonna sõltumatust on asjakohaselt austatud; |
| --- | --- |

b)

kunstilise meeskonna sõltumatust on asjakohaselt austatud;

| c) | Euroopa mõõde on jäänud kultuuriprogrammi lõppversioonis piisavalt tugevaks; |
| --- | --- |

c)

Euroopa mõõde on jäänud kultuuriprogrammi lõppversioonis piisavalt tugevaks;

| d) | asjaomase kultuuripealinnaks nimetatud linna turundus- ja kommunikatsioonistrateegias ja -materjalides kajastatakse selgelt asjaolu, et tegu on liidu meetmega; |
| --- | --- |

d)

asjaomase kultuuripealinnaks nimetatud linna turundus- ja kommunikatsioonistrateegias ja -materjalides kajastatakse selgelt asjaolu, et tegu on liidu meetmega;

| e) | koostatud on kavad, et seirata ja hinnata tiitli mõju kultuuripealinnaks nimetatud linnale. |
| --- | --- |

e)

koostatud on kavad, et seirata ja hinnata tiitli mõju kultuuripealinnaks nimetatud linnale.

Artikkel 15

Praktiline korraldus

Euroopa Komisjonil on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | tagada meetme üldine sidusus; |
| --- | --- |

a)

tagada meetme üldine sidusus;

| b) | tagada liikmesriikide ja eksperdikomisjoni tegevuse omavaheline koordineerimine; |
| --- | --- |

b)

tagada liikmesriikide ja eksperdikomisjoni tegevuse omavaheline koordineerimine;

| c) | võttes arvesse artiklis 2 osutatud eesmärke ja kriteeriume, koostada tihedas koostöös eksperdikomisjoniga suunised, et aidata korraldada valikut ja seiret; |
| --- | --- |

c)

võttes arvesse artiklis 2 osutatud eesmärke ja kriteeriume, koostada tihedas koostöös eksperdikomisjoniga suunised, et aidata korraldada valikut ja seiret;

| d) | osutada eksperdikomisjonile tehnilist abi; |
| --- | --- |

d)

osutada eksperdikomisjonile tehnilist abi;

| e) | avaldada oma veebisaidil kõik eksperdikomisjoni aruanded; |
| --- | --- |

e)

avaldada oma veebisaidil kõik eksperdikomisjoni aruanded;

| f) | avalikustada kogu asjakohane teave ja aidata tagada meetme nähtavus Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

f)

avalikustada kogu asjakohane teave ja aidata tagada meetme nähtavus Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil;

| g) | tõhustada kogemuste ja heade tavade vahetamist endiste, praeguste ja tulevaste tiitlit kandvate linnade vahel, samuti kandidaatlinnade vahel, ning edendada linnade hindamisaruannete ja kogemuste laiemat levikut. |
| --- | --- |

g)

tõhustada kogemuste ja heade tavade vahetamist endiste, praeguste ja tulevaste tiitlit kandvate linnade vahel, samuti kandidaatlinnade vahel, ning edendada linnade hindamisaruannete ja kogemuste laiemat levikut.

Artikkel 16

Hindamine

1.   Iga Euroopa kultuuripealinna aasta tulemuste hindamine on asjaomase linna ülesanne.

Euroopa Komisjon määrab artiklis 2 osutatud meetme eesmärkide ja kriteeriumide põhjal asjaomaste linnade jaoks kindlaks ühised suunised ja näitajad, et tagada hindamises ühtne lähenemisviis.

Asjaomased linnad koostavad oma hindamisaruanded ja edastavad need Euroopa Komisjonile tiitliaastale järgneva aasta 31. detsembriks.

Euroopa Komisjon avaldab hindamisaruanded oma veebilehel.

2.   Lisaks linnade korraldatud hindamisele tagab Euroopa Komisjon, et meetme tulemuste kohta viiakse regulaarselt läbi sõltumatu välishindamine.

Sõltumatu välishindamise käigus keskendutakse kõigi endiste kultuuripealinnade asetamisele Euroopa konteksti, mis võimaldab teha võrdlusi ning tuua esile kasulikke õppetunde nii tulevaste kultuuripealinnade kui ka kõigi Euroopa linnade jaoks. Hindamise käigus antakse hinnang meetmele tervikuna, sealhulgas meetme elluviimise tõhususele, meetme mõjule ja selle täiustamise võimalustele.

Euroopa Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Regioonide Komiteele järgmised hindamisel põhinevad aruanded, millele lisatakse vajaduse korral asjakohased ettepanekud:

| a) | esimene vahearuanne 31. detsembriks 2024, |
| --- | --- |

a)

esimene vahearuanne 31. detsembriks 2024,

| b) | teine vahearuanne 31. detsembriks 2029, |
| --- | --- |

b)

teine vahearuanne 31. detsembriks 2029,

| c) | järelhindamise aruanne 31. detsembriks 2034. |
| --- | --- |

c)

järelhindamise aruanne 31. detsembriks 2034.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

Otsus nr 1622/2006/EÜ tunnistatakse kehtetuks. Seda kohaldatakse aga jätkuvalt linnade suhtes, mis on nimetatud või mis veel nimetatakse Euroopa kultuuripealinnadeks aastatel 2013–2019.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 16. aprill 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  ELT C 113, 18.4.2012, lk 17 ja ELT C 17, 19.1.2013, lk 97.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. märtsi 2014. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 15. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT C 287, 29.11.2007, lk 1.

3

(4)  ELT C 247 E, 15.10.2009, lk 32.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1622/2006/EÜ, millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019 (ELT L 304, 3.11.2006, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa” (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).

6

(7)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 41.

7

---

LISA

AJAKAVA

| 2020 | Horvaatia | Iirimaa | |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | Rumeenia | Kreeka | Kandidaatriik või potentsiaalne kandidaat |
| 2022 | Leedu | Luksemburg | |
| 2023 | Ungari | Ühendkuningriik | |
| 2024 | Eesti | Austria | Kandidaatriik või potentsiaalne kandidaat |
| 2025 | Sloveenia | Saksamaa | |
| 2026 | Slovakkia | Soome | |
| 2027 | Läti | Portugal | Kandidaatriik või potentsiaalne kandidaat |
| 2028 | Tšehhi Vabariik | Prantsusmaa | |
| 2029 | Poola | Rootsi | |
| 2030 | Küpros | Belgia | Kandidaatriik või potentsiaalne kandidaat |
| 2031 | Malta | Hispaania | |
| 2032 | Bulgaaria | Taani | |
| 2033 | Madalmaad | Itaalia | Kandidaatriik või potentsiaalne kandidaat |

2020

Horvaatia

Iirimaa

2021

Rumeenia

Kreeka

Kandidaatriik või potentsiaalne kandidaat

2022

Leedu

Luksemburg

2023

Ungari

Ühendkuningriik

2024

Eesti

Austria

Kandidaatriik või potentsiaalne kandidaat

2025

Sloveenia

Saksamaa

2026

Slovakkia

Soome

2027

Läti

Portugal

Kandidaatriik või potentsiaalne kandidaat

2028

Tšehhi Vabariik

Prantsusmaa

2029

Poola

Rootsi

2030

Küpros

Belgia

Kandidaatriik või potentsiaalne kandidaat

2031

Malta

Hispaania

2032

Bulgaaria

Taani

2033

Madalmaad

Itaalia

Kandidaatriik või potentsiaalne kandidaat

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 446/2014,

2. mai 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 251/2009 ja (EL) nr 275/2010 ettevõtluse struktuurstatistika jaoks koostatavate andmesarjade ja selle kvaliteedi hindamise kriteeriumide osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõike 2 punkte a, b, d, e ja j,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 295/2008 on kehtestatud ühine raamistik liidu ettevõtete struktuuri, tegevust, konkurentsivõimet ja tulemuslikkust käsitleva Euroopa statistika kogumiseks, edastamiseks ja hindamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 295/2008 on kehtestatud ühine raamistik liidu ettevõtete struktuuri, tegevust, konkurentsivõimet ja tulemuslikkust käsitleva Euroopa statistika kogumiseks, edastamiseks ja hindamiseks.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 251/2009 (2) on kehtestatud mitmeaastase ettevõtluse struktuurstatistika koostamise sagedus ja tulemuste jaotus, et oleks võimalik saada liikmesriikide vahel võrreldavaid ja ühtlustatud andmeid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 251/2009 (2) on kehtestatud mitmeaastase ettevõtluse struktuurstatistika koostamise sagedus ja tulemuste jaotus, et oleks võimalik saada liikmesriikide vahel võrreldavaid ja ühtlustatud andmeid.

| (3) | Komisjoni määruses (EL) nr 275/2010 (3) on sätestatud kvaliteedi hindamise kriteeriumid ja liikmesriikide esitatavate kvaliteediaruannete sisu. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruses (EL) nr 275/2010 (3) on sätestatud kvaliteedi hindamise kriteeriumid ja liikmesriikide esitatavate kvaliteediaruannete sisu.

| (4) | Näitajate loetelu on vaja ajakohastada, määrates kindlaks vähemalt ühe töötajaga ettevõtete demograafia andmesarjad, et tulemused oleksid rahvusvahelisel tasandil paremini võrreldavad, eelkõige ettevõtlusstatistika puhul. Samuti tuleks kõnealuste näitajate suhtes kehtestada esimene vaatlusaasta, esitamise sagedus ja tulemuste jaotus. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 295/2008 IX lisa ja määruse (EÜ) nr 251/2009 I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Näitajate loetelu on vaja ajakohastada, määrates kindlaks vähemalt ühe töötajaga ettevõtete demograafia andmesarjad, et tulemused oleksid rahvusvahelisel tasandil paremini võrreldavad, eelkõige ettevõtlusstatistika puhul. Samuti tuleks kõnealuste näitajate suhtes kehtestada esimene vaatlusaasta, esitamise sagedus ja tulemuste jaotus. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 295/2008 IX lisa ja määruse (EÜ) nr 251/2009 I lisa vastavalt muuta.

| (5) | Kogemused on näidanud, et määruse (EÜ) nr 295/2008 V–VII lisas sätestatud näitajaid ei ole vaja esitada igal aastal, nagu on praegu nõutud. Seepärast tuleks kõnealuste näitajate esitamise sagedust kohandada ja kehtestada uueks sageduseks kord kümne aasta jooksul. Määruse (EÜ) nr 251/2009 I lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Kogemused on näidanud, et määruse (EÜ) nr 295/2008 V–VII lisas sätestatud näitajaid ei ole vaja esitada igal aastal, nagu on praegu nõutud. Seepärast tuleks kõnealuste näitajate esitamise sagedust kohandada ja kehtestada uueks sageduseks kord kümne aasta jooksul. Määruse (EÜ) nr 251/2009 I lisa tuleks vastavalt muuta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 295/2008 V–VII lisa kohaselt koostatud statistika kvaliteediaruandeid ei ole enam vaja esitada igal aastal. Kõnealuste aruannete esitamise sagedust tuleks kohandada ja kehtestada uueks sageduseks kord kümne aasta jooksul, nii et see langeks kokku andmete esitamise nõudega. Määruse (EL) nr 275/2010 lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 295/2008 V–VII lisa kohaselt koostatud statistika kvaliteediaruandeid ei ole enam vaja esitada igal aastal. Kõnealuste aruannete esitamise sagedust tuleks kohandada ja kehtestada uueks sageduseks kord kümne aasta jooksul, nii et see langeks kokku andmete esitamise nõudega. Määruse (EL) nr 275/2010 lisa tuleks vastavalt muuta.

| (7) | Liit ja liikmesriikide huvirühmad on leidnud, et on vaja ühtset integreeritud näitajat, mis võimaldaks paremini jälgida, millist edu on saavutatud innovatsiooni valdkonnas strateegia „Euroopa 2020” raames. Kõnealune näitaja peaks muu hulgas võimaldama võrrelda tööhõivet innovaatilistes suure kasvupotentsiaaliga ettevõtetes nii Euroopas kui ka mujal maailmas. Selleks et asjaomast näitajat saaks kasutada 2014. aasta Euroopa poolaastal, tuleks selle alusandmed esitada võimalikult kiiresti. Määrust (EÜ) nr 295/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Liit ja liikmesriikide huvirühmad on leidnud, et on vaja ühtset integreeritud näitajat, mis võimaldaks paremini jälgida, millist edu on saavutatud innovatsiooni valdkonnas strateegia „Euroopa 2020” raames. Kõnealune näitaja peaks muu hulgas võimaldama võrrelda tööhõivet innovaatilistes suure kasvupotentsiaaliga ettevõtetes nii Euroopas kui ka mujal maailmas. Selleks et asjaomast näitajat saaks kasutada 2014. aasta Euroopa poolaastal, tuleks selle alusandmed esitada võimalikult kiiresti. Määrust (EÜ) nr 295/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I, V, VI, VII ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 251/2009 I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Määruse (EL) nr 275/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 13.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 251/2009, 11. märts 2009, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 seoses struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavate andmesarjadega ning tegevusaladel põhineva toodete statistilise klassifikaatori (CPA) läbivaatamisest tulenevate kohandustega (ELT L 86, 31.3.2009, lk 170).

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 275/2010, 30. märts 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta kvaliteedi hindamise kriteeriumite osas (ELT L 86, 1.4.2010, lk 1).

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I, V, VI, VII ja IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa 8. jao punkt 1 „Tulemuste edastamine” asendatakse järgmisega:






  „1. | Tulemused edastatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest, välja arvatud NACE Rev. 2 tegevusklasside 64.11 ja 64.19 puhul. NACE Rev. 2 tegevusklasside 64.11 ja 64.19 puhul pikendatakse tulemuste edastamise tähtaega kümne kuu võrra. NACE Rev. 2 gruppidesse 64.2, 64.3 ja 64.9 ning osasse 66 kuuluvaid tegevusklasse käsitlevate tulemuste edastamise tähtaeg otsustatakse vastavalt artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- | --- |

1.

I lisa 8. jao punkt 1 „Tulemuste edastamine” asendatakse järgmisega:

„1.

Tulemused edastatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest, välja arvatud NACE Rev. 2 tegevusklasside 64.11 ja 64.19 puhul. NACE Rev. 2 tegevusklasside 64.11 ja 64.19 puhul pikendatakse tulemuste edastamise tähtaega kümne kuu võrra. NACE Rev. 2 gruppidesse 64.2, 64.3 ja 64.9 ning osasse 66 kuuluvaid tegevusklasse käsitlevate tulemuste edastamise tähtaeg otsustatakse vastavalt artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 2. | V lisa 5. jagu asendatakse järgmisega:
  „5. JAGU

  Esimene vaatlusaasta

  Esimene vaatlusaasta, mille kohta koostatakse 4. jaos loetletud näitajate statistika, on kalendriaasta 2008.” |
| --- | --- |

2.

V lisa 5. jagu asendatakse järgmisega:

„5. JAGU

Esimene vaatlusaasta

Esimene vaatlusaasta, mille kohta koostatakse 4. jaos loetletud näitajate statistika, on kalendriaasta 2008.”

| 3. | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 4. jao punktis d asendatakse sõna „aastastatistika” sõnadega „mitmeaastane statistika”; |
| --- | --- | --- |

3.

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

4. jao punktis d asendatakse sõna „aastastatistika” sõnadega „mitmeaastane statistika”;

| b) | 5. jagu asendatakse järgmisega:
  „5. JAGU

  Esimene vaatlusaasta

  Esimene vaatlusaasta, mille kohta koostatakse 4. jaos loetletud näitajate statistika, on kalendriaasta 2008.” |
| --- | --- |

b)

5. jagu asendatakse järgmisega:

„5. JAGU

Esimene vaatlusaasta

Esimene vaatlusaasta, mille kohta koostatakse 4. jaos loetletud näitajate statistika, on kalendriaasta 2008.”

| 4. | VII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 4. jao punktides 2 ja 3 asendatakse sõna „aastastatistika” sõnadega „mitmeaastane statistika”; |
| --- | --- | --- |

4.

VII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

4. jao punktides 2 ja 3 asendatakse sõna „aastastatistika” sõnadega „mitmeaastane statistika”;

| b) | 5. jagu asendatakse järgmisega:
  „5. JAGU

  Esimene vaatlusaasta

  Esimene vaatlusaasta, mille kohta koostatakse 4. jaos loetletud näitajate statistika, on kalendriaasta 2008.” |
| --- | --- |

b)

5. jagu asendatakse järgmisega:

„5. JAGU

Esimene vaatlusaasta

Esimene vaatlusaasta, mille kohta koostatakse 4. jaos loetletud näitajate statistika, on kalendriaasta 2008.”

| 5. | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 5. jao punkti 1 lisatakse järgmised näitajad:






  „11 01 0 | Selliste tegutsevate ettevõtete kogum, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| --- | --- | --- | --- |
| 11 02 0 | Selliste tegutsevate ettevõtete arv, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja |
| 11 03 0 | Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 11 04 1 | Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 11 04 2 | Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 11 04 3 | Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 11 04 4 | Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 11 04 5 | Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 11 96 0 | Tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete arv t jooksul” |

5.

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

5. jao punkti 1 lisatakse järgmised näitajad:

„11 01 0

Selliste tegutsevate ettevõtete kogum, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 02 0

Selliste tegutsevate ettevõtete arv, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja

11 03 0

Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t jooksul enam töötajaid ei olnud

11 04 1

Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 04 2

Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 04 3

Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 04 4

Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 04 5

Selliste ettevõtete arv, kus mingil ajal t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 96 0

Tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete arv t jooksul”

| b) | 5. jao punkti 2 lisatakse järgmised näitajad:






  „16 01 0 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| --- | --- | --- |
| 16 01 1 | Töötajate arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 02 0 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja |
| 16 02 1 | Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja |
| 16 03 0 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 16 03 1 | Töötajate arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 16 04 1 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 04 2 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 04 3 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 04 4 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 04 5 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 05 1 | Tööga hõivatud isikute arv t – 1 jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 05 2 | Tööga hõivatud isikute arv t – 2 jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 05 3 | Tööga hõivatud isikute arv t – 3 jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 05 4 | Tööga hõivatud isikute arv t – 4 jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 05 5 | Tööga hõivatud isikute arv t – 5 jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 96 1 | Töötajate arv tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtetes t jooksul” |

b)

5. jao punkti 2 lisatakse järgmised näitajad:

„16 01 0

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 01 1

Töötajate arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 02 0

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja

16 02 1

Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja

16 03 0

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t jooksul enam töötajaid ei olnud

16 03 1

Töötajate arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t jooksul enam töötajaid ei olnud

16 04 1

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 04 2

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 04 3

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 04 4

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 04 5

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 05 1

Tööga hõivatud isikute arv t – 1 jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 05 2

Tööga hõivatud isikute arv t – 2 jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 05 3

Tööga hõivatud isikute arv t – 3 jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 05 4

Tööga hõivatud isikute arv t – 4 jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 05 5

Tööga hõivatud isikute arv t – 5 jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus mingil ajal t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus mingil ajal t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 96 1

Töötajate arv tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtetes t jooksul”

| c) | 9. jagu asendatakse järgmisega:
  „9. JAGU
  Esialgsed tulemused ettevõtete surmasid käsitlevate näitajate kohta (11 93 0, 16 93 0, 16 93 1) edastatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest. Kõnealused tulemused vaadatakse uuesti läbi, kui ettevõtte surm on kinnitust leidnud (st ettevõte ei ole kaks aastat tegutsenud), ja edastatakse 30 kuu jooksul alates sama vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.
  Esialgsed tulemused näitajate 11 03 0, 16 03 0 ja 16 03 1 kohta edastatakse 20 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest. Kõnealused tulemused vaadatakse uuesti läbi, kui ettevõtte seisund on kahe aasta möödumisel kinnitust leidnud, ja edastatakse 32 kuu jooksul alates sama vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.
  Kõik muud tulemused, mis on seotud selliste ettevõtete demograafilise aastastatistikaga, kus on vähemalt üks töötaja, edastatakse 20 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.
  Esialgsed tulemused tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtetega seotud näitajate kohta edastatakse 12 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.
  Kõik muud tulemused edastatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.” |
| --- | --- |

c)

9. jagu asendatakse järgmisega:

„9. JAGU

Esialgsed tulemused ettevõtete surmasid käsitlevate näitajate kohta (11 93 0, 16 93 0, 16 93 1) edastatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest. Kõnealused tulemused vaadatakse uuesti läbi, kui ettevõtte surm on kinnitust leidnud (st ettevõte ei ole kaks aastat tegutsenud), ja edastatakse 30 kuu jooksul alates sama vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.

Esialgsed tulemused näitajate 11 03 0, 16 03 0 ja 16 03 1 kohta edastatakse 20 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest. Kõnealused tulemused vaadatakse uuesti läbi, kui ettevõtte seisund on kahe aasta möödumisel kinnitust leidnud, ja edastatakse 32 kuu jooksul alates sama vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.

Kõik muud tulemused, mis on seotud selliste ettevõtete demograafilise aastastatistikaga, kus on vähemalt üks töötaja, edastatakse 20 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.

Esialgsed tulemused tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtetega seotud näitajate kohta edastatakse 12 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.

Kõik muud tulemused edastatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.”

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 251/2009 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | koondtabeli andmesarja koodi 1D pealkiri asendatakse järgmisega:





  „Ettevõtlusstatistika aastaandmed keskpanga ja NACE Rev. 2 tegevusklassi 64.19 kuuluvate krediidiasutuste jaoks” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

koondtabeli andmesarja koodi 1D pealkiri asendatakse järgmisega:

„Ettevõtlusstatistika aastaandmed keskpanga ja NACE Rev. 2 tegevusklassi 64.19 kuuluvate krediidiasutuste jaoks”

| b) | Koondtabelisse lisatakse järgmine andmesari:






  Sarja kood | Pealkiri |
| --- | --- | --- |
| „1G | Ettevõtlusstatistika aastaandmed kindlustusteenuste ja pensionifondide kohta” |

b)

Koondtabelisse lisatakse järgmine andmesari:

Sarja kood

Pealkiri

„1G

Ettevõtlusstatistika aastaandmed kindlustusteenuste ja pensionifondide kohta”

| c) | Tabel pealkirjaga „Ettevõtlusstatistika aastaandmed keskpanga jaoks” asendatakse järgmisega:
  „Määruse (EÜ) nr 295/2008 I lisa 4. jao punktidega 3 ja 4 ette nähtud ettevõtlusstatistika aastaandmed keskpanga ja NACE Rev. 2 tegevusklassi 64.19 kuuluvate krediidiasutuste kohta

  Sari 1D






  Sarja nimi | Ettevõtlusstatistika aastaandmed keskpanga ja NACE Rev. 2 tegevusklassi 64.19 kuuluvate krediidiasutuste kohta |
| --- | --- | --- |
| Esimene vaatlusaasta | 2013 |
| Sagedus | Aastaandmed |
| Hõlmatud tegevusalad | NACE Rev.2 klassid 64.11 ja 64.19 |
| Näitajad | Näitajad I lisa 4. jao punktis 3:






  11 11 0 | Ettevõtete arv |

c)

Tabel pealkirjaga „Ettevõtlusstatistika aastaandmed keskpanga jaoks” asendatakse järgmisega:

„Määruse (EÜ) nr 295/2008 I lisa 4. jao punktidega 3 ja 4 ette nähtud ettevõtlusstatistika aastaandmed keskpanga ja NACE Rev. 2 tegevusklassi 64.19 kuuluvate krediidiasutuste kohta

Sarja nimi

Ettevõtlusstatistika aastaandmed keskpanga ja NACE Rev. 2 tegevusklassi 64.19 kuuluvate krediidiasutuste kohta

Esimene vaatlusaasta

2013

Sagedus

Aastaandmed

Hõlmatud tegevusalad

NACE Rev.2 klassid 64.11 ja 64.19

Näitajad

Näitajad I lisa 4. jao punktis 3:

11 11 0

Ettevõtete arv

Näitajad I lisa 4. jao punktis 4:

| 12 12 0 | Toodangu väärtus |
| --- | --- |
| 12 15 0 | Lisandväärtus tegurikuludes |
| 12 17 0 | Tegevuse brutoülejääk |
| 13 11 0 | Kaupade ja teenuste ost kokku |
| 13 13 1 | Maksed renditud tööjõule |
| 13 31 0 | Tööjõukulud |
| 13 32 0 | Palgad |
| 13 33 0 | Sotsiaalkindlustusmaksed |
| 15 11 0 | Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse |
| 16 11 0 | Tööga hõivatud isikute arv |
| 16 13 0 | Töötajate arv |
| 16 14 0 | Töötajate arv täistööajale taandatuna |

12 12 0

Toodangu väärtus

12 15 0

Lisandväärtus tegurikuludes

12 17 0

Tegevuse brutoülejääk

13 11 0

Kaupade ja teenuste ost kokku

13 13 1

Maksed renditud tööjõule

13 31 0

Tööjõukulud

13 32 0

Palgad

13 33 0

Sotsiaalkindlustusmaksed

15 11 0

Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse

16 11 0

Tööga hõivatud isikute arv

16 13 0

Töötajate arv

16 14 0

Töötajate arv täistööajale taandatuna

Tegevusalade jaotuse tase

NACE Rev.2 4-numbriline tase (klass)”

| d) | Lisatakse järgmine tabel:
  „Määruse (EÜ) nr 295/2008 I lisa 4. jao punktidega 3 ja 4 ette nähtud ettevõtlusstatistika aastaandmed kindlustusteenuste ja pensionifondide kohta

  Sari 1G






  Sarja nimi | Ettevõtlusstatistika aastaandmed kindlustusteenuste ja pensionifondide kohta |
| --- | --- | --- |
| Esimene vaatlusaasta | 2013 |
| Sagedus | Aastaandmed |
| Hõlmatud tegevusalad | NACE Rev.2 jaotis 65 |
| Näitajad | Näitajad I lisa 4. jao punktis 3:






  11 11 0 | Ettevõtete arv |

d)

Lisatakse järgmine tabel:

„Määruse (EÜ) nr 295/2008 I lisa 4. jao punktidega 3 ja 4 ette nähtud ettevõtlusstatistika aastaandmed kindlustusteenuste ja pensionifondide kohta

Sarja nimi

Ettevõtlusstatistika aastaandmed kindlustusteenuste ja pensionifondide kohta

Esimene vaatlusaasta

2013

Sagedus

Aastaandmed

Hõlmatud tegevusalad

NACE Rev.2 jaotis 65

Näitajad

Näitajad I lisa 4. jao punktis 3:

11 11 0

Ettevõtete arv

Näitajad I lisa 4. jao punktis 4:

| 12 11 0 | Käive |
| --- | --- |
| 12 12 0 | Toodangu väärtus |
| 12 15 0 | Lisandväärtus tegurikuludes |
| 12 17 0 | Tegevuse brutoülejääk |
| 13 11 0 | Kaupade ja teenuste ost kokku |
| 13 13 1 | Maksed renditud tööjõule |
| 13 31 0 | Tööjõukulud |
| 13 32 0 | Palgad |
| 13 33 0 | Sotsiaalkindlustusmaksed |
| 15 11 0 | Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse (välja arvatud NACE Rev.2 grupid 65.1 ja 65.2) |
| 16 11 0 | Tööga hõivatud isikute arv |
| 16 13 0 | Töötajate arv (välja arvatud NACE Rev.2 grupid 65.1 ja 65.2) |
| 16 14 0 | Töötajate arv täistööajale taandatuna |

12 11 0

Käive

12 12 0

Toodangu väärtus

12 15 0

Lisandväärtus tegurikuludes

12 17 0

Tegevuse brutoülejääk

13 11 0

Kaupade ja teenuste ost kokku

13 13 1

Maksed renditud tööjõule

13 31 0

Tööjõukulud

13 32 0

Palgad

13 33 0

Sotsiaalkindlustusmaksed

15 11 0

Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse (välja arvatud NACE Rev.2 grupid 65.1 ja 65.2)

16 11 0

Tööga hõivatud isikute arv

16 13 0

Töötajate arv (välja arvatud NACE Rev.2 grupid 65.1 ja 65.2)

16 14 0

Töötajate arv täistööajale taandatuna

Tegevusalade jaotuse tase

NACE Rev.2 4-numbriline tase (klass)”

| 2. | Punkte 5, 6 ja 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | koondtabelitest jäetakse välja liitsõna osa „aasta”; |
| --- | --- | --- |

2.

Punkte 5, 6 ja 7 muudetakse järgmiselt:

a)

koondtabelitest jäetakse välja liitsõna osa „aasta”;

| b) | tabeleid muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkirjadest ja sarjade nimedest jäetakse välja liitsõna osa „aasta”; |
| --- | --- | --- |

b)

tabeleid muudetakse järgmiselt:

i)

pealkirjadest ja sarjade nimedest jäetakse välja liitsõna osa „aasta”;

| ii) | tabeli real „Sagedus” asendatakse sõna „Aastaandmed” sõnadega „Iga kümne aasta järel”. |
| --- | --- |

ii)

tabeli real „Sagedus” asendatakse sõna „Aastaandmed” sõnadega „Iga kümne aasta järel”.

| 3. | Punkti 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | koondtabelisse lisatakse järgmine andmesari:






  Sarja kood | Pealkiri |
| --- | --- | --- | --- |
| „9E | Demograafiline aastastatistika vähemalt ühe töötajaga ettevõtete kohta, jaotatuna õigusliku vormi järgi |
| 9F | Demograafiline aastastatistika vähemalt ühe töötajaga ettevõtete kohta, jaotatuna tööhõive suurusklasside järgi |
| 9G | Esialgsed aastaandmed vähemalt ühe töötajaga ettevõtete surmade kohta, jaotatuna õigusliku vormi järgi |
| 9H | Esialgsed aastaandmed vähemalt ühe töötajaga ettevõtete surmade kohta, jaotatuna tööhõive suurusjärkude järgi |
| 9M | Tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete aastastatistika |
| 9P | Esialgsed aastaandmed tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kohta” |

3.

Punkti 9 muudetakse järgmiselt:

a)

koondtabelisse lisatakse järgmine andmesari:

Sarja kood

Pealkiri

„9E

Demograafiline aastastatistika vähemalt ühe töötajaga ettevõtete kohta, jaotatuna õigusliku vormi järgi

9F

Demograafiline aastastatistika vähemalt ühe töötajaga ettevõtete kohta, jaotatuna tööhõive suurusklasside järgi

9G

Esialgsed aastaandmed vähemalt ühe töötajaga ettevõtete surmade kohta, jaotatuna õigusliku vormi järgi

9H

Esialgsed aastaandmed vähemalt ühe töötajaga ettevõtete surmade kohta, jaotatuna tööhõive suurusjärkude järgi

9M

Tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete aastastatistika

9P

Esialgsed aastaandmed tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kohta”

| b) | Lisatakse järgmised tabelid:
  „Määruse (EÜ) nr 295/2008 IX lisa 5. jao punktidega 1 ja 2 ette nähtud demograafiline aastastatistika vähemalt ühe töötajaga ettevõtete kohta, jaotatuna õigusliku vormi järgi

  Sari 9E






  Sarja nimi | Demograafiline aastastatistika vähemalt ühe töötajaga ettevõtete kohta, jaotatuna õigusliku vormi järgi |
| --- | --- | --- |
| Esimene vaatlusaasta | 2012 |
| Sagedus | Aastaandmed |
| Hõlmatud tegevusalad | NACE Rev. 2 jaod B – N |
| Näitajad | 11 01 0 | Selliste tegutsevate ettevõtete kogum, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 11 02 0 | Selliste tegutsevate ettevõtete arv, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja |
| 11 03 0 | Selliste ettevõtete arv, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 16 01 0 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 01 1 | Töötajate arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 02 0 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja |
| 16 02 1 | Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja |
| 16 03 0 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 16 03 1 | Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |

b)

Lisatakse järgmised tabelid:

„Määruse (EÜ) nr 295/2008 IX lisa 5. jao punktidega 1 ja 2 ette nähtud demograafiline aastastatistika vähemalt ühe töötajaga ettevõtete kohta, jaotatuna õigusliku vormi järgi

Sarja nimi

Demograafiline aastastatistika vähemalt ühe töötajaga ettevõtete kohta, jaotatuna õigusliku vormi järgi

Esimene vaatlusaasta

2012

Sagedus

Aastaandmed

Hõlmatud tegevusalad

NACE Rev. 2 jaod B – N

Näitajad

11 01 0

Selliste tegutsevate ettevõtete kogum, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 02 0

Selliste tegutsevate ettevõtete arv, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja

11 03 0

Selliste ettevõtete arv, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

16 01 0

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 01 1

Töötajate arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 02 0

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja

16 02 1

Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja

16 03 0

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

16 03 1

Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

Tegevusalade jaotuse tase

| B | MÄETÖÖSTUS |
| --- | --- |
| C | TÖÖTLEV TÖÖSTUS |
| 10 + 11 + 12 | Toiduainete, jookide ja tubakatoodete tootmine |
| 13 + 14 | Tekstiili – ja rõivatootmine |
| 15. | Nahatöötlemine ja nahktoodete tootmine |
| 16. | Puidutöötlemine ning puit – ja korktoodete tootmine, v.a mööbel; õlest ja punumismaterjalist toodete tootmine |
| 17 + 18 | Paberi ja paberitoodete tootmine; kirjastamine, trükindus ja salvestiste paljundus |
| 19. | Koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine |
| 20 + 21 | Kemikaalide ja keemiatoodete tootmine põhifarmaatsiatoodete ja ravimpreparaatide tootmine |
| 22. | Kummi – ja plasttoodete tootmine |
| 23. | Muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine |
| 24 + 25 | Metallitootmine ning metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed |
| 26 + 27 | Arvutite, elektroonika – ja optikaseadmete tootmine, elektriseadmete tootmine |
| 28. | Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine |
| 29 + 30 | Mootorsõidukite, haagiste, poolhaagiste ja muude transpordivahendite tootmine |
| 31 + 32 | Mööblitootmine; muu tootmine |
| 33. | Masinate ja seadmete remont ja paigaldus |
| D | ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE |
| E | VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON; JÄÄTME – JA SAASTEKÄITLUS |
| F | EHITUS |
| G | HULGI – JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT |
| 45. | Mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi – ja jaemüük ning remont |
| 46. | Hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad |
| 47. | Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad |
| 47.1. | Jaemüük spetsialiseerimata kauplustes |
| 47.2. | Toidukaupade, jookide ja tubakatoodete jaemüük spetsialiseeritud kauplustes |
| 47.3. | Mootorkütuse jaemüük spetsialiseeritud kauplustes |
| 47.4. | Info – ja sidetehnika jaemüük spetsialiseeritud kauplustes |
| 47.5. | Muude kodutarvete jaemüük spetsialiseeritud kauplustes |
| 47.6. | Kultuuri – ja vaba aja kaupade jaemüük spetsialiseeritud kauplustes |
| 47.7. | Muude kaupade jaemüük spetsialiseeritud kauplustes |
| 47.8. | Jaemüük kioskites ja turgudel |
| 47.9. | Jaemüük väljaspool kauplusi, kioskeid ja turge |
| H | VEONDUS JA LAONDUS |
| 49. | Maismaaveondus ja torutransport |
| 50. | Veetransport |
| 51. | Õhutransport |
| 52. | Laondus ja veondust abistavad tegevusalad |
| 53. | Posti – ja kulleriteenistus |
| I | MAJUTUS JA TOITLUSTUS |
| 55. | Majutus |
| 56. | Toidu ja joogi serveerimine |
| J | TEAVE JA TEABEVAHETUS |
| 58. | Kirjastamine |
| 59. | Kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine; helisalvestiste ja muusika väljaandmine |
| 60. | Programmid ja ringhääling |
| 61. | Telekommunikatsioon |
| 62. | Programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused |
| 62.0. | Programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused |
| 62.01. | Programmeerimine |
| 62.02. | Arvutialased konsultatsioonid |
| 62.03. | Arvutisüsteemide ja andmebaaside haldus |
| 62.09. | Muud infotehnoloogia – ja arvutialased tegevused |
| 63. | Infoalane tegevus |
| K_X_K642 | FINANTS – JA KINDLUSTUSTEGEVUS, V.A VALDUSETTEVÕTJATE TEGEVUS (NACE Rev.2 642) |
| 64.1 + 64.3 + 64.9 | Finantsteenuste osutamine, välja arvatud kindlustegevus ja pensionikindlustusteenused, v.a valdusettevõtjate tegevus |
| 65. | Kindlustus, edasikindlustus ja pensionifondid, v.a kohustuslik sotsiaalkindlustus |
| 66. | Finantsteenuste ja kindlustustegevuse abitegevusalad |
| L | KINNISVARAALANE TEGEVUS |
| 68. | Kinnisvaraalane tegevus |
| 68.1. | Isikliku kinnisvara ostu – ja müügiteenused |
| 68.2. | Enda või renditud kinnisvara üürileandmine ja käitus |
| 68.3. | Kinnisvaraalane tegevus tasu eest või lepingu alusel |
| 68.31. | Kinnisvarabüroode tegevus |
| 68.32. | Kinnisvara haldus tasu eest või lepingu alusel |
| M | KUTSE –, TEADUS JA TEHNIKAALANE TEGEVUS |
| 69. | Õigusabi ja raamatupidamine |
| 69.1. | Õigusabi |
| 69.2. | Arvepidamine, raamatupidamine ja auditeerimine; maksualane nõustamine |
| 70. | Peakontorite tegevus; juhtimisalane nõustamine |
| 70.1. | Peakontorite tegevus |
| 70.2. | Juhtimisalane nõustamine |
| 70.21. | Suhtekorraldus ja teabevahetus |
| 70.22. | Äri – ja muu juhtimisalane nõustamine |
| 71. | Arhitekti – ja inseneritegevused; teimimine ja analüüs |
| 71.1. | Arhitekti – ja inseneritegevused ning nendega seotud tehniline nõustamine |
| 71.11. | Arhitektitegevused |
| 71.12. | Inseneritegevused ning nendega seotud tehniline nõustamine |
| 71.2. | Teimimine ja analüüs |
| 72. | Teadus – ja arendustegevus |
| 72.1. | Teadus – ja arendustegevus loodus – ja tehnikateaduste vallas |
| 72.11. | Teadus – ja arendustegevus biotehnoloogia vallas |
| 72.19. | Teadus – ja arendustegevus muude loodus – ja tehnikateaduste vallas |
| 72.2. | Teadus – ja arendustegevus sotsiaal – ja humanitaarteaduste vallas |
| 73. | Reklaamiteenused ja turu – uuringud |
| 73.1. | Reklaam |
| 73.11. | Reklaamiagentuurid |
| 73.12. | Reklaami vahendamine meedias |
| 73.2. | Turu – uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused |
| 74. | Muu kutse –, teadus – ja tehnikaalane tegevus |
| 74.1. | Disainerite tegevus |
| 74.2. | Fotograafia |
| 74.3. | Kirjalik ja suuline tõlge |
| 74.9. | Muu mujal liigitamata kutse –, teadus – ja tehnikaalane tegevus |
| 75. | Veterinaaria |
| N | HALDUS – JA ABITEGEVUSED |
| 77. | Rentimine ja kasutusrent |
| 77.1. | Mootorsõidukite rentimine ja kasutusrent |
| 77.11. | Sõiduautode ja väikebusside rentimine ja kasutusrent |
| 77.12. | Veokite rentimine ja kasutusrent |
| 77.2. | Tarbeesemete ja kodumasinate väljaüürimine ja kasutusrent |
| 77.21. | Vabaaja – ja sporditarvete väljaüürimine ja kasutusrent |
| 77.22. | Videokassettide ja DVD – de laenutamine |
| 77.29. | Muude tarbeesemete ja kodumasinate väljaüürimine ja kasutusrent |
| 77.3. | Muude masinate, seadmete ja materiaalse vara rentimine ja kasutusrent |
| 77.31. | Põllumajandusmasinate ja – seadmete rentimine ja kasutusrent |
| 77.32. | Ehitusmasinate ja – seadmete rentimine ja kasutusrent |
| 77.33. | Kontorimasinate ja – seadmete (sh arvutite) rentimine ja kasutusrent |
| 77.34. | Veetranspordivahendite rentimine ja kasutusrent |
| 77.35. | Õhutranspordivahendite rentimine ja kasutusrent |
| 77.39. | Mujal liigitamata masinate, seadmete jm materiaalse vara rentimine ja kasutusrent |
| 77.4. | Intellektuaalomandi ja sarnaste toodete (v.a autoriõigusega tööd) rentimine |
| 78. | Tööhõive |
| 78.1. | Tööhõiveagentuuride tegevus |
| 78.2. | Ajutise tööjõu rent |
| 78.3. | Muu inimressursiga varustamine |
| 79. | Reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus |
| 79.1. | Reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus |
| 79,11 | Reisibüroode tegevus |
| 79.12. | Reisikorraldajate tegevus |
| 79.9. | Muu reserveerimine ja sellega seotud tegevus |
| 80. | Turvatöö ja juurdlus |
| 80.1. | Turvatöö, v.a avalik korrakaitse |
| 80.2. | Turvasüsteemide käitus |
| 80.3. | Juurdlus |
| 81. | Hoonete ja maastike hooldus |
| 81.1. | Hoonehalduse abitegevused |
| 81.2. | Puhastustegevus |
| 81.21. | Hoonete üldpuhastus |
| 81.22. | Hoonete muu puhastus ja tööstuslik puhastustegevus |
| 81.29. | Muu puhastustegevus |
| 81.3. | Maastiku hooldus ja korrashoid |
| 82. | Büroohaldus, büroode ja muu äritegevuse abitegevused |
| 82.1. | Büroohaldus ja selle abitegevused |
| 82.11. | Büroohaldus |
| 82.19. | Valguskoopiad, dokumentide koostamine ja muud büroo abitegevused |
| 82.2. | Kõnekeskuste tegevus |
| 82.3. | Nõupidamiste ja messide korraldamine |
| 82.9. | Mujal liigitamata äritegevust abistavad tegevused |
| 82.91. | Inkassoteenus ja krediidiinfo |
| 82.92. | Pakendamine |
| 82.99. | Muud mujal liigitamata äritegevust abistavad tegevused |

B

MÄETÖÖSTUS

C

TÖÖTLEV TÖÖSTUS

10 + 11 + 12

Toiduainete, jookide ja tubakatoodete tootmine

13 + 14

Tekstiili – ja rõivatootmine

15.

