# Europeiska unionens L 166/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 166 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången5 juni 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 166

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången5 juni 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut 2014/326/Gusp av den 28 januari 2014 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea om fastställande av en ram för Republiken Koreas deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser | 1 |
| | | Avtal Mellan Europeiska Unionen och Republiken Korea om fastställande av en ram för Republiken Koreas deltagande i Europeiska Unionens krishanteringsinsatser | 3 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 601/2014 av den 4 juni 2014 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller livsmedelskategorierna för kött och användningen av vissa livsmedelstillsatser i köttberedningar (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 602/2014 av den 4 juni 2014 om tekniska genomförandestandarder för att underlätta konvergens inom tillsynspraxis för genomförandet av extra riskvikter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (
  1
  ) | 22 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 603/2014 av den 4 juni 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 25 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/327/EU |
| | * | Rådets beslut av den 6 maj 2014 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas av unionen vid det 53:e mötet i Otifs expertkommitté för transport av farligt gods, med avseende på vissa ändringar i bihang C till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) som ska tillämpas från och med den 1 januari 2015 | 27 |
| | | 2014/328/EU |
| | * | Europeiska centralbankens beslut av den 12 mars 2014 om ändring av beslut ECB/2013/35 om ytterligare åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (ECB/2014/11) | 31 |
| | | RIKTLINJER |
| | | 2014/329/EU |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 12 mars 2014 om ändring av riktlinje ECB/2011/14 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (ECB/2014/10) | 33 |
| | | 2014/330/EU |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 12 mars 2014 om ändring av riktlinje ECB/2013/4 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas samt om ändring av riktlinje ECB/2007/9 (ECB/2014/12) | 42 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut 2014/326/Gusp av den 28 januari 2014 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea om fastställande av en ram för Republiken Koreas deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

1

Avtal Mellan Europeiska Unionen och Republiken Korea om fastställande av en ram för Republiken Koreas deltagande i Europeiska Unionens krishanteringsinsatser

3

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 601/2014 av den 4 juni 2014 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller livsmedelskategorierna för kött och användningen av vissa livsmedelstillsatser i köttberedningar (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 602/2014 av den 4 juni 2014 om tekniska genomförandestandarder för att underlätta konvergens inom tillsynspraxis för genomförandet av extra riskvikter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (
  1
  )

1

22

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 603/2014 av den 4 juni 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

25

BESLUT

2014/327/EU

*

Rådets beslut av den 6 maj 2014 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas av unionen vid det 53:e mötet i Otifs expertkommitté för transport av farligt gods, med avseende på vissa ändringar i bihang C till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) som ska tillämpas från och med den 1 januari 2015

27

2014/328/EU

*

Europeiska centralbankens beslut av den 12 mars 2014 om ändring av beslut ECB/2013/35 om ytterligare åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (ECB/2014/11)

(ECB/2014/11)

31

RIKTLINJER

2014/329/EU

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 12 mars 2014 om ändring av riktlinje ECB/2011/14 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (ECB/2014/10)

(ECB/2014/10)

33

2014/330/EU

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 12 mars 2014 om ändring av riktlinje ECB/2013/4 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas samt om ändring av riktlinje ECB/2007/9 (ECB/2014/12)

(ECB/2014/12)

42

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 407/13/KOL av den 23 oktober 2013 om ändring för nittionde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom införande av ett nytt kapitel om regionalt statligt stöd för 2014–2020 och om förlängning av giltigheten för kapitlen om statligt stöd för regionala ändamål för 2007–2013 samt kriterierna för ingående bedömningar av regionalstöd till stora investeringsprojekt | 44 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 407/13/KOL av den 23 oktober 2013 om ändring för nittionde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom införande av ett nytt kapitel om regionalt statligt stöd för 2014–2020 och om förlängning av giltigheten för kapitlen om statligt stöd för regionala ändamål för 2007–2013 samt kriterierna för ingående bedömningar av regionalstöd till stora investeringsprojekt

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 5.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/1

---

RÅDETS BESLUT 2014/326/GUSP

av den 28 januari 2014

om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea om fastställande av en ram för Republiken Koreas deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 37 jämförd med artikel 218.5 och 218.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Villkoren för tredjestaters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser bör anges i ett avtal om fastställande av en ram för ett eventuellt sådant framtida deltagande; i stället för att fastställas från fall till fall för varje aktuell insats. |
| --- | --- |

(1)

Villkoren för tredjestaters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser bör anges i ett avtal om fastställande av en ram för ett eventuellt sådant framtida deltagande; i stället för att fastställas från fall till fall för varje aktuell insats.

| (2) | Efter antagandet av rådets beslut av den 13 november 2012 om bemyndigande att inleda förhandlingar har unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik förhandlat om ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Korea om fastställande av en ram för Republiken Koreas deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(2)

Efter antagandet av rådets beslut av den 13 november 2012 om bemyndigande att inleda förhandlingar har unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik förhandlat om ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Korea om fastställande av en ram för Republiken Koreas deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser (nedan kallat avtalet).

| (3) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea om fastställande av en ram för Republiken Koreas deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet med bindande verkan för unionen.

Artikel 3

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som avses i artikel 16.1 i avtalet (1).

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 28 januari 2014.

På rådets vägnar

G. STOURNARAS

Ordförande

---

(1)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

1

Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 5.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/3

---

ÖVERSÄTTNING

AVTAL

Mellan Europeiska Unionen och Republiken Korea om fastställande av en ram för Republiken Koreas deltagande i Europeiska Unionens krishanteringsinsatser

EUROPEISKA UNIONEN (nedan kallad unionen eller EU)

å ena sidan,

OCH

REPUBLIKEN KOREA

å andra sidan,

nedan kallade parterna

av följande skäl:

| (1) | Unionen får besluta att vidta åtgärder på krishanteringens område, inbegripet fredsbevarande eller humanitära insatser. |
| --- | --- |

(1)

Unionen får besluta att vidta åtgärder på krishanteringens område, inbegripet fredsbevarande eller humanitära insatser.

| (2) | Unionen kommer att besluta huruvida tredjestater kommer att inbjudas att delta i en EU-ledd krishanteringsinsats. Republiken Korea kan tacka ja till unionens inbjudan och erbjuda ett bidrag. I sådana fall kommer unionen att besluta huruvida detta föreslagna bidrag ska accepteras. |
| --- | --- |

(2)

Unionen kommer att besluta huruvida tredjestater kommer att inbjudas att delta i en EU-ledd krishanteringsinsats. Republiken Korea kan tacka ja till unionens inbjudan och erbjuda ett bidrag. I sådana fall kommer unionen att besluta huruvida detta föreslagna bidrag ska accepteras.

| (3) | Villkoren för Republiken Koreas deltagande i EU-ledda krishanteringsinsatser bör anges i ett avtal om fastställande av en ram för ett sådant eventuellt framtida deltagande, i stället för att fastställas från fall till fall för varje enskild insats. |
| --- | --- |

(3)

Villkoren för Republiken Koreas deltagande i EU-ledda krishanteringsinsatser bör anges i ett avtal om fastställande av en ram för ett sådant eventuellt framtida deltagande, i stället för att fastställas från fall till fall för varje enskild insats.

| (4) | Ett sådant avtal bör inte påverka självständigheten i unionens beslutsfattande och bör inte påverka Republiken Koreas beslut att från fall till fall delta i en EU-ledd krishanteringsinsats, i enlighet med dess rättssystem. |
| --- | --- |

(4)

Ett sådant avtal bör inte påverka självständigheten i unionens beslutsfattande och bör inte påverka Republiken Koreas beslut att från fall till fall delta i en EU-ledd krishanteringsinsats, i enlighet med dess rättssystem.

| (5) | Ett sådant avtal bör endast avse framtida EU-ledda krishanteringsinsatser och bör inte påverka några befintliga avtal som reglerar Republiken Koreas deltagande i en EU-ledd krishanteringsinsats som redan har inletts. |
| --- | --- |

(5)

Ett sådant avtal bör endast avse framtida EU-ledda krishanteringsinsatser och bör inte påverka några befintliga avtal som reglerar Republiken Koreas deltagande i en EU-ledd krishanteringsinsats som redan har inletts.

HAR ENATS OM FÖLJANDE,

AVSNITT I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Beslut som rör deltagande

1.   Efter ett beslut av unionen att bjuda in Republiken Korea att delta i en EU-ledd krishanteringsinsats ska unionen utbyta all relevant information och alla relevanta bedömningar om den insatsen i syfte att underlätta Republiken Koreas beaktande av unionens inbjudan.

2.   Unionen ska i god tid förse Republiken Korea med en uppskattning av landets sannolika bidrag till de gemensamma kostnaderna eller till kostnaderna enligt insatsens driftsbudget, i enlighet med artiklarna 8 och 12, i syfte att bistå Republiken Korea vid utformningen av förslag till bidrag.

3.   När Republiken Korea väl har beslutat att föreslå ett bidrag ska landet fastställa och tillhandahålla information om sitt förslag till bidrag till unionen, inbegripet om sammansättningen av en eventuell kontingent av koreansk personal.

4.   Unionen ska i samråd med Republiken Korea bedöma Republiken Koreas bidrag. Republiken Korea får välja att ändra sitt förslag till bidrag när som helst under samråds- och bedömningsprocessen.

5.   Unionen ska skriftligen meddela Republiken Korea resultatet av sin bedömning av och sitt beslut om det föreslagna bidraget från Republiken Korea i syfte att garantera Republiken Koreas deltagande i enlighet med bestämmelserna i detta avtal.

6.   Republiken Korea får på eget initiativ eller på begäran från unionen, och efter samråd mellan parterna, när som helst, helt eller delvis, dra tillbaka sitt deltagande i en EU-ledd krishanteringsinsats.

Artikel 2

Ramar

1.   Republiken Korea ska ställa sig bakom det rådsbeslut genom vilket Europeiska unionens råd beslutar att unionen ska genomföra en krishanteringsinsats och varje annat beslut genom vilket Europeiska unionens råd beslutar att förlänga en EU-ledd krishanteringsinsats, i enlighet med bestämmelserna i detta avtal och de arrangemang som krävs för dess genomförande.

2.   Republiken Koreas bidrag till en EU-ledd krishanteringsinsats ska inte påverka självständigheten i unionens beslutsfattande.

Artikel 3

Status för personal och styrkor från Republiken Korea

1.   Statusen för den personal som utstationerats till en EU-ledd civil krishanteringsinsats och/eller för de styrkor som ställs till förfogande för en EU-ledd militär krishanteringsinsats från Republiken Korea ska regleras av avtalet om statusen för styrkorna/uppdraget mellan unionen och den eller de stater i vilken/vilka insatsen genomförs, om ett sådant avtal har ingåtts.

2.   Statusen för personalen vid högkvarteret eller de delar av kommandot som finns utanför den stat/de stater där EU:s krishanteringsinsats genomförs ska regleras genom arrangemang mellan högkvarteret och de berörda delarna av kommandot och Republiken Koreas behöriga myndigheter.

3.   Utan att det påverkar det avtal om statusen för styrkorna/uppdraget som avses i punkt 1 ska Republiken Korea ha rätt att utöva jurisdiktion över sin personal som deltar i en EU-ledd krishanteringsinsats. När koreanska styrkor arbetar ombord på en Europeisk unionsmedlemsstats fartyg eller luftfartyg får den medlemsstaten utöva jurisdiktion i enlighet med befintliga och/eller framtida överenskommelser och i enlighet med dess lagar och andra författningar samt med internationell rätt.

4.   Republiken Korea ska vara ansvarig för att besvara alla anspråk i samband med ett deltagande i en EU-ledd krishanteringsinsats som kommer från eller rör någon medlem av dess personal och ska vara ansvarig för att vidta åtgärder, i synnerhet rättsliga eller disciplinära åtgärder, mot en medlem av sin personal i enlighet med koreanska lagar och andra författningar.

5.   Parterna är eniga om att avstå från alla eventuella skadeståndsanspråk mot varandra, med undantag för avtalsgrundade anspråk, för skada på samt för förlust av eller förstörelse av tillgångar som ägs eller handhas av endera parten eller för personskada eller dödsfall som drabbar någon parts personal till följd av utförandet av officiella uppgifter i samband med verksamhet som omfattas av detta avtal, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse.

6.   Republiken Korea åtar sig att avge en förklaring om att Republiken Korea avstår från att begära skadestånd från varje stat som deltar i en EU-ledd krishanteringsinsats där Republiken Korea deltar och att avge förklaringen när detta avtal undertecknas.

7.   Unionen åtar sig att se till att medlemsstaterna i Europeiska unionen avger en förklaring om att de avstår från att begära skadestånd vid ett eventuellt framtida deltagande av Republiken Korea i en EU-ledd krishanteringsinsats och att avge förklaringen när detta avtal undertecknas.

Artikel 4

Sekretessbelagda uppgifter

1.   Republiken Korea ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter skyddas i enlighet med de säkerhetsbestämmelser för Europeiska unionens råd som återfinns i rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 (1) och i enlighet med ytterligare riktlinjer som utfärdats av de behöriga myndigheterna, inbegripet EU:s insatschef när det gäller en EU-ledd militär krishanteringsinsats eller uppdragschefen när det gäller en EU-ledd civil krishanteringsinsats.

2.   Om parterna ingår ett avtal om säkerhetsförfaranden för utbytet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska det avtalet tillämpas inom ramen för en EU-ledd krishanteringsinsats.

AVSNITT II

BESTÄMMELSER OM DELTAGANDE I CIVILA KRISHANTERINGSINSATSER

Artikel 5

Personal som utstationerats till en EU-ledd civil krishanteringsinsats

1.   Republiken Korea

| a) | ska se till att dess personal som utstationeras till en EU-ledd civil krishanteringsinsats utför sitt uppdrag i enlighet med






  i) | rådets beslut och senare ändringar av det enligt artikel 2.1, |
| --- | --- | --- |

a)

ska se till att dess personal som utstationeras till en EU-ledd civil krishanteringsinsats utför sitt uppdrag i enlighet med

i)

rådets beslut och senare ändringar av det enligt artikel 2.1,

| ii) | insatsplanen, och |
| --- | --- |

ii)

insatsplanen, och

| iii) | genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

iii)

genomförandeåtgärderna.

| b) | ska i god tid underrätta uppdragschefen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) om alla ändringar avseende dess bidrag till den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen. |
| --- | --- |

b)

ska i god tid underrätta uppdragschefen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) om alla ändringar avseende dess bidrag till den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen.

2.   Personal som utstationeras från Republiken Korea till en EU-ledd civil krishanteringsinsats ska genomgå läkarundersökning, vaccineras och inneha friskintyg för tjänstgöringen som utfärdats av den behöriga koreanska myndigheten och lämna in en kopia av det intyget.

3.   Personal som utstationeras från Republiken Korea ska fullgöra sin tjänst och uppträda med enbart den EU-ledda civila krishanteringsinsatsens bästa för ögonen.

Artikel 6

Befälsordning

1.   All personal ska kvarstå fullt ut under respektive nationella myndighets befäl.

2.   De nationella myndigheterna ska överföra den operativa ledningen till unionens civila insatschef.

3.   Den civila insatschefen ska ansvara för och utöva ledningen av den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen på strategisk nivå.

4.   Uppdragschefen ska ansvara för och utöva ledningen av den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen på insatsområdet och ansvara för den löpande verksamheten.

5.   Republiken Korea ska ha samma rättigheter och skyldigheter när det gäller den dagliga ledningen av insatsen som de medlemsstater i Europeiska unionen som deltar i den, i enlighet med de rättsliga instrument som avses i artikel 2.1.

6.   Uppdragschefen ska ansvara för den disciplinära kontrollen över personalen inom den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen. Om så krävs ska disciplinåtgärder vidtas av den berörda nationella myndigheten.

7.   Republiken Korea ska utse en kontaktperson för den nationella kontingenten som ska företräda den nationella kontingenten inom insatsen. Kontaktpersonen ska avlägga rapport om nationella frågor till uppdragschefen och ansvara för den dagliga ordningen inom kontingenten.

8.   Beslut om att avsluta insatsen ska fattas av Europeiska unionen efter samråd med Republiken Korea, om landet fortfarande deltar i den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen när insatsen avslutas.

Artikel 7

Finansiella aspekter

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 ska Republiken Korea ansvara för alla kostnader i samband med deltagandet i insatsen bortsett från de löpande kostnaderna enligt insatsens driftsbudget.

2.   Vid dödsfall, skador eller förlust som drabbar fysiska eller juridiska personer från den stat/de stater där insatsen genomförs ska Republiken Korea sedan dess ansvar har fastställts betala skadestånd i enlighet med de villkor som anges i det tillämpliga avtalet om statusen för uppdraget enligt artikel 3.1.

Artikel 8

Bidrag till driftsbudgeten

1.   I enlighet med punkt 4 ska Republiken Korea bidra till finansieringen av driftsbudgeten för en EU-ledd civil krishanteringsinsats.

2.   Detta bidrag till driftsbudgeten ska beräknas på grundval av någon av följande formler, beroende på vilken som resulterar i det lägre beloppet, nämligen

| a) | en andel av referensbeloppet som är proportionell mot den andel som Republiken Koreas bruttonationalinkomst utgör av den totala bruttonationalinkomsten (BNP) för samtliga stater som bidrar till insatsens driftsbudget, eller |
| --- | --- |

a)

en andel av referensbeloppet som är proportionell mot den andel som Republiken Koreas bruttonationalinkomst utgör av den totala bruttonationalinkomsten (BNP) för samtliga stater som bidrar till insatsens driftsbudget, eller

| b) | en andel av referensbeloppet för driftsbudgeten som är proportionell mot storleken på Republiken Koreas personal i insatsen i förhållande till samtliga staters personal i insatsen. |
| --- | --- |

b)

en andel av referensbeloppet för driftsbudgeten som är proportionell mot storleken på Republiken Koreas personal i insatsen i förhållande till samtliga staters personal i insatsen.

3.   Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 ska Republiken Korea inte bidra till finansieringen av de dagtraktamenten som utbetalas till personal från Europeiska unionens medlemsstater.

4.   Trots vad som sägs i punkt 1 ska unionen i princip undanta Republiken Korea från finansiella bidrag till en särskild EU-ledd civil krishanteringsinsats när

| a) | unionen beslutar att Republiken Korea ger ett avsevärt bidrag som är av grundläggande betydelse för denna insats, eller |
| --- | --- |

a)

unionen beslutar att Republiken Korea ger ett avsevärt bidrag som är av grundläggande betydelse för denna insats, eller

| b) | Republiken Korea har en bruttonationalinkomst per capita som inte överskrider bruttonationalinkomst per capita i någon av unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Republiken Korea har en bruttonationalinkomst per capita som inte överskrider bruttonationalinkomst per capita i någon av unionens medlemsstater.

5.   Enligt punkt 1 ska en överenskommelse om betalningen av bidrag från Republiken Korea till driftsbudgeten för EU:s civila krishanteringsinsats undertecknas mellan parternas behöriga myndigheter, och den ska bland annat inbegripa följande bestämmelser om

| a) | storleken på det berörda finansiella bidraget, |
| --- | --- |

a)

storleken på det berörda finansiella bidraget,

| b) | arrangemangen för utbetalning av det finansiella bidraget, och |
| --- | --- |

b)

arrangemangen för utbetalning av det finansiella bidraget, och

| c) | revisionsförfarandet. |
| --- | --- |

c)

revisionsförfarandet.

AVSNITT III

BESTÄMMELSER OM DELTAGANDE I MILITÄRA KRISHANTERINGSINSATSER

Artikel 9

Deltagande i en EU-ledd militär krishanteringsinsats

1.   Republiken Korea ska se till att dess styrkor och personal som deltar i en EU-ledd militär krishanteringsinsats utför sitt uppdrag i enlighet med

| a) | rådets beslut och senare ändringar av det enligt artikel 2.1, |
| --- | --- |

a)

rådets beslut och senare ändringar av det enligt artikel 2.1,

| b) | insatsplanen, och |
| --- | --- |

b)

insatsplanen, och

| c) | genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

c)

genomförandeåtgärderna.

2.   Republiken Korea ska i god tid underrätta EU:s insatschef om alla ändringar avseende dess deltagande i insatsen.

3.   Personal som utstationeras från Republiken Korea ska fullgöra sin tjänst och uppträda med enbart den EU-ledda militära krishanteringsinsatsens bästa för ögonen.

Artikel 10

Befälsordning

1.   Alla styrkor och all personal som deltar i en EU-ledd militär krishanteringsinsats ska kvarstå fullt ut under respektive nationella myndighets befäl.

2.   De nationella myndigheterna ska överföra den operativa och taktiska ledningen och/eller kontrollen över styrkor och personal till EU:s insatschef, som har rätt att delegera sina maktbefogenheter.

3.   Republiken Korea ska ha samma rättigheter och skyldigheter när det gäller den dagliga ledningen av insatsen som de medlemsstater i Europeiska unionen som deltar i den, i enlighet med de rättsliga instrument som avses i artikel 2.1.

4.   Efter samråd med Republiken Korea får EU:s insatschef när som helst begära att bidraget från Republiken Korea dras tillbaka.

5.   Republiken Korea ska utnämna en högre militär företrädare (nedan kallad företrädaren) för sin nationella kontingent i den EU-ledda militära krishanteringsinsatsen. Företrädaren ska samråda med den EU-ledda styrkans befälhavare i alla frågor som rör insatsen och ska ansvara för den dagliga ordningen inom den koreanska kontingenten.

Artikel 11

Finansiella aspekter

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 12 ska Republiken Korea ansvara för alla kostnader i samband med deltagandet i insatsen, såvida kostnaderna inte betalas av gemensamma medel enligt de rättsliga instrument som avses i artikel 2.1 och i rådets beslut 2011/871/Gusp (2).

2.   Vid dödsfall, skador eller förlust som drabbar fysiska eller juridiska personer från den stat/de stater där insatsen genomförs ska Republiken Korea sedan dess ansvar har fastställts betala skadestånd i enlighet med de villkor som anges i det tillämpliga avtalet om statusen för styrkorna enligt artikel 3.1.

Artikel 12

Bidrag till de gemensamma kostnaderna

1.   I enlighet med punkt 3 ska Republiken Korea bidra till finansieringen av de gemensamma kostnaderna för en EU-ledd militär krishanteringsinsats.

2.   Detta bidrag till de gemensamma kostnaderna ska beräknas på grundval av någon av följande formler, beroende på vilken som resulterar i det lägre beloppet, nämligen

| a) | en andel av de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot den andel som Republiken Koreas bruttonationalinkomst utgör av den totala bruttonationalinkomsten för samtliga stater som bidrar till de gemensamma kostnaderna för insatsen, eller |
| --- | --- |

a)

en andel av de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot den andel som Republiken Koreas bruttonationalinkomst utgör av den totala bruttonationalinkomsten för samtliga stater som bidrar till de gemensamma kostnaderna för insatsen, eller

| b) | en andel av de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot storleken på Republiken Koreas personal i insatsen i förhållande till samtliga staters personal i insatsen. |
| --- | --- |

b)

en andel av de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot storleken på Republiken Koreas personal i insatsen i förhållande till samtliga staters personal i insatsen.

Om beräkningen görs i enlighet med led b och Republiken Korea endast bidrar med personal till det operativa högkvarteret eller styrkechefens högkvarter ska man vid beräkningen av andelen utgå från storleksförhållandet mellan personalen från Republiken Korea och högkvarterets totala personal. I andra fall ska andelen fastställas med utgångspunkt i förhållandet mellan all personal som utstationerats från Republiken Korea och insatsens totala personal.

3.   Trots vad som sägs i punkt 1 ska unionen i princip undanta Republiken Korea från finansiella bidrag till de gemensamma kostnaderna för en särskild EU-ledd militär krishanteringsinsats när

| a) | unionen beslutar att Republiken Korea ger ett avsevärt bidrag som är av grundläggande betydelse för denna insats, eller |
| --- | --- |

a)

unionen beslutar att Republiken Korea ger ett avsevärt bidrag som är av grundläggande betydelse för denna insats, eller

| b) | Republiken Korea har en BNI per capita som inte överskrider BNI per capita i någon av unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Republiken Korea har en BNI per capita som inte överskrider BNI per capita i någon av unionens medlemsstater.

4.   Enligt punkt 1 ska en överenskommelse om betalningen av bidrag från Republiken Korea till de gemensamma kostnaderna ingås mellan parternas behöriga myndigheter och ska bland annat inbegripa följande bestämmelser om

| a) | storleken på det berörda finansiella bidraget, |
| --- | --- |

a)

storleken på det berörda finansiella bidraget,

| b) | arrangemangen för utbetalning av det finansiella bidraget, och |
| --- | --- |

b)

arrangemangen för utbetalning av det finansiella bidraget, och

| c) | revisionsförfarandet. |
| --- | --- |

c)

revisionsförfarandet.

AVSNITT IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 13

Arrangemang för avtalets genomförande

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 8.5 och 12.4 ska de tekniska och administrativa arrangemang som behövs för att genomföra detta avtal fastställas gemensamt av parternas behöriga myndigheter.

Artikel 14

Underlåtenhet att uppfylla åtaganden

Om någon av parterna underlåter att uppfylla sina åtaganden enligt detta avtal ska den andra parten ha rätt att säga upp detta avtal genom att skriftligen lämna varsel en månad i förväg.

Artikel 15

Tvistlösning

Tvister om tolkning eller tillämpning av detta avtal ska avgöras på diplomatisk väg mellan parterna.

Artikel 16

Ikraftträdande, giltighetstid och upphörande

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den första månaden efter det att parterna till varandra har anmält att de interna rättsliga förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet har slutförts.

2.   Detta avtal ska regelbundet ses över.

3.   Detta avtal får ändras på grundval av en gemensam skriftlig överenskommelse mellan parterna. Ändringarna ska träda i kraft i enlighet med det förfarande som fastställs i punkt 1.

4.   Detta avtal ska inledningsvis gälla under en period om fem år, och därefter ska giltighetstiden automatiskt förlängas med på varandra följande femårsperioder, om inte någon av parterna skriftligen till den andra parten anmäler sin avsikt att säga upp detta avtal, minst sex månader innan avtalet löper ut.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade av sina respektive parter, undertecknat detta avtal.

Utfärdat i Seoul, den tjugotredje maj tjugohundrafjorton i två exemplar på engelska och koreanska, vilka båda texter är lika giltiga. I händelse av tolkningsavvikelser ska den engelska texten ha företräde.

För Europeiska unionen

För Republiken Korea

---

(1)  Rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 141, 27.5.2011, s. 17).

1

(2)  Rådets beslut 2011/871/Gusp av den 19 december 2011 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för Europeiska unionens operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser (Athena) (EUT L 343, 23.12.2011, s. 35).

2

---

FÖRKLARING FRÅN DE EU-MEDLEMSSTATER SOM TILLÄMPAR ETT RÅDSBESLUT OM EN EU-LEDD KRISHANTERINGSINSATS DÄR REPUBLIKEN KOREA DELTAR VAD GÄLLER AVSTÅENDE FRÅN SKADESTÅNDSANSPRÅK

”De EU-medlemsstater som tillämpar ett rådsbeslut om en EU-ledd krishanteringsinsats där Republiken Korea deltar kommer, så långt deras nationella rättsliga system tillåter det, att bemöda sig om att i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot Republiken Korea för personskada eller dödsfall bland personalen, eller för skador på eller förlust av tillgångar som de har i sin ägo och som används av den EU-ledda krishanteringsinsatsen, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakats av australisk personal som utstationerats från Republiken Korea till en EU-ledd krishanteringsinsats vid tjänsteutövning inom ramen för den EU-ledda krishanteringsinsatsen, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller |
| --- | --- |

—

orsakats av australisk personal som utstationerats från Republiken Korea till en EU-ledd krishanteringsinsats vid tjänsteutövning inom ramen för den EU-ledda krishanteringsinsatsen, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller

| — | inträffat vid användning av tillgångar som ägs av Republiken Korea, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då australisk personal som utstationerats från Republiken Korea n till en EU-ledd krishanteringsinsats gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.” |
| --- | --- |

—

inträffat vid användning av tillgångar som ägs av Republiken Korea, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då australisk personal som utstationerats från Republiken Korea n till en EU-ledd krishanteringsinsats gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.”

---

FÖRKLARING FRÅN REPUBLIKEN KOREA OM AVSTÅENDE FRÅN SKADESTÅNDSANSPRÅK MOT NÅGON STAT SOM DELTAR I EU-LEDDA KRISHANTERINGSINSATSER

”När Republiken Korea har beslutat att delta i en EU-ledd krishanteringsinsats, kommer landet, så långt dess nationella rättsliga system tillåter det, att bemöda sig om att i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot en sstat som deltar i en EU-ledd krishanteringsinsats för personskada eller dödsfall bland personalen eller för skador på eller förlust av tillgångar som Australien har i sin ägo och som används av den EU-ledda krishanteringsinsatsen, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakats av personal från en stat vid tjänsteutövning inom ramen för den EU-ledda krishanteringsinsatsen, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller |
| --- | --- |

—

orsakats av personal från en stat vid tjänsteutövning inom ramen för den EU-ledda krishanteringsinsatsen, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller

| — | inträffat vid användning av tillgångar som ägs av en stat som deltar i den EU-ledda krishanteringsinsatsen, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal inom den EU-ledda krishanteringsinsatsen gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.” |
| --- | --- |

—

inträffat vid användning av tillgångar som ägs av en stat som deltar i den EU-ledda krishanteringsinsatsen, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal inom den EU-ledda krishanteringsinsatsen gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.”