Nahatöötlemine ja nahktoodete tootmine

16.

Puidutöötlemine ning puit – ja korktoodete tootmine, v.a mööbel; õlest ja punumismaterjalist toodete tootmine

17 + 18

Paberi ja paberitoodete tootmine; kirjastamine, trükindus ja salvestiste paljundus

19.

Koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine

20 + 21

Kemikaalide ja keemiatoodete tootmine põhifarmaatsiatoodete ja ravimpreparaatide tootmine

22.

Kummi – ja plasttoodete tootmine

23.

Muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine

24 + 25

Metallitootmine ning metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed

26 + 27

Arvutite, elektroonika – ja optikaseadmete tootmine, elektriseadmete tootmine

28.

Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine

29 + 30

Mootorsõidukite, haagiste, poolhaagiste ja muude transpordivahendite tootmine

31 + 32

Mööblitootmine; muu tootmine

33.

Masinate ja seadmete remont ja paigaldus

D

ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE

E

VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON; JÄÄTME – JA SAASTEKÄITLUS

F

EHITUS

G

HULGI – JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT

45.

Mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi – ja jaemüük ning remont

46.

Hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad

47.

Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad

47.1.

Jaemüük spetsialiseerimata kauplustes

47.2.

Toidukaupade, jookide ja tubakatoodete jaemüük spetsialiseeritud kauplustes

47.3.

Mootorkütuse jaemüük spetsialiseeritud kauplustes

47.4.

Info – ja sidetehnika jaemüük spetsialiseeritud kauplustes

47.5.

Muude kodutarvete jaemüük spetsialiseeritud kauplustes

47.6.

Kultuuri – ja vaba aja kaupade jaemüük spetsialiseeritud kauplustes

47.7.

Muude kaupade jaemüük spetsialiseeritud kauplustes

47.8.

Jaemüük kioskites ja turgudel

47.9.

Jaemüük väljaspool kauplusi, kioskeid ja turge

H

VEONDUS JA LAONDUS

49.

Maismaaveondus ja torutransport

50.

Veetransport

51.

Õhutransport

52.

Laondus ja veondust abistavad tegevusalad

53.

Posti – ja kulleriteenistus

I

MAJUTUS JA TOITLUSTUS

55.

Majutus

56.

Toidu ja joogi serveerimine

J

TEAVE JA TEABEVAHETUS

58.

Kirjastamine

59.

Kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine; helisalvestiste ja muusika väljaandmine

60.

Programmid ja ringhääling

61.

Telekommunikatsioon

62.

Programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused

62.0.

Programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused

62.01.

Programmeerimine

62.02.

Arvutialased konsultatsioonid

62.03.

Arvutisüsteemide ja andmebaaside haldus

62.09.

Muud infotehnoloogia – ja arvutialased tegevused

63.

Infoalane tegevus

K_X_K642

FINANTS – JA KINDLUSTUSTEGEVUS, V.A VALDUSETTEVÕTJATE TEGEVUS (NACE Rev.2 642)

64.1 + 64.3 + 64.9

Finantsteenuste osutamine, välja arvatud kindlustegevus ja pensionikindlustusteenused, v.a valdusettevõtjate tegevus

65.

Kindlustus, edasikindlustus ja pensionifondid, v.a kohustuslik sotsiaalkindlustus

66.

Finantsteenuste ja kindlustustegevuse abitegevusalad

L

KINNISVARAALANE TEGEVUS

68.

Kinnisvaraalane tegevus

68.1.

Isikliku kinnisvara ostu – ja müügiteenused

68.2.

Enda või renditud kinnisvara üürileandmine ja käitus

68.3.

Kinnisvaraalane tegevus tasu eest või lepingu alusel

68.31.

Kinnisvarabüroode tegevus

68.32.

Kinnisvara haldus tasu eest või lepingu alusel

M

KUTSE –, TEADUS JA TEHNIKAALANE TEGEVUS

69.

Õigusabi ja raamatupidamine

69.1.

Õigusabi

69.2.

Arvepidamine, raamatupidamine ja auditeerimine; maksualane nõustamine

70.

Peakontorite tegevus; juhtimisalane nõustamine

70.1.

Peakontorite tegevus

70.2.

Juhtimisalane nõustamine

70.21.

Suhtekorraldus ja teabevahetus

70.22.

Äri – ja muu juhtimisalane nõustamine

71.

Arhitekti – ja inseneritegevused; teimimine ja analüüs

71.1.

Arhitekti – ja inseneritegevused ning nendega seotud tehniline nõustamine

71.11.

Arhitektitegevused

71.12.

Inseneritegevused ning nendega seotud tehniline nõustamine

71.2.

Teimimine ja analüüs

72.

Teadus – ja arendustegevus

72.1.

Teadus – ja arendustegevus loodus – ja tehnikateaduste vallas

72.11.

Teadus – ja arendustegevus biotehnoloogia vallas

72.19.

Teadus – ja arendustegevus muude loodus – ja tehnikateaduste vallas

72.2.

Teadus – ja arendustegevus sotsiaal – ja humanitaarteaduste vallas

73.

Reklaamiteenused ja turu – uuringud

73.1.

Reklaam

73.11.

Reklaamiagentuurid

73.12.

Reklaami vahendamine meedias

73.2.

Turu – uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused

74.

Muu kutse –, teadus – ja tehnikaalane tegevus

74.1.

Disainerite tegevus

74.2.

Fotograafia

74.3.

Kirjalik ja suuline tõlge

74.9.

Muu mujal liigitamata kutse –, teadus – ja tehnikaalane tegevus

75.

Veterinaaria

N

HALDUS – JA ABITEGEVUSED

77.

Rentimine ja kasutusrent

77.1.

Mootorsõidukite rentimine ja kasutusrent

77.11.

Sõiduautode ja väikebusside rentimine ja kasutusrent

77.12.

Veokite rentimine ja kasutusrent

77.2.

Tarbeesemete ja kodumasinate väljaüürimine ja kasutusrent

77.21.

Vabaaja – ja sporditarvete väljaüürimine ja kasutusrent

77.22.

Videokassettide ja DVD – de laenutamine

77.29.

Muude tarbeesemete ja kodumasinate väljaüürimine ja kasutusrent

77.3.

Muude masinate, seadmete ja materiaalse vara rentimine ja kasutusrent

77.31.

Põllumajandusmasinate ja – seadmete rentimine ja kasutusrent

77.32.

Ehitusmasinate ja – seadmete rentimine ja kasutusrent

77.33.

Kontorimasinate ja – seadmete (sh arvutite) rentimine ja kasutusrent

77.34.

Veetranspordivahendite rentimine ja kasutusrent

77.35.

Õhutranspordivahendite rentimine ja kasutusrent

77.39.

Mujal liigitamata masinate, seadmete jm materiaalse vara rentimine ja kasutusrent

77.4.

Intellektuaalomandi ja sarnaste toodete (v.a autoriõigusega tööd) rentimine

78.

Tööhõive

78.1.

Tööhõiveagentuuride tegevus

78.2.

Ajutise tööjõu rent

78.3.

Muu inimressursiga varustamine

79.

Reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus

79.1.

Reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus

79,11

Reisibüroode tegevus

79.12.

Reisikorraldajate tegevus

79.9.

Muu reserveerimine ja sellega seotud tegevus

80.

Turvatöö ja juurdlus

80.1.

Turvatöö, v.a avalik korrakaitse

80.2.

Turvasüsteemide käitus

80.3.

Juurdlus

81.

Hoonete ja maastike hooldus

81.1.

Hoonehalduse abitegevused

81.2.

Puhastustegevus

81.21.

Hoonete üldpuhastus

81.22.

Hoonete muu puhastus ja tööstuslik puhastustegevus

81.29.

Muu puhastustegevus

81.3.

Maastiku hooldus ja korrashoid

82.

Büroohaldus, büroode ja muu äritegevuse abitegevused

82.1.

Büroohaldus ja selle abitegevused

82.11.

Büroohaldus

82.19.

Valguskoopiad, dokumentide koostamine ja muud büroo abitegevused

82.2.

Kõnekeskuste tegevus

82.3.

Nõupidamiste ja messide korraldamine

82.9.

Mujal liigitamata äritegevust abistavad tegevused

82.91.

Inkassoteenus ja krediidiinfo

82.92.

Pakendamine

82.99.

Muud mujal liigitamata äritegevust abistavad tegevused

Spetsiaalsed koondandmed

| B_TO_N | Ettevõtlus, välja arvatud NACE Rev.2 642 alla kuuluvad emaettevõtjate tegevused |
| --- | --- |
| B_TO_E | Tööstus |
| ICT_M | Info – ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) tootmine (NACE Rev.2: 261 + 262, + 263 + 264, + 268) |
| G_TO_N_X_K642 | Ettevõtlusteenused, v.a NACE 642 alla kuuluvad emaettevõtjate tegevused |
| ICT_T | Info – ja kommunikatsioonitehnoloogia kokku (NACE Rev.2: 261 + 262, + 263 + 264, + 268 + 951, + 465 + 582, + 61 + 62, + 631) |
| ICT_S | IKT teenused (NACE Rev.2: 951 + 465 + 582 + 61 + 62 + 631) |
| ICT_W | IKT hulgimüük (NACE Rev.2 465) |

B_TO_N

Ettevõtlus, välja arvatud NACE Rev.2 642 alla kuuluvad emaettevõtjate tegevused

B_TO_E

Tööstus

ICT_M

Info – ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) tootmine (NACE Rev.2: 261 + 262, + 263 + 264, + 268)

G_TO_N_X_K642

Ettevõtlusteenused, v.a NACE 642 alla kuuluvad emaettevõtjate tegevused

ICT_T

Info – ja kommunikatsioonitehnoloogia kokku (NACE Rev.2: 261 + 262, + 263 + 264, + 268 + 951, + 465 + 582, + 61 + 62, + 631)

ICT_S

IKT teenused (NACE Rev.2: 951 + 465 + 582 + 61 + 62 + 631)

ICT_W

IKT hulgimüük (NACE Rev.2 465)

Jaotuse tase õigusliku vormi järgi

| 1. | Isiklikult omatavad ja isiklik vastutus piiramata |
| --- | --- |

1.

Isiklikult omatavad ja isiklik vastutus piiramata

| 2. | Aktsiaomanike piiratud vastutusega riiklikud või erakapitaliühingud |
| --- | --- |

2.

Aktsiaomanike piiratud vastutusega riiklikud või erakapitaliühingud

| 3. | Isiklikult omatavad piiratud või piiramata vastutusega partnerlused. Sealhulgas ka teised äriühingu vormid, nagu ühistud, ühingud jne |
| --- | --- |

3.

Isiklikult omatavad piiratud või piiramata vastutusega partnerlused. Sealhulgas ka teised äriühingu vormid, nagu ühistud, ühingud jne

| 4. | Kõik eespool nimetatud õiguslikud vormid |
| --- | --- |

4.

Kõik eespool nimetatud õiguslikud vormid

Käesolevas sarjas sisalduvad andmed (välja arvatud näitajate 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1 andmed) edastatakse 20 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

Käesolevas sarjas sisalduvad näitajate 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1 andmed edastatakse 32 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 IX lisa 5. jao punktidega 1 ja 2 ette nähtud demograafiline aastastatistika vähemalt ühe töötajaga ettevõtete kohta, jaotatuna töötajate arvu suurusklassi järgi

| Sarja nimi | Demograafiline aastastatistika vähemalt ühe töötajaga ettevõtete kohta, jaotatuna tööhõive suurusklasside järgi |
| --- | --- |
| Esimene vaatlusaasta | 2012
  2013 näitajate 11 04 1, 16 04 1 ja 16 05 1 puhul
  2014 näitajate 11 04 2, 16 04 2 ja 16 05 2 puhul
  2015 näitajate 11 04 3, 16 04 3 ja 16 05 3 puhul
  2016 näitajate 11 04 4, 16 04 4 ja 16 05 4 puhul
  2017 näitajate 11 04 5, 16 04 5 ja 16 05 5 puhul |
| Sagedus | Aastaandmed |
| Hõlmatud tegevusalad | NACE Rev. 2 jaod B–N |
| Näitajad | 11 01 0 | Selliste tegutsevate ettevõtete kogum, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 11 02 0 | Selliste tegutsevate ettevõtete arv, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja |
| 11 03 0 | Selliste ettevõtete arv, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 11 04 1 | Selliste ettevõtete arv, kus t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 11 04 2 | Selliste ettevõtete arv, kus t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 11 04 3 | Selliste ettevõtete arv, kus t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 11 04 4 | Selliste ettevõtete arv, kus t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 11 04 5 | Selliste ettevõtete arv, kus t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 01 0 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 01 1 | Töötajate arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 02 0 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja |
| 16 02 1 | Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja |
| 16 03 0 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 16 03 1 | Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 16 04 1 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t kus t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 04 2 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 04 3 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 04 4 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 04 5 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 05 1 | Tööga hõivatud isikute arv t – 1 jooksul selliste ettevõtete kogumis, t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 05 2 | Tööga hõivatud isikute arv t – 2 jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 05 3 | Tööga hõivatud isikute arv t – 3 jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 05 4 | Tööga hõivatud isikute arv t – 4 jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |
| 16 05 5 | Tööga hõivatud isikute arv t – 5 jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja |

Sarja nimi

Demograafiline aastastatistika vähemalt ühe töötajaga ettevõtete kohta, jaotatuna tööhõive suurusklasside järgi

Esimene vaatlusaasta

2012

2013 näitajate 11 04 1, 16 04 1 ja 16 05 1 puhul

2014 näitajate 11 04 2, 16 04 2 ja 16 05 2 puhul

2015 näitajate 11 04 3, 16 04 3 ja 16 05 3 puhul

2016 näitajate 11 04 4, 16 04 4 ja 16 05 4 puhul

2017 näitajate 11 04 5, 16 04 5 ja 16 05 5 puhul

Sagedus

Aastaandmed

Hõlmatud tegevusalad

NACE Rev. 2 jaod B–N

Näitajad

11 01 0

Selliste tegutsevate ettevõtete kogum, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 02 0

Selliste tegutsevate ettevõtete arv, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja

11 03 0

Selliste ettevõtete arv, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

11 04 1

Selliste ettevõtete arv, kus t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 04 2

Selliste ettevõtete arv, kus t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 04 3

Selliste ettevõtete arv, kus t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 04 4

Selliste ettevõtete arv, kus t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

11 04 5

Selliste ettevõtete arv, kus t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 01 0

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 01 1

Töötajate arv t jooksul selliste tegutsevate ettevõtete kogumis, kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 02 0

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja

16 02 1

Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul võeti tööle esimene töötaja

16 03 0

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

16 03 1

Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

16 04 1

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t kus t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 04 2

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 04 3

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 04 4

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 04 5

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 05 1

Tööga hõivatud isikute arv t – 1 jooksul selliste ettevõtete kogumis, t – 1 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 05 2

Tööga hõivatud isikute arv t – 2 jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 2 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 05 3

Tööga hõivatud isikute arv t – 3 jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 3 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 05 4

Tööga hõivatud isikute arv t – 4 jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 4 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

16 05 5

Tööga hõivatud isikute arv t – 5 jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t – 5 jooksul võeti tööle esimene töötaja ja kus t jooksul oli vähemalt üks töötaja

Tegevusalade jaotuse tase

Vt sari 9E

Jaotuse tase suurusklassi järgi

Töötajate arv: 1 kuni 4, 5 kuni 9, 10 või rohkem, kokku

Käesolevas sarjas sisalduvad andmed (välja arvatud näitajate 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1 andmed) edastatakse 20 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

Käesolevas sarjas sisalduvad näitajate 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1 andmed edastatakse 32 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 IX lisa 5. jao punktidega 1 ja 2 ette nähtud esialgsed aastatulemused vähemalt ühe töötajaga ettevõtete surmade kohta, jaotatuna õigusliku vormi järgi

| Sarja nimi | Esialgsed aastaandmed vähemalt ühe töötajaga ettevõtete surmade kohta, jaotatuna õigusliku vormi järgi |
| --- | --- |
| Esimene vaatlusaasta | 2012 |
| Sagedus | Aastaandmed |
| Hõlmatud tegevusalad | NACE Rev. 2 jaod B–N |
| Näitajad | 11 03 0 | Selliste ettevõtete arv, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 16 03 0 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 16 03 1 | Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |

Sarja nimi

Esialgsed aastaandmed vähemalt ühe töötajaga ettevõtete surmade kohta, jaotatuna õigusliku vormi järgi

Esimene vaatlusaasta

2012

Sagedus

Aastaandmed

Hõlmatud tegevusalad

NACE Rev. 2 jaod B–N

Näitajad

11 03 0

Selliste ettevõtete arv, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

16 03 0

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

16 03 1

Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

Tegevusalade jaotuse tase

Vt sari 9E

Jaotuse tase õigusliku vormi järgi

| 1. | Isiklikult omatavad ja isiklik vastutus piiramata |
| --- | --- |

1.

Isiklikult omatavad ja isiklik vastutus piiramata

| 2. | Aktsiaomanike piiratud vastutusega riiklikud või erakapitaliühingud |
| --- | --- |

2.

Aktsiaomanike piiratud vastutusega riiklikud või erakapitaliühingud

| 3. | Isiklikult omatavad piiratud või piiramata vastutusega partnerlused. Sealhulgas ka teised äriühingu vormid, nagu ühistud, ühingud jne |
| --- | --- |

3.

Isiklikult omatavad piiratud või piiramata vastutusega partnerlused. Sealhulgas ka teised äriühingu vormid, nagu ühistud, ühingud jne

| 4. | Kõik eespool nimetatud õiguslikud vormid |
| --- | --- |

4.

Kõik eespool nimetatud õiguslikud vormid

Käesolevas sarjas sisalduvad andmed edastatakse 20 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 IX lisa 5. jao punktidega 1 ja 2 ette nähtud esialgsed aastatulemused vähemalt ühe töötajaga ettevõtete surmade kohta, jaotatuna töötajate arvu suurusklassi järgi

| Sarja nimi | Esialgsed aastatulemused vähemalt ühe töötajaga ettevõtete surmade kohta, jaotatuna töötajate arvu suurusklassi järgi |
| --- | --- |
| Esimene vaatlusaasta | 2012 |
| Sagedus | Aastaandmed |
| Hõlmatud tegevusalad | NACE Rev. 2 jaod B – N |
| Näitajad | 11 03 0 | Selliste ettevõtete arv, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 16 03 0 | Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |
| 16 03 1 | Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud |

Sarja nimi

Esialgsed aastatulemused vähemalt ühe töötajaga ettevõtete surmade kohta, jaotatuna töötajate arvu suurusklassi järgi

Esimene vaatlusaasta

2012

Sagedus

Aastaandmed

Hõlmatud tegevusalad

NACE Rev. 2 jaod B – N

Näitajad

11 03 0

Selliste ettevõtete arv, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

16 03 0

Tööga hõivatud isikute arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

16 03 1

Töötajate arv t jooksul selliste ettevõtete kogumis, kus t jooksul enam töötajaid ei olnud

Tegevusalade jaotuse tase

Vt sari 9E

Jaotuse tase suurusklassi järgi

Töötajate arv: 1 kuni 4, 5 kuni 9, 10 või rohkem, kokku

Käesolevas sarjas sisalduvad andmed edastatakse 20 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 IX lisa 5. jao punktidega 1 ja 2 ette nähtud aastastatistika tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kohta

| Sarja nimi | Tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete aastastatistika |
| --- | --- |
| Esimene vaatlusaasta | 2012 |
| Sagedus | Aastaandmed |
| Hõlmatud tegevusalad | NACE Rev.2 jaod B – N ja jaotis S95 |
| Näitajad | 11 96 0 | Tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete arv t jooksul |
| 16 96 1 | Töötajate arv tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kogumis t jooksul |

Sarja nimi

Tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete aastastatistika

Esimene vaatlusaasta

2012

Sagedus

Aastaandmed

Hõlmatud tegevusalad

NACE Rev.2 jaod B – N ja jaotis S95

Näitajad

11 96 0

Tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete arv t jooksul

16 96 1

Töötajate arv tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kogumis t jooksul

Tegevusalade jaotuse tase

NACE Rev.2 3 – numbriline tase (rühmad)

NACE Rev.2 2 – numbriline tase (jaotised)

NACE Rev.2 1 – numbriline tase (jaod)

Spetsiaalsed koondandmed

B – N ja jaotis S95 (ettevõtlus)

Käesolevas sarjas sisalduvad andmed tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kohta edastatakse 18 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

| Sarja nimi | Esialgsed aastaandmed tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kohta |
| --- | --- |
| Esimene vaatlusaasta | 2013 |
| Sagedus | Aastaandmed |
| Hõlmatud tegevusalad | NACE Rev.2 jaod B – N ja jaotis S95 |
| Näitajad | 11 96 0 | Tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete arv t jooksul |
| 16 96 1 | Töötajate arvtööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kogumis t jooksul |

Sarja nimi

Esialgsed aastaandmed tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kohta

Esimene vaatlusaasta

2013

Sagedus

Aastaandmed

Hõlmatud tegevusalad

NACE Rev.2 jaod B – N ja jaotis S95

Näitajad

11 96 0

Tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete arv t jooksul

16 96 1

Töötajate arvtööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kogumis t jooksul

Tegevusalade jaotuse tase

Vt sari 9M

Käesolevas sarjas sisalduvad andmed tööhõive seisukohast suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete kohta edastatakse 12 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.”

---

III LISA

Määruse (EL) nr 275/2010 lisa II jagu asendatakse järgmisega:

„II JAGU

Ajakava

Alates 2011. aastast edastab komisjon (Eurostat) Euroopa statistikasüsteemi raames iga aasta jaanuari lõpuks liikmesriikidele vaatlusaasta t – 3 kohta I, II, III, IV, VIII ja IX lisa kohased kvaliteediaruanded, mis on osaliselt eeltäidetud komisjonile (Eurostatile) kättesaadavate kvantitatiivsete näitajate ja muu teabega. Iga aasta 31. märtsiks edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) nimetatud lisade kohased täidetud kvaliteediaruanded.

Alates 2021. aastast edastab komisjon (Eurostat) iga kümne aasta tagant Euroopa statistikasüsteemi raames jaanuari lõpuks liikmesriikidele vaatlusaasta t – 3 kohta V, VI ja VII lisa kohased kvaliteediaruanded, mis on osaliselt eeltäidetud komisjonile (Eurostatile) kättesaadavate kvantitatiivsete näitajate ja muu teabega. Alates 2021. aastast edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) iga kümne aasta tagant 31. märtsiks nimetatud lisade kohased täidetud kvaliteediaruanded.”

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 447/2014,

2. mai 2014,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 231/2014 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II)) rakendamise erieeskirju

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 231/2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II), (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 236/2014 (2) kehtestatakse välistegevuse rahastamisvahendi rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused kõigi üheksa vahendi jaoks. Täiendavad erieeskirjad tuleks sätestada konkreetsete olukordade, eelkõige kaudse eelarve täitmise, piirkondliku ja territoriaalse poliitikameetme raames rahastatavate piiriüleste koostööprogrammide ning põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikameetme raames rahastatavate maaelu arengu programmide jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 236/2014 (2) kehtestatakse välistegevuse rahastamisvahendi rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused kõigi üheksa vahendi jaoks. Täiendavad erieeskirjad tuleks sätestada konkreetsete olukordade, eelkõige kaudse eelarve täitmise, piirkondliku ja territoriaalse poliitikameetme raames rahastatavate piiriüleste koostööprogrammide ning põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikameetme raames rahastatavate maaelu arengu programmide jaoks.

| (2) | Komisjon ja määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajariigid (edaspidi „IPA II abisaajariigid”) peavad sõlmima raamlepingute ja valdkondlike lepingute vormis kokkulepped, milles sätestatakse nende koostöö põhimõtted käesoleva määruse alusel, et tagada ühinemiseelse abi kõigis IPA II abisaajariikides ühel viisil rakendamine ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest kinnipidamine. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon ja määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajariigid (edaspidi „IPA II abisaajariigid”) peavad sõlmima raamlepingute ja valdkondlike lepingute vormis kokkulepped, milles sätestatakse nende koostöö põhimõtted käesoleva määruse alusel, et tagada ühinemiseelse abi kõigis IPA II abisaajariikides ühel viisil rakendamine ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest kinnipidamine.

| (3) | Komisjon peaks toetama IPA II abisaajariikide jõupingutusi arendada oma suutlikkust hallata liidu vahendeid kooskõlas liidu õigusaktides sätestatud põhimõtete ja eeskirjadega. Selleks peaks komisjon seal, kus see kohaseks osutub, delegeerima eelarve täitmisega seotud ülesanded IPA II abisaajariikidele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peaks toetama IPA II abisaajariikide jõupingutusi arendada oma suutlikkust hallata liidu vahendeid kooskõlas liidu õigusaktides sätestatud põhimõtete ja eeskirjadega. Selleks peaks komisjon seal, kus see kohaseks osutub, delegeerima eelarve täitmisega seotud ülesanded IPA II abisaajariikidele.

| (4) | Programmitööga seotud isevastutus ja IPA II abi rakendamine peaksid lasuma peamiselt IPA II abisaajariikidel, kes peavad looma nõutud struktuurid ja ametiasutused ning esitama komisjonile taotluse saada endale eelarve täitmisega seotud ülesanded. |
| --- | --- |

(4)

Programmitööga seotud isevastutus ja IPA II abi rakendamine peaksid lasuma peamiselt IPA II abisaajariikidel, kes peavad looma nõutud struktuurid ja ametiasutused ning esitama komisjonile taotluse saada endale eelarve täitmisega seotud ülesanded.

| (5) | Seega tuleb sätestada erieeskirjad IPA II abisaajariikidele eelarve täitmisega seotud ülesannete delegeerimiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (3) ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012 (4). |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleb sätestada erieeskirjad IPA II abisaajariikidele eelarve täitmisega seotud ülesannete delegeerimiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (3) ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012 (4).

| (6) | Tingimused, mis ühinejariik peab täitma, on kohustuslikud, et tagada riigi finantsjuhtimise üleüldine kvaliteet. |
| --- | --- |

(6)

Tingimused, mis ühinejariik peab täitma, on kohustuslikud, et tagada riigi finantsjuhtimise üleüldine kvaliteet.

| (7) | Kindlaks tuleb määrata finantskorrektsioonide tegemise erieeskirjad ja IPA II abisaajariikide suhtes kohaldatavad menetlused juhul, kui need rakendavad liidu abi kaudse eelarve täitmise raames. |
| --- | --- |

(7)

Kindlaks tuleb määrata finantskorrektsioonide tegemise erieeskirjad ja IPA II abisaajariikide suhtes kohaldatavad menetlused juhul, kui need rakendavad liidu abi kaudse eelarve täitmise raames.

| (8) | Et tagada määruse (EL) nr 231/2014 (edaspidi „IPA II abi”) raames antava liidu ühinemiseelse finantsabi rakendamise tõhusus, tulemuslikkus, sidusus ja koordineeritus, peaks määrust (EL) nr 236/2014 täiendama üksikasjalikud järelevalvet ja hindamist käsitlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

(8)

Et tagada määruse (EL) nr 231/2014 (edaspidi „IPA II abi”) raames antava liidu ühinemiseelse finantsabi rakendamise tõhusus, tulemuslikkus, sidusus ja koordineeritus, peaks määrust (EL) nr 236/2014 täiendama üksikasjalikud järelevalvet ja hindamist käsitlevad eeskirjad.

| (9) | Sätestada tuleb aruandlust käsitlevad erieeskirjad, et selgitada üksikasjalikumalt aruandluse nõudeid, millele IPA II abisaajariigid peavad vastama. |
| --- | --- |

(9)

Sätestada tuleb aruandlust käsitlevad erieeskirjad, et selgitada üksikasjalikumalt aruandluse nõudeid, millele IPA II abisaajariigid peavad vastama.

| (10) | Tõhusa kooskõla saavutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001, (5) määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012 tuleks määrata kindlaks IPA II abi läbipaistvust ja nähtavust käsitlevad erieeskirjad. |
| --- | --- |

(10)

Tõhusa kooskõla saavutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001, (5) määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012 tuleks määrata kindlaks IPA II abi läbipaistvust ja nähtavust käsitlevad erieeskirjad.

| (11) | IPA II abi tuleks muu hulgas kasutada piiriülese koostöö edendamiseks IPA II abisaajariikide vahel ning IPA II abisaajariikide ja liikmesriikide või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 232/2014 (6) loodud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kohaldamisalasse jäävate riikide vahel. Osalejate rolli ja vastutust tuleb täpsustada, võttes arvesse erinevaid olukordi, eelkõige seoses IPA II abisaajariikide ja liikmesriikide piiriülese koostööga. |
| --- | --- |

(11)

IPA II abi tuleks muu hulgas kasutada piiriülese koostöö edendamiseks IPA II abisaajariikide vahel ning IPA II abisaajariikide ja liikmesriikide või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 232/2014 (6) loodud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kohaldamisalasse jäävate riikide vahel. Osalejate rolli ja vastutust tuleb täpsustada, võttes arvesse erinevaid olukordi, eelkõige seoses IPA II abisaajariikide ja liikmesriikide piiriülese koostööga.

| (12) | Maaelu arengu programmide raames peaks IPA II abi põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonnas edendama järkjärgulist ühtlustamist ühise põllumajanduspoliitika õigusliku raamistikuga. Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi tegevustega sarnaste tegevuste rahastamise jaoks on vaja erieeskirju, rakendamaks neid haldus- ja kontrollisüsteemide kaudu, mis sarnanevad liikmesriikide selliste vastavate struktuuridega, millel on samasuguse iseloomuga funktsioonid. |
| --- | --- |

(12)

Maaelu arengu programmide raames peaks IPA II abi põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonnas edendama järkjärgulist ühtlustamist ühise põllumajanduspoliitika õigusliku raamistikuga. Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi tegevustega sarnaste tegevuste rahastamise jaoks on vaja erieeskirju, rakendamaks neid haldus- ja kontrollisüsteemide kaudu, mis sarnanevad liikmesriikide selliste vastavate struktuuridega, millel on samasuguse iseloomuga funktsioonid.

| (13) | IPA II 2014. aasta programmide õigeaegse kavandamise ja rakendamise huvides peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(13)

IPA II 2014. aasta programmide õigeaegse kavandamise ja rakendamise huvides peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (14) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas IPA II komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas IPA II komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

IPA ABI KOHALDAMISE SISU JA ÜLDRAAMISTIK

I PEATÜKK

Sisu ja mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EL) nr 231/2014 rakendamise ühetaolisi tingimusi ja määruse (EL) nr 236/2014 rakendamise üksikasjalikke eeskirju kehtestavad erieeskirjad seoses IPA II abi rakendamise meetodite, finantsjuhtimise, järelevalve, hindamise ja aruandluse, läbipaistvuse ja nähtavusega ning erieeskirjad piiriülese koostöö jaoks regionaalse ja territoriaalse koostöö poliitikavaldonnas ning maaelu arengu programmide raames antava abi jaoks põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonnas.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „IPA II abisaajariik” tähendab ühte määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajatest; |
| --- | --- |

a)

„IPA II abisaajariik” tähendab ühte määruse (EL) nr 231/2014 I lisas loetletud abisaajatest;

| b) | „programm” — määruse (EL) nr 236/2014 artiklites 2 ja 3 sätestatud tegevusprogramm, üksik-, eri- või toetusmeede; |
| --- | --- |

b)

„programm” — määruse (EL) nr 236/2014 artiklites 2 ja 3 sätestatud tegevusprogramm, üksik-, eri- või toetusmeede;

| c) | „raamleping” — komisjoni ja IPA II abisaajariigi vahel sõlmitud leping, mida kohaldatakse IPA II kõigi poliitikavaldkondade suhtes ning milles sätestatakse IPA II abisaajariigi ja komisjoni finantskoostöö põhimõtted käesoleva määruse kohaselt; |
| --- | --- |

c)

„raamleping” — komisjoni ja IPA II abisaajariigi vahel sõlmitud leping, mida kohaldatakse IPA II kõigi poliitikavaldkondade suhtes ning milles sätestatakse IPA II abisaajariigi ja komisjoni finantskoostöö põhimõtted käesoleva määruse kohaselt;

| d) | „valdkondlik leping” — komisjoni ja IPA II abisaajariigi vahel sõlmitud kokkulepe, mis puudutab konkreetset IPA II poliitikavaldkonda või programmi, sätestades need eeskirjad ja menetlused, mida ei ole kirjeldatud raamlepingus; |
| --- | --- |

d)

„valdkondlik leping” — komisjoni ja IPA II abisaajariigi vahel sõlmitud kokkulepe, mis puudutab konkreetset IPA II poliitikavaldkonda või programmi, sätestades need eeskirjad ja menetlused, mida ei ole kirjeldatud raamlepingus;

| e) | „poliitikavaldkond/-valdkonnad” — peamised koostöövaldkonnad, millega tegeldakse IPA II abist rahastatud meetmete raames, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 231/2014 artikli 3 lõikes 1; |
| --- | --- |

e)

„poliitikavaldkond/-valdkonnad” — peamised koostöövaldkonnad, millega tegeldakse IPA II abist rahastatud meetmete raames, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 231/2014 artikli 3 lõikes 1;

| f) | „asutused” — IPA II abisaajariigi või liikmesriigi riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi üksused või organid; |
| --- | --- |

f)

„asutused” — IPA II abisaajariigi või liikmesriigi riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi üksused või organid;

| g) | „suurprojekt” — projekt, mis hõlmab mitmeid ehitustöid, meetmeid ja teenuseid ja mille eesmärk on viia ellu täpse majandusliku ja tehnilise olemusega konkreetne ja jagamatu ülesanne, millel on selgelt määratletud eesmärgid ja mille kogumaksumus ületab raamlepingus sätestatu; |
| --- | --- |

g)

„suurprojekt” — projekt, mis hõlmab mitmeid ehitustöid, meetmeid ja teenuseid ja mille eesmärk on viia ellu täpse majandusliku ja tehnilise olemusega konkreetne ja jagamatu ülesanne, millel on selgelt määratletud eesmärgid ja mille kogumaksumus ületab raamlepingus sätestatu;

| h) | „osalejariigid” — IPA II abisaajariik/-riigid üksi või IPA II abisaajariik/-riigid koos liikmesriigi/-riikide või Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kohaldamisalasse jäävate riikidega, kes osalevad koos osalejariikidega ühiselt koostatud piiriülese koostöö mitmeaastases programmis; |
| --- | --- |

h)

„osalejariigid” — IPA II abisaajariik/-riigid üksi või IPA II abisaajariik/-riigid koos liikmesriigi/-riikide või Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kohaldamisalasse jäävate riikidega, kes osalevad koos osalejariikidega ühiselt koostatud piiriülese koostöö mitmeaastases programmis;

| i) | „rahastamisleping” — komisjoni ja IPA II abisaajariigi sõlmitud aastane või mitmeaastane leping liidu finantsabi rakendamiseks käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävate meetmete kaudu. |
| --- | --- |

i)

„rahastamisleping” — komisjoni ja IPA II abisaajariigi sõlmitud aastane või mitmeaastane leping liidu finantsabi rakendamiseks käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävate meetmete kaudu.

II PEATÜKK

IPA II abi kohaldamise üldraamistik

Artikkel 3

Liidupoolse rahastamise põhimõtted

1.   IPA II abiga toetatakse IPA II abisaajariikide reformipüüdluste rakendamist, nagu on osutatud määruse (EL) nr 231/2014 artiklis 1. Eriprogrammid ja eraldiolevad meetmed võivad nõuda nii IPA II abisaajariigi kui ka liidu rahalist toetust.

2.   Määruse (EL) nr 231/2014 raames rahastatav kuluartikkel ei tohi liidu eelarvest saada muud rahastust.

Artikkel 4

Isevastutuse põhimõte

1.   Programmitööga seotud isevastutus ja IPA II abi rakendamine jääb peamiselt IPA II abisaajariigi kanda.

2.   IPA II abisaajariik nimetab ametisse riikliku IPA koordinaatori (edasipidi „IPA koordinaator”), kes on komisjoni peamine koostööpartner kogu protsessis, mis hõlmab IPA II abi strateegilist kavandamist, programmitöö koordineerimist, rakendamise järelevalvet, hindamist ja aruandlust.

IPA koordinaator

| a) | tagab koordineerimise IPA II abisaajariigi administratsiooniga ja teiste rahastajatega ning tiheda sideme IPA II abi kasutamise ja ühinemise üldise protsessi vahel; |
| --- | --- |

a)

tagab koordineerimise IPA II abisaajariigi administratsiooniga ja teiste rahastajatega ning tiheda sideme IPA II abi kasutamise ja ühinemise üldise protsessi vahel;

| b) | koordineerib IPA II abisaajariikide osalemist asjaomastes territoriaalse koostöö programmides, eelkõige artikli 27 punktides a–c osutatud piiriülese koostöö programmides, ning vajaduse korral määruse (EL) nr 1299/2013 alusel loodud ja rakendatavates riikide- ja piirkondadevahelistes koostööprogrammides. IPA koordinaator võib vajaduse korral delegeerida koordineerimisülesande piirkondliku koostöö koordinaatorile või tegevstruktuurile; |
| --- | --- |

b)

koordineerib IPA II abisaajariikide osalemist asjaomastes territoriaalse koostöö programmides, eelkõige artikli 27 punktides a–c osutatud piiriülese koostöö programmides, ning vajaduse korral määruse (EL) nr 1299/2013 alusel loodud ja rakendatavates riikide- ja piirkondadevahelistes koostööprogrammides. IPA koordinaator võib vajaduse korral delegeerida koordineerimisülesande piirkondliku koostöö koordinaatorile või tegevstruktuurile;

| c) | tagab, et IPA II abisaajariikide pakutud meetmetes ja programmides sätestatud eesmärgid oleksid kooskõlas riiklike strateegiadokumentidega ning neis võetaks arvesse asjaomaseid makropiirkondlikke ja merepiirkondade strateegiaid; |
| --- | --- |

c)

tagab, et IPA II abisaajariikide pakutud meetmetes ja programmides sätestatud eesmärgid oleksid kooskõlas riiklike strateegiadokumentidega ning neis võetaks arvesse asjaomaseid makropiirkondlikke ja merepiirkondade strateegiaid;

| d) | püüdleb selle poole, et IPA II abisaajariigi administratsioonis tehtaks kõik vajalikud sammud seonduvate programmide rakendamise lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

d)

püüdleb selle poole, et IPA II abisaajariigi administratsioonis tehtaks kõik vajalikud sammud seonduvate programmide rakendamise lihtsustamiseks.

IPA koordinaator on IPA II abisaajariigi valitsuse või riigi administratsiooni asjaomaste volitustega kõrge esindaja.

3.   Liitumiseelse abi ja riigi vahendite haldamise tugevdatud aluse tagamiseks peavad komisjon ja IPA II abisaajariik riikliku finantsjuhtimise alast dialoogi. Sellega seoses hindab komisjon IPA II abisaajariigi administratsiooni avatud ja korrakohase riikliku finantsjuhtimissüsteemi põhimõtetele vastavuse taset. Kui administratsioon vastab neile nõuetele vaid osaliselt, siis lepivad IPA II abisaajariik ja vastutav eelarvevahendite käsutaja kokku vajalikes meetmetes avastatud puudustega tegelemiseks.

Artikkel 5

Raamlepingud ja valdkondlikud lepingud

1.   Komisjon ja IPA II abisaajariik sõlmivad raamlepingu, milles sätestatakse IPA II abi haldamise, kontrolli, järelevalve, seire, hindamise, aruandluse ja auditi erikord, mis kohustab IPA II abisaajariiki võtma oma õiguskorda üle liidu õigusraamistiku asjaomased nõuded. Raamlepingut võivad täiendada valdkondlikud lepingud, milles sätestatakse IPA II abi haldamise ja rakendamise erisätted konkreetsetes poliitikavaldkondades või programmides.

2.   IPA II abi antakse IPA II abisaajariigile alles pärast seda, kui lõikes 1 viidatud raamleping on jõustunud. Kui sõlmitud on valdkondlikud lepingud, siis antakse vastava poliitikavaldkonna või programmi alt IPA II abi pärast seda, kui nii raamleping kui ka vastav valdkondlik leping on jõustunud.

3.   Raamlepingut kohaldatakse kõigi artiklis 6 osutatud rahastamislepingute suhtes. Valdkondlikke lepinguid kohaldatakse vajaduse korral kõigi rahastamislepingute suhtes, mis on sõlmitud seoses valdkondliku lepinguga hõlmatud poliitikavaldkonna või programmiga.

4.   Raamlepingus ja vajaduse korral valdkondlikes lepingutes sätestatakse eelkõige üksikasjalikud sätted, mis puudutavad järgmist:

| a) | IPA II abi haldamiseks, kontrolliks, järelevalveks, seireks, hindamiseks, aruandluseks ja auditiks vajalikud struktuurid ja asutused ning nende ülesanded ja vastutus; |
| --- | --- |

a)

IPA II abi haldamiseks, kontrolliks, järelevalveks, seireks, hindamiseks, aruandluseks ja auditiks vajalikud struktuurid ja asutused ning nende ülesanded ja vastutus;

| b) | tingimused ja kontrollinõuded:






  i) | nõutud struktuuride ja asutuste loomiseks IPA II abisaajariigis, et neile saaks delegeerida IPA II abi eelarve täitmisega seotud ülesanded; |
| --- | --- | --- |

b)

tingimused ja kontrollinõuded:

i)

nõutud struktuuride ja asutuste loomiseks IPA II abisaajariigis, et neile saaks delegeerida IPA II abi eelarve täitmisega seotud ülesanded;

| ii) | neile delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesannete üle järelevalve teostamiseks, ülesannete peatamiseks või lõpetamiseks; |
| --- | --- |

ii)

neile delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesannete üle järelevalve teostamiseks, ülesannete peatamiseks või lõpetamiseks;

| c) | IPA II abi programmitöö ja rakendamine ning eelkõige erisätted seoses abi osatähtsuse, liidu toetuse määrade ja rahastamiskõlblikkusega; |
| --- | --- |

c)

IPA II abi programmitöö ja rakendamine ning eelkõige erisätted seoses abi osatähtsuse, liidu toetuse määrade ja rahastamiskõlblikkusega;

| d) | riigihangete, toetuste ja muude pakkumistega seotud menetlused kooskõlas määruse (EL) nr 236/2014 artikli 1 lõikega 3 ning artiklitega 8 ja 10; |
| --- | --- |

d)

riigihangete, toetuste ja muude pakkumistega seotud menetlused kooskõlas määruse (EL) nr 236/2014 artikli 1 lõikega 3 ning artiklitega 8 ja 10;

| e) | maksude, tollimaksude ja muu maksukoormusega seotud eeskirjad kooskõlas määruse (EL) nr 236/2014 artikliga 5; |
| --- | --- |

e)

maksude, tollimaksude ja muu maksukoormusega seotud eeskirjad kooskõlas määruse (EL) nr 236/2014 artikliga 5;

| f) | maksetega seotud nõuded, raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine ning finantskorrektsioonide menetlused ning kasutamata vahendite kulukohustustest vabastamine; |
| --- | --- |

f)

maksetega seotud nõuded, raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine ning finantskorrektsioonide menetlused ning kasutamata vahendite kulukohustustest vabastamine;

| g) | liidu finantshuvide kaitse, nagu see on sätestatud määruse (EL) nr 236/2014 artiklis 7, ning pettustest ja muudest rikkumistest teatamise sätted; |
| --- | --- |

g)

liidu finantshuvide kaitse, nagu see on sätestatud määruse (EL) nr 236/2014 artiklis 7, ning pettustest ja muudest rikkumistest teatamise sätted;

| h) | läbipaistvuse, nähtavuse, teabe ja avalikustamisega seotud nõuded. |
| --- | --- |

h)

läbipaistvuse, nähtavuse, teabe ja avalikustamisega seotud nõuded.

Artikkel 6

Rahastamisotsused ja rahastamislepingud

1.   Komisjoni otsused kavade vastuvõtmise kohta peavad vastama nõuetele, mille järgimist nõutakse finantsotsuste koostamisel kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 84 lõikega 3 ja delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikliga 94.

2.   Kui selliste otsustega võetakse vastu mitmeaastaseid tegevuskavasid, mille puhul on kulukohustused jagatud määruse (EL) nr 231/2014 artikli 3 punktides a–c osutatud poliitikavaldkondade vahel, siis tuleb vajaduse korral programmidele lisada suurprojektide soovituslik nimekiri. Komisjon võtab vastu otsuse valitud suurprojekti rahalise toetamise heakskiitmise kohta.

3.   Rahastamislepingutes tuleb muu hulgas kirjeldada IPA II abi haldamise tingimusi, sealhulgas rakendamise kohaldamise meetodid, abi osatähtsus, rakendamise tähtajad ning kulude rahastamiskõlblikkuse eeskirjad. Kui programme rakendatakse IPA II abisaajariigi kaudse eelarve täitmise kaudu, siis peab rahastamisleping sisaldama delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 40 nõutud sätteid.

4.   VI jaotise II peatükis viidatud piiriülese koostöö programmide rahastamislepingud võib allkirjastada ka liikmesriik, kus asub asjaomase programmi korraldusasutus. VI jaotise III peatükis osutatud piiriülese koostöö üksiku rahastamislepingu võivad allkirjastada kõik vastavas programmis osalevad riigid.

II JAOTIS

IPA II ABISAAJARIIKIDE KAUDNE EELARVE TÄITMINE

I PEATÜKK

Eelarve täitmine ja kontrollisüsteemid

Artikkel 7

Struktuurid ja asutused

1.   IPA II abisaajariik loob IPA II abi haldamiseks, kontrolliks, järelevalveks, seireks, hindamiseks, aruandluseks ja siseauditiks vajalikud järgmised struktuurid ja asutused:

| a) | riiklik IPA koordinaator; |
| --- | --- |

a)

riiklik IPA koordinaator;

| b) | siseriiklik eelarvevahendite käsutaja; |
| --- | --- |

b)

siseriiklik eelarvevahendite käsutaja;

| c) | tegevstruktuurid. |
| --- | --- |

c)

tegevstruktuurid.

2.   Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja loob riiklikust fondist ja eelarvevahendite käsutaja tugiametist koosneva haldusstruktuuri.

3.   IPA II abisaajariik loob auditeerimisasutuse.

4.   IPA II abisaajariik tagab ülesannete kohase lahususe lõigetes 1–3 osutatud struktuuride ja asutuste vahel.

Artikkel 8

Riikliku IPA koordinaatori ülesanded ja vastutus

Lisaks artikli 4 lõikes 2 sätestatud ülesannetele võtab IPA koordinaator meetmeid selleks, et IPA II abi rakendamise ajal tegeldaks nõuetekohaselt eesmärkidega, mis on kindlaks määratud neis meetmetes või programmides, mille jaoks eelarve täitmise ülesanded on antud.

Artikkel 9

Siseriikliku eelarvevahendite käsutaja ülesanded ja vastutus

1.   Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja vastutab üleüldiselt IPA II abi finantsjuhtimise eest IPA II abisaajariigis ning kulude seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

2.   Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja on IPA II abisaajariigi valitsuse või riigi administratsiooni kohaste volitustega kõrge esindaja.

3.   Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja vastutab eelkõige järgmise eest:

| a) | IPA II raamatupidamise ja finantstehingute juhtimine; |
| --- | --- |

a)

IPA II raamatupidamise ja finantstehingute juhtimine;

| b) | IPA II abi rakendamise sisekontrollisüsteemide tõhus toimimine; |
| --- | --- |

b)

IPA II abi rakendamise sisekontrollisüsteemide tõhus toimimine;

| c) | selliste tõhusate ja proportsionaalsete pettustevastaste meetmete ellurakendamine, mis võtaksid arvesse avastatud riske; |
| --- | --- |

c)

selliste tõhusate ja proportsionaalsete pettustevastaste meetmete ellurakendamine, mis võtaksid arvesse avastatud riske;

| d) | artiklis 14 sätestatud protsessi käivitamine. |
| --- | --- |

d)

artiklis 14 sätestatud protsessi käivitamine.

4.   Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja uurib artiklis 12 viidatud auditeerimisasutuse aruandeid ja koostab komisjoni jaoks iga-aastase liidu vahendite haldaja kinnituse. Iga-aastane haldaja kinnitus koostatakse iga programmi kohta raamlepingus täpsustatud vormis ja siseriikliku eelarvevahendite käsutaja kogu finantsaasta jooksul teostatava tegeliku sisekontrollisüsteemide järelevalve põhjal.

Programmi rakendamise lõpus esitab siseriiklik eelarvevahendite käsutaja lõpliku kuluaruande.

Artikkel 10

Tegevstruktuuride ülesanded ja vastutus

1.   IPA II abisaajariik loob IPA II abi haldamiseks ja rakendamiseks tegevstruktuur(id).

2.   Tegevstruktuur vastutab programmide rakendamise, teabe ja nähtavuse, seire ja aruandluse eest ning vajaduse korral nende hindamise eest kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning tema vastutusel olevate programmide rakendamisel kantud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse tagamise eest.

Artikkel 11

Haldusstruktuuri ülesanded ja vastutus

1.   Riiklik fond asub IPA II abisaajariigi keskse eelarvepädevusega ministeeriumis. Ta toetab siseriiklikku eelarvevahendite käsutajat tema ülesannete, eelkõige artikli 9 lõike 3 punktis a osutatud ülesannete täitmisel.

2.   Siseriikliku eelarvevahendite käsutaja tugiamet aitab siseriiklikku eelarvevahendite käsutajat tema ülesannete täitmisel, eelkõige puudutab see artikli 9 lõike 3 punktis b osutatud ülesandeid.

Artikkel 12

Auditeerimisasutuse ülesanded ja vastutus

1.   Kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 2 esimese alalõigu punktiga c lasevad artikli 7 lõikes 1 osutatud IPA II abisaajariigi loodud struktuurid ja asutused ning artikli 7 lõikes 2 osutatud siseriikliku eelarvevahendite käsutaja loodud haldusstruktuur teha enda kohta sõltumatu välisauditi, mille teostab artikli 7 lõikes 3 osutatud asutus, mis on ülalnimetatud struktuuridest ja asutustest sõltumatu. IPA II abisaajariik tagab, et auditeerimisasutuse juhil on auditivaldkonnas kohane pädevus, teadmised ja kogemus.

2.   Auditeerimisasutus viib läbi haldus- ja kontrollisüsteemide, meetmete, tehingute ja aastaaruannete auditeerimise, järgides rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardeid ja kooskõlas kolmeks aastaks koostatud auditistrateegiaga. Auditistrateegiat ajakohastatakse igal aastal.

3.   Auditeerimisasutus valmistab ette rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega kooskõlas koostatud auditeerimistegevuse aastaaruande ja iga-aastase auditiarvamuse.

4.   Programmi rakendamise lõpus valmistab auditeerimisasutus ette auditeerimistegevuse lõpparuande ja esitab lõpliku kuluaruande kohta auditiarvamuse.

II PEATÜKK

Eelarve täitmisega seotud ülesannete delegeerimise erisätted

Artikkel 13

IPA II abisaajariigile eelarve täitmisega seotud ülesannete delegeerimise tingimused

1.   Komisjon delegeerib eelarve täitmisega seotud ülesanded IPA II abisaajariigile, sõlmides rahastamislepingu kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõigetega 1 ja 2, artikliga 61 ning artikli 184 lõike 2 punktiga b.

2.   IPA II abisaajariik tagab liidu finantshuvide kaitse taseme, mis vastab määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 ja delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 nõutule, ning loob vajalikud struktuurid sisekontrollisüsteemide tõhusaks toimimiseks.

3.   IPA II abisaajariigis loodud eelarve täitmise, kontrolli, järelevalve ja auditeerimissüsteemid peavad tagama tõhusa sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab vähemalt järgmist viit valdkonda:

| a) | kontrollikeskkond; |
| --- | --- |

a)

kontrollikeskkond;

| b) | riskijuhtimine; |
| --- | --- |

b)

riskijuhtimine;

| c) | kontrollitegevused; |
| --- | --- |

c)

kontrollitegevused;

| d) | teave ja teabevahetus; |
| --- | --- |

d)

teave ja teabevahetus;

| e) | seiretegevused. |
| --- | --- |

e)

seiretegevused.

Artikkel 14

Eelarve täitmisega seotud ülesannete delegeerimine

1.   Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja vastutab IPA II abisaajariigi nimel taotluse esitamise eest komisjonile, et see delegeeriks eelarve täitmisega seotud ülesanded kooskõlas artikliga 13.

2.   Enne lõikes 1 viidatud taotluse esitamist tagab siseriiklik eelarvevahendite käsutaja, et haldusstruktuur ja asjaomased tegevstruktuurid vastaksid määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 2 esimese alalõigu punktides a, b ja d ning artikli 13 lõikes 3 sätestatud nõuetele.

3.   Enne kui komisjon delegeerib IPA II abi eelarve täitmisega seotud ülesanded, vaatab ta läbi lõikes 1 osutatud taotluse ja artiklis 7 viidatud struktuurid ja asutused ning hangib vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 61 lõikes 1 sätestatud eelhindamisele tõendid, et määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 2 esimese alalõigu punktides a–d ja artikli 13 lõikes 3 sätestatud nõuded on täidetud.

IPA II abi eelarve täitmisega seotud ülesannete delegeerimiseks võib komisjon toetuda eelhindamisele, mis on läbi viidud seoses IPA II abisaajariigi varasema rahastamislepinguga, või eelhindamisele, mis on läbi viidud seoses nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 (7) alusel antud haldusvolitustega. Komisjon nõuab täiendavaid tõendeid, kui neis hindamistes ei käsitleta kõiki nõudeid.

4.   Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja jälgib, et haldus- ja tegevstruktuur(id) täidab (täidavad) jätkuvalt lõikes 2 osutatud nõudeid. Kui neid nõudeid ei täideta, siis teavitab siseriiklik eelarvevahendite käsutaja komisjoni sellest viivitamata ja võtab kõik kohased kaitsemeetmed seoses tehtud maksete või allkirjastatud lepingutega.

5.   Komisjon jälgib vastavust määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõigetega 2 ja 3 ning võib võtta kohaseid parandusmeetmeid, sealhulgas rahastamislepingu osaline peatamine või lõpetamine mis tahes hetkel, kui nõudeid enam ei täideta.

III JAOTIS

FINANTSJUHTIMINE

I PEATÜKK

Liidu rahaline toetus

Artikkel 15

Kulude rahastamiskõlblikkus

1.   Enne asjaomase rahastamislepingu sõlmimist kooskõlas artikliga 13 ei ole IPA II abisaajariigi allkirjastatud lepingud ja lisad, tekkinud kulud ja tehtud maksed rahastamiskõlblikud määruse (EL) nr 231/2014 raames.

2.   Määruse (EL) nr 231/2014 raames ei ole rahastamiskõlblikud järgmised kulud:

| a) | maa ja olemasolevate hoonete ostmine, välja arvatud siis, kui see on rahastamisotsuses nõuetekohaselt põhjendatud tegevuse iseloomuga; |
| --- | --- |

a)

maa ja olemasolevate hoonete ostmine, välja arvatud siis, kui see on rahastamisotsuses nõuetekohaselt põhjendatud tegevuse iseloomuga;

| b) | muud kulud, mis võivad olla sätestatud valdkondlikes või rahastamislepingutes. |
| --- | --- |

b)

muud kulud, mis võivad olla sätestatud valdkondlikes või rahastamislepingutes.

II PEATÜKK

IPA II abisaajariigi kaudset eelarve täitmist puudutavad eeskirjad

Artikkel 16

Pettuste ja muude rikkumiste kahtlustest teatamine

IPA II abisaajariik teatab komisjonile viivitamata pettuste ja muude rikkumiste kahtlustest, mille kohta on olemas haldusasutuse või kohtu esialgne fakte tuvastav otsus, ja hoiab teda kursis haldus- ja kohtumenetluste edenemisega. Teatada tuleb elektrooniliselt, kasutades moodulit, mille komisjon on selleks ette näinud.

Artikkel 17

Finantskorrektsioonid

1.   Komisjon kohaldab finantskorrektsioonide mehhanisme, et tagada IPA II rahastuse kasutamine kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega.

2.   Finantskorrektsiooni põhjus võib olla järgmine:

| a) | konkreetse vea, rikkumise või pettuse avastamine; |
| --- | --- |

a)

konkreetse vea, rikkumise või pettuse avastamine;

| b) | IPA II abisaajariigi haldus- ja kontrollisüsteemide nõrkuse või puudulikkuse avastamine. |
| --- | --- |

b)

IPA II abisaajariigi haldus- ja kontrollisüsteemide nõrkuse või puudulikkuse avastamine.

3.   Komisjon kohaldab finantskorrektsioone alusetult kulutatud summade ja eelarvele avaldatud rahalise mõju avastamisel. Kui nimetatud summasid ei ole finantskorrektsioonide tegemiseks võimalik täpselt välja selgitada, võib komisjon kohaldada ühtse määraga korrektsiooni või ekstrapoleeritud finantskorrektsiooni.

4.   Finantskorrektsioone tehakse vastavalt vajadusele tasaarvestamise kaudu.

5.   Kui korrektsiooni summa on otsustatud, võtab komisjon arvesse konkreetse vea või rikkumise iseloomu ja tõsidust ja/või asjaomase programmi haldus- ja kontrollisüsteemist leitud nõrkuste või puuduste ulatust ja finantsmõju.

IV JAOTIS

SEIRE, HINDAMINE JA ARUANDLUS

I PEATÜKK

Seire

Artikkel 18

IPA seirekomisjon

1.   Komisjon ja IPA II abisaajariik loovad IPA seirekomisjoni hiljemalt kuus kuud pärast esimese rahastamislepingu jõustumist.

2.   IPA seirekomisjon vaatab läbi kõigi meetmete rakendamise üleüldise tõhususe, tulemuslikkuse, kvaliteedi, sidususe, koordineerituse ja vastavuse, et need täidaksid oma eesmärgid. Selleks tugineb komisjon vajaduse korral valdkondlike seirekomisjonide antud teabele. Ta võib teha vajaduse korral soovitusi parandusmeetmeteks.

3.   IPA seirekomisjon koosneb komisjoni esindajatest, riiklikust IPA koordinaatorist ja muudest IPA II abisaajariigi asjaomastest riiklikest asutustest ja organitest ning vajaduse korral rahvusvahelistest organisatsioonidest, sealhulgas rahvusvahelistest finantseerimisasutustest ja muudest sidusrühmadest, nagu kodanikuühiskonna ja erasektori organisatsioonid.

4.   Komisjoni esindaja ja IPA koordinaator juhivad koos IPA seirekomisjoni koosolekuid.

5.   IPA seirekomisjon võtab vastu oma töökorra.

6.   IPA seirekomisjon kohtub vähemalt üks kord aastas. Kokku võib kutsuda ka sihtotstarbelisi koosolekuid Euroopa Komisjoni või IPA II abisaajariigi algatusel, eelkõige konkreetsete teemade käsitlemiseks.

Artikkel 19

Valdkondlikud seirekomisjonid

1.   IPA II abisaajariikide kaudse eelarve täitmise raames loob IPA II abisaajariik valdkondlikud seirekomisjonid poliitikavaldkonniti või programmiti hiljemalt kuus kuud pärast poliitikavaldkonna või programmiga seotud esimese rahastamislepingu jõustumist. Vajaduse korral võib valdkondlikke seirekomisjone luua ajutiselt muude rakendamismeetodite raames.

2.   Iga valdkondlik seirekomisjon vaatab läbi poliitikavaldkonna või programmi meetmete rakendamise üleüldise tõhususe, tulemuslikkuse, kvaliteedi, sidususe, koordineerituse ja vastavuse ning nende kooskõla asjaomaste valdkondlike strateegiatega. Komisjon mõõdab edusamme meetmete eesmärkide saavutamises ja nende oodatavaid väljundeid, tulemusi ja mõju lähteolukorraga seotud näitajate kaudu, ning edusamme seoses rahaliste vahendite kasutamisega. Valdkondlik seirekomisjon annab aru IPA seirekomisjonile ja teeb ettepanekuid parandusmeetmeteks, et tagada meetmete eesmärkide saavutamine ja edendada antava abi tõhusust, tulemuslikkust, mõju ja säästvust.

3.   Valdkondlik seirekomisjon koosneb asjaomaste riiklike asutuste ja organite esindajatest, muudest sidusrühmadest, nagu majandus-, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonna partnerid ja vajaduse korral rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas rahvusvahelised finantseerimisasutused ja kodanikuühiskond. Euroopa Komisjon osaleb seirekomisjoni töös. Valdkondliku seirekomisjoni koosolekuid juhib IPA II abisaajariigi kõrge esindaja. Sõltuvalt poliitikavaldkonnast või programmist võib Euroopa Komisjon seirekomisjoni koosolekuid kaasjuhatada.

4.   Iga valdkondlik seirekomisjon võtab vastu oma töökorra.

5.   Valdkondlikud seirekomisjonid kohtuvad vähemalt kaks korda aastas. Kokku võib kutsuda ka erakorralisi koosolekuid.

Artikkel 20

Muu seiretegevus

Vajaduse korral võib luua muid seireplatvorme. Nende tegevusest tuleb aru anda IPA seirekomisjonile.

II PEATÜKK

Hindamine

Artikkel 21

Põhimõtted

1.   IPA II abi puhul tehakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 30 lõikega 4 hindamised eesmärgiga parandada abi asjakohasust, sidusust, kvaliteeti, tulemuslikkust ja tõhusust, liidu lisaväärtust ning sidusust ja sünergiat asjaomase poliitilise dialoogiga.

2.   Hindamisi võib teha poliitilisel, strateegilisel, temaatilisel, valdkondlikul, programmi või tegevustasandil ning samuti riigi või piirkonna tasandil.

3.   Hindamiste tulemused avaldatakse ning IPA seirekomisjon ja valdkondlikud seirekomisjonid võtavad neid arvesse.

Artikkel 22

IPA II abisaajariigi tehtavad hindamised kaudse eelarve täitmise raames

1.   IPA II abisaajariik, kellele on delegeeritud IPA II abi eelarve täitmisega seotud ülesanded, vastutab oma hallatavate programmide hindamiste tegemise eest.

2.   IPA II abisaajariik koostab hindamiskava, kus tutvustatakse hindamistegevust, mida kavatsetakse rakendamise eri etappides läbi viia.

III PEATÜKK

Aruandlus

Artikkel 23

IPA II abi rakendamise aastaaruanded IPA II abisaajariikide kaudse eelarve täitmise raames

1.   Järgneva eelarveaasta 15. veebruariks esitab IPA II abisaajariik kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõike 5 esimese alalõigu punktidega a–c komisjonile järgmise:

| a) | aastaaruanne delegeeritud ülesannete rakendamise kohta; |
| --- | --- |

a)

aastaaruanne delegeeritud ülesannete rakendamise kohta;

| b) | aasta finantsaruanded, tekkepõhiselt, nagu on täpsustatud rahastamislepingus, mis on koostatud neile delegeeritud ülesannete täitmise käigus kantud kulude kohta; |
| --- | --- |

b)

aasta finantsaruanded, tekkepõhiselt, nagu on täpsustatud rahastamislepingus, mis on koostatud neile delegeeritud ülesannete täitmise käigus kantud kulude kohta;

| c) | iga-aastase liidu vahendite haldaja kinnituse, nagu on sätestatud artikli 9 lõikes 4; |
| --- | --- |

c)

iga-aastase liidu vahendite haldaja kinnituse, nagu on sätestatud artikli 9 lõikes 4;

| d) | kokkuvõtte auditiaruannetest ja haldusstruktuuri tehtud kontrollidest, mis moodustavad kindla aluse vahendite haldaja kinnitusele. Kokkuvõte sisaldab süsteemides avastatud vigade ja nõrkuste olemuse ja ulatuse analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmeid ning auditeerimisasutuse koostatud aruannete järelmeetmeid. |
| --- | --- |

d)

kokkuvõtte auditiaruannetest ja haldusstruktuuri tehtud kontrollidest, mis moodustavad kindla aluse vahendite haldaja kinnitusele. Kokkuvõte sisaldab süsteemides avastatud vigade ja nõrkuste olemuse ja ulatuse analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmeid ning auditeerimisasutuse koostatud aruannete järelmeetmeid.

2.   Järgneva eelarveaasta 15. märtsiks esitab IPA II abisaajariik komisjonile kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikega 5 auditiarvamuse.

3.   Iga programmi rakendamise lõpus esitab IPA II abisaajariik lõpparuande, mis hõlmab kogu rakendamise perioodi ja mis võib sisaldada viimast aastaaruannet.

4.   Sõltuvalt tema vastutusalas olevast meetmest või programmist võib tegevstruktuurilt nõuda, et riiklik IPA koordinaator esitaks komisjonile ulatusliku kogu eelarveaastat hõlmava aastaaruande, mille on eelnevalt läbi vaadanud vastav valdkondlik seirekomisjon.

V JAOTIS

LÄBIPAISTVUS JA NÄHTAVUS

Artikkel 24

Teave, avalikustamine ja läbipaistvus

1.   Iga määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktides a–c määratletud IPA II abi rakendav osaleja peab täitma teabe, avalikustamise ja läbipaistvusega seotud nõudeid kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 35 lõikega 2 ning tagama meetmetele kohase nähtavuse.

2.   Kui IPA II abisaajariik täidab kaudselt eelarvet, siis vastutavad tegevstruktuurid teabe avaldamise eest ELi abisaajate kohta kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklitega 21 ja 22. Tegevstruktuurid tagavad abisaajate teavitamise sellest, et nad lisatakse avaldatavasse abisaajate nimekirja. Kõiki nimekirja lisatud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud nõuetega.

3.   Riigi või mitme riigi strateegiadokumendid ja nende läbivaatamine ning programmid peavad vajaduse korral olema avalikud dokumendid ning need tehakse avalikkusele ja kodanikuühiskonnale kättesaadavaks.

Artikkel 25

Nähtavus ja teabevahetus

1.   Komisjon ja IPA II abisaajariik lepivad kokku sidusas teavitustegevuse kavas, mille raames tehakse kättesaadavaks ja avaldatakse aktiivselt teavet IPA II abi kohta IPA II abisaajariigis.

2.   IPA II abisaajariik annab oma nähtavusalase ja teavitustegevuse kohta aru IPA seirekomisjonile ja valdkondlikele seirekomisjonidele.

VI JAOTIS

PIIRIÜLENE KOOSTÖÖ

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 26

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „tegevus” — projekt, leping, toiming või projektide rühm, mille on valinud välja asjaomase programmi ühine seirekomisjon või hankija või mis on valitud nende vastutusel, ning mis aitab kaasa seoses artikli 27 punktis a sätestatud piiriülese koostöö programmidega selle prioriteetse suuna või prioriteetsete suundade eesmärkide saavutamisele, millega ta seotud on, või seoses artikli 27 punktis b või c sätestatud piiriülese koostöö programmidega selle prioriteetse teemavaldkonna või prioriteetsete teemavaldkondade eesmärkide saavutamisele, millega ta seotud on; |
| --- | --- |

a)

„tegevus” — projekt, leping, toiming või projektide rühm, mille on valinud välja asjaomase programmi ühine seirekomisjon või hankija või mis on valitud nende vastutusel, ning mis aitab kaasa seoses artikli 27 punktis a sätestatud piiriülese koostöö programmidega selle prioriteetse suuna või prioriteetsete suundade eesmärkide saavutamisele, millega ta seotud on, või seoses artikli 27 punktis b või c sätestatud piiriülese koostöö programmidega selle prioriteetse teemavaldkonna või prioriteetsete teemavaldkondade eesmärkide saavutamisele, millega ta seotud on;

| b) | „abisaaja” — riigi- või eraasutus, kes vastutab tegevuse algatamise või algatamise ja rakendamise eest. Riigiabi kontekstis (nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 lõikes 13) (8) tähendab „abisaaja” asutust, kes saab abi asjaomaseid liikmesriike hõlmavate piiriülese koostöö programmide raames. |
| --- | --- |

b)

„abisaaja” — riigi- või eraasutus, kes vastutab tegevuse algatamise või algatamise ja rakendamise eest. Riigiabi kontekstis (nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 lõikes 13) (8) tähendab „abisaaja” asutust, kes saab abi asjaomaseid liikmesriike hõlmavate piiriülese koostöö programmide raames.

2.   Käesoleva jaotise I ja II peatükis sätestatakse, et kui tegemist on liikmesriike hõlmavate piiriülese koostöö programmidega, siis tuleb mõisteid „avaliku sektori kulutused”, „programmitöö”, „partnerlusleping” ja „dokument” kasutada kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 2 sätestatud määratlustega.

Artikkel 27

Abi vorm

Abi antakse ühes järgmistest piiriülese koostöö vormidest:

| a) | piiriülene koostöö ühe või mitme liikmesriigi ja ühe või mitme IPA II abisaajariigi vahel, nagu on sätestatud II peatükis; |
| --- | --- |

a)

piiriülene koostöö ühe või mitme liikmesriigi ja ühe või mitme IPA II abisaajariigi vahel, nagu on sätestatud II peatükis;

| b) | piiriülene koostöö kahe või enama IPA II abisaajariigi vahel, nagu on sätestatud III peatükis; |
| --- | --- |

b)

piiriülene koostöö kahe või enama IPA II abisaajariigi vahel, nagu on sätestatud III peatükis;

| c) | piiriülene koostöö IPA II abisaajariikide ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kohaldamisalasse jäävate riikide vahel, nagu on sätestatud III peatükis. |
| --- | --- |

c)

piiriülene koostöö IPA II abisaajariikide ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kohaldamisalasse jäävate riikide vahel, nagu on sätestatud III peatükis.