---

FÖRORDNINGAR

| 5.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 601/2014

av den 4 juni 2014

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller livsmedelskategorierna för kött och användningen av vissa livsmedelstillsatser i köttberedningar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen.

| (2) | Unionsförteckningen får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan. |
| --- | --- |

(2)

Unionsförteckningen får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan.

| (3) | Unionsförteckningen över livsmedelstillsatser utarbetades på grundval av de livsmedelstillsatser som enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG (3), Europaparlamentets och rådets direktiv 94/36/EG (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG (5) får användas i livsmedel och efter en undersökning av huruvida de uppfyller kraven i artiklarna 6, 7 och 8 i förordning (EG) nr 1333/2008. Livsmedelstillsatserna är uppförda i unionsförteckningen med utgångspunkt från de kategorier av livsmedel de får tillföras. |
| --- | --- |

(3)

Unionsförteckningen över livsmedelstillsatser utarbetades på grundval av de livsmedelstillsatser som enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG (3), Europaparlamentets och rådets direktiv 94/36/EG (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG (5) får användas i livsmedel och efter en undersökning av huruvida de uppfyller kraven i artiklarna 6, 7 och 8 i förordning (EG) nr 1333/2008. Livsmedelstillsatserna är uppförda i unionsförteckningen med utgångspunkt från de kategorier av livsmedel de får tillföras.

| (4) | I del D i unionsförteckningen omfattar kategori 8 kött, och denna kategori omfattar i sin tur underkategorierna 8.1 ”Obearbetat kött” och 8.2 ”Bearbetat kött”. Kategori 8.1 är vidare indelad i kategorierna 8.1.1 ”Annat obearbetat kött än köttberedningar enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004” (6) och 8.1.2 ”Köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004”. |
| --- | --- |

(4)

I del D i unionsförteckningen omfattar kategori 8 kött, och denna kategori omfattar i sin tur underkategorierna 8.1 ”Obearbetat kött” och 8.2 ”Bearbetat kött”. Kategori 8.1 är vidare indelad i kategorierna 8.1.1 ”Annat obearbetat kött än köttberedningar enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004” (6) och 8.1.2 ”Köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004”.

| (5) | I punkt 1.15 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004 definieras köttberedningar som färskt kött, inklusive finfördelat kött, till vilket livsmedel, smakämnen eller andra tillsatser har tillförts eller vilket har genomgått processer som inte är tillräckliga för att ändra köttets muskelfiberstruktur och som sålunda inte tar bort de egenskaper som är karakteristiska för färskt kött. Det har sedermera klargjorts att köttberedningar kan vara antingen bearbetade eller obearbetade (7).Om de egenskaper som är karakteristiska för färskt kött försvinner helt efter bearbetningen bör det inte längre betraktas som en köttberedning utan omfattas av definitionen av ”köttprodukter” i enlighet med punkt 7.1 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004. För den rättsliga tydlighetens skull bör termerna ”färskt kött”, ”köttberedningar” och ”köttprodukter” användas enligt definitionerna i förordning (EG) nr 853/2004 för kategori 8. Underkategorierna till kategori 8 i del D i unionsförteckningen bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

I punkt 1.15 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004 definieras köttberedningar som färskt kött, inklusive finfördelat kött, till vilket livsmedel, smakämnen eller andra tillsatser har tillförts eller vilket har genomgått processer som inte är tillräckliga för att ändra köttets muskelfiberstruktur och som sålunda inte tar bort de egenskaper som är karakteristiska för färskt kött. Det har sedermera klargjorts att köttberedningar kan vara antingen bearbetade eller obearbetade (7).Om de egenskaper som är karakteristiska för färskt kött försvinner helt efter bearbetningen bör det inte längre betraktas som en köttberedning utan omfattas av definitionen av ”köttprodukter” i enlighet med punkt 7.1 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004. För den rättsliga tydlighetens skull bör termerna ”färskt kött”, ”köttberedningar” och ”köttprodukter” användas enligt definitionerna i förordning (EG) nr 853/2004 för kategori 8. Underkategorierna till kategori 8 i del D i unionsförteckningen bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Det är i allmänhet tillåtet att använda livsmedelstillsatser som tillhör grupp I, såsom den definieras i del C i unionsförteckningen, i bearbetat kött, medan användning av livsmedelstillsatser som tillhör denna grupp i obearbetat kött endast är tillåten i begränsad omfattning och endast efter bedömning från fall till fall. |
| --- | --- |

(6)

Det är i allmänhet tillåtet att använda livsmedelstillsatser som tillhör grupp I, såsom den definieras i del C i unionsförteckningen, i bearbetat kött, medan användning av livsmedelstillsatser som tillhör denna grupp i obearbetat kött endast är tillåten i begränsad omfattning och endast efter bedömning från fall till fall.

| (7) | När unionsförteckningen i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställdes ansågs köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004 vara obearbetat kött, i vilket endast ett begränsat antal tillsatser var tillåtna. Olika tolkningar av definitionen av köttberedningar har dock lett till en situation där användningen av vissa tillsatser i bestämda kategorier av kött varierar mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(7)

När unionsförteckningen i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställdes ansågs köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004 vara obearbetat kött, i vilket endast ett begränsat antal tillsatser var tillåtna. Olika tolkningar av definitionen av köttberedningar har dock lett till en situation där användningen av vissa tillsatser i bestämda kategorier av kött varierar mellan medlemsstaterna.

| (8) | Kommissionen har mottagit begäran om att vissa av dessa användningar införs i unionsförteckningen över godkända livsmedelstillsatser. Samtliga medlemsstater har fått ta del av dem.Dessa användningar bör införas i unionsförteckningen i de fall då de uppfyller de allmänna villkoren för användning av livsmedelstillsatser i förordning (EG) nr 1333/2008 och med hänsyn till behovet av att i vissa medlemsstater behålla vissa traditionella produkter på marknaden. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har mottagit begäran om att vissa av dessa användningar införs i unionsförteckningen över godkända livsmedelstillsatser. Samtliga medlemsstater har fått ta del av dem.Dessa användningar bör införas i unionsförteckningen i de fall då de uppfyller de allmänna villkoren för användning av livsmedelstillsatser i förordning (EG) nr 1333/2008 och med hänsyn till behovet av att i vissa medlemsstater behålla vissa traditionella produkter på marknaden.

| (9) | På begäran av några medlemsstater och/eller köttbranschen har vissa användningar av kurkumin (E 100), karmin (E 120), sockerkulör (E 150 a–d), paprikaoleoresin (E 160 c) och rödbetsrött (E 162), som i vissa medlemsstater traditionellt använts för färgning av produkter av merguez-typ och andra traditionella produkter, nämligen salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcicioch pljeskavice, tagits i betraktande, och dessa användningar bör godkännas. |
| --- | --- |

(9)

På begäran av några medlemsstater och/eller köttbranschen har vissa användningar av kurkumin (E 100), karmin (E 120), sockerkulör (E 150 a–d), paprikaoleoresin (E 160 c) och rödbetsrött (E 162), som i vissa medlemsstater traditionellt använts för färgning av produkter av merguez-typ och andra traditionella produkter, nämligen salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcicioch pljeskavice, tagits i betraktande, och dessa användningar bör godkännas.

| (10) | På begäran av några medlemsstater har användningen av ättiksyra och acetater (E 260–263), mjölksyra och laktater (E 270, E 325–327), askorbinsyra och askorbater (E 300–302) samt citronsyra och citrater (E 330–333) som surhetsreglerande medel, konserveringsmedel och/eller antioxidationsmedel för att förhindra oxidation och/eller härskning och för att öka den mikrobiologiska stabiliteten tagits i betraktande, och dessa användningar bör godkännas för alla köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt. |
| --- | --- |

(10)

På begäran av några medlemsstater har användningen av ättiksyra och acetater (E 260–263), mjölksyra och laktater (E 270, E 325–327), askorbinsyra och askorbater (E 300–302) samt citronsyra och citrater (E 330–333) som surhetsreglerande medel, konserveringsmedel och/eller antioxidationsmedel för att förhindra oxidation och/eller härskning och för att öka den mikrobiologiska stabiliteten tagits i betraktande, och dessa användningar bör godkännas för alla köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt.

| (11) | På begäran av några medlemsstater har användningen av fosforsyra – fosfater – di-, tri- och polyfosfater (E 338–452) som fuktighetsbevarande medel för att förhindra förlust av köttsaft under ytterligare bearbetning, särskilt när saltlake har sprutats in, tagits i betraktande, och denna användning bör godkännas. För att begränsa den ytterligare exponeringen för tillsatta fosfater i livsmedel bör dock utvidgningen av användningen av dessa fosfater begränsas till Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad och burger meat som innehåller minst 4 % grönsaker och/eller spannmål blandat i köttet och gråsaltad finsk julskinka. |
| --- | --- |

(11)

På begäran av några medlemsstater har användningen av fosforsyra – fosfater – di-, tri- och polyfosfater (E 338–452) som fuktighetsbevarande medel för att förhindra förlust av köttsaft under ytterligare bearbetning, särskilt när saltlake har sprutats in, tagits i betraktande, och denna användning bör godkännas. För att begränsa den ytterligare exponeringen för tillsatta fosfater i livsmedel bör dock utvidgningen av användningen av dessa fosfater begränsas till Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad och burger meat som innehåller minst 4 % grönsaker och/eller spannmål blandat i köttet och gråsaltad finsk julskinka.

| (12) | På begäran av några medlemsstater och/eller köttbranschen har användningen av nitriter (E 249–250) som konserveringsmedel i vissa traditionella produkter, nämligen lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka och tatar wołowy (danie tatarskie), tagits i betraktande, och denna användning bör godkännas. |
| --- | --- |

(12)

På begäran av några medlemsstater och/eller köttbranschen har användningen av nitriter (E 249–250) som konserveringsmedel i vissa traditionella produkter, nämligen lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka och tatar wołowy (danie tatarskie), tagits i betraktande, och denna användning bör godkännas.

| (13) | På begäran av några medlemsstater och/eller köttbranschen har användningen av alginater (E 401–404), karragenan (E 407), bearbetad Eucheumaalg (E 407 a), fruktkärnmjöl (E 410), guarkärnmjöl (E 412), dragant (E 413), xantangummi (E 415), acetylerat distärkelsefosfat (E 1414) och hydroxipropyldistärkelsefosfat (E 1442) som fuktighetsbevarande medel eller stabiliseringsmedel för att minska vattenförluster i förpackningen och för att förhindra förlust av köttsaft under ytterligare bearbetning tagits i betraktande. Dessa användningar bör godkännas i köttberedningar i vilka ingredienser har sprutats in och i köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats, t.ex. rulader som innehåller malet kött. Användningen av livsmedelstillsatser i köttberedningar för att förhindra förlust av köttsaft under ytterligare bearbetning är inte vilseledande för konsumenten. |
| --- | --- |

(13)

På begäran av några medlemsstater och/eller köttbranschen har användningen av alginater (E 401–404), karragenan (E 407), bearbetad Eucheumaalg (E 407 a), fruktkärnmjöl (E 410), guarkärnmjöl (E 412), dragant (E 413), xantangummi (E 415), acetylerat distärkelsefosfat (E 1414) och hydroxipropyldistärkelsefosfat (E 1442) som fuktighetsbevarande medel eller stabiliseringsmedel för att minska vattenförluster i förpackningen och för att förhindra förlust av köttsaft under ytterligare bearbetning tagits i betraktande. Dessa användningar bör godkännas i köttberedningar i vilka ingredienser har sprutats in och i köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats, t.ex. rulader som innehåller malet kött. Användningen av livsmedelstillsatser i köttberedningar för att förhindra förlust av köttsaft under ytterligare bearbetning är inte vilseledande för konsumenten.

| (14) | På begäran av några medlemsstater och/eller köttbranschen har användningen av natriumkarbonater (E 500) som fuktighetsbevarande medel i beredningar av fjäderfäkött, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcicioch pljeskavice för att bibehålla konsistensen och saftigheten under ytterligare bearbetning tagits i betraktande, och denna användning bör godkännas. Användningen i beredningar av fjäderfäkött gör det dessutom möjligt att tillaga fjäderfäkött längre och effektivare, samtidigt som man bibehåller saftigheten och undviker konsumtion av dåligt tillagat fjäderfäkött. |
| --- | --- |

(14)

På begäran av några medlemsstater och/eller köttbranschen har användningen av natriumkarbonater (E 500) som fuktighetsbevarande medel i beredningar av fjäderfäkött, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcicioch pljeskavice för att bibehålla konsistensen och saftigheten under ytterligare bearbetning tagits i betraktande, och denna användning bör godkännas. Användningen i beredningar av fjäderfäkött gör det dessutom möjligt att tillaga fjäderfäkött längre och effektivare, samtidigt som man bibehåller saftigheten och undviker konsumtion av dåligt tillagat fjäderfäkött.

| (15) | På begäran av en medlemsstat och/eller köttbranschen har användningen av acetylerat distärkelsefosfat (E 1414) och hydroxipropyldistärkelsefosfat (E 1442) för att minska vattenförluster i beredningar i vilka ingredienser har sprutats in och i köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats, t.ex. rulader som innehåller malet kött, och för att bibehålla saftigheten under beredningen av gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap och seftalia tagits i betraktande, och denna användning bör godkännas. |
| --- | --- |

(15)

På begäran av en medlemsstat och/eller köttbranschen har användningen av acetylerat distärkelsefosfat (E 1414) och hydroxipropyldistärkelsefosfat (E 1442) för att minska vattenförluster i beredningar i vilka ingredienser har sprutats in och i köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats, t.ex. rulader som innehåller malet kött, och för att bibehålla saftigheten under beredningen av gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap och seftalia tagits i betraktande, och denna användning bör godkännas.

| (16) | När det gäller de traditionella produkterna bör de föreslagna användningarna av livsmedelstillsatser uppfylla de allmänna villkoren för användning i artikel 6 i förordning (EG) nr 1333/2008, och de bör framför allt inte vilseleda konsumenterna i de medlemsstater eller regioner där dessa produkter traditionellt konsumeras. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller de traditionella produkterna bör de föreslagna användningarna av livsmedelstillsatser uppfylla de allmänna villkoren för användning i artikel 6 i förordning (EG) nr 1333/2008, och de bör framför allt inte vilseleda konsumenterna i de medlemsstater eller regioner där dessa produkter traditionellt konsumeras.

| (17) | För att säkerställa en enhetlig användning av de tillsatser som omfattas av föreliggande förordning beskrivs de traditionella köttberedningarna i vägledningsdokumentet som innehåller en beskrivning av livsmedelskategorierna i del E i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 om livsmedelstillsatser (8). |
| --- | --- |

(17)

För att säkerställa en enhetlig användning av de tillsatser som omfattas av föreliggande förordning beskrivs de traditionella köttberedningarna i vägledningsdokumentet som innehåller en beskrivning av livsmedelskategorierna i del E i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 om livsmedelstillsatser (8).

| (18) | Överföringsprincipen i artikel 18.1 a i förordning (EG) nr 1333/2008 bör få användas för köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

(18)

Överföringsprincipen i artikel 18.1 a i förordning (EG) nr 1333/2008 bör få användas för köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004.

| (19) | Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) innan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 uppdateras, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Ättiksyra och acetater (E 260–263), mjölksyra och laktater (E 270, E 325–327), askorbinsyra och askorbater (E 300–302), citronsyra och citrater (E 330–333), alginater (E 401–404), karragenan (E 407), bearbetad Eucheumaalg (E 407 a), fruktkärnmjöl (E 410), guarkärnmjöl (E 412), dragant (E 413), xantangummi (E 415), natriumkarbonater (E 500), acetylerat distärkelsefosfat (E 1414) och hydroxipropyldistärkelsefosfat (E 1442) tillhör den grupp tillsatser för vilka det inte har fastställts något acceptabelt dagligt intag. Det innebär att de inte medför några hälsorisker vid de nivåer som är nödvändiga för att uppnå den önskade tekniska effekten. Därför utgör en ökad användning av dessa tillsatser en uppdatering av unionsförteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Användningen av kurkumin (E 100), karmin (E 120), sockerkulör (E 150 a–d), paprikaoleoresin (E 160 c), rödbetsrött (E 162), nitriter (E 249–250), fosforsyra – fosfater – di-, tri- och polyfosfater (E 338–452) kommer endast att utvidgas till vissa produkter som har använts traditionellt, och därför utgör den ökade användningen av dessa tillsatser en uppdatering av unionsförteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att begära ett yttrande från myndigheten. |
| --- | --- |

(19)

Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) innan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 uppdateras, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Ättiksyra och acetater (E 260–263), mjölksyra och laktater (E 270, E 325–327), askorbinsyra och askorbater (E 300–302), citronsyra och citrater (E 330–333), alginater (E 401–404), karragenan (E 407), bearbetad Eucheumaalg (E 407 a), fruktkärnmjöl (E 410), guarkärnmjöl (E 412), dragant (E 413), xantangummi (E 415), natriumkarbonater (E 500), acetylerat distärkelsefosfat (E 1414) och hydroxipropyldistärkelsefosfat (E 1442) tillhör den grupp tillsatser för vilka det inte har fastställts något acceptabelt dagligt intag. Det innebär att de inte medför några hälsorisker vid de nivåer som är nödvändiga för att uppnå den önskade tekniska effekten. Därför utgör en ökad användning av dessa tillsatser en uppdatering av unionsförteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Användningen av kurkumin (E 100), karmin (E 120), sockerkulör (E 150 a–d), paprikaoleoresin (E 160 c), rödbetsrött (E 162), nitriter (E 249–250), fosforsyra – fosfater – di-, tri- och polyfosfater (E 338–452) kommer endast att utvidgas till vissa produkter som har använts traditionellt, och därför utgör den ökade användningen av dessa tillsatser en uppdatering av unionsförteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Det är därför inte nödvändigt att begära ett yttrande från myndigheten.

| (20) | Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(20)

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör ändras i enlighet med detta.

| (21) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(21)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 juni 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (EUT L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/35/EG av den 30 juni 1994 om sötningsmedel för användning i livsmedel (EGT L 237, 10.9.1994, s. 3).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/36/EG av den 30 juni 1994 om färgämnen för användning i livsmedel (EGT L 237, 10.9.1994, s. 13).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (EGT L 61, 18.3.1995, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55).

6

(7)  Generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågors riktlinjer för tillämpningen av vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 853/2004 om hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung ( http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/docs/guidance_doc_853-2004_sv.pdf).

7

(8)  http://ec.europa.eu/food/food/fAEF/additives/guidance_en.htm

8

---

BILAGA

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del A ska ändras på följande sätt:
  I tabell 1 ska uppgifterna i punkt 1 ersättas med följande:






  ”1 | Obearbetade livsmedel enligt definitionen i artikel 3 i förordning (EG) nr 1333/2008, utom köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004” |
| --- | --- | --- |

1.

Del A ska ändras på följande sätt:

I tabell 1 ska uppgifterna i punkt 1 ersättas med följande:

”1

Obearbetade livsmedel enligt definitionen i artikel 3 i förordning (EG) nr 1333/2008, utom köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004”

| 2. | I del D ska uppgifterna om kategori 08. Kött ersättas med följande:






  ”08. | Kött |
| --- | --- | --- |
| 08.1 | Färskt kött utom köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004 |
| 08.2 | Köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004 |
| 08.3 | Köttprodukter |
| 08.3.1 | Icke värmebehandlade köttprodukter |
| 08.3.2 | Värmebehandlade köttprodukter |
| 08.3.3 | Naturtarm och ätliga överdrag och dekorationer till kött |
| 08.3.4 | Traditionella saltade köttprodukter som omfattas av särskilda bestämmelser avseende nitriter och nitrater |
| 08.3.4.1 | Traditionella produkter som saltats genom nedsänkning i bad (Köttprodukterna läggs i en saltnings-/rimningslösning som innehåller nitriter och/eller nitrater, salt och andra beståndsdelar) |
| 08.3.4.2 | Traditionella torrsaltade produkter (Torrsaltning innebär att en saltblandning som innehåller nitriter och/eller nitrater, salt och andra beståndsdelar torrappliceras på köttets yta, följt av en stabiliserings-/mognadsperiod) |
| 08.3.4.3 | Andra traditionellt saltade produkter (Bad i saltlösning och torrsaltning används i kombination, eller nitrit och/eller nitrat ingår i en sammansatt produkt, eller saltlösningen sprutas in i produkten före tillagning)” |

2.

I del D ska uppgifterna om kategori 08. Kött ersättas med följande:

”08.

Kött

08.1

Färskt kött utom köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004

08.2

Köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004

08.3

Köttprodukter

08.3.1

Icke värmebehandlade köttprodukter

08.3.2

Värmebehandlade köttprodukter

08.3.3

Naturtarm och ätliga överdrag och dekorationer till kött

08.3.4

Traditionella saltade köttprodukter som omfattas av särskilda bestämmelser avseende nitriter och nitrater

08.3.4.1

Traditionella produkter som saltats genom nedsänkning i bad (Köttprodukterna läggs i en saltnings-/rimningslösning som innehåller nitriter och/eller nitrater, salt och andra beståndsdelar)

08.3.4.2

Traditionella torrsaltade produkter (Torrsaltning innebär att en saltblandning som innehåller nitriter och/eller nitrater, salt och andra beståndsdelar torrappliceras på köttets yta, följt av en stabiliserings-/mognadsperiod)

08.3.4.3

Andra traditionellt saltade produkter (Bad i saltlösning och torrsaltning används i kombination, eller nitrit och/eller nitrat ingår i en sammansatt produkt, eller saltlösningen sprutas in i produkten före tillagning)”

| 3. | Del E ska ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna om kategori 08.1 ska utgå. |
| --- | --- | --- |

3.

Del E ska ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna om kategori 08.1 ska utgå.

| b) | Rubriken på kategori 08.1.1 ska ersättas med följande:






  ”08.1 | Färskt kött utom köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004” |
| --- | --- | --- |

b)

Rubriken på kategori 08.1.1 ska ersättas med följande:

”08.1

Färskt kött utom köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004”

| c) | Kategori 8.1.2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Rubriken ska ersättas med följande:






  ”08.2 | Köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kategori 8.1.2 ska ändras på följande sätt:

i)

Rubriken ska ersättas med följande:

”08.2

Köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004”

| ii) | Uppgifterna om E 120, E 150 a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 och E 338–452 ska ersättas med följande: | ”E 120 | Karmin, karminsyra | 100 | | Endast breakfast sausage som innehåller minst 6 % spannmål och burger meat som innehåller minst 4 % grönsaker och/eller spannmål blandat i köttet (köttet i produkterna har malts ned så att muskel- och fettvävnaden fullständigt har finfördelats och fibrerna bildar en homogen blandning med fettet, vilket ger produkterna deras karakteristiska utseende), produkter av merguez-typ, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici och pljeskavice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 150 a–d | Sockerkulör | quantum satis | | Endast breakfast sausage som innehåller minst 6 % spannmål och burger meat som innehåller minst 4 % grönsaker och/eller spannmål blandat i köttet (köttet i produkterna har malts ned så att muskel- och fettvävnaden fullständigt har finfördelats och fibrerna bildar en homogen blandning med fettet, vilket ger produkterna deras karakteristiska utseende), produkter av merguez-typ, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca och chorizo fresco |
| | E 261 | Kaliumacetater | quantum satis | | Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 262 | Natriumacetater | quantum satis | | Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 300 | Askorbinsyra | quantum satis | | Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 301 | Natriumaskorbat | quantum satis | | Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 302 | Kalciumaskorbat | quantum satis | | Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 325 | Natriumlaktat | quantum satis | | Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 326 | Kaliumlaktat | quantum satis | | Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 330 | Citronsyra | quantum satis | | Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 331 | Natriumcitrater | quantum satis | | Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 332 | Kaliumcitrater | quantum satis | | Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 333 | Kalciumcitrater | quantum satis | | Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 338–452 | Fosforsyra – fosfater – di-, tri- och polyfosfater | 5 000 | (1) (4) | Endast breakfast sausages. Köttet i produkten har malts ned så att muskel- och fettvävnaden fullständigt har finfördelats och fibrerna bildar en homogen blandning med fettet, vilket ger produkten dess karakteristiska utseende; gråsaltad finsk julskinka, burger meat som innehåller minst 4 % grönsaker och/eller spannmål blandat i köttet, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk och ahjupraad” |

ii)

Uppgifterna om E 120, E 150 a–d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 och E 338–452 ska ersättas med följande:

”E 120

Karmin, karminsyra

100

Endast breakfast sausage som innehåller minst 6 % spannmål och burger meat som innehåller minst 4 % grönsaker och/eller spannmål blandat i köttet (köttet i produkterna har malts ned så att muskel- och fettvävnaden fullständigt har finfördelats och fibrerna bildar en homogen blandning med fettet, vilket ger produkterna deras karakteristiska utseende), produkter av merguez-typ, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici och pljeskavice

E 150 a–d

Sockerkulör

quantum satis

Endast breakfast sausage som innehåller minst 6 % spannmål och burger meat som innehåller minst 4 % grönsaker och/eller spannmål blandat i köttet (köttet i produkterna har malts ned så att muskel- och fettvävnaden fullständigt har finfördelats och fibrerna bildar en homogen blandning med fettet, vilket ger produkterna deras karakteristiska utseende), produkter av merguez-typ, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca och chorizo fresco

E 261

Kaliumacetater

quantum satis

Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 262

Natriumacetater

quantum satis

Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 300

Askorbinsyra

quantum satis

Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 301

Natriumaskorbat

quantum satis

Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 302

Kalciumaskorbat

quantum satis

Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 325

Natriumlaktat

quantum satis

Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 326

Kaliumlaktat

quantum satis

Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 330

Citronsyra

quantum satis

Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 331

Natriumcitrater

quantum satis

Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 332

Kaliumcitrater

quantum satis

Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 333

Kalciumcitrater

quantum satis

Endast gehakt, färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 338–452

Fosforsyra – fosfater – di-, tri- och polyfosfater

5 000

(1) (4)

Endast breakfast sausages. Köttet i produkten har malts ned så att muskel- och fettvävnaden fullständigt har finfördelats och fibrerna bildar en homogen blandning med fettet, vilket ger produkten dess karakteristiska utseende; gråsaltad finsk julskinka, burger meat som innehåller minst 4 % grönsaker och/eller spannmål blandat i köttet, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk och ahjupraad”

| iii) | Följande uppgifter ska läggas till i nummerordning: | ”E 100 | Kurkumin | 20 | | Endast produkter av merguez-typ, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca och chorizo fresco |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 160 c | Paprikaoleoresin, kapsantin, kapsorubin | 10 | | Endast produkter av merguez-typ, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki och kebap |
| | E 162 | Rödbetsrött, betanin | quantum satis | | Endast produkter av merguez-typ, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca och chorizo fresco |
| | E 249–250 | Nitriter | 150 | (7) (7') | Endast lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka och tatar wołowy (danie tatarskie) |
| | E 260 | Ättiksyra | quantum satis | | Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 263 | Kalciumacetat | quantum satis | | Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 270 | Mjölksyra | quantum satis | | Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 327 | Kalciumlaktat | quantum satis | | Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt |
| | E 401 | Natriumalginat | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki |
| | E 402 | Kaliumalginat | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki |
| | E 403 | Ammoniumalginat | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki |
| | E 404 | Kalciumalginat | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki |
| | E 407 | Karragenan | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki |
| | E 407 a | Bearbetad Eucheumaalg | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki |
| | E 410 | Fruktkärnmjöl | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki |
| | E 412 | Guarkärnmjöl | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki |
| | E 413 | Dragant | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki |
| | E 415 | Xantangummi | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki |
| | E 500 | Natriumkarbonater | quantum satis | | Endast beredningar av fjäderfäkött, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići och pljeskavice |
| | E 1414 | Acetylerat distärkelsefosfat | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap och seftalia |
| | E 1442 | Hydroxipropyldistärkelsefosfat | quantum satis | | Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap och seftalia |
| | | (7): Maximimängd som får tillföras vid tillverkning. |
| | | (7'): Maximimängden uttryckt som natriumnitrit.” |

iii)

Följande uppgifter ska läggas till i nummerordning:

”E 100

Kurkumin

20

Endast produkter av merguez-typ, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca och chorizo fresco

E 160 c

Paprikaoleoresin, kapsantin, kapsorubin

10

Endast produkter av merguez-typ, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki och kebap

E 162

Rödbetsrött, betanin

quantum satis

Endast produkter av merguez-typ, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca och chorizo fresco

E 249–250

Nitriter

150

(7) (7')

Endast lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka och tatar wołowy (danie tatarskie)

E 260

Ättiksyra

quantum satis

Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 263

Kalciumacetat

quantum satis

Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 270

Mjölksyra

quantum satis

Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 327

Kalciumlaktat

quantum satis

Endast färdigförpackade beredningar av färskt malet kött och köttberedningar som tillförts andra ingredienser än tillsatser eller salt

E 401

Natriumalginat

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki

E 402

Kaliumalginat

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki

E 403

Ammoniumalginat

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki

E 404

Kalciumalginat

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki

E 407

Karragenan

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki

E 407 a

Bearbetad Eucheumaalg

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki

E 410

Fruktkärnmjöl

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki

E 412

Guarkärnmjöl

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki

E 413

Dragant

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki

E 415

Xantangummi

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats. Utom bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros och souvlaki

E 500

Natriumkarbonater

quantum satis

Endast beredningar av fjäderfäkött, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčići och pljeskavice

E 1414

Acetylerat distärkelsefosfat

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap och seftalia

E 1442

Hydroxipropyldistärkelsefosfat

quantum satis

Endast beredningar i vilka ingredienser har sprutats in; köttberedningar som består av köttdelar som hanterats på olika sätt (malts, skivats eller bearbetats) och som sammanfogats, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap och seftalia

(7): Maximimängd som får tillföras vid tillverkning.