Artikkel 28

IPA II abi osakaal ja määr

1.   Komisjoni otsuses, millega võeti vastu piiriülese koostöö programm artiklis 27 osutatud koostöö vormide kohta, kehtestatakse kaasrahastamise määr ja IPA II abi maksimaalne summa, mis põhineb kas

| a) | kõigil rahastamiskõlblikel kuludel, sealhulgas avaliku ja erasektori kulud, või |
| --- | --- |

a)

kõigil rahastamiskõlblikel kuludel, sealhulgas avaliku ja erasektori kulud, või

| b) | avaliku sektori rahastamiskõlblikel kuludel. |
| --- | --- |

b)

avaliku sektori rahastamiskõlblikel kuludel.

2.   Artikli 27 punktis a osutatud piiriülese koostöö programmide raames ei ole liidu kaasrahastamise määr iga artikli 34 lõikes 2 osutatud prioriteedi suuna tasandil vähem kui 20 % ega rohkem kui 85 % piiriülese koostöö programmi rahastamiskõlblikest kuludest.

3.   Artikli 27 punktides b ja c osutatud piiriülese koostöö programmide raames ei ole liidu kaasrahastamise määr iga prioriteetse teemavaldkonna tasandil vähem kui 20 % ega rohkem kui 85 % piiriülese koostöö programmi rahastamiskõlblikest kuludest. Tehnilise abi kaasrahastamise määr on 100 %.

Artikkel 29

IPA II abi prioriteetsed teemavaldkonnad ja kontsentreerimine

1.   IPA II tehnilise abi prioriteetsed teemavaldkonnad määratakse kindlaks määruse (EL) nr 231/2014 III lisas.

2.   Iga piiriülese koostöö programmi jaoks valitakse maksimaalselt neli prioriteetset teemavaldkonda.

Artikkel 30

Geograafiline kohaldamisala

Rahastamiskõlblike piirkondade loetelu lülitatakse asjaomasesse piiriülese koostöö programmi järgmisel moel:

| a) | artikli 27 punktis a osutatud piiriülese koostöö programmide puhul statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) 3. taseme piirkonnad või NUTS liigituse puudumisel samaväärsed piirkonnad, mis on maismaa- või merepiiride ääres ega asu üksteisest kaugemal kui 150 km, ilma et see piiraks kohanduste tegemist, mis võivad olla vajalikud piiriüleste programmide sidususe ja järjepidevuse tagamiseks programmiperioodil 2007–2013; |
| --- | --- |

a)

artikli 27 punktis a osutatud piiriülese koostöö programmide puhul statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) 3. taseme piirkonnad või NUTS liigituse puudumisel samaväärsed piirkonnad, mis on maismaa- või merepiiride ääres ega asu üksteisest kaugemal kui 150 km, ilma et see piiraks kohanduste tegemist, mis võivad olla vajalikud piiriüleste programmide sidususe ja järjepidevuse tagamiseks programmiperioodil 2007–2013;

| b) | artikli 27 punktides b ja c osutatud piiriülese koostöö programmide puhul sätestatakse rahastamiskõlblikud piirkonnad vajaduse korral asjaomases piiriülese koostöö programmis. |
| --- | --- |

b)

artikli 27 punktides b ja c osutatud piiriülese koostöö programmide puhul sätestatakse rahastamiskõlblikud piirkonnad vajaduse korral asjaomases piiriülese koostöö programmis.

Artikkel 31

Piiriülese koostöö programmide ettevalmistamine, hindamine, heakskiitmine ja muutmine

1.   Iga piiri või piiride rühma jaoks lepivad osalejariigid kokku iga piiriülese koostöö programmi prioriteetsed teemavaldkonnad, mis põhinevad määruse (EL) nr 231/2014 III lisas kindlaks määratud prioriteetsetel teemavaldkondadel.

2.   Komisjon hindab piiriülese koostöö programmide kooskõla nimetatud määrusega, nende tegelikku panust määruse (EL) nr 231/2014 III lisas valitud prioriteetsetesse teemavaldkondadesse ja osalevate liikmesriikide puhul ka kooskõla asjaomase partnerluslepinguga.

3.   Komisjon teeb alates piiriülese koostöö programmi esitamise kuupäevast kolme kuu jooksul tähelepanekuid. Osalejariigid esitavad komisjonile kogu vajaliku lisateabe ja vajaduse korral vaatavad piiriülese koostöö programmi läbi.

4.   Komisjon peab iga piiriülese koostöö programmi pärast selle ametlikku esitamist heaks kiites olema veendunud, et kõiki tema tehtud tähelepanekuid on korralikult arvesse võetud.

5.   Osalejariikide taotlused muuta piiriülese koostöö programme peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ja eelkõige peab olema välja toodud piiriülese koostöö programmi muudatuste mõju programmi eesmärkide saavutamisele. Nimetatud taotlustele tuleb lisada läbivaadatud programm. Piiriülese koostöö programmide muudatuste suhtes kohaldatakse lõikeid 2 ja 3.

Artikkel 32

Tehniline abi

1.   Iga piiriülese koostöö programm peab sisaldama spetsiaalset eelarveeraldist tehnilise abi jaoks, sealhulgas programmi rakendamisega seotud ettevalmistus, haldamine, seire, hindamine, teave, teabevahetus, võrgustike loomine, kaebuste lahendamine, kontroll ja audit ning meetmed haldussuutlikkuse tugevdamiseks programmi rakendamisel. Osalejariigid võivad IPA II abi kasutada ka selliste meetmete toetamiseks, mis aitavad vähendada abisaajate halduskoormust, sealhulgas elektroonilised andmevahetussüsteemid, ning toetada meetmeid, mis tugevdavad osalejariikide ja abisaajate ametiasutuste suutlikkust omavahel häid tavasid vahetada ning IPA II abi hallata ja kasutada. Need meetmed võivad puudutada eelnevaid ja järgnevaid programmitöö perioode.

2.   Erandina artikli 15 lõikest 1 võivad tehnilise abi kulud piiriülese koostöö programmi ettevalmistamise toetamiseks ning haldus- ja kontrollisüsteemide loomiseks olla rahastamiskõlblikud enne kuupäeva, millal komisjon võtab vastu otsuse piiriülese koostöö programm heaks kiita, kuid mitte enne 1. jaanuari 2014.

II PEATÜKK

Piiriülene koostöö liikmesriikide ja IPA II abisaajariikide vahel

Artikkel 33

Kohaldatavad sätted

1.   Kui tegemist on käesoleva peatüki kohases piiriülese koostöö programmis osaleva(te) liikmesriigiga/-riikidega, eelkõige liikmesriigiga, kus asub korraldusasutus, kohaldatakse määruses (EL) nr 1303/2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1299/2013 (9) sätestatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi suhtes kohaldatavaid eeskirju, nagu on sätestatud käesolevas peatükis. Kui neis eeskirjades viidatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondile, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 1, siis loetakse ka IPA II abi käesoleva peatüki mõistes hõlmatuks.

2.   Kui tegemist on käesoleva peatüki kohases piiriülese koostöö programmis osalevate IPA II abisaajariikidega, siis kohaldatakse Euroopa territoriaalse koostöö suhtes kohaldatavaid eeskirju, nagu on sätestatud käesolevas peatükis, seadmata sealjuures kahtluse alla asjaomases rahastamislepingus kehtestatud põhjendatud erandeid.

Artikkel 34

Programmitöö

1.   Piiriülese koostöö programmid koostatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud partnerluse põhimõtetega ja kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõigetega 2–4, 7, 9 ja 10.

2.   Piiriülese koostöö programmid sisaldavad prioriteetseid suundi. Prioriteetsed suunad vastavad artiklis 29 osutatud prioriteetsetele teemavaldkondadele, piiratama artiklis 32 sätestatut. Prioriteetsetesse suundadesse võib vajaduse korral lisada mõne teise prioriteetse teemavaldkonna elemente, et suurendada selle mõju ja tõhusust sidusa integreeritud lähenemisviisi kaudu.

3.   Piiriülese koostöö programmide raames võib rakendada kogukondlikult juhitava kohaliku arengu meetmeid määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 32–35 mõistes, ühiseid tegevuskavasid sama määruse artiklite 104–109 mõistes ja integreeritud territoriaalseid investeeringuid sama määruse artikli 36 mõistes, võttes arvesse nende vahendite kasutamise aluspõhimõtteid ja määruse (EL) nr 1299/2013 artikleid 9–11. Komisjon ja osalejariigid lepivad kokku iga piiriülese koostöö programmi erieeskirjad ja -tingimused.

4.   Liikmesriik, kus hakkab asuma programmi korraldusasutus, esitab piiriülese koostöö programmi komisjonile elektrooniliselt.

5.   Euroopa Investeerimispank võib osalejariikide taotlusel osaleda tegevuste ettevalmistamises ja ka ettevalmistamisega seotud tegevuses, eelkõige suurprojektide puhul.

Komisjon võib enne piiriülese koostöö programmide vastuvõtmist Euroopa Investeerimispangaga konsulteerida.

Artikkel 35

Tehniline abi

Tehnilisele abile eraldatava IPA II abi summa on piiratud 10 %ga piiriülese koostöö programmile eraldatud kogusummast, kuid ei ole väiksem kui 1 500 000 eurot.

Artikkel 36

Rakendusviisid ja programmi juhtivate asutuste määramine

1.   Käesolevas peatükis käsitletavad piiriülese koostöö programmid rakendatakse jagatud haldamise põhimõttel. Sellest tulenevalt vastutavad liikmesriigid ja komisjon programmide haldamise ja kontrollimise eest kooskõlas nende vastavate vastutusaladega, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 ja delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 ning käesolevas määruses.

Nende liikmesriikide suhtes, kus asub korraldusasutus, kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikleid 73 ja 74, mis käsitlevad liikmesriikide vastutust jagatud haldamise korral.

Seoses komisjoni volituste ja vastutusega jagatud halduse korral kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 75.

2.   Piiriülese koostöö programmis osalevad riigid määravad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 123 lõike 1 kohaselt ühe korraldusasutuse, sama määruse artikli 123 lõike 2 alusel ühe sertifitseerimisasutuse ja sama määruse artikli 123 lõike 4 alusel ühe auditeerimisasutuse.

3.   Korraldusasutus ja auditeerimisasutus asuvad samas liikmesriigis. Piiriülese koostöö programmis osalevad riigid võivad määrata korraldusasutuse, kes täidab sertifitseerimisasutuse ülesandeid.

Määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 124 sätestatud korraldusasutuse ja vajaduse korral sertifitseerimisasutuse määramise menetluse viib läbi liikmesriik, kus see asutus asub.

Käesoleva artikli tähenduses tehtud määramised ei piira kohustuste jaotamist seoses finantskorrektsioonide kohaldamisega osalejariikides, nagu see on sätestatud piiriülese koostöö programmis.

Artikkel 37

Programmi juhtivate asutuste ülesanded

1.   Korraldusasutuse ülesannete suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 125 ja määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 23 lõikeid 1, 2, 4 ja 5.

2.   Sertifitseerimisasutuse ülesannete suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 126 ja määruse (EL) nr 1299/2013 artiklit 24.

Sertifitseerimisasutus saab komisjoni tehtud maksed ja üldjuhul teeb makseid peamisele abisaajale kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 132.

3.   Auditeerimisasutuse ülesannete suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 127 ja määruse (EL) nr 1299/2013 artiklit 25.

Artikkel 38

Ühine seirekomisjon

1.   Kolme kuu jooksul alates kuupäevast, millal liikmesriiki teavitati piiriülese koostöö programmi heakskiitmise otsusest, loovad osalejariigid ühise seirekomisjoni.

2.   Ühine seirekomisjon koosneb komisjoni esindajatest, riiklikust IPA koordinaatorist ja muudest IPA II abisaajariigi asjaomastest riiklikest asutustest ja organitest, osalevast liikmesriigist/osalevatest liikmesriikidest ning vajaduse korral rahvusvahelistest finantseerimisasutustest ja muudest sidusrühmadest, sealhulgas kodanikuühiskonna ja erasektori organisatsioonid.

3.   Ühist seirekomisjoni juhib ühe osalejariigi või korraldusasutuse esindaja.

4.   Euroopa Komisjon osaleb seirekomisjoni töös nõuandva pädevusega.

5.   Kui Euroopa Investeerimispank programmi toetab, võib ta seirekomisjoni töös osaleda nõuandva pädevusega.

6.   Ühine seirekomisjon vaatab läbi kõigi meetmete rakendamise üleüldise tõhususe, kvaliteedi ja sidususe, et need täidaksid piiriülese koostöö programmides, rahastamislepingutes ja asjaomas(t)es strateegiadokumendis/-dokumentides sätestatud eesmärgid. Ta võib anda vajaduse korral soovitusi parandusmeetmeteks.

Kohaldatakse ka määruse (EL) nr 1303/2013 artikleid 49 ja 110, milles käsitletakse seirekomisjoni ülesandeid.

Ühine seirekomisjon ja korraldusasutus teostavad järelevalvet asjaomases piiriülese koostöö programmis sätestatud näitajate alusel kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artikliga 16.

7.   Ühine seirekomisjon võtab vastu oma töökorra.

8.   Ühine seirekomisjon kohtub vähemalt üks kord aastas. Kokku võib kutsuda ka täiendavaid koosolekuid osalejariikide või Euroopa Komisjoni algatusel, eelkõige konkreetsete teemade käsitlemiseks.

Artikkel 39

Tegevuse valik

1.   Piiriülese koostöö programmides sisalduva tegevuse valib ühine seirekomisjon.

Seirekomisjon võib luua tegevuse valimiseks oma vastutusalas tegutseva juhtkomitee.

2.   Valitud tegevus hõlmab abisaajaid vähemalt kahest osalejariigist, millest vähemalt üks on liikmesriik. Tegevust võib rakendada ka ühes osalejariigis, tingimusel et piiriülene mõju ja kasu on tõendatud.

3.   Abisaajad teevad tegevuse arendamisel ja rakendamisel koostööd. Lisaks teevad nad koostööd kas tegevuseks töötajaid või rahalisi vahendeid eraldades.

Artikkel 40

Abisaajad

1.   Kui piiriülese koostöö programmi tegevuse puhul on kaks või enam abisaajat, siis peavad kõik abisaajad nimetama ühe neist juhtivaks abisaajaks.

2.   Juhtiv abisaaja täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | kehtestab teiste abisaajatega lepingu vormis korra, mis hõlmab muu hulgas sätteid, mis tagavad tegevusele eraldatud rahaliste vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise, kaasa arvatud alusetult makstud summade tagasinõudmise kord; |
| --- | --- |

a)

kehtestab teiste abisaajatega lepingu vormis korra, mis hõlmab muu hulgas sätteid, mis tagavad tegevusele eraldatud rahaliste vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise, kaasa arvatud alusetult makstud summade tagasinõudmise kord;

| b) | vastutab kogu tegevuse rakendamise eest; |
| --- | --- |

b)

vastutab kogu tegevuse rakendamise eest;

| c) | tagab, et kõigi abisaajate esitatud kulud on seotud tegevuse rakendamisega ja vastavad kõigi abisaajate vahel kokku lepitud tegevusele ning on kooskõlas korraldusasutuse esitatud dokumendiga, nagu on sätestatud lõikes 6; |
| --- | --- |

c)

tagab, et kõigi abisaajate esitatud kulud on seotud tegevuse rakendamisega ja vastavad kõigi abisaajate vahel kokku lepitud tegevusele ning on kooskõlas korraldusasutuse esitatud dokumendiga, nagu on sätestatud lõikes 6;

| d) | tagab kõigi teiste abisaajate esitatud kulude vastutava(te) töötaja(te) poolse kontrollimise, kui seda kontrolli ei ole teinud korraldusasutus kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 23 lõikega 1. |
| --- | --- |

d)

tagab kõigi teiste abisaajate esitatud kulude vastutava(te) töötaja(te) poolse kontrollimise, kui seda kontrolli ei ole teinud korraldusasutus kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 23 lõikega 1.

3.   Kui lõike 2 punktis a osutatud kord ei näe ette muud, tagab juhtiv abisaaja, et teised abisaajad saavad avaliku sektori toetuse summa kätte võimalikult kiiresti ja täies mahus. Midagi ei tohi maha arvata ega kinni hoida ning nõuda ei tohi ei eri- ega muid samaväärse toimega makse, mis võiksid vähendada teiste abisaajate summasid.

4.   Juhtivad või ainsad abisaajad asuvad osalejariigis.

5.   Olenemata käesoleva määruse artikli 39 lõikest 2, võib kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1082/2006 (10) loodud Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus või muu ühe osalejariigi õigusaktide alusel loodud õiguslik organ esitada ainsa abisaajana tegevuseks taotluse, tingimusel et see organ on loodud vähemalt kahe osalejariigi riigiasutustest ja -organitest.

6.   Korraldusasutus annab juhtivale või ainsale abisaajale iga tegevuse jaoks dokumendi, milles sätestatakse tegevuse toetamise tingimused, sealhulgas tegevuse raames hangitavate toodete ja teenuste, rahastamiskava ja elluviimise ajaliste piirangutega seotud erinõuded.

Artikkel 41

Hindamine

1.   Hindamisi peavad tegema sise- või väliseksperdid, kes on oma tegevuses sõltumatud programmi rakendamise eest vastutavatest asutustest. Kõik hindamised avalikustatakse.

2.   Osalejariigid peavad ühiselt tegema eelhindamise kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 55.

3.   Programmiperioodi ajal tehtava hindamise suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 56.

4.   Järelhindamise suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 57.

Artikkel 42

Aruandlus, teave ja teabevahetus

1.   Kohaldatakse määruse (EL) nr 1299/2013 artiklit 14, milles käsitletakse rakendamise aruandeid.

2.   Iga-aastane läbivaatamiskoosolek korraldatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artikliga 15.

3.   Korraldusasutus edastab iga aasta 31. jaanuariks, 31. juuliks ja 31. oktoobriks komisjonile kontrollimiseks elektrooniliselt iga piiriülese programmi ja iga prioriteetse suuna kaupa järgmised andmed:

| a) | rahastamiskõlblikud tegevuse kogukulud ja avaliku sektori kulud ning toetuse saamiseks välja valitud tegevusliikide arv; |
| --- | --- |

a)

rahastamiskõlblikud tegevuse kogukulud ja avaliku sektori kulud ning toetuse saamiseks välja valitud tegevusliikide arv;

| b) | abisaajate korraldusasutusele esitatud deklareeritud rahastamiskõlblikud kogukulud. |
| --- | --- |

b)

abisaajate korraldusasutusele esitatud deklareeritud rahastamiskõlblikud kogukulud.

Lisaks sellele sisaldab 31. jaanuariks edastatud teave punktides a ja b viidatud andmeid meetmete kategooriate kaupa. Nimetatud andmete edastamine loetakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõikes 2 osutatud finantsandmete edastamise nõudele vastavaks.

Andmete edastamisega, mis tuleb teha 31. jaanuariks ja 31. juuliks, kaasneb prognoos summa kohta, mille saamiseks kavatseb liikmesriik esitada maksetaotluse jooksval ja järgneval majandusaastal.

Käesoleva lõike alusel esitatakse andmed esitamise kuule eelneva kuu lõpu seisuga.

4.   Korraldusasutus koordineerib teabe, avalikustamise ja läbipaistvuse nõuetega seotud ülesandeid käesoleva määruse artikli 24 lõigete 1 ja 3 kohaselt.

Erandina käesoleva määruse artiklist 25 vastutab korraldusasutus teavitus- ja teabevahetustegevuse eest, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 115 ja 116.

Artikkel 43

Rahastamiskõlblikkus ja kestus

1.   Erandina käesoleva määruse artikli 15 lõikest 1 võib kulusid rahastada IPA II piiriülese koostöö rahastamisvahendist, kui

| a) | need on tekkinud liikmesriigist pärit abisaajal ja need on makstud vahemikus 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2022 või |
| --- | --- |

a)

need on tekkinud liikmesriigist pärit abisaajal ja need on makstud vahemikus 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2022 või

| b) | need on tekkinud IPA II abisaajariigist pärit makse saajal ja need on makstud pärast piiriülese koostöö programmi esitamist. |
| --- | --- |

b)

need on tekkinud IPA II abisaajariigist pärit makse saajal ja need on makstud pärast piiriülese koostöö programmi esitamist.

2.   Lisaks käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 sätestatud eeskirjadele ei toetata IPA II piiriülese koostöö rahastamisvahendist järgmist:

| a) | võlaintress; |
| --- | --- |

a)

võlaintress;

| b) | käibemaks, välja arvatud juhul, kui seda ei kaeta riiklike käibemaksu käsitlevate õigusaktide alusel; |
| --- | --- |

b)

käibemaks, välja arvatud juhul, kui seda ei kaeta riiklike käibemaksu käsitlevate õigusaktide alusel;

| c) | tuumajõujaamade dekomisjoneerimine ja ehitamine; |
| --- | --- |

c)

tuumajõujaamade dekomisjoneerimine ja ehitamine;

| d) | investeeringud kasvuhoonegaaside vähendamisse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (11) I lisa reguleerimisalasse kuuluvate meetmete raames; |
| --- | --- |

d)

investeeringud kasvuhoonegaaside vähendamisse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (11) I lisa reguleerimisalasse kuuluvate meetmete raames;

| e) | tubaka ja tubakatoodete valmistamine, töötlemine ja turustamine; |
| --- | --- |

e)

tubaka ja tubakatoodete valmistamine, töötlemine ja turustamine;

| f) | raskustes olevad ettevõtted, mis on sellisena määratletud liidu riigiabi eeskirjades; |
| --- | --- |

f)

raskustes olevad ettevõtted, mis on sellisena määratletud liidu riigiabi eeskirjades;

| g) | investeeringud lennujaamade infrastruktuuri, välja arvatud juhul, kui tegemist on keskkonnakaitsega või see toimub koos negatiivse keskkonnamõju leevendamiseks või vähendamiseks vajalike investeeringutega. |
| --- | --- |

g)

investeeringud lennujaamade infrastruktuuri, välja arvatud juhul, kui tegemist on keskkonnakaitsega või see toimub koos negatiivse keskkonnamõju leevendamiseks või vähendamiseks vajalike investeeringutega.

Erandina käesoleva määruse artikli 15 lõikest 2 on IPA II piiriülese koostöö abi raames rahastamiskõlblik hoonestamata või hoonestatud maa ost summas kuni 10 % asjaomase tegevuse rahastamiskõlblikest kogukuludest. Mahajäetud maa-alade ja varem tööstuslikult kasutusel olnud alade puhul, millel asuvad hooned, tõstetakse seda piirangut 15 %ni. Erandkorras ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib seda piirangut tõsta kõrgemale vastavatest eelnimetatud protsentidest seoses keskkonnakaitsemeetmetega.

3.   IPA II abi jaoks ei valita tegevust, mis on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud enne, kui abisaaja on korraldusasutusele esitanud taotluse rahastamise saamiseks piiriülese koostöö programmist, sõltumata sellest, kas abisaaja on kõik seonduvad maksed teinud.

4.   Toetustega seoses kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 61, artikli 65 lõikeid 4 ja 6–9 ja 11, artikleid 66–68 ja artikli 69 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 71.

5.   Lisaks käesoleva määruse artikli 6 lõikele 2 sätestatakse käesoleva peatüki piiriülese koostöö programmide rahastamislepingutes asjaomase piiriülese koostöö programmi suhtes kohaldatavate rahastamiskõlblikkuse eeskirjade hierarhia kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artiklis 18 sätestatud põhimõtetega.

6.   Tööjõukulude suhtes kohaldatakse ka määruse (EL) nr 1299/2013 artiklit 19.

Artikkel 44

Asukohast sõltuv rahastamiskõlblikkus

1.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud erandiga hõlmatud tegevused asuvad programmipiirkonnas, mis sisaldab osalejariikide territooriumi osa, nagu on sätestatud asjaomases piiriülese koostöö programmis (edaspidi „programmipiirkond”).

2.   Korraldusasutus võib nõustuda sellega, et kõik või osa tegevusest rakendatakse väljaspool programmipiirkonda, eeldusel et täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | tegevus on programmipiirkonna jaoks kasulik; |
| --- | --- |

a)

tegevus on programmipiirkonna jaoks kasulik;

| b) | programmipiirkonnast väljaspool teostatavale tegevusele eraldatav kogusumma ei ületa 20 % liidu toetusest programmi tasandil; |
| --- | --- |

b)

programmipiirkonnast väljaspool teostatavale tegevusele eraldatav kogusumma ei ületa 20 % liidu toetusest programmi tasandil;

| c) | tegevusega seotud haldust, kontrolli ja auditit puudutavad korraldus- ja auditeerimisasutuste kohustused täidavad piiriülese koostöö programmi asutused või sõlmitakse asjakohased lepingud selle liikmesriigi või kolmanda riigi asutustega, kus tegevust rakendatakse. |
| --- | --- |

c)

tegevusega seotud haldust, kontrolli ja auditit puudutavad korraldus- ja auditeerimisasutuste kohustused täidavad piiriülese koostöö programmi asutused või sõlmitakse asjakohased lepingud selle liikmesriigi või kolmanda riigi asutustega, kus tegevust rakendatakse.

3.   Tehnilist abi, reklaamitegevust ja suutlikkuse suurendamist puudutava tegevuse puhul võivad kulud tekkida väljaspool programmipiirkonda, tingimusel et lõike 2 punktides a ja c sätestatud tingimused on täidetud.

Artikkel 45

Riigihanked

1.   Abisaajate sõlmitavate teenus-, tarne- ja töölepingute puhul peavad hankemenetlused olema kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 teise osa IV jaotise 3. peatükiga ja delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 teise osa II jaotise 3. peatükiga, mida kohaldatakse kogu programmipiirkonnas, nii liikmesriigi kui ka IPA II abisaajariigi/-riikide territooriumil.

2.   Tehnilise abi tegevusega seotud spetsiifilise eelarveeraldise raames korraldusasutuse sõlmitavate teenus-, tarne- ja töölepingute puhul võivad korraldusasutuse kohaldatavad hankemenetlused olla lõikes 1 viidatud või siseriiklikus õiguses sätestatud hankemenetlused.

Artikkel 46

Finantsjuhtimine, kulukohustustest vabastamine, raamatupidamise aastaaruande kontrollimine ja heakskiitmine, raamatupidamiskontode sulgemine ja finantskorrektsioonid

1.   Eelarveliste kulukohustuste puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 76.

2.   Maksete puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikleid 77–80, 82–83, 129–132, 134–135 ja 142. Lisaks kohaldatakse määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 27 lõiget 1 ühele kontole tehtavate maksete kohta. Euro kasutamise puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1299/2013 artiklit 28.

3.   Pärast komisjoni otsust, millega piiriülene programm heaks kiidetakse, teeb komisjon ühekordse eelmakse.

Eelmakse suurus moodustab 50 % programmiga seotud esimesest kolmest eelarvelisest kulukohustusest.

Eelmakse summa võidakse maksta kahe osamaksena, lähtudes vajaduse korral eelarvevajadustest.

Kui piiriülese koostöö programmiga seotud maksetaotlust ei ole saadetud 24 kuu jooksul alates kuupäevast, millal komisjon tegi esimese eelmakse, makstakse kogu eelmaksena tasutud summa komisjonile tagasi.

4.   Kulukohustustest vabastamise puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikleid 86–88 ja 136.

5.   Raamatupidamise aastaaruannete kontrollimise, heakskiitmise ja raamatupidamiskontode sulgemise puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikleid 84 ja 137–141.

6.   Finantskorrektsioonide ja tagasinõudmiste puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 85, artikli 122 lõiget 2 ja artikleid 143–147. Kohaldatakse ka määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 27 lõikeid 2 ja 3.

Artikkel 47

Haldus- ja kontrollisüsteemid ning audit

1.   Haldus- ja kontrollisüsteemide üldpõhimõtetega seoses kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 72 ja artikli 122 lõikeid 1 ja 3.

2.   Komisjoni ja auditeerimisasutuste koostöö puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 128.

3.   Piiriülese koostöö programmide proportsionaalse kontrolli puhul kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklit 148.

Artikkel 48

Piiriülese koostöö programmide lõpetamine/katkestamine

1.   Kui mitte ükski osalevatest IPA II abisaajariikidest ei ole programmi vastuvõtmise aastale järgneva aasta lõpuks sõlminud rahastamislepingut, siis katkestab komisjon piiriülese koostöö programmi.

Juba eraldatud Euroopa Regionaalarengu Fondi aastased osamaksed jäävad kättesaadavaks nende tavalise kasutusperioodi vältel, kuid nendega saab katta vaid asjaomastes liikmesriikides võetavaid meetmeid ja seda juhul, kui vastav leping on sõlmitud enne komisjoni katkestamisotsust. Korraldusasutus esitab komisjonile lõpparuande kolme kuu jooksul pärast lepingute lõpetamist, mis toimub kooskõlas lõigetega 2 ja 3.

2.   Kui piiriülese koostöö programmi ei saa rakendada osalejariikidevahelistes suhetes esile kerkivate probleemide tõttu ja muudel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, võib komisjon otsustada programmi katkestada enne ette nähtud tegevusperioodi lõppemise tähtaega ühise seirekomisjoni taotlusel või enda algatusel pärast ühise seirekomisjoniga konsulteerimist.

Kui programm on katkestatud, esitab korraldusasutus lõpparuande kuue kuu jooksul pärast komisjoni otsust. Pärast varasemate eelmaksete kontrollimist teeb komisjon lõppmakse või väljastab vajaduse korral sissenõudekorralduse. Komisjon vabastab ka järelejäänud kulukohustuste jäägi.

Alternatiivina võib komisjon otsustada vähendada eraldist programmi üldmaksumuse suhtes kooskõlas artikli 31 lõikega 5.

3.   Euroopa Regionaalarengu Fondi kulukohustustega sidumata toetus, mis vastab aastastele maksetele, mida ei ole veel kinnitatud, või aastastele maksetele, mis on kinnitatud ja vabastatud täielikult või osaliselt sama eelarveaasta jooksul ega ole teistesse sama kategooria väliskoostöö programmidesse üle kantud, eraldatakse lõigetes 1 ja 2 viidatud juhtudel liidusisestele piiriülese koostöö programmidele kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artikliga 4.

IPA II abi, mis vastab aastastele maksetele, mida ei ole veel kinnitatud, või aastastele maksetele, mis on kinnitatud ja vabastatud täielikult või osaliselt sama eelarveaasta jooksul, kasutatakse teiste IPA II raames rahastamiskõlblike programmide või projektide rahastamiseks.

III PEATÜKK

Piiriülene koostöö IPA II abisaajariikide vahel või IPA II abisaajariikide ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kohaldamisalasse jäävate riikide vahel

Artikkel 49

Programmitöö

1.   Piiriülese koostöö programm koostatakse kooskõlas komisjoni esitatud programmi näidisega, osalejariigid koostavad selle ühiselt ja see esitatakse komisjonile elektrooniliselt.

2.   Piiriülese koostöö programmid sisaldavad prioriteetseid teemavaldkondi kooskõlas artikliga 29.

Artikkel 50

Tehniline abi

Tehnilisele abile eraldatava IPA II abi summa on piiratud 10 %ga piiriülese koostöö programmile eraldatud kogusummast.

Artikkel 51

Rakendusviisid

1.   Artikli 27 punktides b ja c osutatud piiriülese koostöö programme rakendatakse otsese või kaudse eelarve täitmise kaudu.

2.   Piiriülese koostöö programme haldab üks tellija, nagu see on kindlaks määratud komisjoni rakendusotsuses, millega asjaomane piiriülese koostöö programm heaks kiidetakse.

Artikkel 52

Struktuurid ja asutused

1.   Piiriülese koostöö programmide haldamises IPA II abisaajariikides osalevad järgmised struktuurid:

| a) | artiklis 4 osutatud piiriülese koostöö programmis osalevate riikide riiklikud IPA koordinaatorid ja vajaduse korral territoriaalse koostöö koordinaatorid; |
| --- | --- |

a)

artiklis 4 osutatud piiriülese koostöö programmis osalevate riikide riiklikud IPA koordinaatorid ja vajaduse korral territoriaalse koostöö koordinaatorid;

| b) | kui piiriülese koostöö programmi rakendatakse kaudse eelarve täitmise kaudu, siis selle osaleva IPA II abisaajariigi artiklis 7 osutatud siseriiklik eelarvevahendite käsutaja ja haldusstruktuur, kus asub tellija; |
| --- | --- |

b)

kui piiriülese koostöö programmi rakendatakse kaudse eelarve täitmise kaudu, siis selle osaleva IPA II abisaajariigi artiklis 7 osutatud siseriiklik eelarvevahendite käsutaja ja haldusstruktuur, kus asub tellija;

| c) | kõigi osalejariikide tegevstruktuurid, kes teevad programmitöö ja asjaomase piiriülese koostöö programmi rakendamisel tihedat koostööd. Kaudse eelarve täitmise korral hõlmab tegevstruktuur ka tellijat; |
| --- | --- |

c)

kõigi osalejariikide tegevstruktuurid, kes teevad programmitöö ja asjaomase piiriülese koostöö programmi rakendamisel tihedat koostööd. Kaudse eelarve täitmise korral hõlmab tegevstruktuur ka tellijat;

| d) | kui piiriülese koostöö programmi rakendatakse kaudse eelarve täitmise kaudu, siis artikli 7 lõikes 3 osutatud auditeerimisasutus. Kui tal ei ole volitusi täita artiklis 12 sätestatud ülesandeid, siis aitab teda audiitorite rühm, kuhu kuulub iga piiriüleses koostöö programmis osaleva riigi esindaja. |
| --- | --- |

d)

kui piiriülese koostöö programmi rakendatakse kaudse eelarve täitmise kaudu, siis artikli 7 lõikes 3 osutatud auditeerimisasutus. Kui tal ei ole volitusi täita artiklis 12 sätestatud ülesandeid, siis aitab teda audiitorite rühm, kuhu kuulub iga piiriüleses koostöö programmis osaleva riigi esindaja.

2.   IPA II abisaajariigid ja piiriülese koostöö programmis osalevad Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kohaldamisalasse kuuluvad riigid loovad ühise seirekomisjoni, mis täidab ka artiklis 19 osutatud valdkondliku seirekomisjoni rolli.

3.   Luuakse ühine tehniline sekretariaat komisjoni, tegevstruktuuride ja ühise seirekomisjoni abistamiseks.

4.   Nende struktuuride rollid ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva määruse artiklis 5 osutatud raamlepingus.

5.   Kaudse eelarve täitmise raames sõlmivad osalejariigid kahepoolse kokkuleppe, kus sätestatakse igaühe kohustused asjaomase piiriülese koostöö programmi rakendamisel. Sellise kahepoolse kokkuleppe miinimumnõuded määratakse kindlaks artiklis 5 osutatud raamlepingus.

Artikkel 53

Tegevuse valik

1.   Piiriülese koostöö programmi raames välja valitud tegevusel peab olema selge piiriülene mõju ja kasu.

2.   Piiriülese koostöö programmi tegevuse valib tellija välja kogu rahastamiskõlblikku piirkonda hõlmavate konkursikutsete kaudu.

3.   Osalejariigid võivad valida tegevuse ka väljaspool konkursikutset. Sellisel juhul nimetatakse tegevust konkreetselt artiklis 49 viidatud piiriülese koostöö programmis.

4.   Piiriülese koostöö jaoks valitud tegevus hõlmab abisaajaid vähemalt kahest osalejariigist. Abisaajad teevad tegevuse arendamisel ja rakendamisel koostööd. Lisaks teevad nad koostööd kas tegevuse tarvis töötajaid või rahalisi vahendeid või mõlemaid eraldades.

5.   Tegevust võib rakendada ka ühes osalejariigis, tingimusel et piiriülene mõju ja kasu on tõendatud.

Artikkel 54

Abisaajad

1.   Artikli 27 punktis b osutatud piiriülese koostöö programmi puhul asuvad abisaajad IPA II abisaajariigis. Artikli 27 punktis c osutatud piiriülese koostöö programmi puhul asuvad abisaajad IPA II abisaajariigis või Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kohaldamisalasse kuuluvas riigis.

2.   Kõik ühes konkreetses tegevuses osalevad abisaajad määravad ühe abisaaja peamiseks abisaajaks.

3.   Peamine abisaaja vastutab kogu tegevuse finantsilise rakendamise eest, jälgib, et tegevust rakendatakse kooskõlas lepingus sätestatud tingimustega, ning kehtestab koos teiste abisaajatega korra tegevusele eraldatud vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks, sealhulgas alusetult makstud summade tagasinõudmise kord.

VII JAOTIS

PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG

Artikkel 55

Maaelu arengu programmide erisätted

1.   Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonda kuuluvad maaelu arengu programmid koostatakse riigi tasandil, neid valmistavad ette IPA II abisaajariigi määratud asjaomased asutused ja need esitatakse komisjonile pärast huvitatud isikutega konsulteerimist.

2.   IPA II abisaajariigid rakendavad maaelu arengu programme kaudse eelarve täitmise alusel kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõikega 1 ja neist programmidest rahastatakse valitud meetmete liike, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1305/2013 (12).

3.   Kooskõlas artikliga 10 loodavad tegevstruktuurid koosnevad maaelu arengu programmide puhul järgmistest tihedas koostöös tegutsevatest eraldi asutustest:

| a) | korraldusasutus, mis on riigi tasandil tegutsev avalik-õiguslik asutus ning mis vastutab asjaomase programmi ettevalmistamise ja rakendamise eest, sealhulgas meetmete valiku ja avalikustamise, koordineerimise, hindamise, järelevalve ja aruandluse eest, ning mida juhib ainuisikulise vastutusega kõrge ametnik, ja |
| --- | --- |

a)

korraldusasutus, mis on riigi tasandil tegutsev avalik-õiguslik asutus ning mis vastutab asjaomase programmi ettevalmistamise ja rakendamise eest, sealhulgas meetmete valiku ja avalikustamise, koordineerimise, hindamise, järelevalve ja aruandluse eest, ning mida juhib ainuisikulise vastutusega kõrge ametnik, ja

| b) | IPA maaelu arengu agentuur, millel on liikmesriikides asuvate makseasutustega sarnased ülesanded, mis tähendab vastutust avalikustamise, projektide valimise ning eelarveliste kohustuste ja maksete lubamise, kontrollimise ja raamatupidamise ning maksete tegemise eest. |
| --- | --- |

b)

IPA maaelu arengu agentuur, millel on liikmesriikides asuvate makseasutustega sarnased ülesanded, mis tähendab vastutust avalikustamise, projektide valimise ning eelarveliste kohustuste ja maksete lubamise, kontrollimise ja raamatupidamise ning maksete tegemise eest.

4.   Erandina artikli 15 lõikest 1 võivad rahastamiskõlblikud olla maaelu arengu programmide ettevalmistamist toetava tehnilise abi ning haldus- ja kontrollisüsteemide loomise kulud, mis tekivad enne maaelu arengu programmi heakskiitva komisjoni otsuse vastuvõtmist, kuid mitte enne 1. jaanuari 2014.

5.   Kui avaliku sektori kulude osa määratakse protsendina investeeringu kõigist rahastamiskõlblikest kuludest, siis ei võeta arvesse riiklikku abi nende laenude kasutamiseks, mis eraldatakse ilma liidu rahastuseta, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 231/2014 raames.

6.   Maaelu arengu investeerimisprojektid jäävad liidu rahastamise raames rahastamiskõlblikuks, tingimusel et neisse ei tehta olulisi muudatusi viie aasta jooksul pärast tegevstruktuuri tehtud lõppmakset.

VIII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 56

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2014

Euroopa Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 77, 15.3.2014, lk 11.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 236/2014, 11. märts 2014, millega kehtestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused (ELT L 77, 15.3.2014, lk 95).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 232/2014 Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi loomise kohta (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).

6

(7)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.)

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, lk 259).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1082/2006, 5. juuli 2006, Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 19).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

12

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/53

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 448/2014,

2. mai 2014,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011, ajakohastades viiteid Chicago konventsiooni lisadele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), (1) eriti selle artikleid 4, 6 ja 7,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (2) eriti selle artikli 8b lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1035/2011 (3) on kehtestatud aeronavigatsiooniteenuste osutamise rakenduseeskirjad. Kõnealuste rakenduseeskirjadega jõustatakse 7. detsembril 1944 Chicagos allkirjastatud rahvusvahelises tsiviillennunduse konventsioonis (edaspidi „Chicago konventsioon”) sätestatud standardid ja kohustused kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (4) artikli 1 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 2 lõike 2 punktis d sätestatud eesmärkidega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1035/2011 (3) on kehtestatud aeronavigatsiooniteenuste osutamise rakenduseeskirjad. Kõnealuste rakenduseeskirjadega jõustatakse 7. detsembril 1944 Chicagos allkirjastatud rahvusvahelises tsiviillennunduse konventsioonis (edaspidi „Chicago konventsioon”) sätestatud standardid ja kohustused kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (4) artikli 1 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 2 lõike 2 punktis d sätestatud eesmärkidega.

| (2) | Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) on hiljuti muutnud Chicago konventsiooni 3., 4., 10., 11., 14. ja 15. lisa. 3., 4., 10. ja 11. lisa muudatused ning 14. ja 15. lisa muudatus 11-A jõustusid 14. novembril 2013, 14. lisa muudatus 11-B aga jõustub 14. novembril 2014. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) on hiljuti muutnud Chicago konventsiooni 3., 4., 10., 11., 14. ja 15. lisa. 3., 4., 10. ja 11. lisa muudatused ning 14. ja 15. lisa muudatus 11-A jõustusid 14. novembril 2013, 14. lisa muudatus 11-B aga jõustub 14. novembril 2014.

| (3) | Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1035/2011 põhjendusele 14 peaksid aeronavigatsiooniteenuste osutajad tegutsema asjakohaste ICAO standardite kohaselt seni, kuni kõnealused standardid on täielikult üle võetud liidu õigusaktidesse. See kehtib ka selliste standardite suhtes, mis on Rahvusvahelise Tsiviillennunduse konventsiooni lisades tehtud hiljutistest muudatustest tulenevalt läbi vaadatud. Seepärast tuleks vastavalt ajakohastada rakendusmääruses (EL) nr 1035/2011 sisalduvaid viiteid konventsioonile. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1035/2011 põhjendusele 14 peaksid aeronavigatsiooniteenuste osutajad tegutsema asjakohaste ICAO standardite kohaselt seni, kuni kõnealused standardid on täielikult üle võetud liidu õigusaktidesse. See kehtib ka selliste standardite suhtes, mis on Rahvusvahelise Tsiviillennunduse konventsiooni lisades tehtud hiljutistest muudatustest tulenevalt läbi vaadatud. Seepärast tuleks vastavalt ajakohastada rakendusmääruses (EL) nr 1035/2011 sisalduvaid viiteid konventsioonile.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 kohaselt asutatud ühtse taeva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 kohaselt asutatud ühtse taeva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 1035/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

1

(2)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1035/2011, 17. oktoober 2011, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 482/2008 ja (EL) nr 691/2010 (ELT L 271, 18.10.2011, lk 23).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 549/2004, 10. märts 2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1).

4

---

LISA

| 1. | I lisas asendatakse punkti 2.2.1 teine lõik järgmisega:
  „Punktides a ja b esitatud teave peab olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 11 osutatud riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandi tulemuslikkuskavaga ning ohutusega seotud andmete puhul Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni konventsiooni 19. lisa standardis 3.1.1 osutatud riikliku ohutusprogrammiga (vajaduse korral).” |
| --- | --- |

1.

I lisas asendatakse punkti 2.2.1 teine lõik järgmisega:

„Punktides a ja b esitatud teave peab olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 11 osutatud riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandi tulemuslikkuskavaga ning ohutusega seotud andmete puhul Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni konventsiooni 19. lisa standardis 3.1.1 osutatud riikliku ohutusprogrammiga (vajaduse korral).”

| 2. | II lisa punkti 4 alapunktid b ja c asendatakse järgmisega:






  „b) | 10. lisa lennunduse sidevahendite kohta; II osa: sidepidamiskord, sealhulgas aeronavigatsiooniteeninduse protseduuride (PANS) staatusega sidepidamiskord (6. trükk, oktoober 2001, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud)); |
| --- | --- | --- |

2.

II lisa punkti 4 alapunktid b ja c asendatakse järgmisega:

„b)

10. lisa lennunduse sidevahendite kohta; II osa: sidepidamiskord, sealhulgas aeronavigatsiooniteeninduse protseduuride (PANS) staatusega sidepidamiskord (6. trükk, oktoober 2001, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud));

| c) | 11. lisa lennuliiklusteenuste kohta (13. trükk, juuli 2001, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 49 (kaasa arvatud)) ja rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (1) (vajaduse korral). |
| --- | --- |

c)

11. lisa lennuliiklusteenuste kohta (13. trükk, juuli 2001, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 49 (kaasa arvatud)) ja rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (1) (vajaduse korral).

(1)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, 26. september 2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1).”"

| 3. | III lisa punkti 2 alapunktid a, b ja c asendatakse järgmisega:






  „a) | 3. lisa meteoroloogiateenuste kohta (18. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 76 (kaasa arvatud)), ilma et see piiraks rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 kohaldamist; |
| --- | --- | --- |

3.

III lisa punkti 2 alapunktid a, b ja c asendatakse järgmisega:

„a)

3. lisa meteoroloogiateenuste kohta (18. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 76 (kaasa arvatud)), ilma et see piiraks rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 kohaldamist;

| b) | 11. lisa lennuliiklusteenuste kohta (13. trükk, juuli 2001, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 49 (kaasa arvatud)) ja rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (vajaduse korral). |
| --- | --- |

b)

11. lisa lennuliiklusteenuste kohta (13. trükk, juuli 2001, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 49 (kaasa arvatud)) ja rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (vajaduse korral).

| c) | ilma et see piiraks määruse (EL) nr 139/2014 (2) kohaldamist, 14. lisa lennuväljade kohta järgmistes versioonides:






  i) | I osa lennuväljade konstruktsiooni ja töö kohta (6. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 11-A (kaasa arvatud) ja alates 13. novembrist 2014 muudatuseni nr 11-B (kaasa arvatud)); |
| --- | --- | --- |

c)

ilma et see piiraks määruse (EL) nr 139/2014 (2) kohaldamist, 14. lisa lennuväljade kohta järgmistes versioonides:

i)

I osa lennuväljade konstruktsiooni ja töö kohta (6. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 11-A (kaasa arvatud) ja alates 13. novembrist 2014 muudatuseni nr 11-B (kaasa arvatud));

| ii) | II osa helikopteriväljakute kohta (4. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 5 (kaasa arvatud)). |
| --- | --- |

ii)

II osa helikopteriväljakute kohta (4. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 5 (kaasa arvatud)).

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 139/2014, 12. veebruar 2014, millega kehtestatakse lennuväljadega seotud nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 44, 14.2.2014, lk 1).”"

| 4. | IV lisa punkti 2 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni järgmistes lisades, niivõrd kui need on asjakohased asjaomases õhuruumis osutatavate aeronavigatsiooniteabe teenuste puhul:






  i) | 3. lisa rahvusvahelisele lennundusele meteoroloogiateenuste osutamise kohta (18. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 76 (kaasa arvatud)); |
| --- | --- | --- | --- |

4.

IV lisa punkti 2 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni järgmistes lisades, niivõrd kui need on asjakohased asjaomases õhuruumis osutatavate aeronavigatsiooniteabe teenuste puhul:

i)

3. lisa rahvusvahelisele lennundusele meteoroloogiateenuste osutamise kohta (18. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 76 (kaasa arvatud));

| ii) | 4. lisa lennunduskaartide kohta (11. trükk, juuli 2009, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 57 (kaasa arvatud)); |
| --- | --- |

ii)

4. lisa lennunduskaartide kohta (11. trükk, juuli 2009, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 57 (kaasa arvatud));

| iii) | 15. lisa aeronavigatsiooniteabe teenuste kohta (14. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 37 (kaasa arvatud)), ilma et see piiraks määruse (EL) nr 73/2010 kohaldamist.” |
| --- | --- |

iii)

15. lisa aeronavigatsiooniteabe teenuste kohta (14. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 37 (kaasa arvatud)), ilma et see piiraks määruse (EL) nr 73/2010 kohaldamist.”

| 5. | V lisa punkti 3 alapunktid a–e asendatakse järgmisega:






  „a) | I osa raadionavigatsiooniseadmete kohta (6. trükk, juuli 2006, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud)); |
| --- | --- | --- |

5.

V lisa punkti 3 alapunktid a–e asendatakse järgmisega:

„a)

I osa raadionavigatsiooniseadmete kohta (6. trükk, juuli 2006, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud));

| b) | II osa sidepidamiskorra kohta, sealhulgas aeronavigatsiooniteeninduse protseduuride (PANS) staatusega sidepidamiskord (6. trükk, oktoober 2001, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud)); |
| --- | --- |

b)

II osa sidepidamiskorra kohta, sealhulgas aeronavigatsiooniteeninduse protseduuride (PANS) staatusega sidepidamiskord (6. trükk, oktoober 2001, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud));

| c) | III osa sidesüsteemide kohta (2. trükk, juuli 2007, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud)); |
| --- | --- |

c)

III osa sidesüsteemide kohta (2. trükk, juuli 2007, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud));

| d) | IV osa seireradarite ja kokkupõrke vältimise süsteemide kohta (4. trükk, juuli 2007, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud)); |
| --- | --- |

d)

IV osa seireradarite ja kokkupõrke vältimise süsteemide kohta (4. trükk, juuli 2007, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud));

| e) | V osa aeronavigatsioonialase raadiosagedusspektri kasutamise kohta (3. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud)).” |
| --- | --- |

e)

V osa aeronavigatsioonialase raadiosagedusspektri kasutamise kohta (3. trükk, juuli 2013, sealhulgas kõik muudatused kuni muudatuseni nr 88-A (kaasa arvatud)).”

---

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/57 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 449/2014,

2. mai 2014,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 498/2012 Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditava puidu suhtes kehtivate tariifikvootide eraldamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2011. aasta otsust 2012/105/EL Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditavale puidule kohaldatavate tariifikvootide haldamist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu ning Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise kõnealuse lepingu kohaseid tehnilisi üksikasju käsitleva protokolli liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta, (1) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. augustil 2012. aastal ühines Venemaa Föderatsioon Maailma Kaubandusorganisatsiooniga. Venemaa Föderatsiooni kohustused hõlmavad tariifikvoote, mida kohaldatakse teatavat liiki okaspuidu ekspordi suhtes ja millest osa on eraldatud Euroopa Liitu suunduvale ekspordile. Kõnealuste tariifikvootide haldamise kord on sätestatud Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelises kirjavahetuse vormis lepingus, milles käsitletakse Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditavale puidule kohaldatavate tariifikvootide haldamist, (2) (edaspidi „leping”) ja Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelises protokollis, milles käsitletakse lepingu kohaseid tehnilisi üksikasju, (3) (edaspidi „protokoll”). Leping ja protokoll allkirjastati 16. detsembril 2011. Neid on kohaldatud ajutiselt alates kuupäevast, mil Venemaa Föderatsioon ühines Maailma Kaubandusorganisatsiooniga. |
| --- | --- |

(1)

22. augustil 2012. aastal ühines Venemaa Föderatsioon Maailma Kaubandusorganisatsiooniga. Venemaa Föderatsiooni kohustused hõlmavad tariifikvoote, mida kohaldatakse teatavat liiki okaspuidu ekspordi suhtes ja millest osa on eraldatud Euroopa Liitu suunduvale ekspordile. Kõnealuste tariifikvootide haldamise kord on sätestatud Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelises kirjavahetuse vormis lepingus, milles käsitletakse Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditavale puidule kohaldatavate tariifikvootide haldamist, (2) (edaspidi „leping”) ja Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelises protokollis, milles käsitletakse lepingu kohaseid tehnilisi üksikasju, (3) (edaspidi „protokoll”). Leping ja protokoll allkirjastati 16. detsembril 2011. Neid on kohaldatud ajutiselt alates kuupäevast, mil Venemaa Föderatsioon ühines Maailma Kaubandusorganisatsiooniga.

| (2) | Otsuse 2012/105/EL artikli 4 kohaselt on komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 498/2012 (4) sätestatud eeskirjad Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditava puidu suhtes kehtivate tariifikvootide eraldamise kohta. Kõnealuse määruse kohaldamine lõppeb kuupäeval, mil lõppeb protokolli ajutine kohaldamine. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2012/105/EL artikli 4 kohaselt on komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 498/2012 (4) sätestatud eeskirjad Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditava puidu suhtes kehtivate tariifikvootide eraldamise kohta. Kõnealuse määruse kohaldamine lõppeb kuupäeval, mil lõppeb protokolli ajutine kohaldamine.

| (3) | Kuigi lepingut ja protokolli kohaldatakse edasi ajutiselt kuni nende sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, on rakendusmääruse (EL) nr 498/2012 rakendamisel saadud kogemused esimese kolme kvoodiperioodi jooksul näidanud vajadust muuta kõnealuse määruse artiklit 15, et võtta arvesse tariifikvootide vähest kasutamist esimese kolme kvoodiperioodi jooksul. Artiklites 13 ja 14 sätestatud impordi ülemmäärade vähendamise peatamine kvoodiperioodil 2015 on vajalik selleks, et edendada Euroopa Liitu eksportimiseks eraldatud tariifikvootide täielikku ärakasutamist eelkõige seniste importijate puhul. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi lepingut ja protokolli kohaldatakse edasi ajutiselt kuni nende sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, on rakendusmääruse (EL) nr 498/2012 rakendamisel saadud kogemused esimese kolme kvoodiperioodi jooksul näidanud vajadust muuta kõnealuse määruse artiklit 15, et võtta arvesse tariifikvootide vähest kasutamist esimese kolme kvoodiperioodi jooksul. Artiklites 13 ja 14 sätestatud impordi ülemmäärade vähendamise peatamine kvoodiperioodil 2015 on vajalik selleks, et edendada Euroopa Liitu eksportimiseks eraldatud tariifikvootide täielikku ärakasutamist eelkõige seniste importijate puhul.

| (4) | Seepärast tuleb rakendusmäärust (EL) nr 498/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleb rakendusmäärust (EL) nr 498/2012 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsuse 2012/105/EL alusel loodud puidukomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsuse 2012/105/EL alusel loodud puidukomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 498/2012 artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

1.   Kui artiklis 13 ja 14 sätestatud impordi ülemmäärade vähendamise tingimused on täidetud samaaegselt, siis kohaldatakse ainult suuremat vähendust (Ri või ri).

2.   Artiklit 13 ja 14 ei kohaldata esimese kvoodiperioodi jooksul pärast esimest kolme kvoodiperioodi.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  Nõukogu otsus 2012/105/EL, 14. detsember 2011, Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditavale puidule kohaldatavate tariifikvootide haldamist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu ning Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise kõnealuse lepingu kohaseid tehnilisi üksikasju käsitleva protokolli liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 57, 29.2.2012, lk 1).

1

(2)  Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vaheline Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditavale puidule kohaldatavate tariifikvootide haldamist käsitlev kirjavahetuse vormis leping (ELT L 57, 29.2.2012, lk 3).

2

(3)  Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vaheline protokoll tehniliste üksikasjade kohta vastavalt Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelisele Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditavale puidule kohaldatavate tariifikvootide haldamist käsitlevale kirjavahetuse vormis lepingule (ELT L 57, 29.2.2012, lk 5).

3

(4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 498/2012, 12. juuni 2012, Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditava puidu suhtes kehtivate tariifikvootide eraldamise kohta (ELT L 152, 13.6.2012, lk 28).

4

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/59 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/59

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 450/2014,

30. aprill 2014,

millega muudetakse 213. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 15. aprillil 2014 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee jätta ühe isiku välja nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, olles vaadanud läbi nimetatud isiku taotluse end nimekirjast välja jätta ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1904(2009) alusel määratud ombudsmani põhjaliku aruande. |
| --- | --- |

(2)

15. aprillil 2014 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee jätta ühe isiku välja nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, olles vaadanud läbi nimetatud isiku taotluse end nimekirjast välja jätta ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1904(2009) alusel määratud ombudsmani põhjaliku aruande.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmine kanne:

„Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (teiste nimedega a) Abu Abdullah, b) Abdellah, c) Abdullah, d) Abou Abdullah, e) Abdullah Youssef). Aadress: Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Itaalia. Sünniaeg: 4.9.1966. Sünnikoht: Kairouan, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia Passi nr: G025057 (23.6.1999 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 5.2.2004). Riiklik isikukood: AO 2879097 (Itaalia isikutunnistus, mille kehtivusaeg lõpeb 30.10.2012). Muu teave: a) Itaalia maksukood: BDA YSF 66P04 Z352Q; b) Schengeni alale sisenemise keeld; c) ema nimi: Fatima Abdaoui; d) Itaalias tegutseva organisatsiooni liige, mis on otseselt seotud organisatsiooniga The Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.”

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/61 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/61

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 451/2014,

2. mai 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | CL | 173,8 |
| MA | 40,5 |
| MK | 102,8 |
| TN | 109,1 |
| TR | 97,3 |
| ZZ | 104,7 |
| 0707 00 05 | MA | 35,6 |
| TR | 133,7 |
| ZZ | 84,7 |
| 0709 93 10 | MA | 70,8 |
| TR | 112,1 |
| ZA | 31,4 |
| ZZ | 71,4 |
| 0805 10 20 | EG | 49,6 |
| IL | 91,1 |
| MA | 48,7 |
| TN | 64,4 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 63,4 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 89,9 |
| ZZ | 62,8 |
| 0808 10 80 | AR | 118,6 |
| BR | 86,6 |
| CL | 104,3 |
| CN | 98,7 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 147,4 |
| US | 158,7 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 107,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

CL

173,8

MA

40,5

MK

102,8

TN

109,1

TR

97,3

ZZ

104,7

0707 00 05

MA

35,6

TR

133,7

ZZ

84,7

0709 93 10

MA

70,8

TR

112,1

ZA

31,4

ZZ

71,4

0805 10 20

EG

49,6

IL

91,1

MA

48,7

TN

64,4

TR

63,3

ZZ

63,4

0805 50 10

MA

35,6

TR

89,9

ZZ

62,8

0808 10 80

AR

118,6

BR

86,6

CL

104,3

CN

98,7

MK

30,8

NZ

147,4

US

158,7

ZA

118,0

ZZ

107,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/63 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/63

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS ATALANTA/2/2014,

29. aprill 2014,

millega võetakse vastu kolmanda riigi panus Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks korraldatud Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni (Atalanta) ja millega muudetakse otsust ATLANTA/3/2009

(2014/244/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks, (1) eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse poliitika- ja julgeolekukomitee 21. aprilli 2009. aasta otsust ATLANTA/3/2009 Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks korraldatud Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) panustajate komitee asutamise kohta (2009/369/ÜVJP (2))

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 10 lõike 2 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide pakutava panuse vastuvõtmise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 10 lõike 2 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide pakutava panuse vastuvõtmise kohta.

| (2) | Tuginedes Uus-Meremaa panust käsitlevale 11. märtsi 2014. aasta soovitusele ELi operatsiooni ülema poolt ning Euroopa Liidu Sõjalise Komitee 25. märtsi 2014. aasta nõuandele tuleks Uus-Meremaa panus vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Tuginedes Uus-Meremaa panust käsitlevale 11. märtsi 2014. aasta soovitusele ELi operatsiooni ülema poolt ning Euroopa Liidu Sõjalise Komitee 25. märtsi 2014. aasta nõuandele tuleks Uus-Meremaa panus vastu võtta.

| (3) | Seetõttu tuleks poliitika- ja julgeolekukomitee otsust ATLANTA/3/2009 muuta, et välja jätta lisa, kus on esitatud kolmandate riikide nimekiri, kelle panused on vastu võetud. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks poliitika- ja julgeolekukomitee otsust ATLANTA/3/2009 muuta, et välja jätta lisa, kus on esitatud kolmandate riikide nimekiri, kelle panused on vastu võetud.

| (4) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Uus-Meremaa pakutav panus Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks korraldatud Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni (Atalanta) võetakse vastu ning seda peetakse märkimisväärseks.

2.   Uus-Meremaa on vabastatud rahalise osaluse maksmisest Atalanta eelarvesse.

Artikkel 2

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsust ATLANTA/3/2009 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 2 lõike 1 teises taandes jäetakse välja sõnad „lisas nimetatud”; |
| --- | --- |

1)

artikli 2 lõike 1 teises taandes jäetakse välja sõnad „lisas nimetatud”;

| 2) | lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

lisa jäetakse välja.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 29. aprill 2014

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

1

(2)  ELT L 112, 6.5.2009, lk 9.

2

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/65

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

28. aprill 2014,

millega tunnistatakse Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/245/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. oktoobril 2012 tegi komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ülesandeks anda nõu Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku tehnilise hindamise osas. |
| --- | --- |

(1)

22. oktoobril 2012 tegi komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ülesandeks anda nõu Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku tehnilise hindamise osas.

| (2) | Oma 31. mai 2013. aasta tehnilises nõuandes märkis ESMA, et tema järelduste kohaselt on Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik võrreldav määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud raamistikuga. |
| --- | --- |

(2)

Oma 31. mai 2013. aasta tehnilises nõuandes märkis ESMA, et tema järelduste kohaselt on Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik võrreldav määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud raamistikuga.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teisele lõigule peavad selleks, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku saaks pidada samaväärseks kõnealuse määruse nõuetega, olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teisele lõigule peavad selleks, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku saaks pidada samaväärseks kõnealuse määruse nõuetega, olema täidetud kolm tingimust.

| (4) | Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik koosneb Brasiilia väärtpaberi- ja börsikomisjoni (Comissão de Valores Mobiliários, CVM) määrusest ICVM 521, mis võeti 1976. aasta seaduse nr 6.385 alusel vastu 25. aprillil 2012. Õigusraamistikuga kohustatakse reitinguagentuure täitma kõiki Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tegevusjuhendi sätteid. Kõik asjaomased õigusnormid on jõustunud. Õigusraamistiku kohaselt peavad reitinguagentuurid olema registreeritud ning CVMi pideva järelevalve all. Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistik annab CVMile ulatuslikud volitused, mis võimaldavad tal uurida, kas reitinguagentuurid täidavad õigusaktidest tulenevaid kohustusi. CVM võib uurida raamatupidamist, registreid ja dokumente ja mis tahes muid toimikuid ning teha neist väljavõtteid, samuti võib ta nõuda teavet või selgitusi, mille andmisest keeldumisel saab ta määrata trahvi, ilma et see piiraks muude karistuste kohaldamist. CVMi õiguste hulka kuulub ka etteteatamisega või etteteatamiseta inspekteerimiste tegemine, et võimaldada reitinguagentuuride üle tõhusa järelevalve teostamist ja nendepoolse nõuete täitmise tagamist, ning õigus määrata kohaldatavaid eeskirju rikkuvatele reitinguagentuuridele karistusi. CVM võib määrata reitinguagentuuridele ja krediidireitingute andmisega otseselt seotud mis tahes isikutele mitmesuguseid karistusi, alates hoiatustest, trahvidest ja peatamistest kuni reitinguagentuuri registreeringu tühistamiseni. Kui CVM peaks kindlaks tegema, et toime on pandud kuritegu, peab ta andma asja edasi prokuratuuri (Ministério Público). Samuti võib CVM taotluse korral osaleda väärtpaberituruga seotud kohtuvaidlustes, kus tema tegevus võib ulatuda tõendite kogumisest õiguslike hinnangute andmiseni. Reitinguagentuurid peavad esitama CVMile iga-aastase aruandevormi ning sündmustele tuginevat teavet näiteks metoodika olulise muutmise või krediidireitingu lõpetamise kohta otsuse tegemise korral või kui emitent ei kasutanud tehingu avalikustamisel esialgset arvamust. 2013. aasta septembri seisuga olid kõik reitinguagentuurid esitanud CVMile oma ajakohastatud aruandevormid ning ta on saanud ka sündmustele tuginevat teavet. CVM on dokumendid läbi vaadanud ja palunud ühel reitinguagentuuril anda selgitusi kindlakstehtud huvide konflikti kohta, mille see reitinguagentuur on ka andnud. CVMi ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Brasiilia reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid tegevusloa saamise või registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks. |
| --- | --- |

(4)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik koosneb Brasiilia väärtpaberi- ja börsikomisjoni (Comissão de Valores Mobiliários, CVM) määrusest ICVM 521, mis võeti 1976. aasta seaduse nr 6.385 alusel vastu 25. aprillil 2012. Õigusraamistikuga kohustatakse reitinguagentuure täitma kõiki Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tegevusjuhendi sätteid. Kõik asjaomased õigusnormid on jõustunud. Õigusraamistiku kohaselt peavad reitinguagentuurid olema registreeritud ning CVMi pideva järelevalve all. Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistik annab CVMile ulatuslikud volitused, mis võimaldavad tal uurida, kas reitinguagentuurid täidavad õigusaktidest tulenevaid kohustusi. CVM võib uurida raamatupidamist, registreid ja dokumente ja mis tahes muid toimikuid ning teha neist väljavõtteid, samuti võib ta nõuda teavet või selgitusi, mille andmisest keeldumisel saab ta määrata trahvi, ilma et see piiraks muude karistuste kohaldamist. CVMi õiguste hulka kuulub ka etteteatamisega või etteteatamiseta inspekteerimiste tegemine, et võimaldada reitinguagentuuride üle tõhusa järelevalve teostamist ja nendepoolse nõuete täitmise tagamist, ning õigus määrata kohaldatavaid eeskirju rikkuvatele reitinguagentuuridele karistusi. CVM võib määrata reitinguagentuuridele ja krediidireitingute andmisega otseselt seotud mis tahes isikutele mitmesuguseid karistusi, alates hoiatustest, trahvidest ja peatamistest kuni reitinguagentuuri registreeringu tühistamiseni. Kui CVM peaks kindlaks tegema, et toime on pandud kuritegu, peab ta andma asja edasi prokuratuuri (Ministério Público). Samuti võib CVM taotluse korral osaleda väärtpaberituruga seotud kohtuvaidlustes, kus tema tegevus võib ulatuda tõendite kogumisest õiguslike hinnangute andmiseni. Reitinguagentuurid peavad esitama CVMile iga-aastase aruandevormi ning sündmustele tuginevat teavet näiteks metoodika olulise muutmise või krediidireitingu lõpetamise kohta otsuse tegemise korral või kui emitent ei kasutanud tehingu avalikustamisel esialgset arvamust. 2013. aasta septembri seisuga olid kõik reitinguagentuurid esitanud CVMile oma ajakohastatud aruandevormid ning ta on saanud ka sündmustele tuginevat teavet. CVM on dokumendid läbi vaadanud ja palunud ühel reitinguagentuuril anda selgitusi kindlakstehtud huvide konflikti kohta, mille see reitinguagentuur on ka andnud. CVMi ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Brasiilia reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid tegevusloa saamise või registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks.

| (5) | Teise tingimuse kohaselt peavad kolmanda riigi reitinguagentuuride suhtes kehtima õiguslikult siduvad eeskirjad, mis on samaväärsed määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklites 6–12 ja I lisas sätestatutega, välja arvatud nendega, mis on sätestatud artiklites 6a, 6b, 8a, 8b, 8c ja 11a ning I lisa B jao punkti 3 alapunktis ba ning punktides 3a ja 3b. Selle tingimuse täitmise hindamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 462/2013 (2) artikli 2 lõiget 1, kus on sätestatud, mis kuupäevast alates teatavaid määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid kohaldatakse. Mis puutub äriühingu üldjuhtimisse, siis nõutakse Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistikuga osana reitinguagentuuride registreerimise menetlusest, et reitinguagentuuridel peab olema äriühingu üldjuhtimise struktuur, kuhu kuulub vähemalt kaks direktorit, kellest üks peab olema sõltumatu ja vastutav eeskirjade täitmise eest. Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistikuga, mille kohaselt on kohustuslik täita IOSCO tegevusjuhendit, pannakse reitinguagentuuridele kohustus rakendada asjakohast huvide konfliktide juhtimise korda. Reitinguagentuuri käitumisjuhendis tuleb ette näha selliste mehhanismide kasutuselevõtmine, millega teha kindlaks, kõrvaldada, juhtida ja avalikustada olukordi, kus esineb huvide konflikt. Brasiilia raamistik sisaldab ka üksikasjalikke tegevuse edasiandmist, arvestuse pidamist ja konfidentsiaalsust käsitlevaid eeskirju. Reitinguagentuuridelt nõutakse, et nad looksid krediidireitingute andmise metoodika läbivaatamiseks läbivaatamise funktsiooni, samuti on Brasiilia raamistikuga ette nähtud mitmesugused krediidireitingute ja krediidireitingualase tegevusega seotud avalikustamisnõuded, näiteks nõue saata oma krediidireitingu otsused õigeaegselt laiali, avaldada varasemate perioodide krediidireitingute asjakohasusel põhinev dokument ning avalikustada aastaaruanne, mis sisaldab teavet tema tegevuse kohta. Seega peaks Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistikuga saavutatama seoses huvide konfliktide juhtimise, reitinguagentuurile vajalike organisatsiooniliste protsesside ja protseduuride, krediidireitingute ja nende andmise metoodika kvaliteedi, krediidireitingute avalikustamise ja krediidireitingualase tegevuse üldise ja perioodilise avalikustamisega samad eesmärgid kui määrusega (EÜ) nr 1060/2009 ning see peaks pakkuma reitinguagentuuride terviklikkuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava ning krediidireitingualase tegevuse usaldusväärsuse osas samaväärset kaitset. |
| --- | --- |

(5)

Teise tingimuse kohaselt peavad kolmanda riigi reitinguagentuuride suhtes kehtima õiguslikult siduvad eeskirjad, mis on samaväärsed määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklites 6–12 ja I lisas sätestatutega, välja arvatud nendega, mis on sätestatud artiklites 6a, 6b, 8a, 8b, 8c ja 11a ning I lisa B jao punkti 3 alapunktis ba ning punktides 3a ja 3b. Selle tingimuse täitmise hindamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 462/2013 (2) artikli 2 lõiget 1, kus on sätestatud, mis kuupäevast alates teatavaid määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid kohaldatakse. Mis puutub äriühingu üldjuhtimisse, siis nõutakse Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistikuga osana reitinguagentuuride registreerimise menetlusest, et reitinguagentuuridel peab olema äriühingu üldjuhtimise struktuur, kuhu kuulub vähemalt kaks direktorit, kellest üks peab olema sõltumatu ja vastutav eeskirjade täitmise eest. Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistikuga, mille kohaselt on kohustuslik täita IOSCO tegevusjuhendit, pannakse reitinguagentuuridele kohustus rakendada asjakohast huvide konfliktide juhtimise korda. Reitinguagentuuri käitumisjuhendis tuleb ette näha selliste mehhanismide kasutuselevõtmine, millega teha kindlaks, kõrvaldada, juhtida ja avalikustada olukordi, kus esineb huvide konflikt. Brasiilia raamistik sisaldab ka üksikasjalikke tegevuse edasiandmist, arvestuse pidamist ja konfidentsiaalsust käsitlevaid eeskirju. Reitinguagentuuridelt nõutakse, et nad looksid krediidireitingute andmise metoodika läbivaatamiseks läbivaatamise funktsiooni, samuti on Brasiilia raamistikuga ette nähtud mitmesugused krediidireitingute ja krediidireitingualase tegevusega seotud avalikustamisnõuded, näiteks nõue saata oma krediidireitingu otsused õigeaegselt laiali, avaldada varasemate perioodide krediidireitingute asjakohasusel põhinev dokument ning avalikustada aastaaruanne, mis sisaldab teavet tema tegevuse kohta. Seega peaks Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistikuga saavutatama seoses huvide konfliktide juhtimise, reitinguagentuurile vajalike organisatsiooniliste protsesside ja protseduuride, krediidireitingute ja nende andmise metoodika kvaliteedi, krediidireitingute avalikustamise ja krediidireitingualase tegevuse üldise ja perioodilise avalikustamisega samad eesmärgid kui määrusega (EÜ) nr 1060/2009 ning see peaks pakkuma reitinguagentuuride terviklikkuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava ning krediidireitingualase tegevuse usaldusväärsuse osas samaväärset kaitset.

| (6) | Kolmanda tingimuse kohaselt tuleb kolmanda riigi õiguskorraga ära hoida kolmanda riigi järelevalveasutuste ja muude ametiasutuste sekkumist krediidireitingute sisusse ja metoodikasse. Mis tahes selline sekkumine oleks vastuolus Brasiilia põhiseaduses sätestatud õiguspärasuse põhimõttega, millega nähakse ette, et ametiasutused võivad tegutseda vaid juhul, kui see on seadusega ette nähtud. Nii palju kui oli võimalik kindlaks teha, puuduvad õigussätted, mis annaksid CVMile või muule ametiasutusele õiguse mõjutada krediidireitingute sisu või metoodikat. |
| --- | --- |

(6)

Kolmanda tingimuse kohaselt tuleb kolmanda riigi õiguskorraga ära hoida kolmanda riigi järelevalveasutuste ja muude ametiasutuste sekkumist krediidireitingute sisusse ja metoodikasse. Mis tahes selline sekkumine oleks vastuolus Brasiilia põhiseaduses sätestatud õiguspärasuse põhimõttega, millega nähakse ette, et ametiasutused võivad tegutseda vaid juhul, kui see on seadusega ette nähtud. Nii palju kui oli võimalik kindlaks teha, puuduvad õigussätted, mis annaksid CVMile või muule ametiasutusele õiguse mõjutada krediidireitingute sisu või metoodikat.

| (7) | Hinnatud tegureid silmas pidades saab Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teises lõigus sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks määrusega (EÜ) nr 1060/2009 loodud õigus- ja järelevalveraamistikuga. Komisjon, keda ESMA teavitab, peaks jätkuvalt jälgima Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(7)

Hinnatud tegureid silmas pidades saab Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teises lõigus sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks määrusega (EÜ) nr 1060/2009 loodud õigus- ja järelevalveraamistikuga. Komisjon, keda ESMA teavitab, peaks jätkuvalt jälgima Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 kohaldamisel käsitatakse Brasiilias kehtivat reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku samaväärsena määruse (EÜ) nr 1060/2009 nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. aprill 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 462/2013, 21. mai 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 146, 31.5.2013, lk 1).