(7'): Maximimängden uttryckt som natriumnitrit.”

| d) | Rubriken på kategori 08.2 ska ersättas med följande:






  ”08.3 | Köttprodukter” |
| --- | --- | --- |

d)

Rubriken på kategori 08.2 ska ersättas med följande:

”08.3

Köttprodukter”

| e) | Rubriken på kategori 08.2.1 ska ersättas med följande:






  ”08.3.1 | Icke värmebehandlade köttprodukter” |
| --- | --- | --- |

e)

Rubriken på kategori 08.2.1 ska ersättas med följande:

”08.3.1

Icke värmebehandlade köttprodukter”

| f) | Rubriken på kategori 08.2.2 ska ersättas med följande:






  ”08.3.2 | Värmebehandlade köttprodukter” |
| --- | --- | --- |

f)

Rubriken på kategori 08.2.2 ska ersättas med följande:

”08.3.2

Värmebehandlade köttprodukter”

| g) | Rubriken på kategori 08.2.3 ska ersättas med följande:






  ”08.3.3 | Naturtarm och ätliga överdrag och dekorationer till kött” |
| --- | --- | --- |

g)

Rubriken på kategori 08.2.3 ska ersättas med följande:

”08.3.3

Naturtarm och ätliga överdrag och dekorationer till kött”

| h) | Rubriken på kategori 08.2.4 ska ersättas med följande:






  ”08.3.4 | Traditionella saltade köttprodukter som omfattas av särskilda bestämmelser avseende nitriter och nitrater” |
| --- | --- | --- |

h)

Rubriken på kategori 08.2.4 ska ersättas med följande:

”08.3.4

Traditionella saltade köttprodukter som omfattas av särskilda bestämmelser avseende nitriter och nitrater”

| i) | Rubriken på kategori 08.2.4.1 ska ersättas med följande:






  ”08.3.4.1 | Traditionella produkter som saltats genom nedsänkning i bad (Köttprodukterna läggs i en saltnings-/rimningslösning som innehåller nitriter och/eller nitrater, salt och andra beståndsdelar)” |
| --- | --- | --- |

i)

Rubriken på kategori 08.2.4.1 ska ersättas med följande:

”08.3.4.1

Traditionella produkter som saltats genom nedsänkning i bad (Köttprodukterna läggs i en saltnings-/rimningslösning som innehåller nitriter och/eller nitrater, salt och andra beståndsdelar)”

| j) | Rubriken på kategori 08.2.4.2 ska ersättas med följande:






  ”08.3.4.2 | Traditionella torrsaltade produkter (Torrsaltning innebär att en saltblandning som innehåller nitriter och/eller nitrater, salt och andra beståndsdelar torrappliceras på köttets yta, följt av en stabiliserings-/mognadsperiod)” |
| --- | --- | --- |

j)

Rubriken på kategori 08.2.4.2 ska ersättas med följande:

”08.3.4.2

Traditionella torrsaltade produkter (Torrsaltning innebär att en saltblandning som innehåller nitriter och/eller nitrater, salt och andra beståndsdelar torrappliceras på köttets yta, följt av en stabiliserings-/mognadsperiod)”

| k) | Rubriken på kategori 08.2.4.3 ska ersättas med följande:






  ”08.3.4.3 | Andra traditionellt saltade produkter (Bad i saltlösning och torrsaltning används i kombination, eller nitrit och/eller nitrat ingår i en sammansatt produkt, eller saltlösningen sprutas in i produkten före tillagning)” |
| --- | --- | --- |

k)

Rubriken på kategori 08.2.4.3 ska ersättas med följande:

”08.3.4.3

Andra traditionellt saltade produkter (Bad i saltlösning och torrsaltning används i kombination, eller nitrit och/eller nitrat ingår i en sammansatt produkt, eller saltlösningen sprutas in i produkten före tillagning)”

---

| 5.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 602/2014

av den 4 juni 2014

om tekniska genomförandestandarder för att underlätta konvergens inom tillsynspraxis för genomförandet av extra riskvikter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 410.3, och

av följande skäl:

| (1) | Det är lämpligt att föreskriva tekniska genomförandestandarder för att underlätta konvergens inom tillsynspraxis för genomförandet av en enhetlig metod för att bedöma institutens väsentliga överträdelser av kraven på grund av försumlighet eller underlåtenhet och tillämpningen av de extra riskvikterna. För att underlätta konvergens inom tillsynspraxis vid tillämpning av extra riskvikter bör en lämplig formel definieras. Genom formeln bör en proportionerlig extra riskvikt på minst 250 % fastställas, som gradvis ökar vid påföljande överträdelser av artiklarna 405, 406 eller 409 i förordning (EU) nr 575/2013. En lämplig faktor bör införas i formeln för att göra det möjligt att tillämpa en lägre extra riskvikt i fall av exponeringar som har undantagits i enlighet med artikel 405.3 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(1)

Det är lämpligt att föreskriva tekniska genomförandestandarder för att underlätta konvergens inom tillsynspraxis för genomförandet av en enhetlig metod för att bedöma institutens väsentliga överträdelser av kraven på grund av försumlighet eller underlåtenhet och tillämpningen av de extra riskvikterna. För att underlätta konvergens inom tillsynspraxis vid tillämpning av extra riskvikter bör en lämplig formel definieras. Genom formeln bör en proportionerlig extra riskvikt på minst 250 % fastställas, som gradvis ökar vid påföljande överträdelser av artiklarna 405, 406 eller 409 i förordning (EU) nr 575/2013. En lämplig faktor bör införas i formeln för att göra det möjligt att tillämpa en lägre extra riskvikt i fall av exponeringar som har undantagits i enlighet med artikel 405.3 i förordning (EU) nr 575/2013.

| (2) | Denna förordning bygger på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har överlämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Denna förordning bygger på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har överlämnat till kommissionen.

| (3) | Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska genomförandestandarder som den här förordningen baseras på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från bankintressentgruppen, som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2). |
| --- | --- |

(3)

Europeiska bankmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska genomförandestandarder som den här förordningen baseras på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från bankintressentgruppen, som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Allmänna överväganden

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att eventuella extra riskvikter som införs i enlighet med artikel 407 i förordning (EU) nr 575/2013 tillämpas på alla relevanta värdepapperiseringspositioner som innehas av ett institut som påverkas av en väsentlig överträdelse av artikel 405, 406 eller 409 i förordning (EU) nr 575/2013.

2.   Om ett institut korrigerar sin överträdelse av de krav som anges i artikel 405, 406 eller 409 i förordning (EU) nr 575/2013 ska den extra riskvikten upphöra att gälla så snart korrigeringen anmäls till den behöriga myndigheten.

3.   Vid bedömningen av huruvida en extra riskvikt ska införas ska de behöriga myndigheterna överväga både väsentligheten av överträdelsen av artikel 405, 406 eller 409 i förordning (EU) nr 575/2013 och dess relevans för riskanalysen av värdepapperiseringspositionen. Väsentligheten ska bedömas i både kvantitativa och kvalitativa termer och, i förekommande fall, både på individuell och på konsoliderad nivå. Vid bedömning av väsentlighet ska de behöriga myndigheterna bland annat överväga överträdelsens varaktighet, storleken på de berörda positionerna och huruvida institutet har försökt att aktivt korrigera överträdelsen.

4.   Vid bedömningen av om ett institut, på grund av försumlighet eller underlåtenhet, i väsentligt hänseende inte har uppfyllt de krav som anges i artikel 405 i förordning (EU) nr 575/2013 ska de behöriga myndigheterna inte påverkas av originatorns, det medverkande kreditinstitutets eller den ursprungliga långivarens eventuella underlåtenhet att upplysa om sitt åtagande att bibehålla ett väsentligt ekonomiskt intresse på minst 5 % i fråga om tidigare värdepapperiseringar, om institutet kan visa att man har tagit lämplig hänsyn till dessa omständigheter.

5.   I fall av en väsentlig överträdelse av de upplysningskrav som anges i artikel 409 förordning (EU) nr 575/2013 till följd av institutets försumlighet eller underlåtenhet, ska behöriga myndigheter införa en extra riskvikt för originatorns, det medverkande kreditinstitutets eller den ursprungliga långivarens bibehållna positioner i, eller annan exponering för värdepapperiseringen i fråga.

6.   När de behöriga myndigheterna bedömer om institut i väsentligt hänseende på grund av försumlighet eller underlåtenhet underlåtit att uppfylla kraven i artiklarna 405, 406 eller 409 i förordning (EU) nr 575/2013 för värdepapperiseringspositioner som utfärdats från och med den 1 januari 2011 och före den 1 januari 2014 kan de överväga om dessa institut mellan utfärdandedatum och den 31 december 2013 fortlöpande uppfyllde kraven i artikel 122a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG (3) och i riktlinjerna för artikel 122a i direktiv 2006/48/EG utfärdade av Europeiska banktillsynskommittén (4).

Artikel 2

Beräkning av extra riskvikt

Om ett institut i ett eventuellt väsentligt hänseende inte uppfyller de relevanta krav som anges i artiklarna 405, 406 eller 409 i förordning (EU) nr 575/2013 ska de behöriga myndigheterna använda följande formel för att fastställa den totala riskvikten (total RW) i enlighet med den metod som fastställs i artiklarna 245.6 och 337.3 i förordning (EU) nr 575/2013:

Total RW = Min[12,5; ursprunglig RW × (1 + (2,5 + 2,5 × överträdelsens varaktighetår) × (1 – undantag från artikel405procentenhet))]

Där

| | 12,5 är en faktor som representerar det maximala värde som den totala riskvikten kan nå. |
| --- | --- |

12,5 är en faktor som representerar det maximala värde som den totala riskvikten kan nå.

| | Ursprunglig RW är den riskvikt som skulle tillämpas på värdepapperiseringspositionerna om ingen extra riskvikt infördes. |
| --- | --- |

Ursprunglig RW är den riskvikt som skulle tillämpas på värdepapperiseringspositionerna om ingen extra riskvikt infördes.

| | 2,5 är den minsta koefficienten för den ursprungliga riskvikten för att beräkna den extra riskvikten. |
| --- | --- |

2,5 är den minsta koefficienten för den ursprungliga riskvikten för att beräkna den extra riskvikten.

| | Överträdelsens varaktighetår är överträdelsens varaktighet, uttryckt i år, avrundad nedåt till närmaste 12-månadersperiod. Denna variabel är lika med ”0” för en överträdelse på mindre än 12 månader, lika med ”1” för en överträdelse på mer än 12 månader men mindre än 24 månader, lika med ”2” för en överträdelse på mer än 24 månader men mindre än 36 månader, etc. Varaktigheten ska generellt mätas från det att överträdelsen börjar för värdepapperiseringen, även om behöriga myndigheter, med hänsyn tagen till de särdrag som kännetecknar värdepapperiseringen, kan fastställa andra tidpunkter. Med överträdelse avses en överträdelse av ett eller flera av kraven i artikel 405, 406 eller 409 som kan utlösa en extra riskvikt. Med tiden ska överträdelsen övergå till en ”senare överträdelse” om den inte korrigeras, vilket leder till en gradvis ökning av den extra riskvikten. |
| --- | --- |

Överträdelsens varaktighetår är överträdelsens varaktighet, uttryckt i år, avrundad nedåt till närmaste 12-månadersperiod. Denna variabel är lika med ”0” för en överträdelse på mindre än 12 månader, lika med ”1” för en överträdelse på mer än 12 månader men mindre än 24 månader, lika med ”2” för en överträdelse på mer än 24 månader men mindre än 36 månader, etc. Varaktigheten ska generellt mätas från det att överträdelsen börjar för värdepapperiseringen, även om behöriga myndigheter, med hänsyn tagen till de särdrag som kännetecknar värdepapperiseringen, kan fastställa andra tidpunkter. Med överträdelse avses en överträdelse av ett eller flera av kraven i artikel 405, 406 eller 409 som kan utlösa en extra riskvikt. Med tiden ska överträdelsen övergå till en ”senare överträdelse” om den inte korrigeras, vilket leder till en gradvis ökning av den extra riskvikten.

| | Undantag från artikel405procentenhet är en variabel lika med ”0,5” om artikel 405.3 i förordning (EU) nr 575/2013 är tillämplig på de värdepapperiseringspositioner på vilka den extra riskvikten beräknas, och lika med ”0” om sådana undantag inte tillämpas. |
| --- | --- |

Undantag från artikel405procentenhet är en variabel lika med ”0,5” om artikel 405.3 i förordning (EU) nr 575/2013 är tillämplig på de värdepapperiseringspositioner på vilka den extra riskvikten beräknas, och lika med ”0” om sådana undantag inte tillämpas.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 juni 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om upprättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut(EUT L 177, 30.6.2006, s. 1).

3

(4)  http://www.eba.europa.eu/documents/10180/106202/Guidelines.pdf

4

---

| 5.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/25

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 603/2014

av den 4 juni 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 juni 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MK | 77,0 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 66,5 |
| 0707 00 05 | MK | 28,8 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 67,4 |
| 0709 93 10 | TR | 110,5 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 50 10 | AR | 120,1 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,9 |
| BR | 87,5 |
| CL | 97,8 |
| CN | 97,8 |
| NZ | 144,5 |
| US | 161,9 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 106,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,9 |
| ZZ | 190,9 |
| 0809 29 00 | TR | 395,0 |
| ZZ | 395,0 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

46,1

MK

77,0

TR

76,3

ZZ

66,5

0707 00 05

MK

28,8

TR

106,0

ZZ

67,4

0709 93 10

TR

110,5

ZZ

110,5

0805 50 10

AR

120,1

ZA

116,4

ZZ

118,3

0808 10 80

AR

101,9

BR

87,5

CL

97,8

CN

97,8

NZ

144,5

US

161,9

UY

70,3

ZA

91,4

ZZ

106,6

0809 10 00

TR

190,9

ZZ

190,9

0809 29 00

TR

395,0

ZZ

395,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 5.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/27

---

RÅDETS BESLUT

av den 6 maj 2014

om fastställande av den ståndpunkt som ska intas av unionen vid det 53:e mötet i Otifs expertkommitté för transport av farligt gods, med avseende på vissa ändringar i bihang C till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) som ska tillämpas från och med den 1 januari 2015

(2014/327/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Unionen anslöt sig till fördraget om internationell järnvägstrafik av den 9 maj 1980, i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (nedan kallat Cotif-fördraget), genom rådets beslut 2013/103/EU (1). |
| --- | --- |

(1)

Unionen anslöt sig till fördraget om internationell järnvägstrafik av den 9 maj 1980, i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (nedan kallat Cotif-fördraget), genom rådets beslut 2013/103/EU (1).

| (2) | Alla medlemsstater, med undantag för Cypern och Malta, tillämpar Cotif-fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Alla medlemsstater, med undantag för Cypern och Malta, tillämpar Cotif-fördraget.

| (3) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (2) fastställs krav för transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar inom eller mellan medlemsstater, med hänvisning till reglementet för internationell transport av farligt gods på järnväg, som utgör bihang C (RID-bilagan) till Cotif-fördraget. I artikel 4 i detta direktiv fastställs att det ”ska vara tillåtet att transportera farligt gods mellan medlemsstaterna och tredjeländer på villkor att kraven i ADR, RID och ADN iakttas, såvida inget annat anges i bilagorna”. Unionen har således utövat sin behörighet på detta område. |
| --- | --- |

(3)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (2) fastställs krav för transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar inom eller mellan medlemsstater, med hänvisning till reglementet för internationell transport av farligt gods på järnväg, som utgör bihang C (RID-bilagan) till Cotif-fördraget. I artikel 4 i detta direktiv fastställs att det ”ska vara tillåtet att transportera farligt gods mellan medlemsstaterna och tredjeländer på villkor att kraven i ADR, RID och ADN iakttas, såvida inget annat anges i bilagorna”. Unionen har således utövat sin behörighet på detta område.

| (4) | Den expertkommitté för transport av farligt gods som inrättats i enlighet med artikel 13.1 d i Cotif-fördraget förväntas fatta beslut om vissa ändringar i RID-bilagan vid sitt 53:e möte, som kommer att äga rum den 22 maj 2014. Dessa ändringar, som rör tekniska standarder eller enhetliga tekniska föreskrifter, har som mål att säkerställa säkra och välfungerande transporter av farligt gods och samtidigt ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen på området och utvecklingen av nya ämnen och föremål som utgör fara under transporter. |
| --- | --- |

(4)

Den expertkommitté för transport av farligt gods som inrättats i enlighet med artikel 13.1 d i Cotif-fördraget förväntas fatta beslut om vissa ändringar i RID-bilagan vid sitt 53:e möte, som kommer att äga rum den 22 maj 2014. Dessa ändringar, som rör tekniska standarder eller enhetliga tekniska föreskrifter, har som mål att säkerställa säkra och välfungerande transporter av farligt gods och samtidigt ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen på området och utvecklingen av nya ämnen och föremål som utgör fara under transporter.

| (5) | Den kommitté för transport av farligt gods som inrättats genom artikel 9 i direktiv 2008/68/EG har haft preliminära diskussioner om dessa ändringar. |
| --- | --- |

(5)

Den kommitté för transport av farligt gods som inrättats genom artikel 9 i direktiv 2008/68/EG har haft preliminära diskussioner om dessa ändringar.

| (6) | De flesta av de föreslagna ändringarna är berättigade och fördelaktiga och bör därför stödjas av unionen. Två föreslagna ändringar behöver utvärderas ytterligare mot bakgrund av tekniska och vetenskapliga framsteg. Framför allt bör Europeiska järnvägsbyrån tillsammans med berörda organ fortsätta att arbeta på att hitta en hållbar lösning för att upptäcka urspårningar och lindra deras konsekvenser, inbegripet det framtida genomförandet av denna lösning. Om dessa ändringar skulle godkännas i detta skede, bör unionen därför göra en invändning enligt det förfarande som fastställs i artikel 35 § 4 i avdelning VII i Cotif-fördraget. |
| --- | --- |

(6)

De flesta av de föreslagna ändringarna är berättigade och fördelaktiga och bör därför stödjas av unionen. Två föreslagna ändringar behöver utvärderas ytterligare mot bakgrund av tekniska och vetenskapliga framsteg. Framför allt bör Europeiska järnvägsbyrån tillsammans med berörda organ fortsätta att arbeta på att hitta en hållbar lösning för att upptäcka urspårningar och lindra deras konsekvenser, inbegripet det framtida genomförandet av denna lösning. Om dessa ändringar skulle godkännas i detta skede, bör unionen därför göra en invändning enligt det förfarande som fastställs i artikel 35 § 4 i avdelning VII i Cotif-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionens ståndpunkt

1.   Den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta vid det 53:e mötet i den expertkommitté för transport av farligt gods inom ramen för fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) ska överensstämma med bilagan till detta beslut.

2.   Mindre ändringar av de dokument som anges i bilagan till detta beslut får godkännas av företrädare för unionen i det ovannämnda organet utan något nytt beslut av rådet.

Artikel 2

Det ovannämnda organets beslut ska efter antagandet offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 6 maj 2014.

På rådets vägnar

Ch. VASILAKOS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2013/103/EU av den 16 juni 2011 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik om Europeiska unionens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980, i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (EUT L 51, 23.2.2013, s. 1).

1

(2)  EUT L 260, 30.9.2008, s. 13.

2

---

BILAGA

| Förslag | Referensdokument | Ärende | Anmärkningar | EU:s ståndpunkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Bilaga I till OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Ändringar som överenskommits i den ständiga arbetsgruppen | Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp | Stöd ändringarna |
| 2. | Bilaga I till OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Ändringar som överlämnats för vidare undersökning av den ständiga arbetsgruppen | Dessa bestämmelser är satta inom hakparenteser i referensdokumentet | Stöd ändringarna |
| 3. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/1 | Övergångsbestämmelser för vissa skyltar | Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp | Stöd ändringen |
| 4. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/2 | Tillämpning av särbestämmelse TE 25 | Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp | Stöd ändringen |
| 5. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/5 | Inspektion av vissa märkningar | Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp | Stöd ändringen |
| 6. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/6 | Information som ska lämnas till infrastrukturförvaltaren | Den ständiga arbetsgruppen valde det andra alternativ som anges i referensdokumentet | Stöd ändringen |
| 7. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/11 | Användning av teknisk terminologi | Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp | Stöd ändringen |
| 8. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/12 | Konsekvenser av strykningen av UIC:s normblad 573 | Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp | Stöd ändringarna |
| 9. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 och OTIF/RID/CE/GTP/2013/15 | Tillämpning av särbestämmelse TE 22 | Förslaget är inte tillräckligt moget för beslut | Skjut upp beslutet |
| 10. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 och OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14 | Redaktionell ändring av hänvisning till EU:s järnvägsbestämmelser | Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp | Stöd ändringarna |
| 11. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/16 | Transport av farligt gods i persontåg | Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp | Stöd ändringen efter revideringen i den ständiga arbetsgruppen |
| 12. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Olika konsoliderade ändringar som överenskommits i den ständiga arbetsgruppen | Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp | Stöd ändringarna |
| | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Ändringar som överlämnats för vidare undersökning av den ständiga arbetsgruppen | — | — |
| 13. | Samma som ovan | Ändringar som kräver en gemensam hållning från det gemensamma mötet för FN/ECE och Otif | Effektiva intermodala transporter behöver underlättas | Stöd de ändringar som rekommenderats av det gemensamma mötet |
| 14. | Samma som ovan och OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3 | Bestämmelser om obligatorisk tillämpning av urspårningsdetektorer i vissa godsvagnar | EU kommer att ompröva sin ståndpunkt före nästa granskning av reglerna | Skjut upp beslutet |
| 15. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/3, OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 och OTIF/RID/CE/GTP/2013/18 | Harmonisering av regler med dem i bilaga 2 till avtalet om internationell godstrafik på järnväg (SGMS) från organisationen för järnvägssamarbete (OSJD) | Effektiva transporter av farligt gods mellan EU-länderna och icke EU-länder som är anslutna till OSJD bör underlättas | Stöd ändringarna |
| 16. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4 | Transport av kol | Den ständiga arbetsgruppen kunde inte enas om de tekniska detaljerna | Fastställ EU:s ståndpunkt på plats |
| 17. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8 | Översyn av kapitel 7.7 i RID | Förslaget i detta referensdokument kommer att behandlas i en allmän diskussion om översynen av kapitel 7.7 | Fastställ EU:s ståndpunkt på plats |
| 18. | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12 | Anpassning till regler som gäller vid vägtransporter | Dessa förslag ändrar reglerna i referensdokument OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17 | Stöd ändringarna |

Förslag

Referensdokument

Ärende

Anmärkningar

EU:s ståndpunkt

1.

Bilaga I till OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Ändringar som överenskommits i den ständiga arbetsgruppen

Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp

Stöd ändringarna

2.

Bilaga I till OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Ändringar som överlämnats för vidare undersökning av den ständiga arbetsgruppen

Dessa bestämmelser är satta inom hakparenteser i referensdokumentet

Stöd ändringarna

3.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/1

Övergångsbestämmelser för vissa skyltar

Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp

Stöd ändringen

4.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/2

Tillämpning av särbestämmelse TE 25

Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp

Stöd ändringen

5.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/5

Inspektion av vissa märkningar

Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp

Stöd ändringen

6.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/6

Information som ska lämnas till infrastrukturförvaltaren

Den ständiga arbetsgruppen valde det andra alternativ som anges i referensdokumentet

Stöd ändringen

7.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/11

Användning av teknisk terminologi

Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp

Stöd ändringen

8.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/12

Konsekvenser av strykningen av UIC:s normblad 573

Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp

Stöd ändringarna

9.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 och OTIF/RID/CE/GTP/2013/15

Tillämpning av särbestämmelse TE 22

Förslaget är inte tillräckligt moget för beslut

Skjut upp beslutet

10.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 och OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14

Redaktionell ändring av hänvisning till EU:s järnvägsbestämmelser

Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp

Stöd ändringarna

11.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/16

Transport av farligt gods i persontåg

Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp

Stöd ändringen efter revideringen i den ständiga arbetsgruppen

12.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Olika konsoliderade ändringar som överenskommits i den ständiga arbetsgruppen

Tekniskt samförstånd i Otifs ständiga arbetsgrupp

Stöd ändringarna

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Ändringar som överlämnats för vidare undersökning av den ständiga arbetsgruppen

—

—

13.

Samma som ovan

Ändringar som kräver en gemensam hållning från det gemensamma mötet för FN/ECE och Otif

Effektiva intermodala transporter behöver underlättas

Stöd de ändringar som rekommenderats av det gemensamma mötet

14.

Samma som ovan och OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3

Bestämmelser om obligatorisk tillämpning av urspårningsdetektorer i vissa godsvagnar

EU kommer att ompröva sin ståndpunkt före nästa granskning av reglerna

Skjut upp beslutet

15.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/3, OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 och OTIF/RID/CE/GTP/2013/18

Harmonisering av regler med dem i bilaga 2 till avtalet om internationell godstrafik på järnväg (SGMS) från organisationen för järnvägssamarbete (OSJD)

Effektiva transporter av farligt gods mellan EU-länderna och icke EU-länder som är anslutna till OSJD bör underlättas

Stöd ändringarna

16.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4

Transport av kol

Den ständiga arbetsgruppen kunde inte enas om de tekniska detaljerna

Fastställ EU:s ståndpunkt på plats

17.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8

Översyn av kapitel 7.7 i RID

Förslaget i detta referensdokument kommer att behandlas i en allmän diskussion om översynen av kapitel 7.7

Fastställ EU:s ståndpunkt på plats

18.

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12

Anpassning till regler som gäller vid vägtransporter

Dessa förslag ändrar reglerna i referensdokument OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17

Stöd ändringarna

---

| 5.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/31

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT

av den 12 mars 2014

om ändring av beslut ECB/2013/35 om ytterligare åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas

(ECB/2014/11)

(2014/328/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen och artiklarna 12.1, 14.3 samt 18.2,

med beaktande av riktlinje ECB/2011/14 av den 20 september 2011 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (1) samt beslut ECB/2013/6 av den 20 mars 2013 om regler för att använda icke säkerställda statligt garanterade bankobligationer som nyttjas för egen användning som säkerheter vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner (2), och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken föreskriver att Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade nationella centralbanker) får utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter. De standardvillkor enligt vilka ECB och de nationella centralbankerna ingår sådana lånetransaktioner, inklusive de kriterier som avgör godtagbarheten av säkerheter vid Eurosystemets lånetransaktioner, framgår av bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 samt beslut ECB/2013/6 och ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(1)

Artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken föreskriver att Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade nationella centralbanker) får utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter. De standardvillkor enligt vilka ECB och de nationella centralbankerna ingår sådana lånetransaktioner, inklusive de kriterier som avgör godtagbarheten av säkerheter vid Eurosystemets lånetransaktioner, framgår av bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 samt beslut ECB/2013/6 och ECB/2013/35 (3).

| (2) | Enligt punkt 1.6 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 får ECB-rådet när som helst ändra de instrument, villkor, kriterier och förfaranden som används för genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt 1.6 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 får ECB-rådet när som helst ändra de instrument, villkor, kriterier och förfaranden som används för genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska transaktioner.

| (3) | Den 17 juli 2013 beslutade ECB-rådet att ytterligare stärka sitt ramverk för riskkontroll genom att justera kriterierna för godtagande och de avdrag som tillämpas på godtagbara säkerheter vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner samt att anta vissa ytterligare åtgärder i syfte att förbättra den övergripande konsekvensen i ramverket och dess praktiska genomförande. Dessa åtgärder fastställs i beslut ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 juli 2013 beslutade ECB-rådet att ytterligare stärka sitt ramverk för riskkontroll genom att justera kriterierna för godtagande och de avdrag som tillämpas på godtagbara säkerheter vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner samt att anta vissa ytterligare åtgärder i syfte att förbättra den övergripande konsekvensen i ramverket och dess praktiska genomförande. Dessa åtgärder fastställs i beslut ECB/2013/35.

| (4) | Vad gäller ratingkraven för värdepapper med bakomliggande tillgångar är det nödvändigt att göra ytterligare ändringar av beslut ECB/2013/35 som därför bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Vad gäller ratingkraven för värdepapper med bakomliggande tillgångar är det nödvändigt att göra ytterligare ändringar av beslut ECB/2013/35 som därför bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring

Artikel 6 i beslut ECB/2013/35 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Den kreditkvalitetströskel som är tillämplig på värdepapper med bakomliggande tillgångar, enligt vad som framgår av avsnitt 6.3 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14, ska motsvara kreditkvalitetssteg 2 i Eurosystemets harmoniserade riskklasskala (’single A’) (4). Alla värdepapper med bakomliggande tillgångar ska ha minst två kreditbedömningar med ’single A’ från ett godkänt ECAI för emissionen.

  (4)  ’Single A’ betyder ett kreditbetyg motsvarande minst ’A3’ från Moody's, ’A–’ från Fitch eller Standard & Poor's eller ett kreditbetyg ’AL’ från DBRS.”" |
| --- | --- |

1.

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Den kreditkvalitetströskel som är tillämplig på värdepapper med bakomliggande tillgångar, enligt vad som framgår av avsnitt 6.3 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14, ska motsvara kreditkvalitetssteg 2 i Eurosystemets harmoniserade riskklasskala (’single A’) (4). Alla värdepapper med bakomliggande tillgångar ska ha minst två kreditbedömningar med ’single A’ från ett godkänt ECAI för emissionen.

(4)  ’Single A’ betyder ett kreditbetyg motsvarande minst ’A3’ från Moody's, ’A–’ från Fitch eller Standard & Poor's eller ett kreditbetyg ’AL’ från DBRS.”"

| 2. | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Punkt 3 ska utgå.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 1 april 2014.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 12 mars 2014.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  EUT L 95, 5.4.2013, s. 22.

2

(3)  Beslut ECB/2013/35 av den 26 september 2013 om ytterligare åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (EUT L 301, 12.11.2013, s. 6).

3

---

RIKTLINJER

| 5.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/33

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 12 mars 2014

om ändring av riktlinje ECB/2011/14 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden

(ECB/2014/10)

(2014/329/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen och artiklarna 12.1, 14.3 samt 18.2, och

av följande skäl:

| (1) | För att genomföra den gemensamma penningpolitiken krävs det en definition av de instrument och förfaranden som ska användas av Eurosystemet, som består av centralbankerna i de medlemsstater som har infört euron som valuta (nedan kallade nationella centralbanker) och Europeiska centralbanken (ECB), så att politiken kan tillämpas på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

(1)

För att genomföra den gemensamma penningpolitiken krävs det en definition av de instrument och förfaranden som ska användas av Eurosystemet, som består av centralbankerna i de medlemsstater som har infört euron som valuta (nedan kallade nationella centralbanker) och Europeiska centralbanken (ECB), så att politiken kan tillämpas på ett enhetligt sätt.

| (2) | ECB har befogenhet att fastställa de riktlinjer som behövs för att genomföra Eurosystemets penningpolitik och de nationella centralbankerna är skyldiga att följa dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(2)

ECB har befogenhet att fastställa de riktlinjer som behövs för att genomföra Eurosystemets penningpolitik och de nationella centralbankerna är skyldiga att följa dessa riktlinjer.

| (3) | I artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken föreskrivs att ECB och de nationella centralbankerna får utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter. De standardvillkor enligt vilka ECB och de nationella centralbankerna ingår sådana lånetransaktioner, inklusive de kriterier som avgör godtagbarheten av säkerheter vid sådana transaktioner, framgår av bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 (1) samt beslut ECB/2013/6 (2) och ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(3)

I artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken föreskrivs att ECB och de nationella centralbankerna får utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter. De standardvillkor enligt vilka ECB och de nationella centralbankerna ingår sådana lånetransaktioner, inklusive de kriterier som avgör godtagbarheten av säkerheter vid sådana transaktioner, framgår av bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 (1) samt beslut ECB/2013/6 (2) och ECB/2013/35 (3).

| (4) | Riktlinje ECB/2011/14 bör ändras för att spegla förändringar i Eurosystemets ramverk för ställande av säkerheter eftersom a) rapporteringskraven på lånenivå utvidgas till att även omfatta värdepapper med bakomliggande tillgångar i form av kreditkortsfordringar. Härigenom vill man säkerställa att de kan godtas som säkerhet vid Eurosystemets kreditoperationer mot bakgrund av kravet om att bakomliggande kassaflödesgenererande tillgångar för värdepapper med bakomliggande tillgångar ska vara homogena enligt vad som framgår av punkt 6.2.1.1 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14, och b) en översyn görs av indelningen av kreditbetygen i Eurosystemets harmoniserade bedömningsskala. |
| --- | --- |

(4)

Riktlinje ECB/2011/14 bör ändras för att spegla förändringar i Eurosystemets ramverk för ställande av säkerheter eftersom a) rapporteringskraven på lånenivå utvidgas till att även omfatta värdepapper med bakomliggande tillgångar i form av kreditkortsfordringar. Härigenom vill man säkerställa att de kan godtas som säkerhet vid Eurosystemets kreditoperationer mot bakgrund av kravet om att bakomliggande kassaflödesgenererande tillgångar för värdepapper med bakomliggande tillgångar ska vara homogena enligt vad som framgår av punkt 6.2.1.1 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14, och b) en översyn görs av indelningen av kreditbetygen i Eurosystemets harmoniserade bedömningsskala.

| (5) | Riktlinje ECB/2011/14 bör även ändras för att beakta de stora förbättringar som gjorts i Eurosystemets korrespondentcentralbanksmodell (CCBM). Man har beslutat att kravet om återföring, enligt vilket Eurosystemets motparter, innan de mobiliserar tillgångar som säkerhet för Eurosystemets kreditoperationer, måste överföra dessa tillgångar till respektive emittents värdepappersavvecklingssystem (SSS), bör avskaffas från och med den 26 maj 2014. En ny mobiliseringskanal som kombinerar korrespondentcentralbanksmodellen med förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem kan skapas, genom vilken varje värdepappersavvecklingssystem/godkänd förbindelse kan användas av alla Eurosystemets motparter för att mobilisera godtagbara tillgångar som säkerheter för Eurosystemet. Därutöver bör trepartshantering av säkerheter, som tillhandahålls av trepartsagenter på marknaden, stödjas på gränsöverskridande basis via korrespondentcentralbanksmodellen från och med den 29 september 2014. |
| --- | --- |

(5)

Riktlinje ECB/2011/14 bör även ändras för att beakta de stora förbättringar som gjorts i Eurosystemets korrespondentcentralbanksmodell (CCBM). Man har beslutat att kravet om återföring, enligt vilket Eurosystemets motparter, innan de mobiliserar tillgångar som säkerhet för Eurosystemets kreditoperationer, måste överföra dessa tillgångar till respektive emittents värdepappersavvecklingssystem (SSS), bör avskaffas från och med den 26 maj 2014. En ny mobiliseringskanal som kombinerar korrespondentcentralbanksmodellen med förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem kan skapas, genom vilken varje värdepappersavvecklingssystem/godkänd förbindelse kan användas av alla Eurosystemets motparter för att mobilisera godtagbara tillgångar som säkerheter för Eurosystemet. Därutöver bör trepartshantering av säkerheter, som tillhandahålls av trepartsagenter på marknaden, stödjas på gränsöverskridande basis via korrespondentcentralbanksmodellen från och med den 29 september 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av bilaga I

Bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 ska ändras i enlighet med bilagan till den här riktlinjen.