2

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/68 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/68

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

28. aprill 2014,

millega tunnistatakse Argentina õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/246/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. oktoobril 2012 tegi komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ülesandeks anda nõu Argentina reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku tehnilise hindamise osas. |
| --- | --- |

(1)

22. oktoobril 2012 tegi komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ülesandeks anda nõu Argentina reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku tehnilise hindamise osas.

| (2) | Oma 31. mai 2013. aasta tehnilises nõuandes ja selle 18. detsembril 2013 esitatud ajakohastuses märkis ESMA, et tema järelduste kohaselt on Argentina reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik võrreldav määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud raamistikuga. |
| --- | --- |

(2)

Oma 31. mai 2013. aasta tehnilises nõuandes ja selle 18. detsembril 2013 esitatud ajakohastuses märkis ESMA, et tema järelduste kohaselt on Argentina reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik võrreldav määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud raamistikuga.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teisele lõigule peavad selleks, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku saaks pidada samaväärseks kõnealuse määruse nõuetega, olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teisele lõigule peavad selleks, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku saaks pidada samaväärseks kõnealuse määruse nõuetega, olema täidetud kolm tingimust.

| (4) | Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Argentina õigus- ja järelevalveraamistik on kehtinud alates 1992. aastast. Hiljuti vaadati see läbi ja muudeti rangemaks ning nüüd koosneb see 29. novembril 2012 vastu võetud seadusest nr 26.831 (kapitaliturgude seadus), mida täiendab 29. juuli 2013. aasta dekreet nr 1023/13, millega nähakse ette Argentina kapitaliturgude üldpõhimõtted, sealhulgas reitinguagentuuride kohaldatavad kõrgel tasemel kindlaks määratud põhimõtted, ja riikliku väärtpaberikomisjoni (Comision Nacional de Valores, CNV) uutest rakendusmäärustest, mis võeti vastu üldresolutsiooniga nr 622/2013; kõik nimetatud õigusaktid on kehivad. Reitinguagentuurid peavad täitma ka kõiki Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tegevusjuhendi sätteid. Õigusraamistiku kohaselt peavad reitinguagentuurid olema registreeritud ning CNV pideva järelevalve all. CNV järelevalve- ja karistuste määramise pädevus on sätestatud seaduses nr 26.831. CNV-l on õigus teha kontrolle ja teostada uurimisi tema järelevalvevolituste alla kuuluvate füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, paluda abi õiguskaitseasutustelt, algatada kohtumenetlusi ning teatada kuritegudest. CNV teostab iga registreeritud reitinguagentuuri suhtes kaks korda aastas kohapealset ja dokumentaalset kontrolli. Kohaldatavate sätete rikkumise korral võib CNV määrata selliseid karistusi nagu trahvid või vähemat viieaastane keeld tegutseda direktori, juhi, audiitori või reitingukomitee liikmena. Samuti võib CNV peatada vastutavate isikute tegevuse ajutiselt või lõplikult ning tühistada reitinguagentuuri registreeringu või tegevusloa. CNV peab oma veebisaidil jõustamisjuhtumitest avalikku registrit, kus on näidatud, millal juhtum algatati, milline oli lõplik otsus ja millised karistused määrati. CNV ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Argentina reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks. |
| --- | --- |

(4)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Argentina õigus- ja järelevalveraamistik on kehtinud alates 1992. aastast. Hiljuti vaadati see läbi ja muudeti rangemaks ning nüüd koosneb see 29. novembril 2012 vastu võetud seadusest nr 26.831 (kapitaliturgude seadus), mida täiendab 29. juuli 2013. aasta dekreet nr 1023/13, millega nähakse ette Argentina kapitaliturgude üldpõhimõtted, sealhulgas reitinguagentuuride kohaldatavad kõrgel tasemel kindlaks määratud põhimõtted, ja riikliku väärtpaberikomisjoni (Comision Nacional de Valores, CNV) uutest rakendusmäärustest, mis võeti vastu üldresolutsiooniga nr 622/2013; kõik nimetatud õigusaktid on kehivad. Reitinguagentuurid peavad täitma ka kõiki Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tegevusjuhendi sätteid. Õigusraamistiku kohaselt peavad reitinguagentuurid olema registreeritud ning CNV pideva järelevalve all. CNV järelevalve- ja karistuste määramise pädevus on sätestatud seaduses nr 26.831. CNV-l on õigus teha kontrolle ja teostada uurimisi tema järelevalvevolituste alla kuuluvate füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, paluda abi õiguskaitseasutustelt, algatada kohtumenetlusi ning teatada kuritegudest. CNV teostab iga registreeritud reitinguagentuuri suhtes kaks korda aastas kohapealset ja dokumentaalset kontrolli. Kohaldatavate sätete rikkumise korral võib CNV määrata selliseid karistusi nagu trahvid või vähemat viieaastane keeld tegutseda direktori, juhi, audiitori või reitingukomitee liikmena. Samuti võib CNV peatada vastutavate isikute tegevuse ajutiselt või lõplikult ning tühistada reitinguagentuuri registreeringu või tegevusloa. CNV peab oma veebisaidil jõustamisjuhtumitest avalikku registrit, kus on näidatud, millal juhtum algatati, milline oli lõplik otsus ja millised karistused määrati. CNV ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Argentina reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks.

| (5) | Teise tingimuse kohaselt peavad kolmanda riigi reitinguagentuuride suhtes kehtima õiguslikult siduvad eeskirjad, mis on samaväärsed määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklites 6–12 ja I lisas sätestatutega, välja arvatud nendega, mis on sätestatud artiklites 6a, 6b, 8a, 8b, 8c ja 11a ning I lisa B jao punkti 3 alapunktis ba ning punktides 3a ja 3b. Selle tingimuse täitmise hindamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 462/2013 (2) artikli 2 lõiget 1, kus on sätestatud, mis kuupäevast alates teatavaid määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid kohaldatakse. Argentina õigus- ja järelevalveraamistiku kohaselt peab reitinguagentuure juhtima direktorite nõukogu, kes vastutab reitinguagentuuri aruka ja usaldusväärse juhtimise eest, krediidireitingute teenused peavad olema sõltumatud ning huvide konflikte tuleb asjakohaselt kindlaks teha, juhtida, avalikustada ja kõrvaldada. Reitinguagentuurid peavad sel eesmärgil kehtestama asjakohase ja tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra ning esitama ja säilitama nn finantsteabe kiirtee (Autopista de la informacion financiera) kaudu teavet reitingukomitee liikmete, direktorite nõukogu liikmete, juhtide ja töötajatega seotud tegelike või võimalike huvide konfliktide kohta. Reitinguagentuurid peavad looma ja säilitama alalise ja tõhusa vastavuskontrolli funktsiooni, mis tegutseb sõltumatult ja annab aru otse direktorite nõukogule. Organisatsiooniliste protsesside ja protseduuridega seoses sisaldab Argentina õigus- ja järelevalveraamistik üksikasjalikke tegevuse edasiandmist, arvestuse pidamist ja konfidentsiaalsust käsitlevaid eeskirju. Reitinguagentuuridelt nõutakse, et nad vaataksid oma krediidireitingute andmise metoodika, mudelid ja krediidireitingute andmisel kasutatavad peamised eeldused läbi vähemalt kord aastas ning jälgiksid enda antud krediidireitinguid ja vaataksid need läbi vähemalt neli korda aastas. Argentina raamistikus on ette nähtud mitmesugused avalikustamisnõuded seoses krediidireitingute ja krediidireitingualase tegevusega, näiteks reitingukategooriate kohustuslik kasutamine ning nõue avaldada krediidireitingud kohe pärast reitingukomitee otsuse tegemist ja esitada kõik krediidireitingud ja neid käsitlevad reitinguaruanded avaldamiseks CNV veebisaidil asuva nn finantsteabe kiirtee kaudu. Seega peaks Argentina õigus- ja järelevalveraamistikuga saavutatama seoses huvide konfliktide juhtimise, reitinguagentuurile vajalike organisatsiooniliste protsesside ja protseduuride, krediidireitingute ja nende andmise metoodika kvaliteedi, krediidireitingute avalikustamise ja krediidireitingualase tegevuse üldise ja perioodilise avalikustamisega samad eesmärgid kui määrusega (EÜ) nr 1060/2009. Seega pakub Argentina raamistik reitinguagentuuride terviklikkuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava ning krediidireitingualase tegevuse usaldusväärsuse osas samaväärset kaitset. |
| --- | --- |

(5)

Teise tingimuse kohaselt peavad kolmanda riigi reitinguagentuuride suhtes kehtima õiguslikult siduvad eeskirjad, mis on samaväärsed määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklites 6–12 ja I lisas sätestatutega, välja arvatud nendega, mis on sätestatud artiklites 6a, 6b, 8a, 8b, 8c ja 11a ning I lisa B jao punkti 3 alapunktis ba ning punktides 3a ja 3b. Selle tingimuse täitmise hindamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 462/2013 (2) artikli 2 lõiget 1, kus on sätestatud, mis kuupäevast alates teatavaid määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid kohaldatakse. Argentina õigus- ja järelevalveraamistiku kohaselt peab reitinguagentuure juhtima direktorite nõukogu, kes vastutab reitinguagentuuri aruka ja usaldusväärse juhtimise eest, krediidireitingute teenused peavad olema sõltumatud ning huvide konflikte tuleb asjakohaselt kindlaks teha, juhtida, avalikustada ja kõrvaldada. Reitinguagentuurid peavad sel eesmärgil kehtestama asjakohase ja tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra ning esitama ja säilitama nn finantsteabe kiirtee (Autopista de la informacion financiera) kaudu teavet reitingukomitee liikmete, direktorite nõukogu liikmete, juhtide ja töötajatega seotud tegelike või võimalike huvide konfliktide kohta. Reitinguagentuurid peavad looma ja säilitama alalise ja tõhusa vastavuskontrolli funktsiooni, mis tegutseb sõltumatult ja annab aru otse direktorite nõukogule. Organisatsiooniliste protsesside ja protseduuridega seoses sisaldab Argentina õigus- ja järelevalveraamistik üksikasjalikke tegevuse edasiandmist, arvestuse pidamist ja konfidentsiaalsust käsitlevaid eeskirju. Reitinguagentuuridelt nõutakse, et nad vaataksid oma krediidireitingute andmise metoodika, mudelid ja krediidireitingute andmisel kasutatavad peamised eeldused läbi vähemalt kord aastas ning jälgiksid enda antud krediidireitinguid ja vaataksid need läbi vähemalt neli korda aastas. Argentina raamistikus on ette nähtud mitmesugused avalikustamisnõuded seoses krediidireitingute ja krediidireitingualase tegevusega, näiteks reitingukategooriate kohustuslik kasutamine ning nõue avaldada krediidireitingud kohe pärast reitingukomitee otsuse tegemist ja esitada kõik krediidireitingud ja neid käsitlevad reitinguaruanded avaldamiseks CNV veebisaidil asuva nn finantsteabe kiirtee kaudu. Seega peaks Argentina õigus- ja järelevalveraamistikuga saavutatama seoses huvide konfliktide juhtimise, reitinguagentuurile vajalike organisatsiooniliste protsesside ja protseduuride, krediidireitingute ja nende andmise metoodika kvaliteedi, krediidireitingute avalikustamise ja krediidireitingualase tegevuse üldise ja perioodilise avalikustamisega samad eesmärgid kui määrusega (EÜ) nr 1060/2009. Seega pakub Argentina raamistik reitinguagentuuride terviklikkuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava ning krediidireitingualase tegevuse usaldusväärsuse osas samaväärset kaitset.

| (6) | Kolmanda tingimuse kohaselt tuleb kolmanda riigi õiguskorraga ära hoida kolmanda riigi järelevalveasutuste ja muude ametiasutuste sekkumist krediidireitingute sisusse ja metoodikasse. CNV on haldusasutus ja sellest tulenevalt kohaldatakse tema suhtes 3. aprilli 1972. aasta seadust 19.549 (haldusmenetluse seadus). CNV tegutseb haldusaktide kaudu ning talle delegeeritud volituste piires. Nii palju kui oli võimalik kindlaks teha, puuduvad õigussätted, mis annaksid CNV-le või muule ametiasutusele õiguse mõjutada krediidireitingute sisu või metoodikat. |
| --- | --- |

(6)

Kolmanda tingimuse kohaselt tuleb kolmanda riigi õiguskorraga ära hoida kolmanda riigi järelevalveasutuste ja muude ametiasutuste sekkumist krediidireitingute sisusse ja metoodikasse. CNV on haldusasutus ja sellest tulenevalt kohaldatakse tema suhtes 3. aprilli 1972. aasta seadust 19.549 (haldusmenetluse seadus). CNV tegutseb haldusaktide kaudu ning talle delegeeritud volituste piires. Nii palju kui oli võimalik kindlaks teha, puuduvad õigussätted, mis annaksid CNV-le või muule ametiasutusele õiguse mõjutada krediidireitingute sisu või metoodikat.

| (7) | Hinnatud tegureid silmas pidades saab Argentina reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teises lõigus sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks Argentina reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks määrusega (EÜ) nr 1060/2009 loodud õigus- ja järelevalveraamistikuga. Komisjon, keda ESMA teavitab, peaks jätkuvalt jälgima Argentina reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(7)

Hinnatud tegureid silmas pidades saab Argentina reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teises lõigus sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks Argentina reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks määrusega (EÜ) nr 1060/2009 loodud õigus- ja järelevalveraamistikuga. Komisjon, keda ESMA teavitab, peaks jätkuvalt jälgima Argentina reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 kohaldamisel käsitatakse Argentinas kehtivat reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku samaväärsena määruse (EÜ) nr 1060/2009 nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. aprill 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 462/2013, 21. mai 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 146, 31.5.2013, lk 1).

2

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/71

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

28. aprill 2014,

millega tunnistatakse Mehhiko õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/247/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. oktoobril 2012 tegi komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ülesandeks anda nõu Mehhiko reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku tehnilise hindamise osas. |
| --- | --- |

(1)

22. oktoobril 2012 tegi komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ülesandeks anda nõu Mehhiko reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku tehnilise hindamise osas.

| (2) | Oma 31. mai 2013. aasta tehnilises nõuandes märkis ESMA, et tema järelduste kohaselt on Mehhiko reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik võrreldav määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud raamistikuga. |
| --- | --- |

(2)

Oma 31. mai 2013. aasta tehnilises nõuandes märkis ESMA, et tema järelduste kohaselt on Mehhiko reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik võrreldav määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud raamistikuga.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teisele lõigule peavad selleks, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku saaks pidada samaväärseks kõnealuse määruse nõuetega, olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teisele lõigule peavad selleks, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku saaks pidada samaväärseks kõnealuse määruse nõuetega, olema täidetud kolm tingimust.

| (4) | Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Reitinguagentuure on alates 1993. aasta juulist reguleerinud ja nende suhtes järelevalvet teinud Mehhiko Pangandus- ja Väärtpaberikomisjon (Comisión Nacional Bancaria y de Valores, CNBV). Alates 1999. aasta detsembrist peavad nad saama tegutsemiseks ja krediidireitingu teenuste pakkumiseks CNBV-lt eelneva loa. 17. veebruaril 2013 avaldas CNBV oma ametlikus väljaandes praegu kohaldatava muudetud reitinguagentuuride määruse (Disposiciones Aplicables a las Institutiones Calificadoras de Valores) ning see on jõustunud. CNBV-l on õigus uurida mis tahes tegevust või küsimusi, mis võivad endast kujutada õigusrikkumist. CNBV-l on õigus nõuda mis tahes liiki teavet ja dokumente, teostada kohapealseid inspekteerimisi ja kutsuda talle aru andma mis tahes isikut, kes võiks uurimisele kaasa aidata. Reitinguagentuuride tegevuse saab lõpetada või ajutiselt peatada ning nende tegevusloa saab tühistada. Samuti on CNBV-l õigus määrata haldustrahve. CNBV on rakendanud registreeritud reitinguagentuuride suhtes iga-aastaseid nõuetele vastavuse kontrolle, mille alusel ta on teinud tähelepanekuid ja määranud karistusi. CNBV ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Mehhiko reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid tegevusloa saamise või registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks. |
| --- | --- |

(4)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Reitinguagentuure on alates 1993. aasta juulist reguleerinud ja nende suhtes järelevalvet teinud Mehhiko Pangandus- ja Väärtpaberikomisjon (Comisión Nacional Bancaria y de Valores, CNBV). Alates 1999. aasta detsembrist peavad nad saama tegutsemiseks ja krediidireitingu teenuste pakkumiseks CNBV-lt eelneva loa. 17. veebruaril 2013 avaldas CNBV oma ametlikus väljaandes praegu kohaldatava muudetud reitinguagentuuride määruse (Disposiciones Aplicables a las Institutiones Calificadoras de Valores) ning see on jõustunud. CNBV-l on õigus uurida mis tahes tegevust või küsimusi, mis võivad endast kujutada õigusrikkumist. CNBV-l on õigus nõuda mis tahes liiki teavet ja dokumente, teostada kohapealseid inspekteerimisi ja kutsuda talle aru andma mis tahes isikut, kes võiks uurimisele kaasa aidata. Reitinguagentuuride tegevuse saab lõpetada või ajutiselt peatada ning nende tegevusloa saab tühistada. Samuti on CNBV-l õigus määrata haldustrahve. CNBV on rakendanud registreeritud reitinguagentuuride suhtes iga-aastaseid nõuetele vastavuse kontrolle, mille alusel ta on teinud tähelepanekuid ja määranud karistusi. CNBV ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Mehhiko reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid tegevusloa saamise või registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks.

| (5) | Teise tingimuse kohaselt peavad kolmanda riigi reitinguagentuuride suhtes kehtima õiguslikult siduvad eeskirjad, mis on samaväärsed määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklites 6–12 ja I lisas sätestatutega, välja arvatud nendega, mis on sätestatud artiklites 6a, 6b, 8a, 8b, 8c ja 11a ning I lisa B jao punkti 3 alapunktis ba ning punktides 3a ja 3b. Selle tingimuse täitmise hindamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 462/2013 (2) artikli 2 lõiget 1, kus on sätestatud, mis kuupäevast alates teatavaid määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid kohaldatakse. Mehhiko äriühingu üldjuhtimist käsitleva raamistikuga nõutakse, et reitinguagentuuril peab olema direktorite nõukogu, mis koosneb maksimaalselt 21 liikmest, kellest vähemalt 25 % vastavad sõltumatuse nõuetele. Sõltumatute direktorite ülesannete hulka kuulub muu hulgas krediidireitingu andmise tegevuspõhimõtete ja metoodika väljatöötamine, sisekontrollisüsteemi tõhususe tagamine ning vastavuskontrolli ja juhtimisprotsesside jälgimine. Huvide konfliktid tuleb kindlaks teha ja kõrvaldada, ning kui see on asjakohane, siis tuleb vastavuskontrolli spetsialisti teavitada krediidireitinguid mõjutada võivast mis tahes võimalikust huvide konfliktist. Kui reitinguagentuur teeb kindlaks tema krediidireitinguid mõjutada võiva huvide konflikti, peab ta loobuma teenuste osutamisest. Mehhiko raamistik sisaldab ulatuslikke arvestuse pidamisele ja konfidentsiaalsusele esitatavaid organisatsioonilisi nõudeid ning sellega on nähtud ette, et reitinguagentuurid jäävad täielikult vastutavaks mis tahes edasi antud tegevuse eest. CNBV järelevalve alla kuuluvad ka üksused, kellele reitinguagentuur on teenuste osutamise edasi andnud. Reitinguagentuuridelt nõutakse, et nad looksid krediidireitingute andmise metoodika ja mudelite läbivaatamiseks ametliku läbivaatamise funktsiooni ning Mehhiko raamistikus on ette nähtud mitmesugused avalikustamisnõuded seoses krediidireitingute ja krediidireitingualase tegevusega. Seega peaks Mehhiko õigus- ja järelevalveraamistikuga saavutatama seoses huvide konfliktide juhtimise, reitinguagentuurile vajalike organisatsiooniliste protsesside ja protseduuride, krediidireitingute ja nende andmise metoodika kvaliteedi, krediidireitingute avalikustamise ja krediidireitingualase tegevuse üldise ja perioodilise avalikustamisega samad eesmärgid kui määrusega (EÜ) nr 1060/2009. Seega pakub Mehhiko raamistik reitinguagentuuride terviklikkuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava ning krediidireitingualase tegevuse usaldusväärsuse osas samaväärset kaitset. |
| --- | --- |

(5)

Teise tingimuse kohaselt peavad kolmanda riigi reitinguagentuuride suhtes kehtima õiguslikult siduvad eeskirjad, mis on samaväärsed määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklites 6–12 ja I lisas sätestatutega, välja arvatud nendega, mis on sätestatud artiklites 6a, 6b, 8a, 8b, 8c ja 11a ning I lisa B jao punkti 3 alapunktis ba ning punktides 3a ja 3b. Selle tingimuse täitmise hindamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 462/2013 (2) artikli 2 lõiget 1, kus on sätestatud, mis kuupäevast alates teatavaid määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid kohaldatakse. Mehhiko äriühingu üldjuhtimist käsitleva raamistikuga nõutakse, et reitinguagentuuril peab olema direktorite nõukogu, mis koosneb maksimaalselt 21 liikmest, kellest vähemalt 25 % vastavad sõltumatuse nõuetele. Sõltumatute direktorite ülesannete hulka kuulub muu hulgas krediidireitingu andmise tegevuspõhimõtete ja metoodika väljatöötamine, sisekontrollisüsteemi tõhususe tagamine ning vastavuskontrolli ja juhtimisprotsesside jälgimine. Huvide konfliktid tuleb kindlaks teha ja kõrvaldada, ning kui see on asjakohane, siis tuleb vastavuskontrolli spetsialisti teavitada krediidireitinguid mõjutada võivast mis tahes võimalikust huvide konfliktist. Kui reitinguagentuur teeb kindlaks tema krediidireitinguid mõjutada võiva huvide konflikti, peab ta loobuma teenuste osutamisest. Mehhiko raamistik sisaldab ulatuslikke arvestuse pidamisele ja konfidentsiaalsusele esitatavaid organisatsioonilisi nõudeid ning sellega on nähtud ette, et reitinguagentuurid jäävad täielikult vastutavaks mis tahes edasi antud tegevuse eest. CNBV järelevalve alla kuuluvad ka üksused, kellele reitinguagentuur on teenuste osutamise edasi andnud. Reitinguagentuuridelt nõutakse, et nad looksid krediidireitingute andmise metoodika ja mudelite läbivaatamiseks ametliku läbivaatamise funktsiooni ning Mehhiko raamistikus on ette nähtud mitmesugused avalikustamisnõuded seoses krediidireitingute ja krediidireitingualase tegevusega. Seega peaks Mehhiko õigus- ja järelevalveraamistikuga saavutatama seoses huvide konfliktide juhtimise, reitinguagentuurile vajalike organisatsiooniliste protsesside ja protseduuride, krediidireitingute ja nende andmise metoodika kvaliteedi, krediidireitingute avalikustamise ja krediidireitingualase tegevuse üldise ja perioodilise avalikustamisega samad eesmärgid kui määrusega (EÜ) nr 1060/2009. Seega pakub Mehhiko raamistik reitinguagentuuride terviklikkuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava ning krediidireitingualase tegevuse usaldusväärsuse osas samaväärset kaitset.

| (6) | Kolmanda tingimuse kohaselt tuleb kolmanda riigi õiguskorraga ära hoida kolmanda riigi järelevalveasutuste ja muude ametiasutuste sekkumist krediidireitingute sisusse ja metoodikasse. Mehhiko põhiseadusega on ette nähtud, et ametiasutustel on lubatud tegutseda vaid juhul, kui neile on selleks kohaldatava õiguse kohaselt antud sõnaselgelt volitused või õigused. Nii palju kui oli võimalik kindlaks teha, puuduvad õigussätted, mis annaksid CNBV-le või muule ametiasutusele õiguse mõjutada krediidireitingute sisu või metoodikat. |
| --- | --- |

(6)

Kolmanda tingimuse kohaselt tuleb kolmanda riigi õiguskorraga ära hoida kolmanda riigi järelevalveasutuste ja muude ametiasutuste sekkumist krediidireitingute sisusse ja metoodikasse. Mehhiko põhiseadusega on ette nähtud, et ametiasutustel on lubatud tegutseda vaid juhul, kui neile on selleks kohaldatava õiguse kohaselt antud sõnaselgelt volitused või õigused. Nii palju kui oli võimalik kindlaks teha, puuduvad õigussätted, mis annaksid CNBV-le või muule ametiasutusele õiguse mõjutada krediidireitingute sisu või metoodikat.

| (7) | Hinnatud tegureid silmas pidades saab Mehhiko reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teises lõigus sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks Mehhiko reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks määrusega (EÜ) nr 1060/2009 loodud õigus- ja järelevalveraamistikuga. Komisjon, keda ESMA teavitab, peaks jätkuvalt jälgima Mehhiko reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(7)

Hinnatud tegureid silmas pidades saab Mehhiko reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teises lõigus sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks Mehhiko reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks määrusega (EÜ) nr 1060/2009 loodud õigus- ja järelevalveraamistikuga. Komisjon, keda ESMA teavitab, peaks jätkuvalt jälgima Mehhiko reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 kohaldamisel käsitatakse Mehhikos kehtivat reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku samaväärsena määruse (EÜ) nr 1060/2009 nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. aprill 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 462/2013, 21. mai 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 146, 31.5.2013, lk 1).

2

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/73 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/73

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

28. aprill 2014,

millega tunnistatakse Singapuri õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/248/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. oktoobril 2012 tegi komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ülesandeks anda nõu Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku tehnilise hindamise osas. |
| --- | --- |

(1)

22. oktoobril 2012 tegi komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ülesandeks anda nõu Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku tehnilise hindamise osas.

| (2) | Oma 31. mai 2013. aasta tehnilises nõuandes märkis ESMA, et tema järelduste kohaselt on Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik võrreldav määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud raamistikuga. |
| --- | --- |

(2)

Oma 31. mai 2013. aasta tehnilises nõuandes märkis ESMA, et tema järelduste kohaselt on Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik võrreldav määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud raamistikuga.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teisele lõigule peavad selleks, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku saaks pidada samaväärseks kõnealuse määruse nõuetega, olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teisele lõigule peavad selleks, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku saaks pidada samaväärseks kõnealuse määruse nõuetega, olema täidetud kolm tingimust.

| (4) | Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik jõustus 17. jaanuaril 2012. Singapuri Rahandusametil, mis on Singapuri keskpank, on väärtpaberi- ja futuuriseaduse kohaselt õigus välja anda teiseseid õigusakte. Väärtpaberi- ja futuuriseadusega nõutakse, et reitinguagentuurid peavad Singapuris krediidireitingu teenuste pakkumiseks saama kapitalituruteenuste tegevusloa, ning nad on Singapuri Rahandusameti pideva järelevalve all. Singapuri Rahandusameti määrused, mis on kohaldatavad reitinguagentuuride kui kapitalituruteenuste tegevusloa omanike suhtes, hõlmavad tegevusloa andmist ja äritegevust käsitlevaid ning kapitalituruteenuste tegevusloa omanike võimendustagatise ja finantsnõudeid käsitlevaid väärtpaberi- ja futuurimääruseid, samuti reitinguagentuuride õiguslikult siduvat käitumisjuhendit. Singapuri õigus- ja järelevalveraamistik annab Singapuri Rahandusametile ulatuslikud volitused, mis võimaldavad tal uurida, kas reitinguagentuurid täidavad õigusaktidest tulenevaid kohustusi lisaks nende kohustusele teavitada Singapuri Rahandusametit jooksvalt mis tahes muutustest oma kontaktandmetes ja esitada talle finantsteavet. Singapuri Rahandusametil on õigus inspekteerida kapitalituruteenuste tegevusloa omanikke ning reitinguagentuurid peavad andma talle täieliku juurdepääsu oma raamatupidamisarvestusele, registritele ja dokumentidele ning andma teavet ja vahendeid, mis võivad osutuda vajalikuks inspekteerimise teostamiseks. Singapuri Rahandusametil on õigus teha mis tahes esitatud raamatupidamisarvestusest koopiaid või võtta see oma valdusesse ning ta saab rakendada dokumentide esitamise nõudmiseks uurimisvolitusi. 2012. aasta aprilliks oli Singapuris tegevusloa saanud kolm reitinguagentuuri ning 2013. aasta esimese kaheksa kuu jooksul teostas Singapuri Rahandusamet ühe kohapealse inspekteerimise. Lisaks sellele on Singapuri Rahandusametil õigus teha reitinguagentuurile kirjalikke ettekirjutusi, mis ei seostu krediidireitingute sisu, nende väljavaadete ega nende andmise metoodikaga, kui ta peab seda vajalikuks või otstarbekaks avalikes huvides või investorite kaitseks; samuti on tal õigus reitinguagentuuri tegevusluba tühistada või tema tegevus peatada ning avaldada teavet reitinguagentuuri regulatiivsete kohustuste mis tahes rikkumise kohta. Singapuri Rahandusamet saab anda asja uurimiseks edasi riigi asjaomastele ametiasutustele, kes tegelevad kriminaaljuurdluste ja kohtulikule vastutusele võtmisega. Singapuri Rahandusameti ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Singapuri reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid tegevusloa saamise või registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks. |
| --- | --- |

(4)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik jõustus 17. jaanuaril 2012. Singapuri Rahandusametil, mis on Singapuri keskpank, on väärtpaberi- ja futuuriseaduse kohaselt õigus välja anda teiseseid õigusakte. Väärtpaberi- ja futuuriseadusega nõutakse, et reitinguagentuurid peavad Singapuris krediidireitingu teenuste pakkumiseks saama kapitalituruteenuste tegevusloa, ning nad on Singapuri Rahandusameti pideva järelevalve all. Singapuri Rahandusameti määrused, mis on kohaldatavad reitinguagentuuride kui kapitalituruteenuste tegevusloa omanike suhtes, hõlmavad tegevusloa andmist ja äritegevust käsitlevaid ning kapitalituruteenuste tegevusloa omanike võimendustagatise ja finantsnõudeid käsitlevaid väärtpaberi- ja futuurimääruseid, samuti reitinguagentuuride õiguslikult siduvat käitumisjuhendit. Singapuri õigus- ja järelevalveraamistik annab Singapuri Rahandusametile ulatuslikud volitused, mis võimaldavad tal uurida, kas reitinguagentuurid täidavad õigusaktidest tulenevaid kohustusi lisaks nende kohustusele teavitada Singapuri Rahandusametit jooksvalt mis tahes muutustest oma kontaktandmetes ja esitada talle finantsteavet. Singapuri Rahandusametil on õigus inspekteerida kapitalituruteenuste tegevusloa omanikke ning reitinguagentuurid peavad andma talle täieliku juurdepääsu oma raamatupidamisarvestusele, registritele ja dokumentidele ning andma teavet ja vahendeid, mis võivad osutuda vajalikuks inspekteerimise teostamiseks. Singapuri Rahandusametil on õigus teha mis tahes esitatud raamatupidamisarvestusest koopiaid või võtta see oma valdusesse ning ta saab rakendada dokumentide esitamise nõudmiseks uurimisvolitusi. 2012. aasta aprilliks oli Singapuris tegevusloa saanud kolm reitinguagentuuri ning 2013. aasta esimese kaheksa kuu jooksul teostas Singapuri Rahandusamet ühe kohapealse inspekteerimise. Lisaks sellele on Singapuri Rahandusametil õigus teha reitinguagentuurile kirjalikke ettekirjutusi, mis ei seostu krediidireitingute sisu, nende väljavaadete ega nende andmise metoodikaga, kui ta peab seda vajalikuks või otstarbekaks avalikes huvides või investorite kaitseks; samuti on tal õigus reitinguagentuuri tegevusluba tühistada või tema tegevus peatada ning avaldada teavet reitinguagentuuri regulatiivsete kohustuste mis tahes rikkumise kohta. Singapuri Rahandusamet saab anda asja uurimiseks edasi riigi asjaomastele ametiasutustele, kes tegelevad kriminaaljuurdluste ja kohtulikule vastutusele võtmisega. Singapuri Rahandusameti ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Singapuri reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid tegevusloa saamise või registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks.

| (5) | Teise tingimuse kohaselt peavad kolmanda riigi reitinguagentuuride suhtes kehtima õiguslikult siduvad eeskirjad, mis on samaväärsed määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklites 6–12 ja I lisas sätestatutega, välja arvatud nendega, mis on sätestatud artiklites 6a, 6b, 8a, 8b, 8c ja 11a ning I lisa B jao punkti 3 alapunktis ba ning punktides 3a ja 3b. Selle tingimuse täitmise hindamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 462/2013 (2) artikli 2 lõiget 1, kus on sätestatud, mis kuupäevast alates teatavaid määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid kohaldatakse. Seoses äriühingu üldjuhtimisega on Singapuri õigus- ja järelevalveraamistikus nähtud reitinguagentuuridele, nende juhtivtöötajatele ja personalile ette üldine kohustus täita oma ülesandeid sõltumatult, ning direktorite tegelik sõltumatus saavutatakse konkreetsetele tegevuspõhimõtetele esitatavate nõudmistega, mille täitmist tuleb Singapuri Rahandusametile tõendada. reitinguagentuurid peavad saama tegevjuhi või direktori nimetamisele Singapuri Rahandusameti heakskiidu, mille andmisel võtab kõnealune amet arvesse isiku kogemusi, eksperditeadmisi ja varasemaid tegevustulemusi. Samuti on Singapuri Rahandusametil õigus nõuda reitinguagentuuri tegevjuhi, direktorite või juhtivtöötajate ametist kõrvaldamist, kui ta leiab, et need isikud ei ole täitnud oma ülesandeid näiteks seoses huvide konfliktide ning läbivaatamis- ja vastavuskontrolli funktsiooniga. Singapuri õigus- ja järelevalveraamistikus on kehtestatud ulatuslikud huvide konfliktide kindlakstegemist, kõrvaldamist ja juhtimist ning tegelike või võimalike huvide konfliktide avalikustamist käsitlevad sätted. Kõneluse raamistikuga nõutakse reitinguagentuuridelt krediidireitingute andmise metoodika läbivaatamiseks ka range ja ametliku läbivaatamise funktsiooni loomist ning see sisaldab mitmeid organisatsioonilisi nõudeid, et tagada kohaldavate seaduste ja eeskirjade ning avalikustamisnõuete täitmine näiteks seoses krediidireitingu andmisel avaldatava teabe ja krediidireitingute andmise tegevuse kohta kord aastas avalikustatava teabega. Seega peaks Singapuri õigus- ja järelevalveraamistikuga saavutatama seoses huvide konfliktide juhtimise, reitinguagentuurile vajalike organisatsiooniliste protsesside ja protseduuride, krediidireitingute ja nende andmise metoodika kvaliteedi, krediidireitingute avalikustamise ja krediidireitingualase tegevuse üldise ja perioodilise avalikustamisega samad eesmärgid kui määrusega (EÜ) nr 1060/2009. Seega pakub Singapuri raamistik reitinguagentuuride terviklikkuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava ning krediidireitingualase tegevuse usaldusväärsuse osas samaväärset kaitset. |
| --- | --- |

(5)

Teise tingimuse kohaselt peavad kolmanda riigi reitinguagentuuride suhtes kehtima õiguslikult siduvad eeskirjad, mis on samaväärsed määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklites 6–12 ja I lisas sätestatutega, välja arvatud nendega, mis on sätestatud artiklites 6a, 6b, 8a, 8b, 8c ja 11a ning I lisa B jao punkti 3 alapunktis ba ning punktides 3a ja 3b. Selle tingimuse täitmise hindamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 462/2013 (2) artikli 2 lõiget 1, kus on sätestatud, mis kuupäevast alates teatavaid määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid kohaldatakse. Seoses äriühingu üldjuhtimisega on Singapuri õigus- ja järelevalveraamistikus nähtud reitinguagentuuridele, nende juhtivtöötajatele ja personalile ette üldine kohustus täita oma ülesandeid sõltumatult, ning direktorite tegelik sõltumatus saavutatakse konkreetsetele tegevuspõhimõtetele esitatavate nõudmistega, mille täitmist tuleb Singapuri Rahandusametile tõendada. reitinguagentuurid peavad saama tegevjuhi või direktori nimetamisele Singapuri Rahandusameti heakskiidu, mille andmisel võtab kõnealune amet arvesse isiku kogemusi, eksperditeadmisi ja varasemaid tegevustulemusi. Samuti on Singapuri Rahandusametil õigus nõuda reitinguagentuuri tegevjuhi, direktorite või juhtivtöötajate ametist kõrvaldamist, kui ta leiab, et need isikud ei ole täitnud oma ülesandeid näiteks seoses huvide konfliktide ning läbivaatamis- ja vastavuskontrolli funktsiooniga. Singapuri õigus- ja järelevalveraamistikus on kehtestatud ulatuslikud huvide konfliktide kindlakstegemist, kõrvaldamist ja juhtimist ning tegelike või võimalike huvide konfliktide avalikustamist käsitlevad sätted. Kõneluse raamistikuga nõutakse reitinguagentuuridelt krediidireitingute andmise metoodika läbivaatamiseks ka range ja ametliku läbivaatamise funktsiooni loomist ning see sisaldab mitmeid organisatsioonilisi nõudeid, et tagada kohaldavate seaduste ja eeskirjade ning avalikustamisnõuete täitmine näiteks seoses krediidireitingu andmisel avaldatava teabe ja krediidireitingute andmise tegevuse kohta kord aastas avalikustatava teabega. Seega peaks Singapuri õigus- ja järelevalveraamistikuga saavutatama seoses huvide konfliktide juhtimise, reitinguagentuurile vajalike organisatsiooniliste protsesside ja protseduuride, krediidireitingute ja nende andmise metoodika kvaliteedi, krediidireitingute avalikustamise ja krediidireitingualase tegevuse üldise ja perioodilise avalikustamisega samad eesmärgid kui määrusega (EÜ) nr 1060/2009. Seega pakub Singapuri raamistik reitinguagentuuride terviklikkuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava ning krediidireitingualase tegevuse usaldusväärsuse osas samaväärset kaitset.

| (6) | Kolmanda tingimuse kohaselt tuleb kolmanda riigi õiguskorraga ära hoida kolmanda riigi järelevalveasutuste ja muude ametiasutuste sekkumist krediidireitingute sisusse ja metoodikasse. Nii palju kui oli võimalik kindlaks teha, puuduvad õigussätted, mis annaksid Singapuri Rahandusametile või muule ametiasutusele õiguse mõjutada krediidireitingute sisu või metoodikat. Mis tahes akti suhtes, mille Singapuri Rahandusamet on vastu võtnud oma volituste väliselt, võidakse kohaldada kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(6)

Kolmanda tingimuse kohaselt tuleb kolmanda riigi õiguskorraga ära hoida kolmanda riigi järelevalveasutuste ja muude ametiasutuste sekkumist krediidireitingute sisusse ja metoodikasse. Nii palju kui oli võimalik kindlaks teha, puuduvad õigussätted, mis annaksid Singapuri Rahandusametile või muule ametiasutusele õiguse mõjutada krediidireitingute sisu või metoodikat. Mis tahes akti suhtes, mille Singapuri Rahandusamet on vastu võtnud oma volituste väliselt, võidakse kohaldada kohtulikku kontrolli.

| (7) | Hinnatud tegureid silmas pidades saab Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teises lõigus sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks määrusega (EÜ) nr 1060/2009 loodud õigus- ja järelevalveraamistikuga. Komisjon, keda ESMA teavitab, peaks jätkuvalt jälgima Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(7)

Hinnatud tegureid silmas pidades saab Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teises lõigus sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks määrusega (EÜ) nr 1060/2009 loodud õigus- ja järelevalveraamistikuga. Komisjon, keda ESMA teavitab, peaks jätkuvalt jälgima Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 kohaldamisel käsitatakse Singapuris kehtivat reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku samaväärsena määruse (EÜ) nr 1060/2009 nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. aprill 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 462/2013, 21. mai 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 146, 31.5.2013, lk 1).

2

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/76

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

28. aprill 2014,

millega tunnistatakse Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/249/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. oktoobril 2012 tegi komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ülesandeks anda nõu Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku tehnilise hindamise osas. |
| --- | --- |

(1)

22. oktoobril 2012 tegi komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ülesandeks anda nõu Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku tehnilise hindamise osas.

| (2) | Oma 31. mai 2013. aasta tehnilises nõuandes märkis ESMA, et tema järelduste kohaselt on Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik võrreldav määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud raamistikuga. |
| --- | --- |

(2)

Oma 31. mai 2013. aasta tehnilises nõuandes märkis ESMA, et tema järelduste kohaselt on Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik võrreldav määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud raamistikuga.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teisele lõigule peavad selleks, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku saaks pidada samaväärseks kõnealuse määruse nõuetega, olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teisele lõigule peavad selleks, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku saaks pidada samaväärseks kõnealuse määruse nõuetega, olema täidetud kolm tingimust.

| (4) | Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik koosneb väärtpaberite ja futuuride määrusest ning krediidireitingu teenuseid pakkuvate isikute käitumisjuhendist, mille asjakohased muudatused jõustusid 1. juunil 2011. Reitinguagentuuridelt ja nende reitinguanalüütikutelt, kes pakuvad Hongkongis krediidireitingu teenuseid, nõutakse krediidireitingu teenuste pakkumiseks tegevusluba ning nende üle teostab järelevalvet Hongkongi väärtpaberi- ja futuurikomisjon. Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistik annab väärtpaberi- ja futuurikomisjonile ulatuslikud volitused, mis võimaldavad tal uurida, kas reitinguagentuurid täidavad õigusaktidest tulenevaid kohustusi. Väärtpaberi- ja futuurikomisjon saab kohustada nii asjaomaste õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvaid kui ka mittekuuluvaid isikuid esitama teavet ja dokumente, mis on uurimise seisukohast asjakohased, sealhulgas kauplemis-, panga-, telefoni- ja internetiväljavõtteid ning teavet tegelikult kasu saavate omanike kohta. Kõnealuseid volitusi saab kasutada nii uurimisaluste isikute suhtes kui ka isikute suhtes, kelle puhul väärtpaberi- ja futuurikomisjonil on põhjendatult alust arvata, et nende käsutuses on teave, mis on uurimise seisukohast asjakohane. Lisaks sellele on väärtpaberi- ja futuurikomisjonil juhul, kui esineb oht, et tõendid võidakse hävitada või kõrvaldada või uurimisalune isik võib põgeneda, või on muud kahtlused, õigus siseneda nii asjaomaste õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvate kui ka mittekuuluvate isikute eravalduses olevatesse ruumidesse, tingimusel et ta on selleks saanud kohtuorganilt läbiotsimisorderi. Väärtpaberi- ja futuurikomisjonil on ka täielikud volitused võtta kriminaal-, tsiviil- ja haldusõiguslikke ning muid meetmeid. Need hõlmavad haldusvolitusi väärtpaberi- ja futuurikomisjonilt tegevusloa saanud või tema juures registreeritud isikutele distsiplinaarkaristuste määramiseks, samuti kõnealustele isikutele äritegevusega seonduvate piirangute kehtestamiseks, nende tegevusloa või registreeringu tühistamiseks või peatamiseks, neile noomituse tegemiseks, kohustuste panemiseks või nende trahvimiseks maksimaalselt 10 miljoni Hongkongi dollari või kolmekordse teenitud kasumi või välditud kahjumi suuruses summas. Väärtpaberi- ja futuurikomisjonil on ka õigus taotleda asjaomaselt kohtult ettekirjutusi või heastamiskorraldusi. Lisaks kohapealsetele kontrollidele teostab ta tegevusloa saanud reitinguagentuuridega suhtluse kaudu ka mittekohapealset järelevalvet, et saada aru nende ärimudelitest ja kavadest ning nende tegevusega kaasnevatest riskidest, eesmärgiga teha kindlaks nende äritegevusest tulevad riskid ja neid hinnata. Tegevusloa saanud reitinguagentuuride kohta kogutakse teavet väärtpaberi- ja futuurikomisjonile esitatavate dokumentide kaudu, mille hulka kuuluvad muu hulgas auditeeritud raamatupidamise aastaaruanded ja kontrollülevaatuste aastaaruanded. Samuti võtab väärtpaberi- ja futuurikomisjon järelmeetmeid kaebuste ja rikkuja enda poolt teatatud rikkumiste suhtes. Kuna Hongkongi reitinguagentuuride suhtes kohaldatav kord hakkas kehtima 1. juunil 2011, on kõik tegevusloa saanud reitinguagentuurid väärtpaberi- ja futuurikomisjoni pideva järelevalve all ja tema täidesaatvad volitused on kohaldatavad nende kõigi suhtes. Väärtpaberi- ja futuurikomisjoni ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Hongkongi reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid tegevusloa saamise või registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks. |
| --- | --- |

(4)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik koosneb väärtpaberite ja futuuride määrusest ning krediidireitingu teenuseid pakkuvate isikute käitumisjuhendist, mille asjakohased muudatused jõustusid 1. juunil 2011. Reitinguagentuuridelt ja nende reitinguanalüütikutelt, kes pakuvad Hongkongis krediidireitingu teenuseid, nõutakse krediidireitingu teenuste pakkumiseks tegevusluba ning nende üle teostab järelevalvet Hongkongi väärtpaberi- ja futuurikomisjon. Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistik annab väärtpaberi- ja futuurikomisjonile ulatuslikud volitused, mis võimaldavad tal uurida, kas reitinguagentuurid täidavad õigusaktidest tulenevaid kohustusi. Väärtpaberi- ja futuurikomisjon saab kohustada nii asjaomaste õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvaid kui ka mittekuuluvaid isikuid esitama teavet ja dokumente, mis on uurimise seisukohast asjakohased, sealhulgas kauplemis-, panga-, telefoni- ja internetiväljavõtteid ning teavet tegelikult kasu saavate omanike kohta. Kõnealuseid volitusi saab kasutada nii uurimisaluste isikute suhtes kui ka isikute suhtes, kelle puhul väärtpaberi- ja futuurikomisjonil on põhjendatult alust arvata, et nende käsutuses on teave, mis on uurimise seisukohast asjakohane. Lisaks sellele on väärtpaberi- ja futuurikomisjonil juhul, kui esineb oht, et tõendid võidakse hävitada või kõrvaldada või uurimisalune isik võib põgeneda, või on muud kahtlused, õigus siseneda nii asjaomaste õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvate kui ka mittekuuluvate isikute eravalduses olevatesse ruumidesse, tingimusel et ta on selleks saanud kohtuorganilt läbiotsimisorderi. Väärtpaberi- ja futuurikomisjonil on ka täielikud volitused võtta kriminaal-, tsiviil- ja haldusõiguslikke ning muid meetmeid. Need hõlmavad haldusvolitusi väärtpaberi- ja futuurikomisjonilt tegevusloa saanud või tema juures registreeritud isikutele distsiplinaarkaristuste määramiseks, samuti kõnealustele isikutele äritegevusega seonduvate piirangute kehtestamiseks, nende tegevusloa või registreeringu tühistamiseks või peatamiseks, neile noomituse tegemiseks, kohustuste panemiseks või nende trahvimiseks maksimaalselt 10 miljoni Hongkongi dollari või kolmekordse teenitud kasumi või välditud kahjumi suuruses summas. Väärtpaberi- ja futuurikomisjonil on ka õigus taotleda asjaomaselt kohtult ettekirjutusi või heastamiskorraldusi. Lisaks kohapealsetele kontrollidele teostab ta tegevusloa saanud reitinguagentuuridega suhtluse kaudu ka mittekohapealset järelevalvet, et saada aru nende ärimudelitest ja kavadest ning nende tegevusega kaasnevatest riskidest, eesmärgiga teha kindlaks nende äritegevusest tulevad riskid ja neid hinnata. Tegevusloa saanud reitinguagentuuride kohta kogutakse teavet väärtpaberi- ja futuurikomisjonile esitatavate dokumentide kaudu, mille hulka kuuluvad muu hulgas auditeeritud raamatupidamise aastaaruanded ja kontrollülevaatuste aastaaruanded. Samuti võtab väärtpaberi- ja futuurikomisjon järelmeetmeid kaebuste ja rikkuja enda poolt teatatud rikkumiste suhtes. Kuna Hongkongi reitinguagentuuride suhtes kohaldatav kord hakkas kehtima 1. juunil 2011, on kõik tegevusloa saanud reitinguagentuurid väärtpaberi- ja futuurikomisjoni pideva järelevalve all ja tema täidesaatvad volitused on kohaldatavad nende kõigi suhtes. Väärtpaberi- ja futuurikomisjoni ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Hongkongi reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid tegevusloa saamise või registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks.

| (5) | Teise tingimuse kohaselt peavad kolmanda riigi reitinguagentuuride suhtes kehtima õiguslikult siduvad eeskirjad, mis on samaväärsed määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklites 6–12 ja I lisas sätestatutega, välja arvatud nendega, mis on sätestatud artiklites 6a, 6b, 8a, 8b, 8c ja 11a ning I lisa B jao punkti 3 alapunktis ba ning punktides 3a ja 3b. Selle tingimuse täitmise hindamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 462/2013 (2) artikli 2 lõiget 1, kus on sätestatud, mis kuupäevast alates teatavaid määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid kohaldatakse. Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistikuga on sätestatud üksikasjalikud äriühingu üldjuhtimise nõuded. Peamine vastutus reitinguagentuuripoolse asjakohaste käitumisnormide täitmise ja nõuetekohaste protseduuride järgimise eest lasub direktorite nõukogul ja reguleeritud tegevuse eest vastutavatel juhtivtöötajatel. Reitinguagentuuril peab olema kaks vastutavat juhtivtöötajat, kes peavad mõlemad olema väärtpaberi- ja futuurikomisjoni poolt heaks kiidetud ja kellest väärtpaberite ja futuuride määruse kohaselt peab vähemalt üks olema tegevdirektor. Kehtestatud on ulatuslikud huvide konflikte käsitlevad sätted, millega nõutakse reitinguagentuuridelt huvide konfliktide kindlakstegemist ja kõrvaldamist või juhtimist ning seda, et nende töökorraldusega oleks tagatud, et nende ärihuvid ei kahjusta nende krediidireitingute sõltumatust ja täpsust; samuti on kõnealuste sätetega ette nähtud organisatsioonilised, sealhulgas tegevuse edasiandmisele, arvestuse pidamisele ja konfidentsiaalsusele esitatavad nõuded. Organisatsiooniliste nõuetega seoses sätestatakse väärtpaberi- ja futuurikomisjoni üldises juhendis ja krediidireitingu teenuseid pakkuvate isikute käitumisjuhendis nõuded, mida reitinguagentuurid peavad täitma näiteks seoses tegevuspõhimõtete ja protseduuridega, millega tagatakse õigusaktidest tulenevate kohustuste ning alalise ja tõhusa vastavuskontrolli funktsiooni täitmine. Samuti nõutakse reitinguagentuuridelt, et nad looksid läbivaatamise funktsiooni, mis vastutab krediidireitingute andmise metoodika ja mudelite ning nende oluliste muutuste perioodilise läbivaatamise eest. Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistikuga on ette nähtud mitmesugused avalikustamisnõuded, näiteks krediidireitingute üldsusele avalikustamine ning krediidireitingute andmise ja kõrvaltegevuste iga-aastane üldsusele avalikustamine. Seega peaks Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistikuga saavutatama seoses huvide konfliktide juhtimise, reitinguagentuurile vajalike organisatsiooniliste protsesside ja protseduuride, krediidireitingute ja nende andmise metoodika kvaliteedi, krediidireitingute avalikustamise ja krediidireitingualase tegevuse üldise ja perioodilise avalikustamisega samad eesmärgid kui määrusega (EÜ) nr 1060/2009. Seega peaks Hongkongi raamistik pakkuma reitinguagentuuride terviklikkuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava ning krediidireitingualase tegevuse usaldusväärsuse osas samaväärset kaitset. |
| --- | --- |

(5)

Teise tingimuse kohaselt peavad kolmanda riigi reitinguagentuuride suhtes kehtima õiguslikult siduvad eeskirjad, mis on samaväärsed määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklites 6–12 ja I lisas sätestatutega, välja arvatud nendega, mis on sätestatud artiklites 6a, 6b, 8a, 8b, 8c ja 11a ning I lisa B jao punkti 3 alapunktis ba ning punktides 3a ja 3b. Selle tingimuse täitmise hindamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 462/2013 (2) artikli 2 lõiget 1, kus on sätestatud, mis kuupäevast alates teatavaid määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid kohaldatakse. Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistikuga on sätestatud üksikasjalikud äriühingu üldjuhtimise nõuded. Peamine vastutus reitinguagentuuripoolse asjakohaste käitumisnormide täitmise ja nõuetekohaste protseduuride järgimise eest lasub direktorite nõukogul ja reguleeritud tegevuse eest vastutavatel juhtivtöötajatel. Reitinguagentuuril peab olema kaks vastutavat juhtivtöötajat, kes peavad mõlemad olema väärtpaberi- ja futuurikomisjoni poolt heaks kiidetud ja kellest väärtpaberite ja futuuride määruse kohaselt peab vähemalt üks olema tegevdirektor. Kehtestatud on ulatuslikud huvide konflikte käsitlevad sätted, millega nõutakse reitinguagentuuridelt huvide konfliktide kindlakstegemist ja kõrvaldamist või juhtimist ning seda, et nende töökorraldusega oleks tagatud, et nende ärihuvid ei kahjusta nende krediidireitingute sõltumatust ja täpsust; samuti on kõnealuste sätetega ette nähtud organisatsioonilised, sealhulgas tegevuse edasiandmisele, arvestuse pidamisele ja konfidentsiaalsusele esitatavad nõuded. Organisatsiooniliste nõuetega seoses sätestatakse väärtpaberi- ja futuurikomisjoni üldises juhendis ja krediidireitingu teenuseid pakkuvate isikute käitumisjuhendis nõuded, mida reitinguagentuurid peavad täitma näiteks seoses tegevuspõhimõtete ja protseduuridega, millega tagatakse õigusaktidest tulenevate kohustuste ning alalise ja tõhusa vastavuskontrolli funktsiooni täitmine. Samuti nõutakse reitinguagentuuridelt, et nad looksid läbivaatamise funktsiooni, mis vastutab krediidireitingute andmise metoodika ja mudelite ning nende oluliste muutuste perioodilise läbivaatamise eest. Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistikuga on ette nähtud mitmesugused avalikustamisnõuded, näiteks krediidireitingute üldsusele avalikustamine ning krediidireitingute andmise ja kõrvaltegevuste iga-aastane üldsusele avalikustamine. Seega peaks Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistikuga saavutatama seoses huvide konfliktide juhtimise, reitinguagentuurile vajalike organisatsiooniliste protsesside ja protseduuride, krediidireitingute ja nende andmise metoodika kvaliteedi, krediidireitingute avalikustamise ja krediidireitingualase tegevuse üldise ja perioodilise avalikustamisega samad eesmärgid kui määrusega (EÜ) nr 1060/2009. Seega peaks Hongkongi raamistik pakkuma reitinguagentuuride terviklikkuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava ning krediidireitingualase tegevuse usaldusväärsuse osas samaväärset kaitset.

| (6) | Kolmanda tingimuse kohaselt tuleb kolmanda riigi õiguskorraga ära hoida kolmanda riigi järelevalveasutuste ja muude ametiasutuste sekkumist krediidireitingute sisusse ja metoodikasse. Väärtpaberite ja futuuride määruse jagudes 4 ja 5 on sätestatud väärtpaberi- ja futuurikomisjoni regulatiivsed eesmärgid ning tema ülesanded ja õigused, mis ei hõlma õigust sekkuda ühegi reitinguagentuuride poolse krediidireitingu andmisse ega nende reitingute andmise metoodikasse. Nii palju kui oli võimalik kindlaks teha, puuduvad õigussätted, mis annaksid väärtpaberi- ja futuurikomisjonile või muule ametiasutusele õiguse mõjutada krediidireitingute sisu või metoodikat. |
| --- | --- |

(6)

Kolmanda tingimuse kohaselt tuleb kolmanda riigi õiguskorraga ära hoida kolmanda riigi järelevalveasutuste ja muude ametiasutuste sekkumist krediidireitingute sisusse ja metoodikasse. Väärtpaberite ja futuuride määruse jagudes 4 ja 5 on sätestatud väärtpaberi- ja futuurikomisjoni regulatiivsed eesmärgid ning tema ülesanded ja õigused, mis ei hõlma õigust sekkuda ühegi reitinguagentuuride poolse krediidireitingu andmisse ega nende reitingute andmise metoodikasse. Nii palju kui oli võimalik kindlaks teha, puuduvad õigussätted, mis annaksid väärtpaberi- ja futuurikomisjonile või muule ametiasutusele õiguse mõjutada krediidireitingute sisu või metoodikat.

| (7) | Hinnatud tegureid silmas pidades saab Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teises lõigus sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks määrusega (EÜ) nr 1060/2009 loodud õigus- ja järelevalveraamistikuga. Komisjon, keda ESMA teavitab, peaks jätkuvalt jälgima Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(7)

Hinnatud tegureid silmas pidades saab Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 lõike 6 teises lõigus sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku pidada samaväärseks määrusega (EÜ) nr 1060/2009 loodud õigus- ja järelevalveraamistikuga. Komisjon, keda ESMA teavitab, peaks jätkuvalt jälgima Hongkongi reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 5 kohaldamisel käsitatakse Hongkongis kehtivat reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistikku samaväärsena määruse (EÜ) nr 1060/2009 nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. aprill 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 462/2013, 21. mai 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 146, 31.5.2013, lk 1).

2

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/79 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/79

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

29. aprill 2014,

millega muudetakse otsust 2010/221/EL seoses riiklike meetmete heakskiitmisega, et ennetada austrite herpesviiruse 1 μνar (OsHV-1 μVar) sissetoomist Iirimaa ja Ühendkuningriigi teatavatesse piirkondadesse

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2763 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/250/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (1) eriti selle artikli 43 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2010/221/EL (2) lubatakse teatavatel liikmesriikidel kohaldada kõnealuste loomade partiide suhtes turuleviimise ja impordipiiranguid, selleks et ennetada teatavate taudide sissetoomist nende territooriumile. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2010/221/EL (2) lubatakse teatavatel liikmesriikidel kohaldada kõnealuste loomade partiide suhtes turuleviimise ja impordipiiranguid, selleks et ennetada teatavate taudide sissetoomist nende territooriumile.

| (2) | Liikmesriigid võivad selliseid piiranguid kohaldada tingimusel, et nad on kas tõendanud, et nende territoorium või selle teatavad piiritletud alad on asjaomasest taudist vabad, või nad on kehtestanud taudivaba staatuse saamiseks tauditõrjeprogrammi. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid võivad selliseid piiranguid kohaldada tingimusel, et nad on kas tõendanud, et nende territoorium või selle teatavad piiritletud alad on asjaomasest taudist vabad, või nad on kehtestanud taudivaba staatuse saamiseks tauditõrjeprogrammi.

| (3) | Otsuse 2010/221/EL I ja III lisas on loetletud Iirimaa ja Ühendkuningriigi piirkonnad, kus võetakse heakskiidetud riiklikke meetmeid austrite herpesviiruse 1 μνar (OsHV-1 μVar) kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2010/221/EL I ja III lisas on loetletud Iirimaa ja Ühendkuningriigi piirkonnad, kus võetakse heakskiidetud riiklikke meetmeid austrite herpesviiruse 1 μνar (OsHV-1 μVar) kontrollimiseks.

| (4) | Kuna OsHV-1 μVar on uus viirus, mille suhtes on palju ebaselgust, ning otsusega 2010/221/EL heakskiidetud seireprogramme ei ole täielikult hinnatud, lubati komisjoni rakendusotsusega 2013/213/EL (3) kohaldada viirusega OsHV-1 μVar seotud piiranguid eespool nimetatud territooriumide suhtes kuni 30. aprillini 2014. |
| --- | --- |

(4)

Kuna OsHV-1 μVar on uus viirus, mille suhtes on palju ebaselgust, ning otsusega 2010/221/EL heakskiidetud seireprogramme ei ole täielikult hinnatud, lubati komisjoni rakendusotsusega 2013/213/EL (3) kohaldada viirusega OsHV-1 μVar seotud piiranguid eespool nimetatud territooriumide suhtes kuni 30. aprillini 2014.

| (5) | Praegu kättesaadavate teaduslikult põhjendatud teadmiste kohaselt on enamikus austrivastsetest ja kudust kogutud proovides tuvastatud viirus OsHV-1 μVar endiselt kui suremuse põhjus ning kõnealusest haigusest tingitud üldine suremuse määr on viimase kahe aasta jooksul vähenenud ja stabiliseerunud. Lisaks sellele ilmneb Iirimaa ja Ühendkuningriigi seireprogrammidest, et on olemas märkimisväärne arv suurte hiidaustrite tootmispiirkondi, mis on jäänud taudist puutumata. Seireprogrammidest nähtub, et praegu kehtivate liikumispiirangute kohaldamine on olnud tõhus. Siiski leidub endiselt küsitavusi seoses taudi epidemioloogia ja kõige sobivamate meetmetega, mida on vaja võtta, et taudiga tõhusalt võidelda. Seepärast peetakse vajalikuks olukorra põhjalikumat teaduslikku hindamist, sealhulgas Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) uut teaduslikku arvamust. |
| --- | --- |

(5)

Praegu kättesaadavate teaduslikult põhjendatud teadmiste kohaselt on enamikus austrivastsetest ja kudust kogutud proovides tuvastatud viirus OsHV-1 μVar endiselt kui suremuse põhjus ning kõnealusest haigusest tingitud üldine suremuse määr on viimase kahe aasta jooksul vähenenud ja stabiliseerunud. Lisaks sellele ilmneb Iirimaa ja Ühendkuningriigi seireprogrammidest, et on olemas märkimisväärne arv suurte hiidaustrite tootmispiirkondi, mis on jäänud taudist puutumata. Seireprogrammidest nähtub, et praegu kehtivate liikumispiirangute kohaldamine on olnud tõhus. Siiski leidub endiselt küsitavusi seoses taudi epidemioloogia ja kõige sobivamate meetmetega, mida on vaja võtta, et taudiga tõhusalt võidelda. Seepärast peetakse vajalikuks olukorra põhjalikumat teaduslikku hindamist, sealhulgas Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) uut teaduslikku arvamust.

| (6) | Tuginedes kättesaadavatele teaduslikele ja epidemioloogilistele tõenditele viiruse OsHV-1μVar arengu kohta Euroopa Liidus ja oodates EFSA teadusliku arvamuse valmimist, on asjakohane pikendada praegu kohaldatavate meetmete kehtivusaega, kusjuures liikmesriigid võivad kohaldada kõnealuse taudiga seotud eripiiranguid. Kõnealune kehtivusaeg peaks olema piiratud kahe aastaga, kuni 30. aprillini 2016. |
| --- | --- |

(6)

Tuginedes kättesaadavatele teaduslikele ja epidemioloogilistele tõenditele viiruse OsHV-1μVar arengu kohta Euroopa Liidus ja oodates EFSA teadusliku arvamuse valmimist, on asjakohane pikendada praegu kohaldatavate meetmete kehtivusaega, kusjuures liikmesriigid võivad kohaldada kõnealuse taudiga seotud eripiiranguid. Kõnealune kehtivusaeg peaks olema piiratud kahe aastaga, kuni 30. aprillini 2016.

| (7) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/12/EL (4) on kinnitatud viiruse OsHV-1 μVar suhtes taudivaba staatus järgmiste otsuse 2010/221/EL I lisas loetletud Ühendkuningriigi piirkondade kohta: i) Ühendkuningriigi territoorium, välja arvatud Whitestable'i laht (Kent), Blackwateri suudmeala (Essex) ja Poole'i sadam (Dorset); ii) Larne Loughi piirkond Põhja-Iirimaa territooriumil ning iii) Guernsey territoorium. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/12/EL (4) on kinnitatud viiruse OsHV-1 μVar suhtes taudivaba staatus järgmiste otsuse 2010/221/EL I lisas loetletud Ühendkuningriigi piirkondade kohta: i) Ühendkuningriigi territoorium, välja arvatud Whitestable'i laht (Kent), Blackwateri suudmeala (Essex) ja Poole'i sadam (Dorset); ii) Larne Loughi piirkond Põhja-Iirimaa territooriumil ning iii) Guernsey territoorium.

| (8) | Vastavalt Ühendkuningriigi poolt komisjonile teatatud deklaratsioonile näitavad viirust OsHV-1 μVar käsitleva seireprogrammi andmed, et Ühendkuningriik (välja arvatud nakatunud piirkonnad) on taudivaba, mistõttu otsuse 2010/221/EL III lisas osutatud programmi ei ole vaja enam kohaldada. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Ühendkuningriigi poolt komisjonile teatatud deklaratsioonile näitavad viirust OsHV-1 μVar käsitleva seireprogrammi andmed, et Ühendkuningriik (välja arvatud nakatunud piirkonnad) on taudivaba, mistõttu otsuse 2010/221/EL III lisas osutatud programmi ei ole vaja enam kohaldada.

| (9) | Seepärast tuleks otsuse 2010/221/EL III lisast jätta välja kanne Ühendkuningriigi kohta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks otsuse 2010/221/EL III lisast jätta välja kanne Ühendkuningriigi kohta.

| (10) | Otsust 2010/221/EL tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Otsust 2010/221/EL tuleks vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/221/EL artikli 3a lõikes 2 asendatakse kuupäev „30. aprillini 2014” kuupäevaga „30. aprillini 2016”.

Artikkel 2

Otsuse 2010/221/EL III lisa kanne, milles käsitletakse austrite herpesviirust 1 μνar (OsHV-1 μVar) Ühendkuningriigis, jäetakse välja.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. maist 2014.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. aprill 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

1

(2)  Komisjoni otsus 2010/221/EL, 15. aprill 2010, millega kiidetakse heaks riiklikud meetmed, millega piiratakse teatavate vesiviljelusloomadel ja looduslikel veeloomadel esinevate taudide mõju kooskõlas nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ artikliga 43 (ELT L 98, 24.4.2010, lk 7).

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus 2013/213/EL, 29. aprill 2013, millega muudetakse otsust 2010/221/EL seoses riiklike meetmete heakskiitmisega, et hoida ära austrite herpesviiruse 1 μνar (OsHV-1 μνar) sissetoomist Iirimaa ja Ühendkuningriigi teatavatesse piirkondadesse (ELT L 120, 1.5.2013, lk 16).

3

(4)  Komisjoni rakendusotsus 2014/12/EL, 14. jaanuar 2014, millega muudetakse otsust 2010/221/EL seoses riiklike meetmetega, millega hoitakse ära teatavate veeloomadel esinevate taudide sissetoomine Iirimaa, Rootsi, Soome ja Ühendkuningriigi teatavatesse piirkondadesse (ELT L 11, 16.1.2014, lk 6).

4

---

| 3.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/81

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

29. aprill 2014,

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) eelarveaastal 2013 rahastatud liikmesriikide makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2785 all)

(2014/251/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artiklit 30,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (2) eriti selle artikli 119 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni määrust (EÜ) nr 885/2006, (3) eriti selle artiklit 10,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 119 lõike 1 teise lõiguga (määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1310/2013 (millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal) (4) artikliga 8) on ette nähtud, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklit 30 kohaldatakse põllumajanduslikul eelarveaastal 2013 tekkinud kulude ja tehtud maksete raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 119 lõike 1 teise lõiguga (määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1310/2013 (millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal) (4) artikliga 8) on ette nähtud, et määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklit 30 kohaldatakse põllumajanduslikul eelarveaastal 2013 tekkinud kulude ja tehtud maksete raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 119 lõike 1 teises lõigus, mida on muudetud määruse (EL) nr 1310/2013 artikliga 8) artiklile 30 kontrollib komisjon kõnealuse määruse artiklis 6 osutatud makseasutuste raamatupidamisarvestust ning kiidab selle heaks liikmesriikide esitatud raamatupidamise aastaaruannete ja nendele lisatud kontrollimiseks ja heakskiitmiseks vajaliku teabe ning raamatupidamisarvestuse täielikkust, täpsust ja õigsust käsitleva tõendi, samuti sertifitseerimisasutuste koostatud aruannete põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 119 lõike 1 teises lõigus, mida on muudetud määruse (EL) nr 1310/2013 artikliga 8) artiklile 30 kontrollib komisjon kõnealuse määruse artiklis 6 osutatud makseasutuste raamatupidamisarvestust ning kiidab selle heaks liikmesriikide esitatud raamatupidamise aastaaruannete ja nendele lisatud kontrollimiseks ja heakskiitmiseks vajaliku teabe ning raamatupidamisarvestuse täielikkust, täpsust ja õigsust käsitleva tõendi, samuti sertifitseerimisasutuste koostatud aruannete põhjal.

| (3) | Vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 883/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 rakenduseeskirjad seoses makseasutuste raamatupidamisarvestuse, kulu- ja tuludeklaratsioonide ning kulude hüvitamise tingimustega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames) (5) artiklile 5 algab EAGFi raamatupidamisarvestuse puhul eelarveaasta 16. oktoobril aastal N – 1 ja lõpeb 15. oktoobril aastal N. Raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel tuleks EAFRD ja EAGFi kulude võrdlusperioodi ühtlustamiseks võtta eelarveaasta 2013 puhul arvesse liikmesriikide kulusid ajavahemikus 16. oktoobrist 2012 kuni 15. oktoobrini 2013. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 883/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 rakenduseeskirjad seoses makseasutuste raamatupidamisarvestuse, kulu- ja tuludeklaratsioonide ning kulude hüvitamise tingimustega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames) (5) artiklile 5 algab EAGFi raamatupidamisarvestuse puhul eelarveaasta 16. oktoobril aastal N – 1 ja lõpeb 15. oktoobril aastal N. Raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel tuleks EAFRD ja EAGFi kulude võrdlusperioodi ühtlustamiseks võtta eelarveaasta 2013 puhul arvesse liikmesriikide kulusid ajavahemikus 16. oktoobrist 2012 kuni 15. oktoobrini 2013.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 10 lõike 2 teises lõigus on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavate või liikmesriikidele makstavate summade kindlaksmääramiseks lahutatakse vastaval eelarveaastal tehtud kuumaksed lõike 1 kohaselt sama aasta kohta kinnitatud kuludest. Komisjon lahutab selle summa järgmisest vahe- või lõppmaksest või liidab selle järgmisele vahe- või lõppmaksele. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 10 lõike 2 teises lõigus on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavate või liikmesriikidele makstavate summade kindlaksmääramiseks lahutatakse vastaval eelarveaastal tehtud kuumaksed lõike 1 kohaselt sama aasta kohta kinnitatud kuludest. Komisjon lahutab selle summa järgmisest vahe- või lõppmaksest või liidab selle järgmisele vahe- või lõppmaksele.

| (5) | Komisjon on kontrollinud liikmesriikide esitatud teavet ja edastanud liikmesriikidele enne 31. märtsi 2014 oma kontrolli tulemused koos vajalike muudatustega. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on kontrollinud liikmesriikide esitatud teavet ja edastanud liikmesriikidele enne 31. märtsi 2014 oma kontrolli tulemused koos vajalike muudatustega.

| (6) | Teatavate makseasutuste puhul võib komisjon raamatupidamise aastaaruannete ja nende lisadokumentide kontrolli põhjal teha otsuse esitatud aastaaruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta. I lisas on sätestatud summad, mida liikmesriigid on kontrollinud ja mille nad on heaks kiitnud, ning summad, mis nõutakse liikmesriigilt tagasi või mis makstakse liikmesriigile. |
| --- | --- |

(6)

Teatavate makseasutuste puhul võib komisjon raamatupidamise aastaaruannete ja nende lisadokumentide kontrolli põhjal teha otsuse esitatud aastaaruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta. I lisas on sätestatud summad, mida liikmesriigid on kontrollinud ja mille nad on heaks kiitnud, ning summad, mis nõutakse liikmesriigilt tagasi või mis makstakse liikmesriigile.

| (7) | Teatavate teiste makseasutuste esitatud teave vajab täiendavat uurimist ja nende raamatupidamisarvestusi ei saa käesoleva otsusega heaks kiita. Asjaomased makseasutused on loetletud II lisas. |
| --- | --- |

(7)

Teatavate teiste makseasutuste esitatud teave vajab täiendavat uurimist ja nende raamatupidamisarvestusi ei saa käesoleva otsusega heaks kiita. Asjaomased makseasutused on loetletud II lisas.

| (8) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikliga 27 võib komisjon vähendada või ajutiselt peatada vahemaksed liikmesriikidele. Komisjon teavitab sellest liikmesriiki. Käesoleva otsuse tegemisel peaks komisjon vähendatavaid või peatatavaid summasid arvesse võtma, et vältida ebakohaseid või valel ajal tehtud makseid, samuti selliste summade tagasimaksmist, mille kohta tuleks hiljem teha finantskorrektsioon. Maaelu arendamise programmi „Lazio” (CCI 2007IT 06RP0005) kohta on 2013. aasta teise ja kolmanda kvartali aruannetesse kantud vastavalt 753 591,20 eurot ja 532 237,50 eurot. Need summad olid ka eelarveaasta 2013 aastaaruandes. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 27 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 41 kohaldati kõnealuste summade suhtes vähendamist komisjoni otsusega C(2013) 8989 ebaseadusliku rahastamise kohta ja komisjoni otsusega C(2014) 1278 kohustusliku kontrolli tähtaegadega arvestamata jätmise kohta. Kuna määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohane menetlus on veel käimas, tuleks kõnealused vähendamised säilitada. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikliga 27 võib komisjon vähendada või ajutiselt peatada vahemaksed liikmesriikidele. Komisjon teavitab sellest liikmesriiki. Käesoleva otsuse tegemisel peaks komisjon vähendatavaid või peatatavaid summasid arvesse võtma, et vältida ebakohaseid või valel ajal tehtud makseid, samuti selliste summade tagasimaksmist, mille kohta tuleks hiljem teha finantskorrektsioon. Maaelu arendamise programmi „Lazio” (CCI 2007IT 06RP0005) kohta on 2013. aasta teise ja kolmanda kvartali aruannetesse kantud vastavalt 753 591,20 eurot ja 532 237,50 eurot. Need summad olid ka eelarveaasta 2013 aastaaruandes. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 27 lõikele 3 ja määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 41 kohaldati kõnealuste summade suhtes vähendamist komisjoni otsusega C(2013) 8989 ebaseadusliku rahastamise kohta ja komisjoni otsusega C(2014) 1278 kohustusliku kontrolli tähtaegadega arvestamata jätmise kohta. Kuna määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohane menetlus on veel käimas, tuleks kõnealused vähendamised säilitada.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 10 lõike 1 teises ja kolmandas lõigus on sätestatud, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusega määratakse summad, mida EL ja asjaomased liikmesriigid võivad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklite 32 ja 33 kohaselt uuesti kasutada. Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 119 lõike 1 teisele lõigule kohaldatakse põllumajanduslikul eelarveaastal 2013 kantud kulude ja maksete puhul jätkuvalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 kohast menetlust. Põllumajanduslikul eelarveaastal 2013 olid artiklid 32 ja 33 jõus, seega tuleks nende kohaldamisest tulenevaid summasid võtta eelarveaasta 2013 raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitleva otsuse puhul arvesse. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 10 lõike 1 teises ja kolmandas lõigus on sätestatud, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusega määratakse summad, mida EL ja asjaomased liikmesriigid võivad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklite 32 ja 33 kohaselt uuesti kasutada. Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 119 lõike 1 teisele lõigule kohaldatakse põllumajanduslikul eelarveaastal 2013 kantud kulude ja maksete puhul jätkuvalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 kohast menetlust. Põllumajanduslikul eelarveaastal 2013 olid artiklid 32 ja 33 jõus, seega tuleks nende kohaldamisest tulenevaid summasid võtta eelarveaasta 2013 raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitleva otsuse puhul arvesse.