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den anmäls till de nationella centralbankerna.

2.   De nationella centralbankerna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa punkterna 3, 8, 15 och 16 i bilagan till denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 1 april 2014. De ska senast den 24 mars 2014 informera ECB om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

3.   De nationella centralbankerna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa punkterna 1, 2, 4–7 och 10–13 i bilagan till denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 26 maj 2014. De ska senast den 24 mars 2014 informera ECB om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

4.   De nationella centralbankerna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa punkterna 9 och 14 i bilagan till denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 29 september 2014. De ska senast den 24 mars 2014 informera ECB om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 12 mars 2014.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Riktlinje ECB/2011/14 av den 20 september 2011 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (EUT L 331, 14.12.2011, s. 1).

1

(2)  Beslut ECB/2013/6 av den 20 mars 2013 om regler för att använda icke säkerställda statligt garanterade bankobligationer som nyttjas för egen användning som säkerheter vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner (EUT L 95, 5.4.2013, s. 22).

2

(3)  Beslut ECB/2013/35 av den 26 september 2013 om ytterligare åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (EUT L 301, 12.11.2013, s. 6).

3

---

BILAGA

Bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I avsnittet ”Förkortningar” ska följande term läggas till:


  ”TPA
  trepartsagent”. |
| --- | --- |

1.

I avsnittet ”Förkortningar” ska följande term läggas till:

”TPA
  trepartsagent”.

| 2. | I punkt 1.5 ska sista meningen ersättas med följande:
  ”Alla godtagbara tillgångar kan användas gränsöverskridande genom korrespondentcentralbanksmodellen (CCBM) och, när det gäller omsättbara värdepapper, genom godtagbara förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem i EES.” |
| --- | --- |

2.

I punkt 1.5 ska sista meningen ersättas med följande:

”Alla godtagbara tillgångar kan användas gränsöverskridande genom korrespondentcentralbanksmodellen (CCBM) och, när det gäller omsättbara värdepapper, genom godtagbara förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem i EES.”

| 3. | I punkt 6.2.1.1.2 ska näst sista stycket ersättas med följande:
  ”För att vara godtagbara måste värdepapper med bakomliggande tillgångar ha sådana kassaflödesgenererande tillgångar som Eurosystemet anser vara homogena, dvs. de kassaflödesgenererande tillgångar som utgör basen för värdepapper med bakomliggande tillgångar ska bara höra till en av följande tillgångsklasser: a) bolån, b) kommersiella fastighetslån, c) lån till små och medelstora företag, d) billån, e) konsumentkrediter, f) leasingkrav eller g) kreditkortsfordringar. Värdepapper med bakomliggande tillgångar ska inte godtas vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner om poolen av underliggande tillgångar består av heterogena tillgångar.” |
| --- | --- |

3.

I punkt 6.2.1.1.2 ska näst sista stycket ersättas med följande:

”För att vara godtagbara måste värdepapper med bakomliggande tillgångar ha sådana kassaflödesgenererande tillgångar som Eurosystemet anser vara homogena, dvs. de kassaflödesgenererande tillgångar som utgör basen för värdepapper med bakomliggande tillgångar ska bara höra till en av följande tillgångsklasser: a) bolån, b) kommersiella fastighetslån, c) lån till små och medelstora företag, d) billån, e) konsumentkrediter, f) leasingkrav eller g) kreditkortsfordringar. Värdepapper med bakomliggande tillgångar ska inte godtas vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner om poolen av underliggande tillgångar består av heterogena tillgångar.”

| 4. | I punkt 6.2.1.3 ska första meningen ersättas med följande:
  ”Skuldförbindelsen måste emitteras inom EES hos en centralbank eller en värdepapperscentral som uppfyller de minimikrav som fastställts av Eurosystemet enligt de standarder och förfaranden som framgår av Ramverk för bedömning av avvecklingssystem för värdepapper och länkar för att fastställa huruvida dessa får användas vid Eurosystemets kreditoperationer (nedan kallat Eurosystemets bedömningsramverk) (1)
   (2).

  (1)  Eurosystemets bedömningsramverk offentliggörs på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html)."


  (2)  Internationella skuldförbindelser emitterade den 1 januari 2007 eller senare genom de internationella värdepapperscentralerna Euroclear Bank (Belgien) och Clearstream Banking Luxembourg måste för att vara godtagbara utfärdas i s.k. New Global Note-form, och de måste deponeras hos en s.k. Common safekeeper, som är en internationell värdepapperscentral eller, i förekommande fall, en värdepapperscentral som uppfyller de standarder och förfaranden som framgår av Eurosystemets bedömningsramverk. Internationella skuldförbindelser som emitterades i Classic Global note-form före den 1 januari 2007 samt fungibla skuldförbindelser som emitterats enligt samma Isin-kod på eller efter detta datum godtas till förfallodagen. Internationella skuldförbindelser emitterade efter den 30 september 2010 genom de internationella värdepapperscentralerna Euroclear Bank (Belgien) och Clearstream Banking Luxembourg måste för att vara godtagbara emitteras enligt den nya förvaringsorganisationen för internationella skuldförbindelser. Internationella skuldförbindelser emitterade detta datum eller tidigare godtas fram till förfallodagen. Internationella skuldförbindelser i Individual note-form godtas inte längre om de är emitterade efter den 30 september 2010. Internationella skuldförbindelser i Individual note-form emitterade detta datum eller tidigare godtas till förfallodagen.”" |
| --- | --- |

4.

I punkt 6.2.1.3 ska första meningen ersättas med följande:

”Skuldförbindelsen måste emitteras inom EES hos en centralbank eller en värdepapperscentral som uppfyller de minimikrav som fastställts av Eurosystemet enligt de standarder och förfaranden som framgår av Ramverk för bedömning av avvecklingssystem för värdepapper och länkar för att fastställa huruvida dessa får användas vid Eurosystemets kreditoperationer (nedan kallat Eurosystemets bedömningsramverk) (1)
   (2).

(1)  Eurosystemets bedömningsramverk offentliggörs på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html)."

(2)  Internationella skuldförbindelser emitterade den 1 januari 2007 eller senare genom de internationella värdepapperscentralerna Euroclear Bank (Belgien) och Clearstream Banking Luxembourg måste för att vara godtagbara utfärdas i s.k. New Global Note-form, och de måste deponeras hos en s.k. Common safekeeper, som är en internationell värdepapperscentral eller, i förekommande fall, en värdepapperscentral som uppfyller de standarder och förfaranden som framgår av Eurosystemets bedömningsramverk. Internationella skuldförbindelser som emitterades i Classic Global note-form före den 1 januari 2007 samt fungibla skuldförbindelser som emitterats enligt samma Isin-kod på eller efter detta datum godtas till förfallodagen. Internationella skuldförbindelser emitterade efter den 30 september 2010 genom de internationella värdepapperscentralerna Euroclear Bank (Belgien) och Clearstream Banking Luxembourg måste för att vara godtagbara emitteras enligt den nya förvaringsorganisationen för internationella skuldförbindelser. Internationella skuldförbindelser emitterade detta datum eller tidigare godtas fram till förfallodagen. Internationella skuldförbindelser i Individual note-form godtas inte längre om de är emitterade efter den 30 september 2010. Internationella skuldförbindelser i Individual note-form emitterade detta datum eller tidigare godtas till förfallodagen.”"

| 5. | Punkt 6.2.1.4 ska ersättas med följande:
  ”Skuldförbindelsen måste vara överförbar i kontobaserad form. Den måste hållas och avvecklas inom euroområdet genom ett avvecklingskonto hos Eurosystemet eller i ett värdepappersavvecklingssystem som granskats och godkänts av Eurosystemet enligt de standarder och bedömningsförfaranden som framgår av Eurosystemets bedömningsramverk, så att fullgörelse och realisering av säkerheter styrs av lagstiftningen i en medlemsstat.
  Om den värdepapperscentral där värdepapperet är emitterat inte är identisk med den värdepapperscentral där värdepapperet hålls måste de båda systemen vara sammankopplade genom en förbindelse som granskats och godkänts av Eurosystemet enligt de standarder och bedömningsförfaranden som framgår av Eurosystemets bedömningsramverk (3).

  (3)  Förteckningen över godkända förbindelser offentliggörs på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html).”" |
| --- | --- |

5.

Punkt 6.2.1.4 ska ersättas med följande:

”Skuldförbindelsen måste vara överförbar i kontobaserad form. Den måste hållas och avvecklas inom euroområdet genom ett avvecklingskonto hos Eurosystemet eller i ett värdepappersavvecklingssystem som granskats och godkänts av Eurosystemet enligt de standarder och bedömningsförfaranden som framgår av Eurosystemets bedömningsramverk, så att fullgörelse och realisering av säkerheter styrs av lagstiftningen i en medlemsstat.

Om den värdepapperscentral där värdepapperet är emitterat inte är identisk med den värdepapperscentral där värdepapperet hålls måste de båda systemen vara sammankopplade genom en förbindelse som granskats och godkänts av Eurosystemet enligt de standarder och bedömningsförfaranden som framgår av Eurosystemets bedömningsramverk (3).

(3)  Förteckningen över godkända förbindelser offentliggörs på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html).”"

| 6. | Punkt 6.2.1.5 ska ersättas med följande:
  ”Skuldförbindelsen måste vara registrerad eller noterad på en reglerad marknad enligt definitionen för en sådan marknad i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (4), eller noteras på vissa icke reglerade marknader som specificeras av ECB (5). Eurosystemets bedömning av icke reglerade marknader baseras på tre principer – säkerhet, transparens och tillgänglighet (6).

  (4)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1."


  (5)  En förteckning över godtagbara icke reglerade marknader offentliggörs på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu) och uppdateras minst en gång per år."


  (6)  ’Säkerhet’, ’transparens’ och ’tillgänglighet’ definieras av Eurosystemet endast i termer av Eurosystemets funktion som förvaltare av säkerheter. Urvalsprocessen syftar inte till att bedöma den inneboende kvaliteten på de olika marknaderna. Principerna ska tolkas som följer: Säkerhet avser säkerhet vad gäller transaktioner, speciellt säkerhet om transaktioners giltighet och genomförbarhet. Transparens avser fri tillgång till information om marknadens regler för förfarande och verksamhet, tillgångarnas finansiella kännetecken, prisbildningsmekanismen samt relevanta priser och kvantiteter (noteringar, räntor, handelsvolymer, utestående belopp osv.). Tillgänglighet avser Eurosystemets möjlighet att delta i och ha tillgång till marknaden; en marknad är tillgänglig för hantering av säkerheter om dess regler för förfarande och verksamhet ger Eurosystemet möjlighet att erhålla information och genomföra transaktioner när så behövs.”" |
| --- | --- |

6.

Punkt 6.2.1.5 ska ersättas med följande:

”Skuldförbindelsen måste vara registrerad eller noterad på en reglerad marknad enligt definitionen för en sådan marknad i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (4), eller noteras på vissa icke reglerade marknader som specificeras av ECB (5). Eurosystemets bedömning av icke reglerade marknader baseras på tre principer – säkerhet, transparens och tillgänglighet (6).

(4)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1."

(5)  En förteckning över godtagbara icke reglerade marknader offentliggörs på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu) och uppdateras minst en gång per år."

(6)  ’Säkerhet’, ’transparens’ och ’tillgänglighet’ definieras av Eurosystemet endast i termer av Eurosystemets funktion som förvaltare av säkerheter. Urvalsprocessen syftar inte till att bedöma den inneboende kvaliteten på de olika marknaderna. Principerna ska tolkas som följer: Säkerhet avser säkerhet vad gäller transaktioner, speciellt säkerhet om transaktioners giltighet och genomförbarhet. Transparens avser fri tillgång till information om marknadens regler för förfarande och verksamhet, tillgångarnas finansiella kännetecken, prisbildningsmekanismen samt relevanta priser och kvantiteter (noteringar, räntor, handelsvolymer, utestående belopp osv.). Tillgänglighet avser Eurosystemets möjlighet att delta i och ha tillgång till marknaden; en marknad är tillgänglig för hantering av säkerheter om dess regler för förfarande och verksamhet ger Eurosystemet möjlighet att erhålla information och genomföra transaktioner när så behövs.”"

| 7. | I punkt 6.2.3.2 ska tabell 4 ersättas med följande:








  ”Urvalskriterier | Omsättbara tillgångar (7) | Icke omsättbara tillgångar (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Typ av tillgångar | ECB:s skuldcertifikat
  Andra omsättbara skuldförbindelser (9) | Kreditfordringar | Skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD) |
| Kreditvärdighet | Tillgången måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. De höga kraven på kreditvärdighet bedöms med ECAF:s regler för omsättbara tillgångar (9). | Gäldenären/borgensmannen måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. Kreditvärdigheten bedöms med ECAF:s regler för kreditfordringar. | Tillgången måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. De höga kraven på kreditvärdighet bedöms med ECAF:s regler för skuldförbindelser med säkerhet i inteckning. |
| Emissionsort | EES (9) | Ej relevant | Ej relevant |
| Förfaranden för avveckling/hantering | Avveckling i: euroområdet
  Instrumenten måste förvaras centralt i kontobaserad form hos nationella centralbanker eller ett värdepappersavvecklingssystem som granskats och godkänts av Eurosystemet enligt de standarder och bedömningsförfaranden som framgårav Eurosystemets bedömningsramverk. | Eurosystemets förfaranden | Eurosystemets förfaranden |
| Emittent/kredittagare/borgensmän | Nationella centralbanker
  Offentlig sektor
  Privat sektor
  Internationella och överstatliga institutioner | Offentlig sektor
  Icke-finansiella bolag
  Internationella och överstatliga institutioner | Kreditinstitut |
| Emittentens, gäldenärens och borgensmannens hemvist | Emittent (9): EES eller G10-länder som inte är del av EES
  Gäldenär: EES
  Borgensman (9): EES | Euroområdet | Euroområdet |
| Godtagbara marknader | Reglerade marknader
  Icke-reglerade marknader som godtagits av ECB | Ej relevant | Ej relevant |
| Valuta | Euro | Euro | Euro |
| Minsta storlek | Ej relevant | Minsta storlek vid den tidpunkt då kreditfordran lämnas in






  — | inrikes användning: den nationella centralbanken avgör |

7.

I punkt 6.2.3.2 ska tabell 4 ersättas med följande:

”Urvalskriterier

Omsättbara tillgångar (7)

Icke omsättbara tillgångar (8)

Typ av tillgångar

ECB:s skuldcertifikat

Andra omsättbara skuldförbindelser (9)

Kreditfordringar

Skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD)

Kreditvärdighet

Tillgången måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. De höga kraven på kreditvärdighet bedöms med ECAF:s regler för omsättbara tillgångar (9).

Gäldenären/borgensmannen måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. Kreditvärdigheten bedöms med ECAF:s regler för kreditfordringar.

Tillgången måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. De höga kraven på kreditvärdighet bedöms med ECAF:s regler för skuldförbindelser med säkerhet i inteckning.

Emissionsort

EES (9)

Ej relevant

Ej relevant

Förfaranden för avveckling/hantering

Avveckling i: euroområdet

Instrumenten måste förvaras centralt i kontobaserad form hos nationella centralbanker eller ett värdepappersavvecklingssystem som granskats och godkänts av Eurosystemet enligt de standarder och bedömningsförfaranden som framgårav Eurosystemets bedömningsramverk.

Eurosystemets förfaranden

Eurosystemets förfaranden

Emittent/kredittagare/borgensmän

Nationella centralbanker

Offentlig sektor

Privat sektor

Internationella och överstatliga institutioner

Offentlig sektor

Icke-finansiella bolag

Internationella och överstatliga institutioner

Kreditinstitut

Emittentens, gäldenärens och borgensmannens hemvist

Emittent (9): EES eller G10-länder som inte är del av EES

Gäldenär: EES

Borgensman (9): EES

Euroområdet

Euroområdet

Godtagbara marknader

Reglerade marknader

Icke-reglerade marknader som godtagits av ECB

Ej relevant

Ej relevant

Valuta

Euro

Euro

Euro

Minsta storlek

Ej relevant

Minsta storlek vid den tidpunkt då kreditfordran lämnas in

—

inrikes användning: den nationella centralbanken avgör

| — | gränsöverskridande användning: gemensam tröskel på 500 000 euro |
| --- | --- |

—

gränsöverskridande användning: gemensam tröskel på 500 000 euro

Ej relevant

Tillämplig rätt

För värdepapper med bakomliggande tillgångar måste förvärvet av de underliggande tillgångarna ske i enlighet med lagstiftningen i en EU-medlemsstat. De lagar som styr de underliggande kreditfordringarna måste vara ett EES-lands lagstiftning.

Lagar som styr kreditfordringar och mobilisering: lag i en medlemsstat

Det totala antalet lagar som är tillämpliga på

| a) | motparten, |
| --- | --- |

a)

motparten,

| b) | fordringsägaren, |
| --- | --- |

b)

fordringsägaren,

| c) | kredittagaren, |
| --- | --- |

c)

kredittagaren,

| d) | borgensmannen (i förekommande fall), |
| --- | --- |

d)

borgensmannen (i förekommande fall),

| e) | avtal om kreditfordran och |
| --- | --- |

e)

avtal om kreditfordran och

| f) | avtalet om mobiliseringfår inte överstiga två. |
| --- | --- |

f)

avtalet om mobiliseringfår inte överstiga två.

Ej relevant

Gränsöverskridande användning

Ja

Ja

Ja

| 8. | I punkt 6.3.1 ska fotnoterna 67 och 69 ersättas med följande:






  ”(*) | Eurosystemets harmoniserade riskklasskala finns på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu). En kreditbedömning på kreditkvalitetssteg 3 betyder minst ett långfristigt kreditbetyg motsvarande ’BBB–’ (Fitch och Standard & Poor's), ’Baa3’ (Moody's) eller ’BBBL’ (DBRS).” |
| --- | --- | --- |

8.

I punkt 6.3.1 ska fotnoterna 67 och 69 ersättas med följande:

”(*)

Eurosystemets harmoniserade riskklasskala finns på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu). En kreditbedömning på kreditkvalitetssteg 3 betyder minst ett långfristigt kreditbetyg motsvarande ’BBB–’ (Fitch och Standard & Poor's), ’Baa3’ (Moody's) eller ’BBBL’ (DBRS).”

| ”(**) | ’Trippel A’ betyder ett långfristigt kreditbetyg motsvarande ’AAA’ (Fitch, Standard & Poor's eller DBRS) eller ’Aaa’ (Moody's).” |
| --- | --- |

”(**)

’Trippel A’ betyder ett långfristigt kreditbetyg motsvarande ’AAA’ (Fitch, Standard & Poor's eller DBRS) eller ’Aaa’ (Moody's).”

| 9. | I punkt 6.4.2 ska led k ersättas med följande:
  ”Tillgångarna värderas dagligen. Varje dag beräknar de nationella centralbankerna (10) värdet på kravet av underliggande tillgångar med beaktande av ändringar i utestående kreditvolymer, värderingsprinciperna i punkt 6.5 och nödvändiga värderingsavdrag.

  (10)  Om trepartstjänster används delegeras värderingsarbetet till trepartsagenten, baserat på information som den berörda nationella centralbanken översänder till trepartsagenten.”" |
| --- | --- |

9.

I punkt 6.4.2 ska led k ersättas med följande:

”Tillgångarna värderas dagligen. Varje dag beräknar de nationella centralbankerna (10) värdet på kravet av underliggande tillgångar med beaktande av ändringar i utestående kreditvolymer, värderingsprinciperna i punkt 6.5 och nödvändiga värderingsavdrag.

(10)  Om trepartstjänster används delegeras värderingsarbetet till trepartsagenten, baserat på information som den berörda nationella centralbanken översänder till trepartsagenten.”"

| 10. | I punkt 6.6 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”En mekanism har utvecklats av de nationella centralbankerna (och av ECB) som ska garantera att alla godtagbara tillgångar kan användas gränsöverskridande. Denna modell benämns CCBM (korrespondentcentralbanksmodellen), där de nationella centralbankerna fungerar som depåhållare (’korrespondenter’) för varandra (och för ECB) av tillgångar som accepterats i deras lokala förvaringssystem, TPA eller avvecklingssystem. Särskilda procedurer kan användas för icke omsättbara tillgångar, dvs. kreditfordringar och skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD), som inte kan överföras via ett värdepappersavvecklingssystem (11). CCBM kan användas för att ställa säkerheter för alla former av kredittransaktioner som genomförs av Eurosystemet. Vid sidan om CCBM kan motparter använda godtagbara förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystemen för gränsöverskridande överföring av omsättbara tillgångar med sina lokala värdepappersavvecklingssystem (12). Motparter får också använda dessa godtagbara förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem med CCBM (CCBM med förbindelser – se punkt 6.6.3). Dessutom används CCBM (inklusive CCBM med förbindelser) som utgångspunkt för gränsöverskridande användning av treparts förvaltning av säkerheter.

  (11)  Närmare information finns i broschyren Korrespondentcentralbanksmodellen som är tillgänglig på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu)."


  (12)  Godtagbara värdepapper kan användas genom ett centralbankskonto i ett värdepappersavvecklingssystem i ett annat land än det där den berörda centralbanken är belägen om Eurosystemet har godkänt utnyttjandet av ett sådant konto. Sedan 1999 får De Nederlandsche Bank använda sitt konto hos Euroclear Bank för att avveckla säkerheter i euroobligationer som emitterats i detta ICSD. Fr.o.m. augusti 2000 har Central Bank of Ireland fått tillstånd att öppna ett sådant konto hos Euroclear Bank. Detta konto kan utnyttjas för alla godtagbara värdepapper som placerats hos Euroclear Bank, dvs. inbegripet godtagbara värdepapper som överförts till Euroclear Bank via godtagbara förbindelser.”" |
| --- | --- |

10.

I punkt 6.6 ska andra stycket ersättas med följande:

”En mekanism har utvecklats av de nationella centralbankerna (och av ECB) som ska garantera att alla godtagbara tillgångar kan användas gränsöverskridande. Denna modell benämns CCBM (korrespondentcentralbanksmodellen), där de nationella centralbankerna fungerar som depåhållare (’korrespondenter’) för varandra (och för ECB) av tillgångar som accepterats i deras lokala förvaringssystem, TPA eller avvecklingssystem. Särskilda procedurer kan användas för icke omsättbara tillgångar, dvs. kreditfordringar och skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD), som inte kan överföras via ett värdepappersavvecklingssystem (11). CCBM kan användas för att ställa säkerheter för alla former av kredittransaktioner som genomförs av Eurosystemet. Vid sidan om CCBM kan motparter använda godtagbara förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystemen för gränsöverskridande överföring av omsättbara tillgångar med sina lokala värdepappersavvecklingssystem (12). Motparter får också använda dessa godtagbara förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem med CCBM (CCBM med förbindelser – se punkt 6.6.3). Dessutom används CCBM (inklusive CCBM med förbindelser) som utgångspunkt för gränsöverskridande användning av treparts förvaltning av säkerheter.

(11)  Närmare information finns i broschyren Korrespondentcentralbanksmodellen som är tillgänglig på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu)."

(12)  Godtagbara värdepapper kan användas genom ett centralbankskonto i ett värdepappersavvecklingssystem i ett annat land än det där den berörda centralbanken är belägen om Eurosystemet har godkänt utnyttjandet av ett sådant konto. Sedan 1999 får De Nederlandsche Bank använda sitt konto hos Euroclear Bank för att avveckla säkerheter i euroobligationer som emitterats i detta ICSD. Fr.o.m. augusti 2000 har Central Bank of Ireland fått tillstånd att öppna ett sådant konto hos Euroclear Bank. Detta konto kan utnyttjas för alla godtagbara värdepapper som placerats hos Euroclear Bank, dvs. inbegripet godtagbara värdepapper som överförts till Euroclear Bank via godtagbara förbindelser.”"

| 11. | I punkt 6.6.1 ska sista stycket ersättas med följande:
  ”Motparterna har som ett minimum tillträde till CCBM (för både omsättbara och icke omsättbara tillgångar) från kl. 9.00 till kl. 16.00 centraleuropeisk tid alla Target2-affärsdagar. En motpart som vill utnyttja CCBM måste anmäla detta till den nationella centralbank från vilken den önskar ta emot kredit – dvs. hemlandets centralbank – före kl. 16.00 centraleuropeisk tid. Motparten måste vidare se till att säkerheter för penningpolitiska operationer överförs till kontot i korrespondentcentralbanken senast kl. 16.45 centraleuropeisk tid. Uppdrag eller överföringar som inte uppfyller dessa tidsfrister kommer att behandlas i mån av möjlighet och kan komma att beaktas påföljande bankdag. När motparterna räknar med att behöva anlita CCBM sent under dagen bör de om möjligt leverera tillgångarna i förväg (dvs. deponera dem i förväg). I undantagsfall eller för penningpolitiska syften kan ECB besluta att förlänga öppettiden för CCBM till Target2-stängningstiden, i samarbete med värdepapperscentralerna avseende deras möjlighet att senarelägga den sista tidpunkten för omsättningsbara tillgångar.” |
| --- | --- |

11.

I punkt 6.6.1 ska sista stycket ersättas med följande:

”Motparterna har som ett minimum tillträde till CCBM (för både omsättbara och icke omsättbara tillgångar) från kl. 9.00 till kl. 16.00 centraleuropeisk tid alla Target2-affärsdagar. En motpart som vill utnyttja CCBM måste anmäla detta till den nationella centralbank från vilken den önskar ta emot kredit – dvs. hemlandets centralbank – före kl. 16.00 centraleuropeisk tid. Motparten måste vidare se till att säkerheter för penningpolitiska operationer överförs till kontot i korrespondentcentralbanken senast kl. 16.45 centraleuropeisk tid. Uppdrag eller överföringar som inte uppfyller dessa tidsfrister kommer att behandlas i mån av möjlighet och kan komma att beaktas påföljande bankdag. När motparterna räknar med att behöva anlita CCBM sent under dagen bör de om möjligt leverera tillgångarna i förväg (dvs. deponera dem i förväg). I undantagsfall eller för penningpolitiska syften kan ECB besluta att förlänga öppettiden för CCBM till Target2-stängningstiden, i samarbete med värdepapperscentralerna avseende deras möjlighet att senarelägga den sista tidpunkten för omsättningsbara tillgångar.”

| 12. | Punkt 6.6.2 ska ersättas med följande:
  ”Vid sidan om CCBM kan godtagbara förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystemen i EES användas för gränsöverskridande överföring av omsättbara tillgångar.
  En direkt förbindelse eller mellanhandsförbindelse mellan två värdepappersavvecklingssystem gör det möjligt för en deltagare i ett värdepappersavvecklingssystem att inneha tillgångar som utfärdats i ett annat värdepappersavvecklingssystem, utan att vara deltagare i detta andra värdepappersavvecklingssystem (13). Innan dessa förbindelser kan användas för att överföra säkerheter för Eurosystemets kredittransaktioner måste de utvärderas och godkännas av Eurosystemet enligt de standarder och bedömningsförfaranden som framgår av Eurosystemets bedömningsramverk (14).
  Ur Eurosystemets perspektiv fyller CCBM och förbindelserna mellan värdepappersavvecklingssystemen i EES samma funktion, nämligen att låta motparter använda säkerheter på ett gränsöverskridande sätt. Båda gör det alltså möjligt för motparter att använda säkerheter för att erhålla kredit från centralbanken i hemlandet, även om denna säkerhet har utfärdats i ett annat lands värdepappersavvecklingssystem. CCBM och förbindelserna mellan värdepappersavvecklingssystemen fyller denna funktion på olika sätt. I CCBM handlar det om ett gränsöverskridande förhållande mellan de nationella centralbankerna. De fungerar som depåhållare för varandra. När det gäller förbindelserna handlar det om ett gränsöverskridande förhållande mellan värdepappersavvecklingssystem. De kan öppna omnibus-konton hos varandra. Tillgångar som deponeras hos en korrespondentcentralbank kan bara användas för att ställa säkerhet för Eurosystemets kredittransaktioner. Tillgångar som innehas genom en förbindelse kan användas för Eurosystemets kredittransaktioner och för varje annat ändamål som väljs av motparten. När förbindelserna mellan värdepappersavvecklingssystemen används håller motparterna tillgångarna på sina egna konton hos värdepappersavvecklingssystemet i sitt hemland och behöver därför inte någon depåhållare.

  (13)  En förbindelse mellan två värdepappersavvecklingssystem består av en uppsättning förfaranden och arrangemang för gränsöverskridande överföringar av värdepapper via en kontobaserad process. En förbindelse tar formen av ett omnibus-konto öppnat av ett värdepappersavvecklingssystem (investerarens) hos ett annat värdepappersavvecklingssystem (emittentens). En direkt förbindelse betyder att det inte finns någon mellanhand mellan de två systemen. Mellanhandsförbindelser mellan värdepappersavvecklingssystemen kan också användas för gränsöverskridande överföring av värdepapper till Eurosystemet. En mellanhandsförbindelse är ett kontraktuellt och tekniskt arrangemang som låter två värdepappersavvecklingssystem som inte är direkt kopplade till varandra utbyta värdepapperstransaktioner eller -överföringar genom ett tredje värdepappersavvecklingssystem som agerar som mellanhand."


  (14)  Förteckningen över godkända förbindelser offentliggörs på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html).”" |
| --- | --- |

12.

Punkt 6.6.2 ska ersättas med följande:

”Vid sidan om CCBM kan godtagbara förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystemen i EES användas för gränsöverskridande överföring av omsättbara tillgångar.

En direkt förbindelse eller mellanhandsförbindelse mellan två värdepappersavvecklingssystem gör det möjligt för en deltagare i ett värdepappersavvecklingssystem att inneha tillgångar som utfärdats i ett annat värdepappersavvecklingssystem, utan att vara deltagare i detta andra värdepappersavvecklingssystem (13). Innan dessa förbindelser kan användas för att överföra säkerheter för Eurosystemets kredittransaktioner måste de utvärderas och godkännas av Eurosystemet enligt de standarder och bedömningsförfaranden som framgår av Eurosystemets bedömningsramverk (14).

Ur Eurosystemets perspektiv fyller CCBM och förbindelserna mellan värdepappersavvecklingssystemen i EES samma funktion, nämligen att låta motparter använda säkerheter på ett gränsöverskridande sätt. Båda gör det alltså möjligt för motparter att använda säkerheter för att erhålla kredit från centralbanken i hemlandet, även om denna säkerhet har utfärdats i ett annat lands värdepappersavvecklingssystem. CCBM och förbindelserna mellan värdepappersavvecklingssystemen fyller denna funktion på olika sätt. I CCBM handlar det om ett gränsöverskridande förhållande mellan de nationella centralbankerna. De fungerar som depåhållare för varandra. När det gäller förbindelserna handlar det om ett gränsöverskridande förhållande mellan värdepappersavvecklingssystem. De kan öppna omnibus-konton hos varandra. Tillgångar som deponeras hos en korrespondentcentralbank kan bara användas för att ställa säkerhet för Eurosystemets kredittransaktioner. Tillgångar som innehas genom en förbindelse kan användas för Eurosystemets kredittransaktioner och för varje annat ändamål som väljs av motparten. När förbindelserna mellan värdepappersavvecklingssystemen används håller motparterna tillgångarna på sina egna konton hos värdepappersavvecklingssystemet i sitt hemland och behöver därför inte någon depåhållare.

(13)  En förbindelse mellan två värdepappersavvecklingssystem består av en uppsättning förfaranden och arrangemang för gränsöverskridande överföringar av värdepapper via en kontobaserad process. En förbindelse tar formen av ett omnibus-konto öppnat av ett värdepappersavvecklingssystem (investerarens) hos ett annat värdepappersavvecklingssystem (emittentens). En direkt förbindelse betyder att det inte finns någon mellanhand mellan de två systemen. Mellanhandsförbindelser mellan värdepappersavvecklingssystemen kan också användas för gränsöverskridande överföring av värdepapper till Eurosystemet. En mellanhandsförbindelse är ett kontraktuellt och tekniskt arrangemang som låter två värdepappersavvecklingssystem som inte är direkt kopplade till varandra utbyta värdepapperstransaktioner eller -överföringar genom ett tredje värdepappersavvecklingssystem som agerar som mellanhand."

(14)  Förteckningen över godkända förbindelser offentliggörs på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html).”"

| 13. | I punkt 6.6 ska följande punkt 6.6.3 läggas till:
  ”6.6.3   CCBM med förbindelser
  Det är också möjligt för motparter att använda direkta förbindelser och mellanhandsförbindelser som avses i punkt 6.6.2 i kombination med korrespondentcentralbanksmodellen för att gränsöverskridande mobilisera godtagbara omsättbara tillgångar.
  När man använder förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem i kombination med korrespondentcentralbanksmodellen, innehar motparterna de tillgångar som emitterats i emittentens värdepappersavvecklingssystem på ett konto hos investerarens värdepappersavvecklingssystem direkt eller via ett förvaringsinstitut. När det gäller mellanhandsförbindelser kan ett tredje värdepappersavvecklingssystem agera som förmedlande värdepappersavvecklingssystem.
  Dessa tillgångar kan emitteras hos en värdepapperscentral utanför euroområdet förutsatt att förbindelsen mellan emittentens värdepappersavvecklingssystem och investerarens värdepappersavvecklingssystem uppfyller de krav som fastställts av Eurosystemet enligt de standarder och förfaranden som framgår av Eurosystemets bedömningsramverk.



  Om godtagbara tillgångar ska överföras via korrespondentcentralbanksmodellen med förbindelser, ska motparterna säkerställa att värdepapperen levereras till ett konto hos den berörda investerarens värdepappersavvecklingssystem senast kl. 16:00 centraleuropeisk tid på avvecklingsdagen för att säkerställa avveckling med samma dags transaktioner. En begäran om mobilisering som en centralbank i hemlandet mottar från en motpart efter kl. 16:00, eller en begäran om leverans av godtagbara tillgångar till ett konto hos en investerares värdepapperscentral efter kl. 16:00 centraleuropeisk tid, hanteras i mån av möjlighet, i enlighet med stopptiderna hos de berörda värdepapperscentralerna.” |
| --- | --- |

13.

I punkt 6.6 ska följande punkt 6.6.3 läggas till:

”6.6.3   CCBM med förbindelser

Det är också möjligt för motparter att använda direkta förbindelser och mellanhandsförbindelser som avses i punkt 6.6.2 i kombination med korrespondentcentralbanksmodellen för att gränsöverskridande mobilisera godtagbara omsättbara tillgångar.

När man använder förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem i kombination med korrespondentcentralbanksmodellen, innehar motparterna de tillgångar som emitterats i emittentens värdepappersavvecklingssystem på ett konto hos investerarens värdepappersavvecklingssystem direkt eller via ett förvaringsinstitut. När det gäller mellanhandsförbindelser kan ett tredje värdepappersavvecklingssystem agera som förmedlande värdepappersavvecklingssystem.

Dessa tillgångar kan emitteras hos en värdepapperscentral utanför euroområdet förutsatt att förbindelsen mellan emittentens värdepappersavvecklingssystem och investerarens värdepappersavvecklingssystem uppfyller de krav som fastställts av Eurosystemet enligt de standarder och förfaranden som framgår av Eurosystemets bedömningsramverk.

Image

Om godtagbara tillgångar ska överföras via korrespondentcentralbanksmodellen med förbindelser, ska motparterna säkerställa att värdepapperen levereras till ett konto hos den berörda investerarens värdepappersavvecklingssystem senast kl. 16:00 centraleuropeisk tid på avvecklingsdagen för att säkerställa avveckling med samma dags transaktioner. En begäran om mobilisering som en centralbank i hemlandet mottar från en motpart efter kl. 16:00, eller en begäran om leverans av godtagbara tillgångar till ett konto hos en investerares värdepapperscentral efter kl. 16:00 centraleuropeisk tid, hanteras i mån av möjlighet, i enlighet med stopptiderna hos de berörda värdepapperscentralerna.”

| 14. | I punkt 6.6 ska följande punkt 6.6.4 läggas till:
  ”6.6.4   Korrespondentcentralbanksmodellen och trepartshantering av säkerheter
  Korrespondentcentralbanksmodellen (inklusive korrespondentcentralbanksmodellen med förbindelser) används också för gränsöverskridande användning av trepartshantering av säkerheter, där den nationella centralbanken i en medlemsstat, förutsatt att trepartshantering av säkerheter erbjuds för gränsöverskridande användning inom Eurosystemet, kommer att agera korrespondentcentralbank för nationella centralbanker i andra medlemsstater vars motparter har begärt att använda respektive trepartshantering av säkerheter gränsöverskridande. Den berörda trepartsagenten ska uppfylla Eurosystemets krav.
  Gränsöverskridande användning av trepartshantering av säkerheter gör det möjligt för motparter att öka eller minska det belopp som ställs som säkerhet hos hemlandets nationella centralbank (nedan kallat globalt belopp).




  Anmärkning: Pilen Information om säkerhet mellan motpart A och den nationella centralbanken A kan sakna betydelse för vissa trepartsagenter (beroende på vilken avtalsmodell man valt) och i så fall skickar inte motparten någon instruktion till den nationella centralbanken A och erhåller ingen bekräftelse från den nationella centralbanken B.” |
| --- | --- |

14.

I punkt 6.6 ska följande punkt 6.6.4 läggas till:

”6.6.4   Korrespondentcentralbanksmodellen och trepartshantering av säkerheter

Korrespondentcentralbanksmodellen (inklusive korrespondentcentralbanksmodellen med förbindelser) används också för gränsöverskridande användning av trepartshantering av säkerheter, där den nationella centralbanken i en medlemsstat, förutsatt att trepartshantering av säkerheter erbjuds för gränsöverskridande användning inom Eurosystemet, kommer att agera korrespondentcentralbank för nationella centralbanker i andra medlemsstater vars motparter har begärt att använda respektive trepartshantering av säkerheter gränsöverskridande. Den berörda trepartsagenten ska uppfylla Eurosystemets krav.

Gränsöverskridande användning av trepartshantering av säkerheter gör det möjligt för motparter att öka eller minska det belopp som ställs som säkerhet hos hemlandets nationella centralbank (nedan kallat globalt belopp).

Image

Anmärkning: Pilen Information om säkerhet mellan motpart A och den nationella centralbanken A kan sakna betydelse för vissa trepartsagenter (beroende på vilken avtalsmodell man valt) och i så fall skickar inte motparten någon instruktion till den nationella centralbanken A och erhåller ingen bekräftelse från den nationella centralbanken B.”

| 15. | I tillägg 8 ska följande punkt införas som näst sista stycke:
  ”För värdepapper med bakomliggande tillgångar, där de kassaflödesgenererande tillgångarna består av kreditkortsfordringar, börjar kraven om information på lånenivå att gälla den 1 april 2014 och övergångsperioden om nio månader går ut den 31 december 2014.” |
| --- | --- |

15.

I tillägg 8 ska följande punkt införas som näst sista stycke:

”För värdepapper med bakomliggande tillgångar, där de kassaflödesgenererande tillgångarna består av kreditkortsfordringar, börjar kraven om information på lånenivå att gälla den 1 april 2014 och övergångsperioden om nio månader går ut den 31 december 2014.”

| 16. | I tillägg 8 ska den andra fotnoten ersättas med följande:






  ”(*) | Dvs. den 30 september 2013 för RMBS samt små och medelstora företag, den 30 november 2013 för CMBS, den 30 september 2014 för billån, konsumentkrediter och leasingkrav, samt den 31 december 2014 för kreditkortsfordringar.” |
| --- | --- | --- |

16.

I tillägg 8 ska den andra fotnoten ersättas med följande:

”(*)

Dvs. den 30 september 2013 för RMBS samt små och medelstora företag, den 30 november 2013 för CMBS, den 30 september 2014 för billån, konsumentkrediter och leasingkrav, samt den 31 december 2014 för kreditkortsfordringar.”

---

(7)  Se punkt 6.2.1 för en mer detaljerad beskrivning.

(8)  Se punkt 6.2.2 för en mer detaljerad beskrivning.

(9)  Kreditvärdigheten för omsättbara skuldförbindelser utan rating, vilka emitterats eller garanteras av icke-finansiella företag avgörs på basis av den typ av kreditbedömningssystem som relevant motpart valt i enlighet med de ECAF-regler som är tillämpliga på kreditfordringarna (se punkt 6.3.3). Vad gäller omsättbara skuldförbindelser har dessa urvalskriterier ändrats enligt vad som följer: emittentens/borgensmannens hemvist: euroområdet, utgivningsplats: euroområdet.”

---

| 5.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/42

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 12 mars 2014

om ändring av riktlinje ECB/2013/4 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas samt om ändring av riktlinje ECB/2007/9

(ECB/2014/12)

(2014/330/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen och artiklarna 12.1, 14.3 samt 18.2,

med beaktande av riktlinje ECB/2011/14 av den 20 september 2011 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (1), beslut ECB/2013/6 av den 20 mars 2013 om regler för att använda icke säkerställda statligt garanterade bankobligationer som nyttjas för egen användning som säkerheter vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner (2), och beslut ECB/2013/35 av den 26 september 2013 om ytterligare åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (3), och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken föreskriver att Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade nationella centralbanker) får utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter. De standardvillkor enligt vilka ECB och de nationella centralbankerna ingår sådana lånetransaktioner, inklusive de kriterier som avgör godtagbarheten av säkerheter vid Eurosystemets lånetransaktioner, framgår av bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 samt beslut ECB/2013/6 och beslut ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken föreskriver att Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade nationella centralbanker) får utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter. De standardvillkor enligt vilka ECB och de nationella centralbankerna ingår sådana lånetransaktioner, inklusive de kriterier som avgör godtagbarheten av säkerheter vid Eurosystemets lånetransaktioner, framgår av bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 samt beslut ECB/2013/6 och beslut ECB/2013/35.

| (2) | Enligt punkt 1.6 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 får ECB-rådet när som helst ändra de instrument, villkor, kriterier och förfaranden som används för genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt 1.6 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 får ECB-rådet när som helst ändra de instrument, villkor, kriterier och förfaranden som används för genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska transaktioner.

| (3) | Riktlinje ECB/2013/4 (4), beslut ECB/2013/22 (5) och beslut ECB/2013/36 (6) fastställer tillsammans med andra rättsakter de ytterligare åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas som bör tillämpas tillfälligt, fram till dess att ECB-rådet anser att de inte längre behövs för att säkerställa en fungerande penningpolitisk transmissionsmekanism. |
| --- | --- |

(3)

Riktlinje ECB/2013/4 (4), beslut ECB/2013/22 (5) och beslut ECB/2013/36 (6) fastställer tillsammans med andra rättsakter de ytterligare åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas som bör tillämpas tillfälligt, fram till dess att ECB-rådet anser att de inte längre behövs för att säkerställa en fungerande penningpolitisk transmissionsmekanism.

| (4) | Riktlinje ECB/2013/4 bör ändras för att spegla ändringar i Eurosystemets ramverk för ställande av säkerheter genom a) att rapporteringskraven på lån-nivå utvidgas för värdepapper med bakomliggande tillgångar i form av kreditkortsfordringar i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14, b) en ändring av vissa kreditbetyg i Eurosystemets harmoniserade bedömningsskala samt c) ett förtydligande av värderingsreglerna för värdepapper med bakomliggande tillgångar. |
| --- | --- |

(4)

Riktlinje ECB/2013/4 bör ändras för att spegla ändringar i Eurosystemets ramverk för ställande av säkerheter genom a) att rapporteringskraven på lån-nivå utvidgas för värdepapper med bakomliggande tillgångar i form av kreditkortsfordringar i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14, b) en ändring av vissa kreditbetyg i Eurosystemets harmoniserade bedömningsskala samt c) ett förtydligande av värderingsreglerna för värdepapper med bakomliggande tillgångar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje ECB/2013/4 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Vid tillämpningen av artiklarna 5.1 och 7 ska Republiken Grekland och Republiken Portugal anses vara medlemsstater i euroområdet som uppfyller ett EU/IMF-program.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.3 ska ersättas med följande:

”3.   Vid tillämpningen av artiklarna 5.1 och 7 ska Republiken Grekland och Republiken Portugal anses vara medlemsstater i euroområdet som uppfyller ett EU/IMF-program.”

| 2. | Artikel 3.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Utöver sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar som godtas enligt kapitel 6 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14, ska även sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar godtas vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner som inte uppfyller de krav på kreditbetyg som framgår av punkt 6.3 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 men som i övrigt uppfyller kraven för värdepapper med bakomliggande tillgångar i riktlinje ECB/2011/14, förutsatt att de har minst två kreditbetyg ’trippel B’ (7) från ett godkänt ECAI för emissionen. De ska även uppfylla alla nedanstående krav:






  a) | De kassaflödesgenererande tillgångarna som utgör basen för värdepapperena med bakomliggande tillgångar ska höra till en av följande tillgångsklasser: i) bolån, ii) lån till små och medelstora företag, iii) kommersiella fastighetslån, iv) billån, v) leasing, vi) konsumentkrediter, vii) kreditkortsfordringar. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3.1 ska ersättas med följande:

”1.   Utöver sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar som godtas enligt kapitel 6 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14, ska även sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar godtas vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner som inte uppfyller de krav på kreditbetyg som framgår av punkt 6.3 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 men som i övrigt uppfyller kraven för värdepapper med bakomliggande tillgångar i riktlinje ECB/2011/14, förutsatt att de har minst två kreditbetyg ’trippel B’ (7) från ett godkänt ECAI för emissionen. De ska även uppfylla alla nedanstående krav:

a)

De kassaflödesgenererande tillgångarna som utgör basen för värdepapperena med bakomliggande tillgångar ska höra till en av följande tillgångsklasser: i) bolån, ii) lån till små och medelstora företag, iii) kommersiella fastighetslån, iv) billån, v) leasing, vi) konsumentkrediter, vii) kreditkortsfordringar.

| b) | De kassaflödesgenererande tillgångarna ska inte bestå av olika tillgångsklasser. |
| --- | --- |

b)

De kassaflödesgenererande tillgångarna ska inte bestå av olika tillgångsklasser.

| c) | De kassaflödesgenererande tillgångarna som utgör basen för värdepapperena med bakomliggande tillgångar ska inte innehålla några lån






  i) | för vilka, vid tidpunkten då värdepapperena med bakomliggande tillgångar emitteras, betalningsskyldigheten ej fullgjorts, |
| --- | --- | --- |

c)

De kassaflödesgenererande tillgångarna som utgör basen för värdepapperena med bakomliggande tillgångar ska inte innehålla några lån

i)

för vilka, vid tidpunkten då värdepapperena med bakomliggande tillgångar emitteras, betalningsskyldigheten ej fullgjorts,

| ii) | för vilka betalningsskyldigheten ej fullgjorts när tillgångarna inkluderas i värdepapperena med bakomliggande tillgångar under deras livstid, t.ex. genom substitution eller utbyte av de kassaflödesgenererande tillgångarna, |
| --- | --- |

ii)

för vilka betalningsskyldigheten ej fullgjorts när tillgångarna inkluderas i värdepapperena med bakomliggande tillgångar under deras livstid, t.ex. genom substitution eller utbyte av de kassaflödesgenererande tillgångarna,

| iii) | som vid någon tidpunkt är strukturerade, syndikerade eller högrisklån (s.k. leveraged loans). |
| --- | --- |

iii)

som vid någon tidpunkt är strukturerade, syndikerade eller högrisklån (s.k. leveraged loans).

| d) | Dokumentationen avseende transaktionen med värdepapperena med bakomliggande tillgångar ska innehålla bestämmelser om kontinuerligt betalningsansvar. |
| --- | --- |

d)

Dokumentationen avseende transaktionen med värdepapperena med bakomliggande tillgångar ska innehålla bestämmelser om kontinuerligt betalningsansvar.

(7)  ’Trippel-B’ betyder ett kreditbetyg motsvarande minst ’Baa3’ från Moodys, ’BBB-’ från Fitch eller Standard & Poor's eller ett kreditbetyg ’BBBL’ från DBRS.”"

Artikel 2

Verkan och genomförande

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna.

2.   De nationella centralbankerna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa artikel 1 till denna riktlinje och tillämpa dem från och med den 1 april 2014. De ska senast den 24 mars 2014 informera ECB om de texter och medel som avser dessa åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 12 mars 2014.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  EUT L 95, 5.4.2013, s. 22.

2

(3)  EUT L 301, 12.11.2013, s. 6.

3

(4)  Riktlinje ECB/2013/4 av den 20 mars 2013 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas samt om ändring av riktlinje ECB/2007/9 (EUT L 95, 5.4.2013, s. 23).

4

(5)  Beslut ECB/2013/22 av den 5 juli 2013 om tillfälliga åtgärder som rör godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Cypern (EUT L 195, 18.7.2013, s. 27).

5

(6)  Beslut ECB/2013/36 av den 26 september 2013 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas (EUT L 301, 12.11.2013, s. 13).

6

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 5.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/44

---

BESLUT AV EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 407/13/KOL

av den 23 oktober 2013

om ändring för nittionde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom införande av ett nytt kapitel om regionalt statligt stöd för 2014–2020 och om förlängning av giltigheten för kapitlen om statligt stöd för regionala ändamål för 2007–2013 samt kriterierna för ingående bedömningar av regionalstöd till stora investeringsprojekt

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

MED BEAKTANDE av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

MED BEAKTANDE av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artikel 24 och artikel 5.2 b, och

av följande skäl:

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten ge verkan åt bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet ska Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) utfärda meddelanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om EES-avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om övervakningsmyndigheten anser det nödvändigt.

Den 28 juni 2013 antog Europeiska kommissionen riktlinjer för statligt regionalstöd för 2014–2020 (1).

Dessa riktlinjer är av betydelse även för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

En enhetlig tillämpning av reglerna om statligt stöd i EES-avtalet måste garanteras i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet i överensstämmelse med målet att uppnå enhetlighet som fastställs i artikel 1 i EES-avtalet.

Enligt punkt II under rubriken ”Allmänt” på sidan 11 i bilaga XV till EES-avtalet ska övervakningsmyndigheten efter samråd med Europeiska kommissionen anta rättsakter som motsvarar dem som antagits av Europeiska kommissionen.

Eftas övervakningsmyndighet HAR SAMRÅTT med Europeiska kommissionen.

Eftas övervakningsmyndighet HAR RÅDFRÅGAT Eftastaterna i den aktuella frågan, genom en skrivelse av den 2 augusti 2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinjerna för statligt stöd ska ändras genom att ett nytt kapitel om regionalt statligt stöd 2014–2020, införs. Texten till det nya kapitlet återfinns i bilaga I till detta beslut.

Artikel 2

Giltigheten för redan befintliga kapitel om statligt regionalstöd för 2007–2013 och kriterierna för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt ska förlängas till den 30 juni 2014.

Artikel 3

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 23 oktober 2013.

För Eftas övervakningsmyndighet

Oda Helen SLETNES

Ordförande

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Ledamot av kollegiet

---

(1)  EUT C 209, 23.7.2013, s. 1.

1

---

RIKTLINJER FÖR REGIONALT STATLIGT STÖD FÖR 2014–2020

INLEDNING

| (1) | På grundval av artikel 61.3 a och 61.3 c i EES-avtalet kan Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) betrakta statligt stöd som främjar den ekonomiska utvecklingen i vissa mindre gynnade områden inom EES som förenligt med den inre marknaden (1). Denna typ av statligt stöd kallas regionalstöd. |
| --- | --- |

(1)

På grundval av artikel 61.3 a och 61.3 c i EES-avtalet kan Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) betrakta statligt stöd som främjar den ekonomiska utvecklingen i vissa mindre gynnade områden inom EES som förenligt med den inre marknaden (1). Denna typ av statligt stöd kallas regionalstöd.

| (2) | I dessa riktlinjer anger övervakningsmyndigheten på vilka villkor regionalstöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden och fastställer kriterier för att fastställa vilka områden som uppfyller villkoren i artikel 61.3 a och 61.3 c i EES-avtalet (2). |
| --- | --- |

(2)

I dessa riktlinjer anger övervakningsmyndigheten på vilka villkor regionalstöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden och fastställer kriterier för att fastställa vilka områden som uppfyller villkoren i artikel 61.3 a och 61.3 c i EES-avtalet (2).

| (3) | Det primära syftet med kontrollen av statligt stöd på regionalstödsområdet är att tillåta stöd till regional utveckling och samtidigt garantera lika villkor mellan Eftastaterna framför allt genom att förhindra bidragskapplöpning, som kan uppstå då de försöker locka till sig företag i mindre gynnade områden i EES, och att begränsa regionalstödets effekter på handel och konkurrens till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(3)

Det primära syftet med kontrollen av statligt stöd på regionalstödsområdet är att tillåta stöd till regional utveckling och samtidigt garantera lika villkor mellan Eftastaterna framför allt genom att förhindra bidragskapplöpning, som kan uppstå då de försöker locka till sig företag i mindre gynnade områden i EES, och att begränsa regionalstödets effekter på handel och konkurrens till vad som är absolut nödvändigt.

| (4) | Syftet med geografisk utveckling särskiljer regionalstöd från andra former av stöd, t.ex. stöd till forskning, utveckling och innovation, sysselsättning, utbildning, energi eller miljöskydd, som främjar andra mål av gemensamt intresse enligt artikel 61.3 i EES-avtalet. Under vissa förhållanden kan högre stödnivåer tillåtas för dessa andra typer av stöd, när stödet beviljas företag i mindre gynnade områden, som ett erkännande av de särskilda svårigheter som företag har i sådana områden (3). |
| --- | --- |

(4)

Syftet med geografisk utveckling särskiljer regionalstöd från andra former av stöd, t.ex. stöd till forskning, utveckling och innovation, sysselsättning, utbildning, energi eller miljöskydd, som främjar andra mål av gemensamt intresse enligt artikel 61.3 i EES-avtalet. Under vissa förhållanden kan högre stödnivåer tillåtas för dessa andra typer av stöd, när stödet beviljas företag i mindre gynnade områden, som ett erkännande av de särskilda svårigheter som företag har i sådana områden (3).

| (5) | Regionalstöd kan vara effektivt endast om det används sparsamt och proportionerligt och om det koncentreras till de minst gynnade regionerna i EES (4). Framförallt bör de tillåtna stödtaken återspegla det relativa allvaret i de problem som påverkar utvecklingen i de berörda regionerna. Dessutom måste fördelarna med stödet i form av utveckling av en mindre gynnad region uppväga den snedvridning av konkurrensen som blir följden (5). Vilken vikt de positiva effekterna av stödet ges kommer sannolikt att variera beroende på vilket undantag enligt artikel 61.3 i EES-avtalet som tillämpas, så att en större snedvridning av konkurrensen kan godtas i de minst gynnade regioner som omfattas av artikel 61.3 a än i dem som omfattas av artikel 61.3 c (6). |
| --- | --- |

(5)

Regionalstöd kan vara effektivt endast om det används sparsamt och proportionerligt och om det koncentreras till de minst gynnade regionerna i EES (4). Framförallt bör de tillåtna stödtaken återspegla det relativa allvaret i de problem som påverkar utvecklingen i de berörda regionerna. Dessutom måste fördelarna med stödet i form av utveckling av en mindre gynnad region uppväga den snedvridning av konkurrensen som blir följden (5). Vilken vikt de positiva effekterna av stödet ges kommer sannolikt att variera beroende på vilket undantag enligt artikel 61.3 i EES-avtalet som tillämpas, så att en större snedvridning av konkurrensen kan godtas i de minst gynnade regioner som omfattas av artikel 61.3 a än i dem som omfattas av artikel 61.3 c (6).

| (6) | Regionalstöd kan vidare vara effektivt när det gäller att främja den ekonomiska utvecklingen i mindre gynnade områden endast när det ges för att uppmuntra till ytterligare investeringar eller stimulera den ekonomiska aktiviteten i dessa områden. I vissa mycket väl avgränsade fall kan dessa områden möta så svåra eller bestående hinder när det gäller att locka till sig eller upprätthålla ekonomisk aktivitet att enbart investeringsstöd kan visa sig otillräckligt för att skapa förutsättningar för utveckling i detta område. Endast i sådana fall kan ett regionalt investeringsstöd kompletteras med ett regionalt driftstöd som inte är kopplat till en investering. |
| --- | --- |

(6)

Regionalstöd kan vidare vara effektivt när det gäller att främja den ekonomiska utvecklingen i mindre gynnade områden endast när det ges för att uppmuntra till ytterligare investeringar eller stimulera den ekonomiska aktiviteten i dessa områden. I vissa mycket väl avgränsade fall kan dessa områden möta så svåra eller bestående hinder när det gäller att locka till sig eller upprätthålla ekonomisk aktivitet att enbart investeringsstöd kan visa sig otillräckligt för att skapa förutsättningar för utveckling i detta område. Endast i sådana fall kan ett regionalt investeringsstöd kompletteras med ett regionalt driftstöd som inte är kopplat till en investering.

| (7) | I sitt meddelande av den 8 maj 2012 om modernisering av det statliga stödet (7) tillkännagav Europeiska kommissionen tre syften som eftersträvas med moderniseringen av kontrollen av det statliga stödet:






  a) | Främja en hållbar, smart tillväxt för alla på en konkurrensutsatt inre marknad. |
| --- | --- | --- |

(7)

I sitt meddelande av den 8 maj 2012 om modernisering av det statliga stödet (7) tillkännagav Europeiska kommissionen tre syften som eftersträvas med moderniseringen av kontrollen av det statliga stödet:

a)

Främja en hållbar, smart tillväxt för alla på en konkurrensutsatt inre marknad.

| b) | Inrikta kommissionens förhandsgranskning på ärenden som mest påverkar den inre marknaden och samtidigt stärka samarbetet med EU-medlemsstaterna vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

b)

Inrikta kommissionens förhandsgranskning på ärenden som mest påverkar den inre marknaden och samtidigt stärka samarbetet med EU-medlemsstaterna vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd.

| c) | Rationalisera reglerna och möjliggöra snabbare beslut. |
| --- | --- |

c)

Rationalisera reglerna och möjliggöra snabbare beslut.

| (8) | I meddelandet efterlystes framför allt ett gemensamt tillvägagångssätt för översynen av de olika riktlinjerna och rambestämmelserna för att stärka den inre marknaden, öka effektiviteten i de offentliga utgifterna genom att se till att det statliga stödet bättre främjar mål av gemensamt intresse, noggrannare kontrollera stödets stimulanseffekt, begränsa stödet till ett minimum och undvika en negativ effekt på handel och konkurrens. Övervakningsmyndigheten intar samma ståndpunkt. De villkor för förenlighet med den inre marknaden som anges i dessa riktlinjer grundar sig på dessa gemensamma bedömningsprinciper och är tillämpliga på anmälda stödordningar och individuellt stöd. |
| --- | --- |

(8)

I meddelandet efterlystes framför allt ett gemensamt tillvägagångssätt för översynen av de olika riktlinjerna och rambestämmelserna för att stärka den inre marknaden, öka effektiviteten i de offentliga utgifterna genom att se till att det statliga stödet bättre främjar mål av gemensamt intresse, noggrannare kontrollera stödets stimulanseffekt, begränsa stödet till ett minimum och undvika en negativ effekt på handel och konkurrens. Övervakningsmyndigheten intar samma ståndpunkt. De villkor för förenlighet med den inre marknaden som anges i dessa riktlinjer grundar sig på dessa gemensamma bedömningsprinciper och är tillämpliga på anmälda stödordningar och individuellt stöd.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

1.1   REGIONALSTÖDETS TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| (9) | Regionalstöd till stålindustrin (8) och syntetfiberindustrin (9) ska inte anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(9)

Regionalstöd till stålindustrin (8) och syntetfiberindustrin (9) ska inte anses vara förenligt med den inre marknaden.

| (10) | Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på regionalstöd inom alla ekonomiska sektorer som omfattas av EES-avtalet (10), med undantag för transportsektorn (11), som omfattas av särskilda bestämmelser i särskilda rättsakter, som helt eller delvis kan avvika från dessa riktlinjer. Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter till andra produkter än jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(10)

Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på regionalstöd inom alla ekonomiska sektorer som omfattas av EES-avtalet (10), med undantag för transportsektorn (11), som omfattas av särskilda bestämmelser i särskilda rättsakter, som helt eller delvis kan avvika från dessa riktlinjer. Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter till andra produkter än jordbruksprodukter.