| (10) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikele 8 katab eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 50 % asjaomane liikmesriik, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist, või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, või programmi lõpetamisel, kui tagasinõudmise tähtaeg lõpeb enne programmi lõpetamist. Kõnealuse määruse artikli 33 lõike 4 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tõttu algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasinõutavate summadega on sätestatud määruses (EÜ) nr 885/2006. Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud tabel, mille liikmesriigid pidid 2014. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. Seepärast ei piira käesolev otsus edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikele 5. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikele 8 katab eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 50 % asjaomane liikmesriik, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist, või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, või programmi lõpetamisel, kui tagasinõudmise tähtaeg lõpeb enne programmi lõpetamist. Kõnealuse määruse artikli 33 lõike 4 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tõttu algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasinõutavate summadega on sätestatud määruses (EÜ) nr 885/2006. Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud tabel, mille liikmesriigid pidid 2014. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. Seepärast ei piira käesolev otsus edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikele 5.

| (11) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikele 7 ja määruse (EÜ) nr 885/2006 artiklile 10 võivad liikmesriigid pärast maaelu arengu programmi lõpetamist otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtud kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest ELi eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikes 4 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ELi eelarvest. Seepärast ei piira käesolev otsus edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist komisjoni poolt vastavalt osutatud määruse artikli 33 lõikele 5. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikele 7 ja määruse (EÜ) nr 885/2006 artiklile 10 võivad liikmesriigid pärast maaelu arengu programmi lõpetamist otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtud kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest ELi eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikes 4 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ELi eelarvest. Seepärast ei piira käesolev otsus edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist komisjoni poolt vastavalt osutatud määruse artikli 33 lõikele 5.

| (12) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 24 lõikele 4 (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 34 lõikes 2, mida on muudetud määruse (EL) nr 1310/2013 artikliga 8), ei tohi ettemaksete ja vahemaksete kogusumma olla suurem kui 95 % EAFRD osalusest iga maaelu arengu programmi puhul. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 24 lõikele 4 (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 34 lõikes 2, mida on muudetud määruse (EL) nr 1310/2013 artikliga 8), ei tohi ettemaksete ja vahemaksete kogusumma olla suurem kui 95 % EAFRD osalusest iga maaelu arengu programmi puhul.

| (13) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 26 lõike 3 punktile b (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 36 lõike 3 punktis b) tehakse vahemakseid ilma kogu vastava programmiga kaetud perioodi tarbeks igale prioriteedile omistatud EAFRD osaluse kogusummat ületamata. Vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 17 lõikele 4, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 24 lõikes 4 sätestatud piirmäära (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 34 lõikes 2), kui kuludeklaratsioonide kogusumma ületab maaelu arengu programmi vastava telje jaoks kavandatud kogusummat, on makstava summa piirmääraks vastava telje jaoks kavandatud summa. Maaelu arengu programmi 2. telje rahastamiskava 2007PT06RP0001 puhul ületati kvartaliaruandes Q3 2013 ette nähtut 913 212,81 euro võrra. Komisjon seda summat välja ei maksnud. Uut kava ei ole komisjon heaks kiitnud ega vastu võtnud. Eelarveaasta 2013 aastaaruandes sisalduv 913 212,81 euro suurune summa tuleks seetõttu eelarveaasta 2013 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja jätta. Kõnealuse summa hüvitab komisjon hiljem pärast uue rahastamiskava vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 26 lõike 3 punktile b (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 36 lõike 3 punktis b) tehakse vahemakseid ilma kogu vastava programmiga kaetud perioodi tarbeks igale prioriteedile omistatud EAFRD osaluse kogusummat ületamata. Vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 17 lõikele 4, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 24 lõikes 4 sätestatud piirmäära (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 34 lõikes 2), kui kuludeklaratsioonide kogusumma ületab maaelu arengu programmi vastava telje jaoks kavandatud kogusummat, on makstava summa piirmääraks vastava telje jaoks kavandatud summa. Maaelu arengu programmi 2. telje rahastamiskava 2007PT06RP0001 puhul ületati kvartaliaruandes Q3 2013 ette nähtut 913 212,81 euro võrra. Komisjon seda summat välja ei maksnud. Uut kava ei ole komisjon heaks kiitnud ega vastu võtnud. Eelarveaasta 2013 aastaaruandes sisalduv 913 212,81 euro suurune summa tuleks seetõttu eelarveaasta 2013 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja jätta. Kõnealuse summa hüvitab komisjon hiljem pärast uue rahastamiskava vastuvõtmist.

| (14) | Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõike 2 kohaselt ei piira käesolev otsus selliste edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist, mida komisjon võib teha selleks, et jätta liidu rahastamise alt välja kulud, mis ei ole kantud liidu eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõike 2 kohaselt ei piira käesolev otsus selliste edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist, mida komisjon võib teha selleks, et jätta liidu rahastamise alt välja kulud, mis ei ole kantud liidu eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks liikmesriikide makseasutuste eelarveaasta 2013 raamatupidamisarvestused, mis käsitlevad Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) rahastatud kulusid, välja arvatud artiklis 2 osutatud makseasutuste raamatupidamisarvestused.

I lisas on sätestatud summad, mis käesoleva otsuse kohaselt nõutakse liikmesriigilt tagasi või mis makstakse liikmesriigile maaelu arengu iga programmi raames, kaasa arvatud summad, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõike 8 kohaldamisest.

Artikkel 2

Liikmesriikide makseasutuste raamatupidamisarvestused, mis on esitatud II lisas ja mis käsitlevad eelarveaastal 2013 EAFRD rahastatud kulusid, jäetakse käesolevast otsusest välja ning nende kontrollimise ja heakskiitmise otsus tehakse hiljem.

Artikkel 3

Käesolev otsus ei piira selliste edaspidiste nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tegemist, mida komisjon võib teha vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 31, et jätta Euroopa Liidu rahastamise alt välja kulud, mis ei ole kantud Euroopa Liidu eeskirjade kohaselt.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. aprill 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

2

(3)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 90.

3

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 865.

4

(5)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 1.

5

---

I LISA

EAFRD kontrollitud ja heaks kiidetud kulud seoses maaelu arengu programmiga eelarveaastaks 2013

Liikmesriigilt iga programmi puhul tagasi nõutavad või talle makstavad summad

Kinnitatud programmid, mille kulud on EAFRD-le deklareeritud

| eurodes |
| --- |
| LR | CCI kood | Kulud 2013 | Korrektsioonid | Kokku | Ühekordselt kasutatavad summad | Eelarveaastal 2013 kontrollitud, heaks kiidetud ja kinnitatud summa | Liikmesriigile eelarveaasta eest hüvitatud vahemaksed | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (1) |
| | | i | ii | iii = i + ii | iv | v = iii – iv | vi | vii = v – vi |
| AT | 2007AT06RPO001 | 526 093 587,02 | 0,00 | 526 093 587,02 | 0,00 | 526 093 587,02 | 526 228 598,38 | – 135 011,36 |
| BE | 2007BE06RPO001 | 17 530 612,03 | 0,00 | 17 530 612,03 | 0,00 | 17 530 612,03 | 17 530 604,51 | 7,52 |
| BE | 2007BE06RPO002 | 24 009 543,25 | 0,00 | 24 009 543,25 | 0,00 | 24 009 543,25 | 24 020 335,79 | – 10 792,54 |
| CY | 2007CY06RPO001 | 22 911 162,41 | 0,00 | 22 911 162,41 | 0,00 | 22 911 162,41 | 22 911 162,05 | 0,36 |
| CZ | 2007CZ06RPO001 | 371 656 567,14 | 0,00 | 371 656 567,14 | 0,00 | 371 656 567,14 | 371 656 234,34 | 332,80 |
| DE | 2007DE06RAT001 | 502 729,46 | 0,00 | 502 729,46 | 0,00 | 502 729,46 | 502 729,47 | – 0,01 |
| DE | 2007DE06RPO003 | 74 073 468,14 | 0,00 | 74 073 468,14 | 0,00 | 74 073 468,14 | 74 028 548,75 | 44 919,39 |
| DE | 2007DE06RPO004 | 189 496 395,12 | 0,00 | 189 496 395,12 | 0,00 | 189 496 395,12 | 189 496 395,12 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO007 | 177 835 416,54 | 0,00 | 177 835 416,54 | 0,00 | 177 835 416,54 | 177 835 470,52 | – 53,98 |
| DE | 2007DE06RPO009 | 3 098 847,36 | 0,00 | 3 098 847,36 | 0,00 | 3 098 847,36 | 3 098 852,43 | – 5,07 |
| DE | 2007DE06RPO010 | 35 055 715,71 | 0,00 | 35 055 715,71 | 0,00 | 35 055 715,71 | 35 055 224,07 | 491,64 |
| DE | 2007DE06RPO011 | 120 203 444,24 | 0,00 | 120 203 444,24 | 0,00 | 120 203 444,24 | 120 203 444,24 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO012 | 133 868 923,35 | 0,00 | 133 868 923,35 | 0,00 | 133 868 923,35 | 133 868 924,53 | – 1,18 |
| DE | 2007DE06RPO015 | 51 957 366,10 | 0,00 | 51 957 366,10 | 0,00 | 51 957 366,10 | 51 957 366,11 | – 0,01 |
| DE | 2007DE06RPO017 | 35 530 668,81 | 0,00 | 35 530 668,81 | 0,00 | 35 530 668,81 | 35 530 668,81 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO018 | 4 837 457,91 | 0,00 | 4 837 457,91 | 0,00 | 4 837 457,91 | 4 837 457,91 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO019 | 186 767 637,25 | 0,00 | 186 767 637,25 | 0,00 | 186 767 637,25 | 186 767 637,25 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO020 | 126 784 016,99 | 0,00 | 126 784 016,99 | 0,00 | 126 784 016,99 | 126 784 016,99 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO021 | 46 018 979,79 | 0,00 | 46 018 979,79 | 0,00 | 46 018 979,79 | 46 019 446,34 | – 466,55 |
| DE | 2007DE06RPO023 | 107 488 779,90 | 0,00 | 107 488 779,90 | 0,00 | 107 488 779,90 | 107 488 779,93 | – 0,03 |
| EE | 2007EE06RPO001 | 126 354 432,67 | 0,00 | 126 354 432,67 | 0,00 | 126 354 432,67 | 126 354 622,82 | – 190,15 |
| ES | 2007ES06RAT001 | 2 699 506,08 | 0,00 | 2 699 506,08 | 0,00 | 2 699 506,08 | 2 699 506,08 | 0,00 |
| ES | 2007ES06RPO002 | 39 287 287,70 | 0,00 | 39 287 287,70 | 0,00 | 39 287 287,70 | 39 287 347,33 | – 59,63 |
| ES | 2007ES06RPO004 | 9 948 454,64 | 0,00 | 9 948 454,64 | 0,00 | 9 948 454,64 | 10 278 838,70 | – 330 384,06 |
| ES | 2007ES06RPO005 | 30 429 329,43 | 0,00 | 30 429 329,43 | 0,00 | 30 429 329,43 | 30 429 329,44 | – 0,01 |
| ES | 2007ES06RPO006 | 12 276 812,82 | 0,00 | 12 276 812,82 | 0,00 | 12 276 812,82 | 12 276 812,82 | 0,00 |
| ES | 2007ES06RPO007 | 133 356 956,86 | 0,00 | 133 356 956,86 | 0,00 | 133 356 956,86 | 133 356 929,78 | 27,08 |
| ES | 2007ES06RPO008 | 120 063 594,07 | 0,00 | 120 063 594,07 | 0,00 | 120 063 594,07 | 120 063 595,49 | – 1,42 |
| ES | 2007ES06RPO009 | 42 760 315,52 | 0,00 | 42 760 315,52 | 0,00 | 42 760 315,52 | 42 760 312,36 | 3,16 |
| ES | 2007ES06RPO010 | 93 302 082,46 | 0,00 | 93 302 082,46 | 0,00 | 93 302 082,46 | 93 415 736,90 | – 113 654,44 |
| ES | 2007ES06RPO011 | 96 056 143,10 | 0,00 | 96 056 143,10 | 0,00 | 96 056 143,10 | 96 056 116,07 | 27,03 |
| ES | 2007ES06RPO012 | 9 605 181,55 | 0,00 | 9 605 181,55 | 0,00 | 9 605 181,55 | 9 605 181,33 | 0,22 |
| ES | 2007ES06RPO013 | 40 890 414,45 | 0,00 | 40 890 414,45 | 0,00 | 40 890 414,45 | 41 008 945,50 | – 118 531,05 |
| ES | 2007ES06RPO014 | 18 968 083,85 | 0,00 | 18 968 083,85 | 0,00 | 18 968 083,85 | 18 968 084,47 | – 0,62 |
| ES | 2007ES06RPO015 | 17 440 397,34 | 0,00 | 17 440 397,34 | 0,00 | 17 440 397,34 | 17 439 870,09 | 527,25 |
| ES | 2007ES06RPO016 | 7 378 938,80 | 0,00 | 7 378 938,80 | 0,00 | 7 378 938,80 | 7 378 941,52 | – 2,72 |
| ES | 2007ES06RPO017 | 22 321 331,40 | 0,00 | 22 321 331,40 | 0,00 | 22 321 331,40 | 22 320 969,57 | 361,83 |
| FI | 2007FI06RPO001 | 331 806 407,76 | 0,00 | 331 806 407,76 | 0,00 | 331 806 407,76 | 331 853 661,89 | – 47 254,13 |
| FI | 2007FI06RPO002 | 2 333 555,42 | 0,00 | 2 333 555,42 | 0,00 | 2 333 555,42 | 2 333 555,42 | 0,00 |
| FR | 2007FR06RPO001 | 870 561 273,84 | 0,00 | 870 561 273,84 | 0,00 | 870 561 273,84 | 871 240 472,64 | – 679 198,80 |
| FR | 2007FR06RPO002 | 15 945 548,51 | 0,00 | 15 945 548,51 | 0,00 | 15 945 548,51 | 15 945 581,19 | – 32,68 |
| FR | 2007FR06RPO003 | 16 566 211,10 | 0,00 | 16 566 211,10 | 0,00 | 16 566 211,10 | 16 566 211,15 | – 0,05 |
| FR | 2007FR06RPO004 | 12 870 693,06 | 0,00 | 12 870 693,06 | 0,00 | 12 870 693,06 | 12 884 347,90 | – 13 654,84 |
| FR | 2007FR06RPO005 | 23 716 944,57 | 0,00 | 23 716 944,57 | 0,00 | 23 716 944,57 | 23 716 945,03 | – 0,46 |
| FR | 2007FR06RPO006 | 47 353 734,75 | 0,00 | 47 353 734,75 | 0,00 | 47 353 734,75 | 47 354 604,75 | – 870,00 |
| HU | 2007HU06RPO001 | 488 440 120,46 | 0,00 | 488 440 120,46 | 0,00 | 488 440 120,46 | 488 367 811,52 | 72 308,94 |
| IE | 2007IE06RPO001 | 321 600 879,23 | 0,00 | 321 600 879,23 | 0,00 | 321 600 879,23 | 321 597 909,38 | 2 969,85 |
| IT | 2007IT06RAT001 | 5 739 453,45 | 0,00 | 5 739 453,45 | 0,00 | 5 739 453,45 | 5 739 453,45 | 0,00 |
| IT | 2007IT06RPO001 | 26 101 736,62 | 0,00 | 26 101 736,62 | 0,00 | 26 101 736,62 | 26 115 464,35 | – 13 727,73 |
| IT | 2007IT06RPO002 | 13 934 964,22 | 0,00 | 13 934 964,22 | 0,00 | 13 934 964,22 | 13 934 964,04 | 0,18 |
| IT | 2007IT06RPO003 | 74 412 930,10 | 0,00 | 74 412 930,10 | 0,00 | 74 412 930,10 | 74 412 930,43 | – 0,33 |
| IT | 2007IT06RPO004 | 20 028 568,61 | 0,00 | 20 028 568,61 | 0,00 | 20 028 568,61 | 20 036 023,32 | – 7 454,71 |
| IT | 2007IT06RPO005 | 42 156 869,89 | 1 285 828,70 | 40 871 041,19 | 0,00 | 40 871 041,19 | 40 873 284,25 | – 2 243,06 |
| IT | 2007IT06RPO006 | 15 828 545,98 | 0,00 | 15 828 545,98 | 0,00 | 15 828 545,98 | 15 842 357,78 | – 13 811,80 |
| IT | 2007IT06RPO007 | 92.277 508,99 | 0,00 | 92 277 508,99 | 0,00 | 92 277 508,99 | 92 277 640,74 | – 131,75 |
| IT | 2007IT06RPO008 | 19 576 025,89 | 0,00 | 19 576 025,89 | 0,00 | 19 576 025,89 | 19 577 291,91 | – 1 266,02 |
| IT | 2007IT06RPO009 | 60 493 655,95 | 0,00 | 60 493 655,95 | 0,00 | 60 493 655,95 | 60 493 655,95 | 0,00 |
| IT | 2007IT06RPO010 | 53 571 538,99 | 0,00 | 53 571 538,99 | 0,00 | 53 571 538,99 | 52 847 443,99 | 724 095,00 |
| IT | 2007IT06RPO011 | 11 452 008,76 | 0,00 | 11 452 008,76 | 0,00 | 11 452 008,76 | 11 452 028,81 | – 20,05 |
| IT | 2007IT06RPO012 | 44 748 298,33 | 0,00 | 44 748 298,33 | 0,00 | 44 748 298,33 | 44 845 581,90 | – 97 283,57 |
| IT | 2007IT06RPO013 | 3 056 780,14 | 0,00 | 3 056 780,14 | 0,00 | 3 056 780,14 | 3 056 780,11 | 0,03 |
| IT | 2007IT06RPO014 | 77 784 956,83 | 0,00 | 77 784 956,83 | 0,00 | 77 784 956,83 | 77 784 953,83 | 3,00 |
| IT | 2007IT06RPO015 | 16 279 466,81 | 0,00 | 16 279 466,81 | 0,00 | 16 279 466,81 | 16 287 891,49 | – 8 424,68 |
| IT | 2007IT06RPO016 | 72 589 147,74 | 0,00 | 72 589 147,74 | 0,00 | 72 589 147,74 | 72 678 747,80 | – 89 600,06 |
| IT | 2007IT06RPO017 | 64 873 608,54 | 0,00 | 64 873 608,54 | 0,00 | 64 873 608,54 | 64 878 548,52 | – 4 939,98 |
| IT | 2007IT06RPO018 | 104 574 776,80 | 0,00 | 104 574 776,80 | 0,00 | 104 574 776,80 | 104 574 775,63 | 1,17 |
| IT | 2007IT06RPO019 | 141 147 110,44 | 0,00 | 141 147 110,44 | 0,00 | 141 147 110,44 | 141 281 980,21 | – 134 869,77 |
| IT | 2007IT06RPO020 | 140 867 300,26 | 0,00 | 140 867 300,26 | 0,00 | 140 867 300,26 | 141 031 688,43 | – 164 388,17 |
| IT | 2007IT06RPO021 | 164 995 430,68 | 0,00 | 164 995 430,68 | 0,00 | 164 995 430,68 | 165 079 479,78 | – 84 049,10 |
| LT | 2007LT06RPO001 | 251 014 977,59 | 0,00 | 251 014 977,59 | 0,00 | 251 014 977,59 | 251 016 471,02 | – 1 493,43 |
| LU | 2007LU06RPO001 | 10 062 399,48 | 0,00 | 10 062 399,48 | 0,00 | 10 062 399,48 | 10 106 570,17 | – 44 170,69 |
| LV | 2007LV06RPO001 | 182 447 017,03 | 0,00 | 182 447 017,03 | 0,00 | 182 447 017,03 | 182 447 017,03 | 0,00 |
| MT | 2007MT06RPO001 | 9 622 621,42 | 0,00 | 9 622 621,42 | 0,00 | 9 622 621,42 | 9 622 621,42 | 0,00 |
| NL | 2007NL06RPO001 | 99 472 352,79 | 0,00 | 99 472 352,79 | 0,00 | 99 472 352,79 | 99 726 051,61 | – 253 698,82 |
| PL | 2007PL06RPO001 | 1 806 188 697,68 | 0,00 | 1 806 188 697,68 | 0,00 | 1 806 188 697,68 | 1 806 191 428,81 | – 2 731,13 |
| PT | 2007PT06RAT001 | 4 131 731,46 | 0,00 | 4 131 731,46 | 0,00 | 4 131 731,46 | 4 131 731,31 | 0,15 |
| PT | 2007PT06RPO001 | 44 696 408,92 | 913 212,81 | 43 783 196,11 | 0,00 | 43 783 196,11 | 43 783 186,91 | 9,20 |
| PT | 2007PT06RPO002 | 586 470 491,24 | 0,00 | 586 470 491,24 | 0,00 | 586 470 491,24 | 586 462 206,07 | 8 285,17 |
| PT | 2007PT06RPO003 | 22 073 226,85 | 0,00 | 22 073 226,85 | 0,00 | 22 073 226,85 | 22 073 205,64 | 21,21 |
| SE | 2007SE06RPO001 | 181 801 899,32 | 0,00 | 181 801 899,32 | 0,00 | 181 801 899,32 | 181 801 843,62 | 55,70 |
| SI | 2007SI06RPO001 | 125 941 693,50 | 0,00 | 125 941 693,50 | 0,00 | 125 941 693,50 | 126 090 950,22 | – 149 256,72 |
| SK | 2007SK06RPO001 | 195 379 480,69 | 0,00 | 195 379 480,69 | 0,00 | 195 379 480,69 | 195 379 530,67 | – 49,98 |
| UK | 2007UK06RPO001 | 531 265 484,57 | 0,00 | 531 265 484,57 | 0,00 | 531 265 484,57 | 531 374 046,06 | – 108 561,49 |
| UK | 2007UK06RPO002 | 58 821 232,49 | 0,00 | 58 821 232,49 | 0,00 | 58 821 232,49 | 58 821 401,09 | – 168,60 |
| UK | 2007UK06RPO003 | 112 691 696,58 | 0,00 | 112 691 696,58 | 0,00 | 112 691 696,58 | 123 600 128,53 | – 10 908 431,95 |
| UK | 2007UK06RPO004 | 47 804 760,73 | 0,00 | 47 804 760,73 | 0,00 | 47 804 760,73 | 47 807 176,80 | – 2 416,07 |

eurodes

LR

CCI kood

Kulud 2013

Korrektsioonid

Kokku

Ühekordselt kasutatavad summad

Eelarveaastal 2013 kontrollitud, heaks kiidetud ja kinnitatud summa

Liikmesriigile eelarveaasta eest hüvitatud vahemaksed

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (1)

i

ii

iii = i + ii

iv

v = iii – iv

vi

vii = v – vi

AT

2007AT06RPO001

526 093 587,02

0,00

526 093 587,02

0,00

526 093 587,02

526 228 598,38

– 135 011,36

BE

2007BE06RPO001

17 530 612,03

0,00

17 530 612,03

0,00

17 530 612,03

17 530 604,51

7,52

BE

2007BE06RPO002

24 009 543,25

0,00

24 009 543,25

0,00

24 009 543,25

24 020 335,79

– 10 792,54

CY

2007CY06RPO001

22 911 162,41

0,00

22 911 162,41

0,00

22 911 162,41

22 911 162,05

0,36

CZ

2007CZ06RPO001

371 656 567,14

0,00

371 656 567,14

0,00

371 656 567,14

371 656 234,34

332,80

DE

2007DE06RAT001

502 729,46

0,00

502 729,46

0,00

502 729,46

502 729,47

– 0,01

DE

2007DE06RPO003

74 073 468,14

0,00

74 073 468,14

0,00

74 073 468,14

74 028 548,75

44 919,39

DE

2007DE06RPO004

189 496 395,12

0,00

189 496 395,12

0,00

189 496 395,12

189 496 395,12

0,00

DE

2007DE06RPO007

177 835 416,54

0,00

177 835 416,54

0,00

177 835 416,54

177 835 470,52

– 53,98

DE

2007DE06RPO009

3 098 847,36

0,00

3 098 847,36

0,00

3 098 847,36

3 098 852,43

– 5,07

DE

2007DE06RPO010

35 055 715,71

0,00

35 055 715,71

0,00

35 055 715,71

35 055 224,07

491,64

DE

2007DE06RPO011

120 203 444,24

0,00

120 203 444,24

0,00

120 203 444,24

120 203 444,24

0,00

DE

2007DE06RPO012

133 868 923,35

0,00

133 868 923,35

0,00

133 868 923,35

133 868 924,53

– 1,18

DE

2007DE06RPO015

51 957 366,10

0,00

51 957 366,10

0,00

51 957 366,10

51 957 366,11

– 0,01

DE

2007DE06RPO017

35 530 668,81

0,00

35 530 668,81

0,00

35 530 668,81

35 530 668,81

0,00

DE

2007DE06RPO018

4 837 457,91

0,00

4 837 457,91

0,00

4 837 457,91

4 837 457,91

0,00

DE

2007DE06RPO019

186 767 637,25

0,00

186 767 637,25

0,00

186 767 637,25

186 767 637,25

0,00

DE

2007DE06RPO020

126 784 016,99

0,00

126 784 016,99

0,00

126 784 016,99

126 784 016,99

0,00

DE

2007DE06RPO021

46 018 979,79

0,00

46 018 979,79

0,00

46 018 979,79

46 019 446,34

– 466,55

DE

2007DE06RPO023

107 488 779,90

0,00

107 488 779,90

0,00

107 488 779,90

107 488 779,93

– 0,03

EE

2007EE06RPO001

126 354 432,67

0,00

126 354 432,67

0,00

126 354 432,67

126 354 622,82

– 190,15

ES

2007ES06RAT001

2 699 506,08

0,00

2 699 506,08

0,00

2 699 506,08

2 699 506,08

0,00

ES

2007ES06RPO002

39 287 287,70

0,00

39 287 287,70

0,00

39 287 287,70

39 287 347,33

– 59,63

ES

2007ES06RPO004

9 948 454,64

0,00

9 948 454,64

0,00

9 948 454,64

10 278 838,70

– 330 384,06

ES

2007ES06RPO005

30 429 329,43

0,00

30 429 329,43

0,00

30 429 329,43

30 429 329,44

– 0,01

ES

2007ES06RPO006

12 276 812,82

0,00

12 276 812,82

0,00

12 276 812,82

12 276 812,82

0,00

ES

2007ES06RPO007

133 356 956,86

0,00

133 356 956,86

0,00

133 356 956,86

133 356 929,78

27,08

ES

2007ES06RPO008

120 063 594,07

0,00

120 063 594,07

0,00

120 063 594,07

120 063 595,49

– 1,42

ES

2007ES06RPO009

42 760 315,52

0,00

42 760 315,52

0,00

42 760 315,52

42 760 312,36

3,16

ES

2007ES06RPO010

93 302 082,46

0,00

93 302 082,46

0,00

93 302 082,46

93 415 736,90

– 113 654,44

ES

2007ES06RPO011

96 056 143,10

0,00

96 056 143,10

0,00

96 056 143,10

96 056 116,07

27,03

ES

2007ES06RPO012

9 605 181,55

0,00

9 605 181,55

0,00

9 605 181,55

9 605 181,33

0,22

ES

2007ES06RPO013

40 890 414,45

0,00

40 890 414,45

0,00

40 890 414,45

41 008 945,50

– 118 531,05

ES

2007ES06RPO014

18 968 083,85

0,00

18 968 083,85

0,00

18 968 083,85

18 968 084,47

– 0,62

ES

2007ES06RPO015

17 440 397,34

0,00

17 440 397,34

0,00

17 440 397,34

17 439 870,09

527,25

ES

2007ES06RPO016

7 378 938,80

0,00

7 378 938,80

0,00

7 378 938,80

7 378 941,52

– 2,72

ES

2007ES06RPO017

22 321 331,40

0,00

22 321 331,40

0,00

22 321 331,40

22 320 969,57

361,83

FI

2007FI06RPO001

331 806 407,76

0,00

331 806 407,76

0,00

331 806 407,76

331 853 661,89

– 47 254,13

FI

2007FI06RPO002

2 333 555,42

0,00

2 333 555,42

0,00

2 333 555,42

2 333 555,42

0,00

FR

2007FR06RPO001

870 561 273,84

0,00

870 561 273,84

0,00

870 561 273,84

871 240 472,64

– 679 198,80

FR

2007FR06RPO002

15 945 548,51

0,00

15 945 548,51

0,00

15 945 548,51

15 945 581,19

– 32,68

FR

2007FR06RPO003

16 566 211,10

0,00

16 566 211,10

0,00

16 566 211,10

16 566 211,15

– 0,05

FR

2007FR06RPO004

12 870 693,06

0,00

12 870 693,06

0,00

12 870 693,06

12 884 347,90

– 13 654,84

FR

2007FR06RPO005

23 716 944,57

0,00

23 716 944,57

0,00

23 716 944,57

23 716 945,03

– 0,46

FR

2007FR06RPO006

47 353 734,75

0,00

47 353 734,75

0,00

47 353 734,75

47 354 604,75

– 870,00

HU

2007HU06RPO001

488 440 120,46

0,00

488 440 120,46

0,00

488 440 120,46

488 367 811,52

72 308,94

IE

2007IE06RPO001

321 600 879,23

0,00

321 600 879,23

0,00

321 600 879,23

321 597 909,38

2 969,85

IT

2007IT06RAT001

5 739 453,45

0,00

5 739 453,45

0,00

5 739 453,45

5 739 453,45

0,00

IT

2007IT06RPO001

26 101 736,62

0,00

26 101 736,62

0,00

26 101 736,62

26 115 464,35

– 13 727,73

IT

2007IT06RPO002

13 934 964,22

0,00

13 934 964,22

0,00

13 934 964,22

13 934 964,04

0,18

IT

2007IT06RPO003

74 412 930,10

0,00

74 412 930,10

0,00

74 412 930,10

74 412 930,43

– 0,33

IT

2007IT06RPO004

20 028 568,61

0,00

20 028 568,61

0,00

20 028 568,61

20 036 023,32

– 7 454,71

IT

2007IT06RPO005

42 156 869,89

1 285 828,70

40 871 041,19

0,00

40 871 041,19

40 873 284,25

– 2 243,06

IT

2007IT06RPO006

15 828 545,98

0,00

15 828 545,98

0,00

15 828 545,98

15 842 357,78

– 13 811,80

IT

2007IT06RPO007

92.277 508,99

0,00

92 277 508,99

0,00

92 277 508,99

92 277 640,74

– 131,75

IT

2007IT06RPO008

19 576 025,89

0,00

19 576 025,89

0,00

19 576 025,89

19 577 291,91

– 1 266,02

IT

2007IT06RPO009

60 493 655,95

0,00

60 493 655,95

0,00

60 493 655,95

60 493 655,95

0,00

IT

2007IT06RPO010

53 571 538,99

0,00

53 571 538,99

0,00

53 571 538,99

52 847 443,99

724 095,00

IT

2007IT06RPO011

11 452 008,76

0,00

11 452 008,76

0,00

11 452 008,76

11 452 028,81

– 20,05

IT

2007IT06RPO012

44 748 298,33

0,00

44 748 298,33

0,00

44 748 298,33

44 845 581,90

– 97 283,57

IT

2007IT06RPO013

3 056 780,14

0,00

3 056 780,14

0,00

3 056 780,14

3 056 780,11

0,03

IT

2007IT06RPO014

77 784 956,83

0,00

77 784 956,83

0,00

77 784 956,83

77 784 953,83

3,00

IT

2007IT06RPO015

16 279 466,81

0,00

16 279 466,81

0,00

16 279 466,81

16 287 891,49

– 8 424,68

IT

2007IT06RPO016

72 589 147,74

0,00

72 589 147,74

0,00

72 589 147,74

72 678 747,80

– 89 600,06

IT

2007IT06RPO017

64 873 608,54

0,00

64 873 608,54

0,00

64 873 608,54

64 878 548,52

– 4 939,98

IT

2007IT06RPO018

104 574 776,80

0,00

104 574 776,80

0,00

104 574 776,80

104 574 775,63

1,17

IT

2007IT06RPO019

141 147 110,44

0,00

141 147 110,44

0,00

141 147 110,44

141 281 980,21

– 134 869,77

IT

2007IT06RPO020

140 867 300,26

0,00

140 867 300,26

0,00

140 867 300,26

141 031 688,43

– 164 388,17

IT

2007IT06RPO021

164 995 430,68

0,00

164 995 430,68

0,00

164 995 430,68

165 079 479,78

– 84 049,10

LT

2007LT06RPO001

251 014 977,59

0,00

251 014 977,59

0,00

251 014 977,59

251 016 471,02

– 1 493,43

LU

2007LU06RPO001

10 062 399,48

0,00

10 062 399,48

0,00

10 062 399,48

10 106 570,17

– 44 170,69

LV

2007LV06RPO001

182 447 017,03

0,00

182 447 017,03

0,00

182 447 017,03

182 447 017,03

0,00

MT

2007MT06RPO001

9 622 621,42

0,00

9 622 621,42

0,00

9 622 621,42

9 622 621,42

0,00

NL

2007NL06RPO001

99 472 352,79

0,00

99 472 352,79

0,00

99 472 352,79

99 726 051,61

– 253 698,82

PL

2007PL06RPO001

1 806 188 697,68

0,00

1 806 188 697,68

0,00

1 806 188 697,68

1 806 191 428,81

– 2 731,13

PT

2007PT06RAT001

4 131 731,46

0,00

4 131 731,46

0,00

4 131 731,46

4 131 731,31

0,15

PT

2007PT06RPO001

44 696 408,92

913 212,81

43 783 196,11

0,00

43 783 196,11

43 783 186,91

9,20

PT

2007PT06RPO002

586 470 491,24

0,00

586 470 491,24

0,00

586 470 491,24

586 462 206,07

8 285,17

PT

2007PT06RPO003

22 073 226,85

0,00

22 073 226,85

0,00

22 073 226,85

22 073 205,64

21,21

SE

2007SE06RPO001

181 801 899,32

0,00

181 801 899,32

0,00

181 801 899,32

181 801 843,62

55,70

SI

2007SI06RPO001

125 941 693,50

0,00

125 941 693,50

0,00

125 941 693,50

126 090 950,22

– 149 256,72

SK

2007SK06RPO001

195 379 480,69

0,00

195 379 480,69

0,00

195 379 480,69

195 379 530,67

– 49,98

UK

2007UK06RPO001

531 265 484,57

0,00

531 265 484,57

0,00

531 265 484,57

531 374 046,06

– 108 561,49

UK

2007UK06RPO002

58 821 232,49

0,00

58 821 232,49

0,00

58 821 232,49

58 821 401,09

– 168,60

UK

2007UK06RPO003

112 691 696,58

0,00

112 691 696,58

0,00

112 691 696,58

123 600 128,53

– 10 908 431,95

UK

2007UK06RPO004

47 804 760,73

0,00

47 804 760,73

0,00

47 804 760,73

47 807 176,80

– 2 416,07

---

(1)  Kui määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 24 lõike 4 kohaselt on maksete kogusumma 95 % ülemmäär EAFRD osalusest igas maaelu arengu programmis saavutatud (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 34 lõikes 2; osutatud määrust on määruse (EL) nr 1310/2013 artikliga 8 muudetud), tehakse lõplik arvestus programmi lõpetamisel.

---

II LISA

Makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

Eelarveaasta 2013 — EAFRD

Nende makseasutuste loetelu, mille raamatupidamine on otsusest välja jäetud ning mille kontrollimise ja heakskiitmise kohta tehakse otsus hiljem

| Liikmesriik | Makseasutus | Programm |
| --- | --- | --- |
| Bulgaaria | State Fund Agriculture | 2007BG06RPO001 |
| Taani | Danish AgriFish Agency (DAFA) | 2007DK06RPO001 |
| Hispaania | Dirección General de Fondos Agrarios de la Consejería de Agricultura, PESCA y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | 2007ES06RPO001 |
| Organismo Pagador de la Comunidad Autónoma del Principado de Asturias | 2007ES06RPO003 |
| Kreeka | Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E) | 2007GR06RPO001 |
| Rumeenia | Paying Agency for Rural Development and Fishery (PARDF) | 2007RO6RPO001 |

Liikmesriik

Makseasutus

Programm

Bulgaaria

State Fund Agriculture

2007BG06RPO001

Taani

Danish AgriFish Agency (DAFA)

2007DK06RPO001

Hispaania

Dirección General de Fondos Agrarios de la Consejería de Agricultura, PESCA y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía

2007ES06RPO001

Organismo Pagador de la Comunidad Autónoma del Principado de Asturias

2007ES06RPO003

Kreeka

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E)

2007GR06RPO001

Rumeenia

Paying Agency for Rural Development and Fishery (PARDF)

2007RO6RPO001

---