| (11) | Dessa riktlinjer är inte tillämpliga på statligt stöd till flygplatser (12) eller inom energisektorn (13). |
| --- | --- |

(11)

Dessa riktlinjer är inte tillämpliga på statligt stöd till flygplatser (12) eller inom energisektorn (13).

| (12) | Regionalt investeringsstöd till bredbandsnät kan anses vara förenligt med den inre marknaden om det, utöver de allmänna villkor som fastställs i dessa riktlinjer, också är förenligt med följande särskilda villkor: 1) stöd beviljas endast i områden där det inte finns något nät inom samma kategori (antingen grundläggande bredbandsnät eller NGA-nät) och där det inte är sannolikt att något sådant kommer att byggas ut inom den närmaste framtiden, ii) den som driver det subventionerade nätet erbjuder aktivt och passivt grossisttillträde på rättvisa och icke-diskriminerande villkor med möjlighet till effektivt och fullständigt tillträde, iii) stödet bör tilldelas på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande i enlighet med punkt 74 c och d i övervakningsmyndighetens bredbandsriktlinjer (14). |
| --- | --- |

(12)

Regionalt investeringsstöd till bredbandsnät kan anses vara förenligt med den inre marknaden om det, utöver de allmänna villkor som fastställs i dessa riktlinjer, också är förenligt med följande särskilda villkor: 1) stöd beviljas endast i områden där det inte finns något nät inom samma kategori (antingen grundläggande bredbandsnät eller NGA-nät) och där det inte är sannolikt att något sådant kommer att byggas ut inom den närmaste framtiden, ii) den som driver det subventionerade nätet erbjuder aktivt och passivt grossisttillträde på rättvisa och icke-diskriminerande villkor med möjlighet till effektivt och fullständigt tillträde, iii) stödet bör tilldelas på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande i enlighet med punkt 74 c och d i övervakningsmyndighetens bredbandsriktlinjer (14).

| (13) | Regionalt investeringsstöd till forskningsinfrastrukturer (15) kan anses vara förenligt med den inre marknaden om det, utöver de allmänna villkor som fastställs i dessa riktlinjer, förenas med villkoret att öppet och icke-diskriminerande tillträde till denna infrastruktur ska beviljas. |
| --- | --- |

(13)

Regionalt investeringsstöd till forskningsinfrastrukturer (15) kan anses vara förenligt med den inre marknaden om det, utöver de allmänna villkor som fastställs i dessa riktlinjer, förenas med villkoret att öppet och icke-diskriminerande tillträde till denna infrastruktur ska beviljas.

| (14) | Stora företag påverkas mindre än små och medelstora företag av regionala nackdelar när det gäller att investera eller upprätthålla den ekonomiska aktiviteten i ett föga utvecklat område. För det första kan stora företag lättare skaffa kapital och lån på globala marknader och hindras mindre av det mer begränsade utbudet av finansiella tjänster i en viss mindre gynnad region. för det andra kan investeringar som görs av stora företag medföra stordriftsfördelar som sänker lokalt betingade startkostnader, och i många avseenden saknar de koppling till den region där investeringen görs. För det tredje har stora företag som gör investeringar i regel en betydande förhandlingsstyrka i förhållande till myndigheterna, vilket kan leda till att stöd ges utan att det behövs eller är berättigat. Slutligen är det mer sannolikt att stora företag är viktiga aktörer på den berörda marknaden och därför kan den investering för vilken stödet beviljas snedvrida konkurrensen och handeln på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(14)

Stora företag påverkas mindre än små och medelstora företag av regionala nackdelar när det gäller att investera eller upprätthålla den ekonomiska aktiviteten i ett föga utvecklat område. För det första kan stora företag lättare skaffa kapital och lån på globala marknader och hindras mindre av det mer begränsade utbudet av finansiella tjänster i en viss mindre gynnad region. för det andra kan investeringar som görs av stora företag medföra stordriftsfördelar som sänker lokalt betingade startkostnader, och i många avseenden saknar de koppling till den region där investeringen görs. För det tredje har stora företag som gör investeringar i regel en betydande förhandlingsstyrka i förhållande till myndigheterna, vilket kan leda till att stöd ges utan att det behövs eller är berättigat. Slutligen är det mer sannolikt att stora företag är viktiga aktörer på den berörda marknaden och därför kan den investering för vilken stödet beviljas snedvrida konkurrensen och handeln på den inre marknaden.

| (15) | Eftersom regionalstöd till stora företag för deras investeringar sannolikt saknar stimulanseffekt kan det inte anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet, om det inte beviljas för nyinvesteringar som skapar nya ekonomiska verksamheter i dessa områden (16) eller för nyinvesteringar för diversifiering av produktionen i befintliga anläggningar till nya produkter eller nya processinnovationer. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom regionalstöd till stora företag för deras investeringar sannolikt saknar stimulanseffekt kan det inte anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet, om det inte beviljas för nyinvesteringar som skapar nya ekonomiska verksamheter i dessa områden (16) eller för nyinvesteringar för diversifiering av produktionen i befintliga anläggningar till nya produkter eller nya processinnovationer.

| (16) | Regionalstöd som är avsett att minska de löpande utgifterna i ett företag utgör driftstöd och kommer inte att anses vara förenligt med den inre marknaden, om det inte beviljas för att avhjälpa särskilda eller permanenta nackdelar som företag i mindre gynnade regioner har. Driftstöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden om det syftar till att lindra vissa särskilda svårigheter som små och medelstora företag har i särskilt eftersatta områden som omfattas av artikel 61.3 a i EES-avtalet, eller minska avfolkningen i mycket glest befolkade områden. |
| --- | --- |

(16)

Regionalstöd som är avsett att minska de löpande utgifterna i ett företag utgör driftstöd och kommer inte att anses vara förenligt med den inre marknaden, om det inte beviljas för att avhjälpa särskilda eller permanenta nackdelar som företag i mindre gynnade regioner har. Driftstöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden om det syftar till att lindra vissa särskilda svårigheter som små och medelstora företag har i särskilt eftersatta områden som omfattas av artikel 61.3 a i EES-avtalet, eller minska avfolkningen i mycket glest befolkade områden.

| (17) | Driftstöd som beviljas företag vars huvudsakliga verksamhet omfattas av avsnitt K ”Finans- och försäkringsverksamhet” i den statistiska näringsgrensindelningen Nace (17) rev. 2 (18) eller företag som bedriver koncernintern verksamhet och vars huvudsakliga verksamhet omfattas av klass 70.10 ”Verksamheter som utövas av huvudkontor” eller 70.22 ”Konsultverksamhet avseende företags organisation” i Nace rev. 2 kommer inte att anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(17)

Driftstöd som beviljas företag vars huvudsakliga verksamhet omfattas av avsnitt K ”Finans- och försäkringsverksamhet” i den statistiska näringsgrensindelningen Nace (17) rev. 2 (18) eller företag som bedriver koncernintern verksamhet och vars huvudsakliga verksamhet omfattas av klass 70.10 ”Verksamheter som utövas av huvudkontor” eller 70.22 ”Konsultverksamhet avseende företags organisation” i Nace rev. 2 kommer inte att anses vara förenligt med den inre marknaden.

| (18) | Regionalstöd får inte beviljas företag i svårigheter såsom detta begrepp tillämpas i dessa riktlinjer enligt definitionen i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (19) (inbegripet senare ändringar). |
| --- | --- |

(18)

Regionalstöd får inte beviljas företag i svårigheter såsom detta begrepp tillämpas i dessa riktlinjer enligt definitionen i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (19) (inbegripet senare ändringar).

| (19) | När övervakningsmyndigheten bedömer regionalstöd som beviljats ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grund av ett tidigare beslut av övervakningsmyndigheten om att ett stöd är olagligt och oförenligt med den inre marknaden beaktar den det stödbelopp som återstår att återvinna (20). |
| --- | --- |

(19)

När övervakningsmyndigheten bedömer regionalstöd som beviljats ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grund av ett tidigare beslut av övervakningsmyndigheten om att ett stöd är olagligt och oförenligt med den inre marknaden beaktar den det stödbelopp som återstår att återvinna (20).

1.2   DEFINITIONER

| (20) | I dessa riktlinjer används följande definitioner:






  a) | a-områden: de områden som har angetts på en regionalstödskarta genom tillämpning av bestämmelserna i artikel 61.3 a i EES-avtalet, c-områden: de områden som har angetts på en regionalstödskarta genom tillämpning av bestämmelserna i artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- | --- |

(20)

I dessa riktlinjer används följande definitioner:

a)

a-områden: de områden som har angetts på en regionalstödskarta genom tillämpning av bestämmelserna i artikel 61.3 a i EES-avtalet, c-områden: de områden som har angetts på en regionalstödskarta genom tillämpning av bestämmelserna i artikel 61.3 c i EES-avtalet.

| b) | stöd för ett särskilt ändamål: stöd som inte beviljas på grundval av en stödordning, |
| --- | --- |

b)

stöd för ett särskilt ändamål: stöd som inte beviljas på grundval av en stödordning,

| c) | justerat stödbelopp: det högsta tillåtna stödbeloppet för ett stort investeringsprojekt, beräknat enligt följande formel:
  högsta tillåtna stödbelopp = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C)
  där R är den högsta tillåtna stödnivå som är tillämplig i det berörda området, med undantag av den högre stödnivån för små och medelstora företag. B är den del av de stödberättigande kostnaderna som ligger mellan 50 miljoner och 100 miljoner euro. C är den del av de stödberättigande kostnaderna som överstiger 100 miljoner euro, |
| --- | --- |

c)

justerat stödbelopp: det högsta tillåtna stödbeloppet för ett stort investeringsprojekt, beräknat enligt följande formel:

högsta tillåtna stödbelopp = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C)

där R är den högsta tillåtna stödnivå som är tillämplig i det berörda området, med undantag av den högre stödnivån för små och medelstora företag. B är den del av de stödberättigande kostnaderna som ligger mellan 50 miljoner och 100 miljoner euro. C är den del av de stödberättigande kostnaderna som överstiger 100 miljoner euro,

| d) | dag då stödet beviljades: den dag då Eftastaten gjorde ett rättsligt bindande stödåtagande som kan åberopas inför nationella domstolar, |
| --- | --- |

d)

dag då stödet beviljades: den dag då Eftastaten gjorde ett rättsligt bindande stödåtagande som kan åberopas inför nationella domstolar,

| e) | stödberättigande kostnader: materiella och immateriella tillgångar som avser en nyinvestering eller lönekostnader vid investeringsstöd, |
| --- | --- |

e)

stödberättigande kostnader: materiella och immateriella tillgångar som avser en nyinvestering eller lönekostnader vid investeringsstöd,

| f) | stödnivån i bruttobidragsekvivalent: det diskonterade värdet av stödet uttryckt som procentandel av det diskonterade värdet av de stödberättigande kostnaderna, beräknad vid tidpunkten för stödets beviljande på grundval av den referensränta som gäller vid den tidpunkten, |
| --- | --- |

f)

stödnivån i bruttobidragsekvivalent: det diskonterade värdet av stödet uttryckt som procentandel av det diskonterade värdet av de stödberättigande kostnaderna, beräknad vid tidpunkten för stödets beviljande på grundval av den referensränta som gäller vid den tidpunkten,

| g) | individuellt stöd: stöd som beviljas antingen på grundval av en stödordning eller för ett särskilt ändamål, |
| --- | --- |

g)

individuellt stöd: stöd som beviljas antingen på grundval av en stödordning eller för ett särskilt ändamål,

| h) | nyinvestering:






  i. | en investering i materiella och immateriella tillgångar som avser






  — | etablering av en ny anläggning, |
| --- | --- | --- | --- |

h)

nyinvestering:

i.

en investering i materiella och immateriella tillgångar som avser

—

etablering av en ny anläggning,

| — | utökning av kapaciteten vid en befintlig anläggning, |
| --- | --- |

—

utökning av kapaciteten vid en befintlig anläggning,

| — | diversifiering av produktionen vid en anläggning till produkter som inte tidigare tillverkats vid anläggningen, eller |
| --- | --- |

—

diversifiering av produktionen vid en anläggning till produkter som inte tidigare tillverkats vid anläggningen, eller

| — | eller en genomgripande ändring av produktionsprocessen i en befintlig anläggning, eller |
| --- | --- |

—

eller en genomgripande ändring av produktionsprocessen i en befintlig anläggning, eller

| ii. | förvärv av tillgångar som direkt hänför sig till en anläggning förutsatt att anläggningen i fråga har lagts ned eller skulle ha lagts ned om den inte hade tagits över, och förutsatt att den köps av en investerare som saknar anknytning till säljaren. Enbart förvärv av aktierna i ett företag uppfyller i sig inte villkoren för en nyinvestering, |
| --- | --- |

ii.

förvärv av tillgångar som direkt hänför sig till en anläggning förutsatt att anläggningen i fråga har lagts ned eller skulle ha lagts ned om den inte hade tagits över, och förutsatt att den köps av en investerare som saknar anknytning till säljaren. Enbart förvärv av aktierna i ett företag uppfyller i sig inte villkoren för en nyinvestering,

| i) | nyinvestering till förmån för ny ekonomisk verksamhet:






  i. | en investering i materiella och immateriella tillgångar som avser






  — | etablering av en ny anläggning, eller |
| --- | --- | --- | --- |

i)

nyinvestering till förmån för ny ekonomisk verksamhet:

i.

en investering i materiella och immateriella tillgångar som avser

—

etablering av en ny anläggning, eller

| — | diversifiering av verksamheten i en anläggning, förutsatt att den nya verksamheten inte är samma eller liknande verksamhet som den som bedrevs tidigare i anläggningen, eller |
| --- | --- |

—

diversifiering av verksamheten i en anläggning, förutsatt att den nya verksamheten inte är samma eller liknande verksamhet som den som bedrevs tidigare i anläggningen, eller

| ii. | förvärvet av de tillgångar som tillhör en anläggning som har lagts ned eller skulle ha lagts ned om den inte hade tagits över, och förutsatt att den köps av en investerare som inte har någon anknytning till säljaren, under förutsättning att den nya verksamhet som ska bedrivas med de förvärvade tillgångarna inte är samma eller liknande verksamhet som den som bedrevs i anläggningen före förvärvet, |
| --- | --- |

ii.

förvärvet av de tillgångar som tillhör en anläggning som har lagts ned eller skulle ha lagts ned om den inte hade tagits över, och förutsatt att den köps av en investerare som inte har någon anknytning till säljaren, under förutsättning att den nya verksamhet som ska bedrivas med de förvärvade tillgångarna inte är samma eller liknande verksamhet som den som bedrevs i anläggningen före förvärvet,

| j) | immateriella tillgångar: tillgångar som förvärvats genom tekniköverföring, såsom patenträttigheter, licenser, know-how eller opatenterad teknisk kunskap, |
| --- | --- |

j)

immateriella tillgångar: tillgångar som förvärvats genom tekniköverföring, såsom patenträttigheter, licenser, know-how eller opatenterad teknisk kunskap,

| k) | skapande av sysselsättning: nettoökningen av antalet arbetstagare i den berörda anläggningen i förhållande till genomsnittet under de föregående tolv månaderna, efter avdrag för de arbetstillfällen som gått förlorade under den perioden, |
| --- | --- |

k)

skapande av sysselsättning: nettoökningen av antalet arbetstagare i den berörda anläggningen i förhållande till genomsnittet under de föregående tolv månaderna, efter avdrag för de arbetstillfällen som gått förlorade under den perioden,

| l) | stort investeringsprojekt: en nyinvestering där de stödberättigande kostnaderna överstiger 50 miljoner euro, beräknat till de priser och växelkurser som gäller den dag då stödet beviljas, |
| --- | --- |

l)

stort investeringsprojekt: en nyinvestering där de stödberättigande kostnaderna överstiger 50 miljoner euro, beräknat till de priser och växelkurser som gäller den dag då stödet beviljas,

| m) | högsta stödnivåer: stödnivåerna uttryckta i bruttobidragsekvivalenter för stora företag som fastställs i avsnitt 5.4 i dessa riktlinjer och anges i den relevanta regionalstödskartan, |
| --- | --- |

m)

högsta stödnivåer: stödnivåerna uttryckta i bruttobidragsekvivalenter för stora företag som fastställs i avsnitt 5.4 i dessa riktlinjer och anges i den relevanta regionalstödskartan,

| n) | tröskelvärde för anmälan:






  Stödnivå. | Stödnivå tröskelvärde för anmälningar |
| --- | --- | --- |
| 10 % | 7,5 miljoner euro |
| 15 % | 11,25 miljoner euro |
| 25 % | 18,75 miljoner euro |
| 35 % | 26,25 miljoner euro |
| 50 % | 37,5 miljoner euro |

n)

tröskelvärde för anmälan:

Stödnivå.

Stödnivå tröskelvärde för anmälningar

10 %

7,5 miljoner euro

15 %

11,25 miljoner euro

25 %

18,75 miljoner euro

35 %

26,25 miljoner euro

50 %

37,5 miljoner euro

| o) | antal anställda: antalet arbetskraftsenheter per år, det vill säga antalet heltidsanställda under ett år, personer i deltidsarbete eller säsongsarbete räknas som delar av arbetskraftsenheter, |
| --- | --- |

o)

antal anställda: antalet arbetskraftsenheter per år, det vill säga antalet heltidsanställda under ett år, personer i deltidsarbete eller säsongsarbete räknas som delar av arbetskraftsenheter,

| p) | driftstöd: stöd för att minska ett företags löpande utgifter som inte hänger samman med en nyinvestering. Detta omfattar sådana kostnadskategorier som kostnader för personal, material, inköpta tjänster, kommunikation, energi, underhåll, hyror, administration osv., men inte avskrivningar och finansieringskostnader, om dessa har tagits med i de stödberättigande kostnaderna när regionalt investeringsstöd har beviljats, |
| --- | --- |

p)

driftstöd: stöd för att minska ett företags löpande utgifter som inte hänger samman med en nyinvestering. Detta omfattar sådana kostnadskategorier som kostnader för personal, material, inköpta tjänster, kommunikation, energi, underhåll, hyror, administration osv., men inte avskrivningar och finansieringskostnader, om dessa har tagits med i de stödberättigande kostnaderna när regionalt investeringsstöd har beviljats,

| q) | regionalstödskarta: den förteckning över områden som en Eftastat har utsett i enlighet med villkoren i dessa riktlinjer och som övervakningsmyndigheten har godkänt, |
| --- | --- |

q)

regionalstödskarta: den förteckning över områden som en Eftastat har utsett i enlighet med villkoren i dessa riktlinjer och som övervakningsmyndigheten har godkänt,

| r) | samma eller liknande verksamhet: en verksamhet som omfattas av samma klass (fyrsiffrig kod) i den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2, |
| --- | --- |

r)

samma eller liknande verksamhet: en verksamhet som omfattas av samma klass (fyrsiffrig kod) i den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2,

| s) | ett enda investeringsprojekt: en nyinvestering som inleds av samma stödmottagare (på koncernnivå) under en treårsperiod räknat från den dag då en annan understödd investering inleds i samma statistiska region (21) på nivå 3, |
| --- | --- |

s)

ett enda investeringsprojekt: en nyinvestering som inleds av samma stödmottagare (på koncernnivå) under en treårsperiod räknat från den dag då en annan understödd investering inleds i samma statistiska region (21) på nivå 3,

| t) | små och medelstora företag: företag som uppfyller villkoren i övervakningsmyndighetens rekommendation av den 19 april 2006 om stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag (22). |
| --- | --- |

t)

små och medelstora företag: företag som uppfyller villkoren i övervakningsmyndighetens rekommendation av den 19 april 2006 om stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag (22).

| u) | arbetets början: antingen inledandet av bygg- och anläggningsarbetena i samband med investeringen eller det första bindande åtagandet att beställa utrustning eller ett annat åtagande som gör investeringen oåterkallelig, beroende på vilket som inträffar först. Köp av mark och förberedande arbete, till exempel att utverka tillstånd och utföra preliminära genomförbarhetsstudier, anses inte ingå i arbetets början. Vid företagsförvärv avses med ”arbetets början” tidpunkten för förvärv av de tillgångar som direkt hänför sig till den förvärvade anläggningen, |
| --- | --- |

u)

arbetets början: antingen inledandet av bygg- och anläggningsarbetena i samband med investeringen eller det första bindande åtagandet att beställa utrustning eller ett annat åtagande som gör investeringen oåterkallelig, beroende på vilket som inträffar först. Köp av mark och förberedande arbete, till exempel att utverka tillstånd och utföra preliminära genomförbarhetsstudier, anses inte ingå i arbetets början. Vid företagsförvärv avses med ”arbetets början” tidpunkten för förvärv av de tillgångar som direkt hänför sig till den förvärvade anläggningen,

| v) | glest befolkade områden: de områden som utsetts av den berörda Eftastaten i enlighet med första och andra meningen i punkt 149 i dessa riktlinjer, |
| --- | --- |

v)

glest befolkade områden: de områden som utsetts av den berörda Eftastaten i enlighet med första och andra meningen i punkt 149 i dessa riktlinjer,

| w) | anläggningstillgångar: tillgångar i form av mark, byggnader och anläggningar, maskiner och inventarier, |
| --- | --- |

w)

anläggningstillgångar: tillgångar i form av mark, byggnader och anläggningar, maskiner och inventarier,

| x) | mycket glest befolkade områden: statistiska regioner på nivå 2 för Norge och på nivå 3 för Island med färre än åtta invånare per km2 (på grundval Eurostats befolkningstäthetsuppgifter för 2010) eller delar av sådana regioner som den berörda Eftastaten har utsett i enlighet med punkt 149 i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

x)

mycket glest befolkade områden: statistiska regioner på nivå 2 för Norge och på nivå 3 för Island med färre än åtta invånare per km2 (på grundval Eurostats befolkningstäthetsuppgifter för 2010) eller delar av sådana regioner som den berörda Eftastaten har utsett i enlighet med punkt 149 i dessa riktlinjer.

| y) | lönekostnader: det totalbelopp som stödmottagaren faktiskt ska betala för den berörda sysselsättningen (beloppet omfattar bruttolönen, dvs. lönen före skatt, och de obligatoriska socialavgifterna samt kostnaderna för barntillsyn och vård av föräldrar under en fastställd tidsperiod). |
| --- | --- |

y)

lönekostnader: det totalbelopp som stödmottagaren faktiskt ska betala för den berörda sysselsättningen (beloppet omfattar bruttolönen, dvs. lönen före skatt, och de obligatoriska socialavgifterna samt kostnaderna för barntillsyn och vård av föräldrar under en fastställd tidsperiod).

2.   ANMÄLNINGSPLIKTIGT REGIONALSTÖD

| (21) | I princip ska Eftastaterna anmäla regionalt stöd enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet, med undantag för åtgärder som uppfyller villkoren i en gruppundantagsförordning som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV. |
| --- | --- |

(21)

I princip ska Eftastaterna anmäla regionalt stöd enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet, med undantag för åtgärder som uppfyller villkoren i en gruppundantagsförordning som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV.

| (22) | Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på anmälda regionala stödordningar och individuellt stöd. |
| --- | --- |

(22)

Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på anmälda regionala stödordningar och individuellt stöd.

| (23) | Individuellt stöd som beviljas inom ramen för en anmäld stödordning omfattas även i fortsättningen av anmälningsskyldigheten enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet, om stödet från alla källor överstiger tröskelvärdet (23) för anmälan eller om det beviljas en stödmottagare som lagt ned samma eller liknande verksamhet i EES två år före den dag då ansökan om stöd lämnades in, eller som vid tidpunkten för ansökan om stöd har för avsikt att lägga ned en sådan verksamhet inom en period av två år efter det att den investering som ska subventioneras har slutförts. |
| --- | --- |

(23)

Individuellt stöd som beviljas inom ramen för en anmäld stödordning omfattas även i fortsättningen av anmälningsskyldigheten enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet, om stödet från alla källor överstiger tröskelvärdet (23) för anmälan eller om det beviljas en stödmottagare som lagt ned samma eller liknande verksamhet i EES två år före den dag då ansökan om stöd lämnades in, eller som vid tidpunkten för ansökan om stöd har för avsikt att lägga ned en sådan verksamhet inom en period av två år efter det att den investering som ska subventioneras har slutförts.

| (24) | Investeringsstöd till ett stort företag för diversifiering av produktionen i en befintlig anläggning i ett c-område till nya produkter omfattas även i fortsättningen av anmälningsskyldigheten enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet. |
| --- | --- |

(24)

Investeringsstöd till ett stort företag för diversifiering av produktionen i en befintlig anläggning i ett c-område till nya produkter omfattas även i fortsättningen av anmälningsskyldigheten enligt artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet.

3.   BEDÖMNING AV REGIONALSTÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN

3.1   GEMENSAMMA BEDÖMNINGSPRINCIPER

| (25) | När övervakningsmyndigheten bedömer om en anmäld stödåtgärd kan anses vara förenlig med den inre marknaden analyserar den vanligtvis om stödåtgärdens utformning garanterar att stödets positiva effekt när det gäller att nå ett mål av gemensamt intresse är större än dess negativa effekter på handel och konkurrens. |
| --- | --- |

(25)

När övervakningsmyndigheten bedömer om en anmäld stödåtgärd kan anses vara förenlig med den inre marknaden analyserar den vanligtvis om stödåtgärdens utformning garanterar att stödets positiva effekt när det gäller att nå ett mål av gemensamt intresse är större än dess negativa effekter på handel och konkurrens.

| (26) | I kommissionens meddelande av den 8 maj 2012 om modernisering av det statliga stödet, som det hänvisades till i inledningen av dessa riktlinjer, efterlystes gemensamma principer för kommissionens bedömning av stödåtgärders förenlighet med den inre marknaden. Samma gemensamma principer tillämpas på den förenlighetsbedömning som övervakningsmyndigheten utför. Med hänsyn till detta anser övervakningsmyndigheten att en stödåtgärd är förenlig med EES-avtalet endast om den uppfyller vart och ett av följande kriterier:






  a) | Bidrag till ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse: en statlig stödåtgärd måste syfta till ett mål av gemensamt intresse i enlighet med artikel 61.3 i EES-avtalet (avsnitt 3.2). |
| --- | --- | --- |

(26)

I kommissionens meddelande av den 8 maj 2012 om modernisering av det statliga stödet, som det hänvisades till i inledningen av dessa riktlinjer, efterlystes gemensamma principer för kommissionens bedömning av stödåtgärders förenlighet med den inre marknaden. Samma gemensamma principer tillämpas på den förenlighetsbedömning som övervakningsmyndigheten utför. Med hänsyn till detta anser övervakningsmyndigheten att en stödåtgärd är förenlig med EES-avtalet endast om den uppfyller vart och ett av följande kriterier:

a)

Bidrag till ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse: en statlig stödåtgärd måste syfta till ett mål av gemensamt intresse i enlighet med artikel 61.3 i EES-avtalet (avsnitt 3.2).

| b) | Behov av statligt ingripande: en statlig stödåtgärd måste vara inriktad på en situation där stödet kan åstadkomma en konkret förbättring som marknaden inte klarar på egen hand, till exempel genom att åtgärda ett marknadsmisslyckande eller lösa ett rättvise- eller sammanhållningsproblem (avsnitt 3.3). |
| --- | --- |

b)

Behov av statligt ingripande: en statlig stödåtgärd måste vara inriktad på en situation där stödet kan åstadkomma en konkret förbättring som marknaden inte klarar på egen hand, till exempel genom att åtgärda ett marknadsmisslyckande eller lösa ett rättvise- eller sammanhållningsproblem (avsnitt 3.3).

| c) | Stödåtgärdens lämplighet: den föreslagna stödåtgärden ska vara ett lämpligt policyinstrument med hänsyn till målet av gemensamt intresse (avsnitt 3.4). |
| --- | --- |

c)

Stödåtgärdens lämplighet: den föreslagna stödåtgärden ska vara ett lämpligt policyinstrument med hänsyn till målet av gemensamt intresse (avsnitt 3.4).

| d) | Stödet måste ändra företagens beteende på ett sådant sätt att de inleder ytterligare verksamhet som de inte skulle bedriva eller som de skulle bedriva endast i begränsad utsträckning eller på ett annat sätt eller på en annan plats (avsnitt 3.5). |
| --- | --- |

d)

Stödet måste ändra företagens beteende på ett sådant sätt att de inleder ytterligare verksamhet som de inte skulle bedriva eller som de skulle bedriva endast i begränsad utsträckning eller på ett annat sätt eller på en annan plats (avsnitt 3.5).

| e) | Stödets proportionalitet (begränsning av stödet till ett minimum): stödbeloppet måste begränsas till det minimum som krävs för att uppmuntra till ytterligare investeringar eller ekonomisk aktivitet i det berörda området (avsnitt 3.6). |
| --- | --- |

e)

Stödets proportionalitet (begränsning av stödet till ett minimum): stödbeloppet måste begränsas till det minimum som krävs för att uppmuntra till ytterligare investeringar eller ekonomisk aktivitet i det berörda området (avsnitt 3.6).

| f) | Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel mellan EES-stater: de negativa effekterna av stödet måste vara tillräckligt begränsade, så att effekten av åtgärden blir övervägande positiv (avsnitt 3.7). |
| --- | --- |

f)

Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel mellan EES-stater: de negativa effekterna av stödet måste vara tillräckligt begränsade, så att effekten av åtgärden blir övervägande positiv (avsnitt 3.7).

| g) | Genomsynligt stöd: EES-staterna, övervakningsmyndigheten, ekonomiska aktörer och allmänheten ska lätt ha tillgång till alla relevanta handlingar och till relevant information om det stöd som beviljas inom ramen för detta (avsnitt 3.8) |
| --- | --- |

g)

Genomsynligt stöd: EES-staterna, övervakningsmyndigheten, ekonomiska aktörer och allmänheten ska lätt ha tillgång till alla relevanta handlingar och till relevant information om det stöd som beviljas inom ramen för detta (avsnitt 3.8)

| (27) | Resultatet totalt sett för vissa kategorier av stödordningar kan dessutom bli föremål för ett krav på efterhandsutvärdering enligt avsnitt 4 i dessa riktlinjer. I sådana fall kan övervakningsmyndigheten begränsa stödordningarnas giltighetstid (vanligtvis till fyra år eller mindre) med möjlighet att förlänga dem senare genom en ny anmälan. |
| --- | --- |

(27)

Resultatet totalt sett för vissa kategorier av stödordningar kan dessutom bli föremål för ett krav på efterhandsutvärdering enligt avsnitt 4 i dessa riktlinjer. I sådana fall kan övervakningsmyndigheten begränsa stödordningarnas giltighetstid (vanligtvis till fyra år eller mindre) med möjlighet att förlänga dem senare genom en ny anmälan.

| (28) | Om en statlig stödåtgärd eller de villkor som är förbundna med den (bl.a. finansieringsmetoden när denna utgör en integrerad del av den statliga stödåtgärden) medför en icke särskiljbar överträdelse av EES-lagstiftningen kan stödet inte förklaras förenligt med den inre marknaden (24). |
| --- | --- |

(28)

Om en statlig stödåtgärd eller de villkor som är förbundna med den (bl.a. finansieringsmetoden när denna utgör en integrerad del av den statliga stödåtgärden) medför en icke särskiljbar överträdelse av EES-lagstiftningen kan stödet inte förklaras förenligt med den inre marknaden (24).

| (29) | När det gäller att bedöma förenligheten av individuellt stöd med den inre marknaden kommer övervakningsmyndigheten att ta hänsyn till förfaranden rörande överträdelse av artikel 53 eller 54 i EES-avtalet som kan gälla stödmottagaren och som kan vara relevanta för övervakningsmyndighetens bedömning enligt artikel 61.3 i EES-avtalet (25). |
| --- | --- |

(29)

När det gäller att bedöma förenligheten av individuellt stöd med den inre marknaden kommer övervakningsmyndigheten att ta hänsyn till förfaranden rörande överträdelse av artikel 53 eller 54 i EES-avtalet som kan gälla stödmottagaren och som kan vara relevanta för övervakningsmyndighetens bedömning enligt artikel 61.3 i EES-avtalet (25).

3.2   BIDRAG TILL ETT GEMENSAMT MÅL

| (30) | Det främsta syftet med regionalstöd är att minska utvecklingsklyftan mellan de olika regionerna inom EES. Tack vare sitt rättvise- eller sammanhållningsmål kan regionalstödet bidra till att förverkliga Europa 2020-strategin, som syftar till en hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

(30)

Det främsta syftet med regionalstöd är att minska utvecklingsklyftan mellan de olika regionerna inom EES. Tack vare sitt rättvise- eller sammanhållningsmål kan regionalstödet bidra till att förverkliga Europa 2020-strategin, som syftar till en hållbar tillväxt för alla.

3.2.1   Stödordningar för investeringsstöd

| (31) | Regionalstödsordningar bör utgöra en oskiljaktig del av en strategi för regional utveckling med tydligt fastställda mål och bör vara samstämmiga med och bidra till dessa mål. |
| --- | --- |

(31)

Regionalstödsordningar bör utgöra en oskiljaktig del av en strategi för regional utveckling med tydligt fastställda mål och bör vara samstämmiga med och bidra till dessa mål.

| (32) | I c-områden får stödordningar införas för att stödja nyinvesteringar som görs av små och medelstora företag och nyinvesteringar till förmån för ny verksamhet som bedrivs av stora företag. |
| --- | --- |

(32)

I c-områden får stödordningar införas för att stödja nyinvesteringar som görs av små och medelstora företag och nyinvesteringar till förmån för ny verksamhet som bedrivs av stora företag.

| (33) | När den beviljande myndigheten beviljar stöd för individuella investeringsprojekt på grundval av en stödordning måste den kontrollera att det valda projektet kommer att bidra till målet för stödordningen och därmed till utvecklingsstrategin för det berörda området. För detta ändamål kan Eftastaterna förlita sig på de uppgifter som den som ansöker om stöd har lämnat på det formulär (som bifogas dessa riktlinjer) där de positiva effekterna av investeringen i det berörda området ska beskrivas (26). |
| --- | --- |

(33)

När den beviljande myndigheten beviljar stöd för individuella investeringsprojekt på grundval av en stödordning måste den kontrollera att det valda projektet kommer att bidra till målet för stödordningen och därmed till utvecklingsstrategin för det berörda området. För detta ändamål kan Eftastaterna förlita sig på de uppgifter som den som ansöker om stöd har lämnat på det formulär (som bifogas dessa riktlinjer) där de positiva effekterna av investeringen i det berörda området ska beskrivas (26).

| (34) | För att garantera att investeringen ger ett verkligt och varaktigt bidrag till utvecklingen i det berörda området måste investeringen upprätthållas i det berörda området i minst fem år, eller tre år för små och medelstora företag, efter det att den slutförts (27). |
| --- | --- |

(34)

För att garantera att investeringen ger ett verkligt och varaktigt bidrag till utvecklingen i det berörda området måste investeringen upprätthållas i det berörda området i minst fem år, eller tre år för små och medelstora företag, efter det att den slutförts (27).

| (35) | Om stödet beräknas på grundval av lönekostnader ska tjänsterna vara tillsatta inom tre år efter det att arbetena slutförts. Varje arbetstillfälle som skapats genom investeringen ska finnas kvar i det berörda området under fem år från den dag då tjänsten först tillsattes. När det gäller investeringar som genomförs av små och medelstora företag kan Eftastaterna förkorta femårsperioden för upprätthållande av investeringen eller bevarande av skapade arbetstillfällen till minst tre år. |
| --- | --- |

(35)

Om stödet beräknas på grundval av lönekostnader ska tjänsterna vara tillsatta inom tre år efter det att arbetena slutförts. Varje arbetstillfälle som skapats genom investeringen ska finnas kvar i det berörda området under fem år från den dag då tjänsten först tillsattes. När det gäller investeringar som genomförs av små och medelstora företag kan Eftastaterna förkorta femårsperioden för upprätthållande av investeringen eller bevarande av skapade arbetstillfällen till minst tre år.

| (36) | För att garantera investeringens lönsamhet ska Eftastaten se till att stödmottagaren bidrar med minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna antingen med egna medel eller genom extern finansiering, i en form som är helt fri från statligt stöd (28). |
| --- | --- |

(36)

För att garantera investeringens lönsamhet ska Eftastaten se till att stödmottagaren bidrar med minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna antingen med egna medel eller genom extern finansiering, i en form som är helt fri från statligt stöd (28).

| (37) | För att undvika att statliga stödåtgärder orsakar miljöskador måste Eftastaterna också se till att EES miljölagstiftning följs, bland annat vad gäller behovet av en miljökonsekvensbedömning om lagen kräver en sådan, och se till att alla relevanta tillstånd finns. |
| --- | --- |

(37)

För att undvika att statliga stödåtgärder orsakar miljöskador måste Eftastaterna också se till att EES miljölagstiftning följs, bland annat vad gäller behovet av en miljökonsekvensbedömning om lagen kräver en sådan, och se till att alla relevanta tillstånd finns.

3.2.2   Anmält individuellt investeringsstöd

| (38) | För att visa att individuellt investeringsstöd som anmälts till övervakningsmyndigheten bidrar till regional utveckling kan Eftastaterna använda en mängd olika indikatorer, till exempel de som nämns nedan, som kan vara både direkta (t.ex. direkta arbetstillfällen som skapats) och indirekta (t.ex. lokal innovation):






  a) | Antalet direkta arbetstillfällen som skapas genom investeringen är en viktig indikator på bidraget till regional utveckling. Hänsyn ska också tas till kvaliteten på de arbetstillfällen som skapas och den kompetensnivå som krävs. |
| --- | --- | --- |

(38)

För att visa att individuellt investeringsstöd som anmälts till övervakningsmyndigheten bidrar till regional utveckling kan Eftastaterna använda en mängd olika indikatorer, till exempel de som nämns nedan, som kan vara både direkta (t.ex. direkta arbetstillfällen som skapats) och indirekta (t.ex. lokal innovation):

a)

Antalet direkta arbetstillfällen som skapas genom investeringen är en viktig indikator på bidraget till regional utveckling. Hänsyn ska också tas till kvaliteten på de arbetstillfällen som skapas och den kompetensnivå som krävs.

| b) | Ett ännu större antal nya arbetstillfällen kan skapas i det lokala nätverket av (under)leverantörer, vilket bidrar till att bättre integrera investeringen i den berörda regionen och säkerställa större spridningseffekter. Hänsyn kommer därför också att tas till antalet indirekta arbetstillfällen som skapas. |
| --- | --- |

b)

Ett ännu större antal nya arbetstillfällen kan skapas i det lokala nätverket av (under)leverantörer, vilket bidrar till att bättre integrera investeringen i den berörda regionen och säkerställa större spridningseffekter. Hänsyn kommer därför också att tas till antalet indirekta arbetstillfällen som skapas.

| c) | Ett åtagande från stödmottagaren om att inleda vittomfattande utbildningsverksamhet för att förbättra arbetsstyrkans kompetens (allmän och särskild) kommer att betraktas som en faktor som bidrar till regional utveckling. Tyngdpunkten kommer även att ligga på att tillhandahålla praktikprogram eller lärlingsutbildning, särskilt för ungdomar, och på utbildning som förbättrar kunskaperna och anställningsbarheten för anställda utanför företaget. Allmän eller särskild utbildning för vilken utbildningsstöd har godkänts kommer inte att räknas som en positiv effekt till följd av regionalstödet för att undvika att det räknas dubbelt. |
| --- | --- |

c)

Ett åtagande från stödmottagaren om att inleda vittomfattande utbildningsverksamhet för att förbättra arbetsstyrkans kompetens (allmän och särskild) kommer att betraktas som en faktor som bidrar till regional utveckling. Tyngdpunkten kommer även att ligga på att tillhandahålla praktikprogram eller lärlingsutbildning, särskilt för ungdomar, och på utbildning som förbättrar kunskaperna och anställningsbarheten för anställda utanför företaget. Allmän eller särskild utbildning för vilken utbildningsstöd har godkänts kommer inte att räknas som en positiv effekt till följd av regionalstödet för att undvika att det räknas dubbelt.

| d) | Externa stordriftsfördelar eller andra fördelar från en regional utvecklingssynvinkel kan uppstå till följd av närhet (klustereffekt). Kluster av företag inom samma bransch ger individuella anläggningar möjlighet att specialisera sig mer, vilket leder till ökad effektivitet. Hur viktig denna indikator är för att fastställa bidraget till regional utveckling beror dock på hur långt klustret hunnit utvecklats. |
| --- | --- |

d)

Externa stordriftsfördelar eller andra fördelar från en regional utvecklingssynvinkel kan uppstå till följd av närhet (klustereffekt). Kluster av företag inom samma bransch ger individuella anläggningar möjlighet att specialisera sig mer, vilket leder till ökad effektivitet. Hur viktig denna indikator är för att fastställa bidraget till regional utveckling beror dock på hur långt klustret hunnit utvecklats.

| e) | Investeringar omfattar teknisk kunskap och kan vara en källa till en omfattande tekniköverföring (spridningseffekter i form av kunskap). Det är mer sannolikt att tekniköverföring till den mottagande regionen äger rum när investeringar görs i teknikintensiva branscher. Nivån och selektiviteten på kunskapsspridningen är också viktig i detta avseende. |
| --- | --- |

e)

Investeringar omfattar teknisk kunskap och kan vara en källa till en omfattande tekniköverföring (spridningseffekter i form av kunskap). Det är mer sannolikt att tekniköverföring till den mottagande regionen äger rum när investeringar görs i teknikintensiva branscher. Nivån och selektiviteten på kunskapsspridningen är också viktig i detta avseende.

| f) | Projektets bidrag till regionens förmåga att skapa ny teknik genom lokal innovation kan också komma att beaktas. Den nya produktionsanläggningens samarbete med lokala högre utbildningsinstitutioner kan betraktas som positiv i detta avseende. |
| --- | --- |

f)

Projektets bidrag till regionens förmåga att skapa ny teknik genom lokal innovation kan också komma att beaktas. Den nya produktionsanläggningens samarbete med lokala högre utbildningsinstitutioner kan betraktas som positiv i detta avseende.

| g) | Investeringens varaktighet och eventuella framtida uppföljningsinvesteringar är en indikation på att ett företags engagemang i den berörda regionen är hållbart. |
| --- | --- |

g)

Investeringens varaktighet och eventuella framtida uppföljningsinvesteringar är en indikation på att ett företags engagemang i den berörda regionen är hållbart.

| (39) | Eftastaterna kan också hänvisa till stödmottagarens affärsplan som kan ge information om antalet arbetstillfällen som kommer att skapas, löner som kommer att betalas (spridningseffekt i form av ökat välstånd för hushållen), inköpsvolymen från lokala producenter, omsättning som investeringen genererat och som regionen eventuellt gynnats av genom ytterligare skatteintäkter. |
| --- | --- |

(39)

Eftastaterna kan också hänvisa till stödmottagarens affärsplan som kan ge information om antalet arbetstillfällen som kommer att skapas, löner som kommer att betalas (spridningseffekt i form av ökat välstånd för hushållen), inköpsvolymen från lokala producenter, omsättning som investeringen genererat och som regionen eventuellt gynnats av genom ytterligare skatteintäkter.

| (40) | När det gäller stöd (29) för särskilda ändamål måste medlemsstaten visa, utöver de krav som fastställs i punkterna 33–37, att projektet är förenligt med och bidrar till utvecklingsstrategin i det berörda området. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller stöd (29) för särskilda ändamål måste medlemsstaten visa, utöver de krav som fastställs i punkterna 33–37, att projektet är förenligt med och bidrar till utvecklingsstrategin i det berörda området.

3.2.3   Stödordningar för driftstöd

| (41) | Stödordningar för driftstöd främjar utvecklingen i mindre gynnade områden endast om utmaningarna i sådana områden identifieras tydligt på förhand. Hindren för att attrahera eller upprätthålla ekonomisk aktivitet kan vara så stora eller bestående att enbart investeringsstöd i sig inte är tillräckligt för att dessa områden ska kunna utvecklas. |
| --- | --- |

(41)

Stödordningar för driftstöd främjar utvecklingen i mindre gynnade områden endast om utmaningarna i sådana områden identifieras tydligt på förhand. Hindren för att attrahera eller upprätthålla ekonomisk aktivitet kan vara så stora eller bestående att enbart investeringsstöd i sig inte är tillräckligt för att dessa områden ska kunna utvecklas.

| (42) | När det gäller stöd för att minska vissa särskilda svårigheter som små och medelstora företag möter i a-områden måste de berörda Eftastaterna visa att dessa särskilda svårigheter finns och att de är stora, och de måste visa att en stödordning för driftstöd behövs eftersom de särskilda svårigheterna inte kan övervinnas med investeringsstöd. |
| --- | --- |

(42)

När det gäller stöd för att minska vissa särskilda svårigheter som små och medelstora företag möter i a-områden måste de berörda Eftastaterna visa att dessa särskilda svårigheter finns och att de är stora, och de måste visa att en stödordning för driftstöd behövs eftersom de särskilda svårigheterna inte kan övervinnas med investeringsstöd.

| (43) | När det gäller driftstöd för att förhindra eller minska avfolkningen i mycket glesbefolkade områden ska den berörda Eftastaten påvisa risken för avfolkning i det berörda området om inget driftstöd ges. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller driftstöd för att förhindra eller minska avfolkningen i mycket glesbefolkade områden ska den berörda Eftastaten påvisa risken för avfolkning i det berörda området om inget driftstöd ges.

3.3   BEHOV AV STATLIGT INGRIPANDE

| (44) | För att bedöma om statligt stöd är nödvändigt för att nå målet av gemensamt intresse måste först själva problemet diagnostiseras. Statligt stöd bör inriktas på situationer där stöd kan medföra en kraftig materiell förbättring i fall där marknaden inte klarar av uppgiften. Detta gäller särskilt i en situation med knappa offentliga resurser. |
| --- | --- |

(44)

För att bedöma om statligt stöd är nödvändigt för att nå målet av gemensamt intresse måste först själva problemet diagnostiseras. Statligt stöd bör inriktas på situationer där stöd kan medföra en kraftig materiell förbättring i fall där marknaden inte klarar av uppgiften. Detta gäller särskilt i en situation med knappa offentliga resurser.

| (45) | Statliga stödåtgärder kan faktiskt under vissa omständigheter korrigera marknadsmisslyckanden och därigenom bidra till bättre fungerande marknader och ökad konkurrenskraft. Vidare gäller att på marknader som ger effektiva resultat som dock är otillfredsställande ur ett rättvise- eller sammanhållningsperspektiv kan statligt stöd användas för att nå ett mer önskvärt och jämlikt resultat ur marknadssynpunkt. |
| --- | --- |

(45)

Statliga stödåtgärder kan faktiskt under vissa omständigheter korrigera marknadsmisslyckanden och därigenom bidra till bättre fungerande marknader och ökad konkurrenskraft. Vidare gäller att på marknader som ger effektiva resultat som dock är otillfredsställande ur ett rättvise- eller sammanhållningsperspektiv kan statligt stöd användas för att nå ett mer önskvärt och jämlikt resultat ur marknadssynpunkt.

| (46) | Vad gäller stöd som beviljas för utveckling av regioner som ingår i regionalstödskartan i enlighet med de regler som anges i avsnitt 5 i dessa riktlinjer anser övervakningsmyndigheten att marknaden inte utan statligt ingripande når de förväntade sammanhållningsmål som anges i EES-avtalet. Därför bör stöd i dessa områden anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 61.3 a och c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(46)

Vad gäller stöd som beviljas för utveckling av regioner som ingår i regionalstödskartan i enlighet med de regler som anges i avsnitt 5 i dessa riktlinjer anser övervakningsmyndigheten att marknaden inte utan statligt ingripande når de förväntade sammanhållningsmål som anges i EES-avtalet. Därför bör stöd i dessa områden anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 61.3 a och c i EES-avtalet.

3.4   REGIONALSTÖDETS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| (47) | Den föreslagna stödåtgärden måste vara ett lämpligt policyinstrument med hänsyn till det berörda stödpolitiska målet. En stödåtgärd anses vara oförenlig med den inre marknaden om samma positiva bidrag till regional utveckling kan uppnås med andra, mindre snedvridande policyinstrument eller andra, mindre snedvridande stödinstrument. |
| --- | --- |

(47)

Den föreslagna stödåtgärden måste vara ett lämpligt policyinstrument med hänsyn till det berörda stödpolitiska målet. En stödåtgärd anses vara oförenlig med den inre marknaden om samma positiva bidrag till regional utveckling kan uppnås med andra, mindre snedvridande policyinstrument eller andra, mindre snedvridande stödinstrument.

3.4.1   Ändamålsenlighet jämfört med alternativa politiska instrument

3.4.1.1   Stödordningar för investeringsstöd

| (48) | Regionalt investeringsstöd är inte det enda politiska instrumentet som Eftastaterna har tillgång till för att stödja investeringar och skapande av arbetstillfällen i mindre gynnade områden. Eftastaterna kan använda andra åtgärder, till exempel utveckla infrastrukturen, höja kvaliteten på utbildningen eller förbättra affärsmiljön. |
| --- | --- |

(48)

Regionalt investeringsstöd är inte det enda politiska instrumentet som Eftastaterna har tillgång till för att stödja investeringar och skapande av arbetstillfällen i mindre gynnade områden. Eftastaterna kan använda andra åtgärder, till exempel utveckla infrastrukturen, höja kvaliteten på utbildningen eller förbättra affärsmiljön.

| (49) | Eftastaterna ska ange varför regionalstöd är ett lämpligt instrument för att uppnå det gemensamma målet om rättvisa och sammanhållning när de inför en stödordning utanför ett operativt program som finansieras med medel ur sammanhållningsfonderna. |
| --- | --- |

(49)

Eftastaterna ska ange varför regionalstöd är ett lämpligt instrument för att uppnå det gemensamma målet om rättvisa och sammanhållning när de inför en stödordning utanför ett operativt program som finansieras med medel ur sammanhållningsfonderna.

| (50) | Övervakningsmyndigheten kommer särskilt att ta hänsyn till eventuella konsekvensbedömningar av den föreslagna stödordningen som Eftastaten kan komma att ställa till förfogande. Likaså kan resultaten av de utvärderingar i efterhand som beskrivs i avsnitt 4 beaktas för att bedöma den föreslagna stödordningens lämplighet. |
| --- | --- |

(50)

Övervakningsmyndigheten kommer särskilt att ta hänsyn till eventuella konsekvensbedömningar av den föreslagna stödordningen som Eftastaten kan komma att ställa till förfogande. Likaså kan resultaten av de utvärderingar i efterhand som beskrivs i avsnitt 4 beaktas för att bedöma den föreslagna stödordningens lämplighet.

3.4.1.2   Individuellt investeringsstöd

| (51) | När det gäller stöd för ett särskilt ändamål måste Eftastaten visa att ett sådant stöd är en bättre garanti för utvecklingen i det berörda området än ett stöd som ges på grundval en stödordning eller andra typer av åtgärder. |
| --- | --- |

(51)

När det gäller stöd för ett särskilt ändamål måste Eftastaten visa att ett sådant stöd är en bättre garanti för utvecklingen i det berörda området än ett stöd som ges på grundval en stödordning eller andra typer av åtgärder.

3.4.1.3   Stödordningar för driftstöd

| (52) | Eftastaten ska kunna visa att stödet är ändamålsenligt för att uppnå syftet med stödordningen med hänsyn till de problem som stödet är avsett att avhjälpa. För att visa att stödet är ändamålsenligt kan Eftastaten beräkna stödbeloppet på förhand som ett fast belopp som täcker den förväntade kostnadsklyftan under en given period, för att uppmuntra företagen att hålla kostnaderna nere och utveckla sin verksamhet på sikt (30). |
| --- | --- |

(52)

Eftastaten ska kunna visa att stödet är ändamålsenligt för att uppnå syftet med stödordningen med hänsyn till de problem som stödet är avsett att avhjälpa. För att visa att stödet är ändamålsenligt kan Eftastaten beräkna stödbeloppet på förhand som ett fast belopp som täcker den förväntade kostnadsklyftan under en given period, för att uppmuntra företagen att hålla kostnaderna nere och utveckla sin verksamhet på sikt (30).

3.4.2   Ändamålsenligheten jämfört med olika stödinstrument

| (53) | Regionalstöd kan beviljas i olika form. Eftastaten bör dock se till att stödet beviljas i den form som sannolikt minst orsakar snedvridning av handel och konkurrens. Om stödet ges i en form som medför en direkt ekonomisk fördel (t.ex. direkta bidrag, skattebefrielser och skattesänkningar, socialavgifter och andra obligatoriska avgifter, eller tillhandahållande av mark, varor och tjänster till fördelaktiga priser osv.) ska Eftastaten visa varför andra, potentiellt mindre snedvridande stödformer, såsom förskott med återbetalningsskyldighet eller stödformer som baseras på skuld- eller kapitalinstrument (t.ex. lågräntelån eller räntesubventioner, statliga garantier, förvärv av aktier eller annan tillförsel av kapital på förmånliga villkor) inte är lämpliga. |
| --- | --- |

(53)

Regionalstöd kan beviljas i olika form. Eftastaten bör dock se till att stödet beviljas i den form som sannolikt minst orsakar snedvridning av handel och konkurrens. Om stödet ges i en form som medför en direkt ekonomisk fördel (t.ex. direkta bidrag, skattebefrielser och skattesänkningar, socialavgifter och andra obligatoriska avgifter, eller tillhandahållande av mark, varor och tjänster till fördelaktiga priser osv.) ska Eftastaten visa varför andra, potentiellt mindre snedvridande stödformer, såsom förskott med återbetalningsskyldighet eller stödformer som baseras på skuld- eller kapitalinstrument (t.ex. lågräntelån eller räntesubventioner, statliga garantier, förvärv av aktier eller annan tillförsel av kapital på förmånliga villkor) inte är lämpliga.

| (54) | För stödordningar som genomför mål och prioriteringar i operativa program, anses det finansieringsinstrument som valts i detta program vara ett lämpligt instrument. |
| --- | --- |

(54)

För stödordningar som genomför mål och prioriteringar i operativa program, anses det finansieringsinstrument som valts i detta program vara ett lämpligt instrument.

| (55) | Resultaten av de utvärderingar i efterhand som beskrivs i avsnitt 4 kan beaktas för att bedöma det föreslagna stödinstrumentets lämplighet. |
| --- | --- |

(55)

Resultaten av de utvärderingar i efterhand som beskrivs i avsnitt 4 kan beaktas för att bedöma det föreslagna stödinstrumentets lämplighet.

3.5   STIMULANSEFFEKT

| (56) | Regionalstöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden endast om det har en stimulanseffekt. En stimulanseffekt föreligger om stödet ändrar företagets beteende på ett sådant sätt att det inleder ytterligare verksamhet som bidrar till utvecklingen av ett område som det inte skulle ha inlett utan stöd eller som det skulle ha inlett endast i begränsad utsträckning eller på ett annat sätt eller på en annan plats. Stödet får inte subventionera kostnader för en verksamhet som företaget i alla händelser skulle ha ådragit sig och får inte kompensera för den normala affärsrisken vid ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(56)

Regionalstöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden endast om det har en stimulanseffekt. En stimulanseffekt föreligger om stödet ändrar företagets beteende på ett sådant sätt att det inleder ytterligare verksamhet som bidrar till utvecklingen av ett område som det inte skulle ha inlett utan stöd eller som det skulle ha inlett endast i begränsad utsträckning eller på ett annat sätt eller på en annan plats. Stödet får inte subventionera kostnader för en verksamhet som företaget i alla händelser skulle ha ådragit sig och får inte kompensera för den normala affärsrisken vid ekonomisk verksamhet.

| (57) | Att en stimulanseffekt föreligger kan påvisas på två olika sätt:






  a) | Stödet ger ett incitament att fatta ett positivt investeringsbeslut därför att en investering som annars inte skulle vara tillräckligt lönsam för stödmottagaren kan genomföras i det berörda området (31) (scenario 1, investeringsbeslut), eller |
| --- | --- | --- |

(57)

Att en stimulanseffekt föreligger kan påvisas på två olika sätt:

a)

Stödet ger ett incitament att fatta ett positivt investeringsbeslut därför att en investering som annars inte skulle vara tillräckligt lönsam för stödmottagaren kan genomföras i det berörda området (31) (scenario 1, investeringsbeslut), eller

| b) | Stödet ger ett incitament att välja att lokalisera en planerad investering i det berörda området i stället för någon annanstans, eftersom det kompenserar för de nackdelar och kostnader netto som en lokalisering till det berörda området är förknippad med (scenario 2, beslut som avser lokaliseringsorten). |
| --- | --- |

b)

Stödet ger ett incitament att välja att lokalisera en planerad investering i det berörda området i stället för någon annanstans, eftersom det kompenserar för de nackdelar och kostnader netto som en lokalisering till det berörda området är förknippad med (scenario 2, beslut som avser lokaliseringsorten).

| (58) | Om stödet inte ändrar stödmottagarens beteende genom att uppmuntra till (ytterligare) investeringar i det berörda området kan man utgå från att samma investering skulle göras i regionen i fråga även utan stöd. Ett sådant stöd har inte en tillräcklig stimulanseffekt för att det regionala målet ska kunna nås och kan inte anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(58)

Om stödet inte ändrar stödmottagarens beteende genom att uppmuntra till (ytterligare) investeringar i det berörda området kan man utgå från att samma investering skulle göras i regionen i fråga även utan stöd. Ett sådant stöd har inte en tillräcklig stimulanseffekt för att det regionala målet ska kunna nås och kan inte anses vara förenligt med den inre marknaden.

| (59) | I fråga om regionalstöd som ges via sammanhållningspolitiska medel i a-regioner för investeringar som är nödvändiga för att uppfylla normer som föreskrivs i EES-lagstiftningen kan stödet dock anses ha en stimulanseffekt om det i en situation utan stöd inte hade varit tillräckligt lönsamt för stödmottagaren att göra investeringen i det berörda området, vilket skulle leda till nedläggning av en befintlig anläggning i det området. |
| --- | --- |

(59)

I fråga om regionalstöd som ges via sammanhållningspolitiska medel i a-regioner för investeringar som är nödvändiga för att uppfylla normer som föreskrivs i EES-lagstiftningen kan stödet dock anses ha en stimulanseffekt om det i en situation utan stöd inte hade varit tillräckligt lönsamt för stödmottagaren att göra investeringen i det berörda området, vilket skulle leda till nedläggning av en befintlig anläggning i det området.

3.5.1   Stödordningar för investeringsstöd

| (60) | Arbeten som utförs i samband med en enskild investering kan inledas först efter det att stödansökan lämnats in. |
| --- | --- |

(60)

Arbeten som utförs i samband med en enskild investering kan inledas först efter det att stödansökan lämnats in.

| (61) | Om arbetena inleds innan stödansökan lämnats in kommer stöd som ges för den berörda individuella investeringen inte att anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(61)

Om arbetena inleds innan stödansökan lämnats in kommer stöd som ges för den berörda individuella investeringen inte att anses vara förenligt med den inre marknaden.

| (62) | Vid ansökan om stöd ska Eftastaterna använda det standardformulär som bifogas dessa riktlinjer (32). I ansökningsformuläret ska små och medelstora företag och stora företag kontrafaktiskt förklara vad som skulle ha hänt om de inte fått stöd och ange vilket av scenarierna i punkt 57 som är tillämpligt. |
| --- | --- |

(62)

Vid ansökan om stöd ska Eftastaterna använda det standardformulär som bifogas dessa riktlinjer (32). I ansökningsformuläret ska små och medelstora företag och stora företag kontrafaktiskt förklara vad som skulle ha hänt om de inte fått stöd och ange vilket av scenarierna i punkt 57 som är tillämpligt.

| (63) | Stora företag ska dessutom lägga fram dokumentation som styrker de uppgifter om ett kontrafaktiskt scenario som anges i ansökningsformuläret. Små och medelstora företag omfattas inte av en sådan skyldighet. |
| --- | --- |

(63)

Stora företag ska dessutom lägga fram dokumentation som styrker de uppgifter om ett kontrafaktiskt scenario som anges i ansökningsformuläret. Små och medelstora företag omfattas inte av en sådan skyldighet.

| (64) | Den beviljande myndigheten ska kontrollera det kontrafaktiska scenariots trovärdighet och bekräfta att regionalstödet har den erforderliga stimulanseffekt som motsvarar ett av scenarierna i punkt 57. Ett kontrafaktiskt scenario är trovärdigt om det är äkta och hänger samman med de faktorer som ska beaktas vid beslutsfattandet vid den tidpunkt då stödmottagaren fattar sitt investeringsbeslut. |
| --- | --- |

(64)

Den beviljande myndigheten ska kontrollera det kontrafaktiska scenariots trovärdighet och bekräfta att regionalstödet har den erforderliga stimulanseffekt som motsvarar ett av scenarierna i punkt 57. Ett kontrafaktiskt scenario är trovärdigt om det är äkta och hänger samman med de faktorer som ska beaktas vid beslutsfattandet vid den tidpunkt då stödmottagaren fattar sitt investeringsbeslut.

3.5.2   Anmält individuellt investeringsstöd

| (65) | Förutom det som krävs i punkterna 60–64 ska Eftastaten, i fråga om anmält individuellt stöd (33), lägga fram tydliga bevis på att stödet faktiskt påverkar valet av investering eller lokalisering (34). Den måste ange vilket scenario i punkt 57 som är tillämpligt. För att möjliggöra en övergripande bedömning ska Eftastaten inte bara ge information om det understödda projektet utan också en utförlig beskrivning av det kontrafaktiska scenariot, i vilket inget stöd beviljas stödmottagaren av någon offentlig myndighet inom EES. |
| --- | --- |

(65)

Förutom det som krävs i punkterna 60–64 ska Eftastaten, i fråga om anmält individuellt stöd (33), lägga fram tydliga bevis på att stödet faktiskt påverkar valet av investering eller lokalisering (34). Den måste ange vilket scenario i punkt 57 som är tillämpligt. För att möjliggöra en övergripande bedömning ska Eftastaten inte bara ge information om det understödda projektet utan också en utförlig beskrivning av det kontrafaktiska scenariot, i vilket inget stöd beviljas stödmottagaren av någon offentlig myndighet inom EES.

| (66) | Enligt scenario 1 skulle Eftastaten kunna bevisa att stödet har en stimulanseffekt genom att lägga fram företagshandlingar som visar att investeringen inte skulle vara tillräckligt lönsam utan stöd. |
| --- | --- |

(66)

Enligt scenario 1 skulle Eftastaten kunna bevisa att stödet har en stimulanseffekt genom att lägga fram företagshandlingar som visar att investeringen inte skulle vara tillräckligt lönsam utan stöd.

| (67) | Enligt scenario 2 skulle Eftastaten kunna bevisa stödets stimulanseffekt genom att lägga fram företagshandlingar som visar att en jämförelse har gjorts mellan kostnader och intäkter till följd av lokaliseringen i det berörda området och de som skulle ha uppstått i alternativa områden. Övervakningsmyndigheten undersöker huruvida sådana jämförelser har en realistisk grund. |
| --- | --- |

(67)

Enligt scenario 2 skulle Eftastaten kunna bevisa stödets stimulanseffekt genom att lägga fram företagshandlingar som visar att en jämförelse har gjorts mellan kostnader och intäkter till följd av lokaliseringen i det berörda området och de som skulle ha uppstått i alternativa områden. Övervakningsmyndigheten undersöker huruvida sådana jämförelser har en realistisk grund.

| (68) | Eftastaterna uppmanas särskilt att förlita sig på officiella handlingar från företagets styrelse, riskbedömningar (inklusive en bedömning av risker som hänger samman med lokaliseringen), finansiella rapporter, interna affärsplaner, expertutlåtanden och andra studier som avser det investeringsprojekt som är föremål för bedömning. Handlingar som innehåller information om efterfrågeprognoser, kostnadsprognoser, finansiella prognoser, handlingar som läggs fram för en investeringskommitté och som beskriver olika investeringsscenarier eller handlingar som är avsedda för finansinstitut kan hjälpa Eftastaterna att påvisa en stimulanseffekt. |
| --- | --- |

(68)

Eftastaterna uppmanas särskilt att förlita sig på officiella handlingar från företagets styrelse, riskbedömningar (inklusive en bedömning av risker som hänger samman med lokaliseringen), finansiella rapporter, interna affärsplaner, expertutlåtanden och andra studier som avser det investeringsprojekt som är föremål för bedömning. Handlingar som innehåller information om efterfrågeprognoser, kostnadsprognoser, finansiella prognoser, handlingar som läggs fram för en investeringskommitté och som beskriver olika investeringsscenarier eller handlingar som är avsedda för finansinstitut kan hjälpa Eftastaterna att påvisa en stimulanseffekt.

| (69) | I detta sammanhang, och särskilt i scenario 1, kan lönsamhetsnivån utvärderas med hänvisning till metoder som är sedvanlig praxis i den berörda branschen, och som kan omfatta metoder för att bedöma projektets nettonuvärde (35), internränta (36) eller den genomsnittliga avkastningen på sysselsatt kapital. Projektets lönsamhet ska jämföras med den normala avkastning som företaget tillämpar vid andra investeringsprojekt av liknande slag. Om denna avkastning inte finns tillgänglig ska projektets lönsamhet jämföras med företagets kapitalkostnader som helhet eller med den avkastning som är vanligt förekommande inom den berörda branschen. |
| --- | --- |

(69)

I detta sammanhang, och särskilt i scenario 1, kan lönsamhetsnivån utvärderas med hänvisning till metoder som är sedvanlig praxis i den berörda branschen, och som kan omfatta metoder för att bedöma projektets nettonuvärde (35), internränta (36) eller den genomsnittliga avkastningen på sysselsatt kapital. Projektets lönsamhet ska jämföras med den normala avkastning som företaget tillämpar vid andra investeringsprojekt av liknande slag. Om denna avkastning inte finns tillgänglig ska projektets lönsamhet jämföras med företagets kapitalkostnader som helhet eller med den avkastning som är vanligt förekommande inom den berörda branschen.

| (70) | Om stödet inte ändrar stödmottagarens beteende genom att uppmuntra till (ytterligare) investeringar i det berörda området får det ingen positiv effekt för den regionen. Därför kommer stöd inte anses vara förenligt med den inre marknaden i fall där det verkar som att samma investering skulle göras i regionen även om stödet inte hade beviljats. |
| --- | --- |

(70)

Om stödet inte ändrar stödmottagarens beteende genom att uppmuntra till (ytterligare) investeringar i det berörda området får det ingen positiv effekt för den regionen. Därför kommer stöd inte anses vara förenligt med den inre marknaden i fall där det verkar som att samma investering skulle göras i regionen även om stödet inte hade beviljats.

3.5.3   Stödordningar för driftstöd

| (71) | När det gäller stödordningar för driftstöd anses stödet ha en stimulanseffekt om det är sannolikt att den ekonomiska aktiviteten i området eller regionen i fråga skulle försvagas betydligt utan stöd på grund av de problem som stödet är avsett att avhjälpa. |
| --- | --- |

(71)

När det gäller stödordningar för driftstöd anses stödet ha en stimulanseffekt om det är sannolikt att den ekonomiska aktiviteten i området eller regionen i fråga skulle försvagas betydligt utan stöd på grund av de problem som stödet är avsett att avhjälpa.

| (72) | Övervakningsmyndigheten kommer därför att anse att stödet ökar den ekonomiska aktiviteten i de berörda områdena eller regionerna om Eftastaten har visat att det finns problem i det berörda området och att de är betydande (se punkterna 42 och 43). |
| --- | --- |

(72)

Övervakningsmyndigheten kommer därför att anse att stödet ökar den ekonomiska aktiviteten i de berörda områdena eller regionerna om Eftastaten har visat att det finns problem i det berörda området och att de är betydande (se punkterna 42 och 43).

3.6   STÖDETS PROPORTIONALITET (BEGRÄNSNING AV STÖDET TILL ETT MINIMUM)

| (73) | I princip ska regionalstödsbeloppet vara begränsat till det minimum som krävs för att uppmuntra till ytterligare investeringar eller aktivitet i det berörda området. |
| --- | --- |

(73)

I princip ska regionalstödsbeloppet vara begränsat till det minimum som krävs för att uppmuntra till ytterligare investeringar eller aktivitet i det berörda området.

| (74) | Som allmän regel gäller att anmält individuellt stöd anses vara begränsat till ett minimum om stödbeloppet motsvarar merkostnaderna netto av att genomföra investeringen i det berörda området, jämfört med ett kontrafaktiskt scenario utan stöd. Också när det gäller investeringsstöd som beviljats stora företag enligt anmälda stödordningar ska Eftastaterna se till att stödbeloppet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt på grundval av en merkostnader netto-metod. |
| --- | --- |

(74)

Som allmän regel gäller att anmält individuellt stöd anses vara begränsat till ett minimum om stödbeloppet motsvarar merkostnaderna netto av att genomföra investeringen i det berörda området, jämfört med ett kontrafaktiskt scenario utan stöd. Också när det gäller investeringsstöd som beviljats stora företag enligt anmälda stödordningar ska Eftastaterna se till att stödbeloppet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt på grundval av en merkostnader netto-metod.

| (75) | I situationer enligt scenario 1 (investeringsbeslut) bör stödbeloppet därför inte överstiga det minimibelopp som behövs för att göra projektet tillräckligt lönsamt, till exempel öka dess internränta utöver den normala avkastning som tillämpas av det berörda företaget i andra investeringsprojekt av liknande slag eller, om det finns tillgängligt, att öka sin internränta utöver företagets kapitalkostnader som helhet eller på en högre avkastning som är vanligt förekommande inom den berörda branschen. |
| --- | --- |

(75)

I situationer enligt scenario 1 (investeringsbeslut) bör stödbeloppet därför inte överstiga det minimibelopp som behövs för att göra projektet tillräckligt lönsamt, till exempel öka dess internränta utöver den normala avkastning som tillämpas av det berörda företaget i andra investeringsprojekt av liknande slag eller, om det finns tillgängligt, att öka sin internränta utöver företagets kapitalkostnader som helhet eller på en högre avkastning som är vanligt förekommande inom den berörda branschen.

| (76) | I situationer enligt scenario 2 (lokaliseringsincitament) bör stödbeloppet inte överstiga skillnaden mellan nettonuvärdet av investeringen i målområdet med nettonuvärdet på den alternativa lokaliseringsorten. Hänsyn måste tas till alla relevanta kostnader och intäkter, bland annat administrativa kostnader, transportkostnader, utbildningskostnader som inte omfattas av utbildningsstöd samt löneskillnader. Om den alternativa lokaliseringsorten ligger inom EES beaktas dock inte stöd som beviljats på denna andra lokaliseringsort. |
| --- | --- |

(76)

I situationer enligt scenario 2 (lokaliseringsincitament) bör stödbeloppet inte överstiga skillnaden mellan nettonuvärdet av investeringen i målområdet med nettonuvärdet på den alternativa lokaliseringsorten. Hänsyn måste tas till alla relevanta kostnader och intäkter, bland annat administrativa kostnader, transportkostnader, utbildningskostnader som inte omfattas av utbildningsstöd samt löneskillnader. Om den alternativa lokaliseringsorten ligger inom EES beaktas dock inte stöd som beviljats på denna andra lokaliseringsort.

| (77) | För att garantera förutsägbarhet och lika villkor tillämpar övervakningsmyndigheten dessutom de högsta tillåtna stödnivåerna (37) för investeringsstöd. Dessa högsta tillåtna stödnivåer har ett dubbelt syfte. |
| --- | --- |

(77)

För att garantera förutsägbarhet och lika villkor tillämpar övervakningsmyndigheten dessutom de högsta tillåtna stödnivåerna (37) för investeringsstöd. Dessa högsta tillåtna stödnivåer har ett dubbelt syfte.

| (78) | För det första, när det gäller anmälda stödordningar, fungerar de högsta tillåtna stödnivåerna som en ”säker hamn” för små och medelstora företag: så länge som stödnivån ligger under den högsta tillåtna nivån anses kriteriet om att ”stöd ska vara begränsat till ett minimum” vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(78)

För det första, när det gäller anmälda stödordningar, fungerar de högsta tillåtna stödnivåerna som en ”säker hamn” för små och medelstora företag: så länge som stödnivån ligger under den högsta tillåtna nivån anses kriteriet om att ”stöd ska vara begränsat till ett minimum” vara uppfyllt.

| (79) | För det andra, i samtliga övriga fall, används de högsta tillåtna stödnivåerna som ett tak för den merkostnader netto-metod som beskrivs i punkterna 75 och 76. |
| --- | --- |

(79)

För det andra, i samtliga övriga fall, används de högsta tillåtna stödnivåerna som ett tak för den merkostnader netto-metod som beskrivs i punkterna 75 och 76.

| (80) | De högsta tillåtna stödnivåerna anpassas på grundval av tre olika kriterier:






  a) | den socioekonomiska situationen i det berörda området, som underlag för att fastställa i vilken utsträckning området behöver utvecklas ytterligare och, eventuellt, i vilken utsträckning området lider av nackdelen att inte kunna locka till sig och hålla kvar ekonomisk aktivitet, |
| --- | --- | --- |

(80)

De högsta tillåtna stödnivåerna anpassas på grundval av tre olika kriterier:

a)

den socioekonomiska situationen i det berörda området, som underlag för att fastställa i vilken utsträckning området behöver utvecklas ytterligare och, eventuellt, i vilken utsträckning området lider av nackdelen att inte kunna locka till sig och hålla kvar ekonomisk aktivitet,

| b) | stödmottagarens storlek som indikator för de särskilda svårigheterna att finansiera eller genomföra ett projekt i området, och |
| --- | --- |

b)

stödmottagarens storlek som indikator för de särskilda svårigheterna att finansiera eller genomföra ett projekt i området, och

| c) | storleken på investeringsprojektet som indikator på den förväntade graden av snedvridning av handel och konkurrens. |
| --- | --- |

c)

storleken på investeringsprojektet som indikator på den förväntade graden av snedvridning av handel och konkurrens.

| (81) | Desto högre stödnivåer (och eventuellt större snedvridning av handel och konkurrens) tillåts ju mindre utvecklad målregionen är, och om stödmottagaren är ett litet eller medelstort företag. |
| --- | --- |

(81)

Desto högre stödnivåer (och eventuellt större snedvridning av handel och konkurrens) tillåts ju mindre utvecklad målregionen är, och om stödmottagaren är ett litet eller medelstort företag.

| (82) | Med tanke på den förväntade större snedvridningen av handel och konkurrens måste den högsta tillåtna stödnivån för stora investeringsprojekt sänkas med hjälp av den mekanism som definieras i punkt 20 c. |
| --- | --- |

(82)

Med tanke på den förväntade större snedvridningen av handel och konkurrens måste den högsta tillåtna stödnivån för stora investeringsprojekt sänkas med hjälp av den mekanism som definieras i punkt 20 c.

3.6.1   Stödordningar för investeringsstöd

| (83) | När det gäller stöd till små och medelstora företag får de höjda högsta tillåtna stödnivåer som beskrivs i avsnitt 5.4 användas. Små och medelstora företag får dock inte dra nytta av dessa höjda stödnivåer om investeringen avser ett stort investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller stöd till små och medelstora företag får de höjda högsta tillåtna stödnivåer som beskrivs i avsnitt 5.4 användas. Små och medelstora företag får dock inte dra nytta av dessa höjda stödnivåer om investeringen avser ett stort investeringsprojekt.

| (84) | När det gäller stöd till stora företag måste Eftastaten se till att stödbeloppet motsvarar merkostnaderna netto av att genomföra investeringen i det berörda området, jämfört med ett kontrafaktiskt scenario där inget stöd beviljas. Den metod som beskrivs i punkterna 75 och 76 ska användas tillsammans med högsta tillåtna stödnivåer som tak. |
| --- | --- |

(84)

När det gäller stöd till stora företag måste Eftastaten se till att stödbeloppet motsvarar merkostnaderna netto av att genomföra investeringen i det berörda området, jämfört med ett kontrafaktiskt scenario där inget stöd beviljas. Den metod som beskrivs i punkterna 75 och 76 ska användas tillsammans med högsta tillåtna stödnivåer som tak.

| (85) | Vid stöd till stora investeringsprojekt ska det säkerställas att stödet inte överstiger den sänkta stödnivån. Om en stödmottagare beviljas stöd för en investering som anses utgöra en del av ett enda investeringsprojekt ska stödet sänkas för de stödberättigande kostnader som överstiger 50 miljoner euro (38). |
| --- | --- |

(85)

Vid stöd till stora investeringsprojekt ska det säkerställas att stödet inte överstiger den sänkta stödnivån. Om en stödmottagare beviljas stöd för en investering som anses utgöra en del av ett enda investeringsprojekt ska stödet sänkas för de stödberättigande kostnader som överstiger 50 miljoner euro (38).

| (86) | Den beviljande myndigheten ska beräkna den högsta tillåtna stödnivån och stödbeloppet när den beviljar stödet. Stödnivån ska beräknas på grundval av en bruttobidragsekvivalent antingen i förhållande till de totala stödberättigande kostnaderna för investeringen eller de totala stödberättigande lönekostnader som stödmottagaren uppgett i sin stödansökan. |
| --- | --- |

(86)

Den beviljande myndigheten ska beräkna den högsta tillåtna stödnivån och stödbeloppet när den beviljar stödet. Stödnivån ska beräknas på grundval av en bruttobidragsekvivalent antingen i förhållande till de totala stödberättigande kostnaderna för investeringen eller de totala stödberättigande lönekostnader som stödmottagaren uppgett i sin stödansökan.

| (87) | Om investeringsstöd som beräknas på grundval av investeringskostnader kombineras med regionalt investeringsstöd som beräknas på grundval av lönekostnader, får det samlade stödet inte överstiga det högsta stödbelopp som blir resultatet av någotdera beräkningssättet upp till den högsta tillåtna stödnivån för det berörda området. |
| --- | --- |

(87)

Om investeringsstöd som beräknas på grundval av investeringskostnader kombineras med regionalt investeringsstöd som beräknas på grundval av lönekostnader, får det samlade stödet inte överstiga det högsta stödbelopp som blir resultatet av någotdera beräkningssättet upp till den högsta tillåtna stödnivån för det berörda området.

| (88) | Investeringsstöd får beviljas samtidigt på grundval av flera stödordningar för regionalstöd eller kumuleras med stöd för särskilda ändamål, förutsatt att det totala stödbeloppet från alla källor inte överstiger den högsta tillåtna stödnivån per projekt, som ska beräknas på förhand av den myndighet som först beviljade stöd. |
| --- | --- |

(88)

Investeringsstöd får beviljas samtidigt på grundval av flera stödordningar för regionalstöd eller kumuleras med stöd för särskilda ändamål, förutsatt att det totala stödbeloppet från alla källor inte överstiger den högsta tillåtna stödnivån per projekt, som ska beräknas på förhand av den myndighet som först beviljade stöd.

| (89) | För en nyinvestering som hänger samman med projekt inom det europeiska territoriella samarbetet som uppfyller villkoren i förordningen om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet europeiskt territoriellt samarbete (39) kommer den stödnivå som är tillämplig inom det område där den ursprungliga investeringen är belägen att gälla för alla stödmottagare som deltar i projektet. Om startinvesteringen är belägen i två eller flera stödområden kommer den högsta tillåtna stödnivån för startinvesteringen att vara den som är tillämplig i det stödområde där den största delen av de stödberättigande kostnaderna har uppstått. Startinvesteringar som görs av stora företag i c-områden kan endast omfattas av regionalstöd i samband med projekt för europeiskt territoriellt samarbete om de är startinvesteringar till förmån för nya verksamheter eller nya produkter. |
| --- | --- |

(89)

För en nyinvestering som hänger samman med projekt inom det europeiska territoriella samarbetet som uppfyller villkoren i förordningen om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet europeiskt territoriellt samarbete (39) kommer den stödnivå som är tillämplig inom det område där den ursprungliga investeringen är belägen att gälla för alla stödmottagare som deltar i projektet. Om startinvesteringen är belägen i två eller flera stödområden kommer den högsta tillåtna stödnivån för startinvesteringen att vara den som är tillämplig i det stödområde där den största delen av de stödberättigande kostnaderna har uppstått. Startinvesteringar som görs av stora företag i c-områden kan endast omfattas av regionalstöd i samband med projekt för europeiskt territoriellt samarbete om de är startinvesteringar till förmån för nya verksamheter eller nya produkter.

3.6.1.1   Stödberättigande kostnader beräknade på grundval av investeringskostnader

| (90) | De förvärvade tillgångarna bör vara nya, utom när det gäller små och medelstora företag eller förvärv av en anläggning (40). |
| --- | --- |

(90)

De förvärvade tillgångarna bör vara nya, utom när det gäller små och medelstora företag eller förvärv av en anläggning (40).

| (91) | För små och medelstora företag kan upp till 50 % av de faktiska kostnaderna för förstudier eller konsultkostnader i samband med investeringen också betraktas som stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

(91)

För små och medelstora företag kan upp till 50 % av de faktiska kostnaderna för förstudier eller konsultkostnader i samband med investeringen också betraktas som stödberättigande kostnader.

| (92) | För stöd som beviljas för en genomgripande ändring av en produktionsprocess måste de stödberättigande kostnaderna överstiga avskrivningen under de föregående tre beskattningsåren av de tillgångar som har ett samband med den verksamhet som ska moderniseras. |
| --- | --- |

(92)

För stöd som beviljas för en genomgripande ändring av en produktionsprocess måste de stödberättigande kostnaderna överstiga avskrivningen under de föregående tre beskattningsåren av de tillgångar som har ett samband med den verksamhet som ska moderniseras.

| (93) | När det gäller stöd som beviljas för diversifiering av en befintlig anläggning måste de stödberättigande kostnaderna med minst 200 % överstiga det bokförda värdet på de tillgångar som återanvänds, registrerat under det beskattningsår som föregår arbetets början. |
| --- | --- |

(93)

När det gäller stöd som beviljas för diversifiering av en befintlig anläggning måste de stödberättigande kostnaderna med minst 200 % överstiga det bokförda värdet på de tillgångar som återanvänds, registrerat under det beskattningsår som föregår arbetets början.

| (94) | Kostnader som hänger samman med anläggningstillgångar som omfattas av hyresavtal får beaktas endast på följande villkor:






  a) | När det gäller mark och byggnader måste hyresavtalet fortsätta att gälla minst fem år efter den dag då investeringsprojektet förväntas vara slutfört för stora företag och tre år för små och medelstora företag. |
| --- | --- | --- |

(94)

Kostnader som hänger samman med anläggningstillgångar som omfattas av hyresavtal får beaktas endast på följande villkor:

a)

När det gäller mark och byggnader måste hyresavtalet fortsätta att gälla minst fem år efter den dag då investeringsprojektet förväntas vara slutfört för stora företag och tre år för små och medelstora företag.

| b) | När det gäller maskiner och anläggningar ska hyresavtalet ha formen av finansiell leasing och innefatta en skyldighet för stödmottagaren att förvärva tillgången när hyresavtalet har löpt ut. |
| --- | --- |

b)

När det gäller maskiner och anläggningar ska hyresavtalet ha formen av finansiell leasing och innefatta en skyldighet för stödmottagaren att förvärva tillgången när hyresavtalet har löpt ut.

| (95) | Vid förvärv av en anläggning ska endast kostnaderna för köp av tillgångarna från tredje man som inte har någon anknytning till köparen beaktas. Transaktionen ska ske på marknadsvillkor. När stöd har beviljats för förvärv av tillgångar redan innan de köps bör kostnaderna för dessa tillgångar dras av från de stödberättigande kostnaderna för förvärv av en anläggning. Om förvärvet av en anläggning åtföljs av en ytterligare investering som berättigar till stöd bör de stödberättigande kostnaderna för denna investering läggas till kostnaderna för köp av anläggningens tillgångar. |
| --- | --- |

(95)

Vid förvärv av en anläggning ska endast kostnaderna för köp av tillgångarna från tredje man som inte har någon anknytning till köparen beaktas. Transaktionen ska ske på marknadsvillkor. När stöd har beviljats för förvärv av tillgångar redan innan de köps bör kostnaderna för dessa tillgångar dras av från de stödberättigande kostnaderna för förvärv av en anläggning. Om förvärvet av en anläggning åtföljs av en ytterligare investering som berättigar till stöd bör de stödberättigande kostnaderna för denna investering läggas till kostnaderna för köp av anläggningens tillgångar.

| (96) | För stora företag är kostnader för immateriella tillgångar stödberättigande endast upp till en gräns på 50 % av de sammanlagda stödberättigande investeringskostnaderna för projektet. När det gäller små och medelstora företag får de totala kostnaderna i samband med immateriella tillgångar beaktas. |
| --- | --- |

(96)

För stora företag är kostnader för immateriella tillgångar stödberättigande endast upp till en gräns på 50 % av de sammanlagda stödberättigande investeringskostnaderna för projektet. När det gäller små och medelstora företag får de totala kostnaderna i samband med immateriella tillgångar beaktas.

| (97) | Immateriella tillgångar som är stödberättigande vid beräkningen av investeringskostnaderna måste förbli förknippade med det berörda stödområdet och får inte föras över till andra regioner. I detta sammanhang måste immateriella tillgångar uppfylla följande villkor:






  a) | De ska uteslutande utnyttjas i den anläggning som beviljats stöd. |
| --- | --- | --- |

(97)

Immateriella tillgångar som är stödberättigande vid beräkningen av investeringskostnaderna måste förbli förknippade med det berörda stödområdet och får inte föras över till andra regioner. I detta sammanhang måste immateriella tillgångar uppfylla följande villkor:

a)

De ska uteslutande utnyttjas i den anläggning som beviljats stöd.

| b) | De ska kunna skrivas av. |
| --- | --- |

b)

De ska kunna skrivas av.

| c) | De ska ha förvärvats på marknadsvillkor från tredje man som inte har någon anknytning till köparen. |
| --- | --- |

c)

De ska ha förvärvats på marknadsvillkor från tredje man som inte har någon anknytning till köparen.

| (98) | De immateriella tillgångarna ska ingå i det företagets tillgångar som tar emot stödet och förknippas med det projekt för vilket stödet beviljas i minst fem år (tre år för små och medelstora företag). |
| --- | --- |

(98)

De immateriella tillgångarna ska ingå i det företagets tillgångar som tar emot stödet och förknippas med det projekt för vilket stödet beviljas i minst fem år (tre år för små och medelstora företag).

3.6.1.2   Stödberättigande kostnader beräknade på grundval av lönekostnader

| (99) | Regionalstöd kan också beräknas på grundval av de förväntade lönekostnaderna för de arbetstillfällen som skapats genom den ursprungliga investeringen. Stödet får endast ersätta två års lönekostnader för den person som anställts, och stödnivån får inte överstiga den stödnivå som tillämpas i det berörda området. |
| --- | --- |

(99)

Regionalstöd kan också beräknas på grundval av de förväntade lönekostnaderna för de arbetstillfällen som skapats genom den ursprungliga investeringen. Stödet får endast ersätta två års lönekostnader för den person som anställts, och stödnivån får inte överstiga den stödnivå som tillämpas i det berörda området.

3.6.2   Anmält individuellt investeringsstöd

| (100) | När det gäller situationer enligt scenario 1 (investeringsbeslut) granskar övervakningsmyndigheten om stödbeloppet överstiger det minimum som krävs för att göra projektet tillräckligt lönsamt genom att använda den metod som anges i punkt 75. |
| --- | --- |

(100)

När det gäller situationer enligt scenario 1 (investeringsbeslut) granskar övervakningsmyndigheten om stödbeloppet överstiger det minimum som krävs för att göra projektet tillräckligt lönsamt genom att använda den metod som anges i punkt 75.

| (101) | I situationer enligt scenario 2 (lokaliseringsbeslut) jämför övervakningsmyndigheten, när det gäller incitament som avser lokalisering, investeringens nettonuvärde för målområdet med nettonuvärdet på investeringen på den alternativa lokaliseringsorten genom att använda den metod som anges i punkt 76. |
| --- | --- |

(101)

I situationer enligt scenario 2 (lokaliseringsbeslut) jämför övervakningsmyndigheten, när det gäller incitament som avser lokalisering, investeringens nettonuvärde för målområdet med nettonuvärdet på investeringen på den alternativa lokaliseringsorten genom att använda den metod som anges i punkt 76.

| (102) | Därför kan de beräkningar som används för att bedöma stimulanseffekten också användas för att bedöma om stödet är proportionellt. Eftastaten ska kunna påvisa stödets proportionalitet med hjälp av dokumentation t.ex. av det slag som avses i punkt 68. |
| --- | --- |

(102)

Därför kan de beräkningar som används för att bedöma stimulanseffekten också användas för att bedöma om stödet är proportionellt. Eftastaten ska kunna påvisa stödets proportionalitet med hjälp av dokumentation t.ex. av det slag som avses i punkt 68.

| (103) | Stödnivån får inte överstiga den högsta tillåtna anpassade stödnivån. |
| --- | --- |

(103)

Stödnivån får inte överstiga den högsta tillåtna anpassade stödnivån.

3.6.3   Stödordningar för driftstöd

| (104) | Eftastaten ska visa att stödet är proportionellt i förhållande till de problem som det är avsett att avhjälpa. |
| --- | --- |

(104)

Eftastaten ska visa att stödet är proportionellt i förhållande till de problem som det är avsett att avhjälpa.

| (105) | Följande krav ska vara uppfyllda:






  a) | Stödet ska fastställas i förhållande till på förhand fastställda stödberättigande kostnader som helt och hållet kan tillskrivas de problem som stödet är avsett att avhjälpa, såsom Eftastaten har visat. |
| --- | --- | --- |

(105)

Följande krav ska vara uppfyllda:

a)

Stödet ska fastställas i förhållande till på förhand fastställda stödberättigande kostnader som helt och hållet kan tillskrivas de problem som stödet är avsett att avhjälpa, såsom Eftastaten har visat.

| b) | Stödet ska begränsas till en viss andel av dessa på förhand fastställda stödberättigande kostnader och får inte överstiga dem. |
| --- | --- |

b)

Stödet ska begränsas till en viss andel av dessa på förhand fastställda stödberättigande kostnader och får inte överstiga dem.

| c) | Stödbeloppet per stödmottagare ska vara proportionellt i förhållande till de problem som varje stödmottagare faktiskt råkar ut för i verkligheten. |
| --- | --- |

c)

Stödbeloppet per stödmottagare ska vara proportionellt i förhållande till de problem som varje stödmottagare faktiskt råkar ut för i verkligheten.

3.7   UNDVIKANDE AV OTILLBÖRLIGA NEGATIVA EFFEKTER PÅ HANDEL OCH KONKURRENS

| (106) | För att stödet ska vara förenligt måste de negativa effekterna av stödåtgärden när det gäller snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan Eftastater vara begränsade och uppvägas av de positiva effekterna i form av bidrag till målet av gemensamt intresse. Vissa situationer kan identifieras där de negativa effekterna är klart större än eventuella positiva effekter, vilket innebär att stödet inte kan anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(106)

För att stödet ska vara förenligt måste de negativa effekterna av stödåtgärden när det gäller snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan Eftastater vara begränsade och uppvägas av de positiva effekterna i form av bidrag till målet av gemensamt intresse. Vissa situationer kan identifieras där de negativa effekterna är klart större än eventuella positiva effekter, vilket innebär att stödet inte kan anses vara förenligt med den inre marknaden.

3.7.1   Allmänna överväganden

| (107) | Regionalstöd kan orsaka huvudsakligen två typer av snedvridning av handel och konkurrens. Dessa är snedvridning av produktmarknaden och lokaliseringseffekter. Båda typerna kan leda till ineffektiv resursallokering (som undergräver den inre marknadens ekonomiska resultat) och till fördelningsproblem (dvs. hur den ekonomiska aktiviteten fördelar sig mellan olika regioner). |
| --- | --- |

(107)

Regionalstöd kan orsaka huvudsakligen två typer av snedvridning av handel och konkurrens. Dessa är snedvridning av produktmarknaden och lokaliseringseffekter. Båda typerna kan leda till ineffektiv resursallokering (som undergräver den inre marknadens ekonomiska resultat) och till fördelningsproblem (dvs. hur den ekonomiska aktiviteten fördelar sig mellan olika regioner).

| (108) | Statligt stöd kan ha den skadliga effekten att det hindrar marknadsmekanismerna från att leverera effektiva resultat genom att de mest effektiva producenterna belönas och de minst effektiva pressas att förbättra sin effektivitet, omstrukturera sin verksamhet eller lämna marknaden. En betydande kapacitetsökning till följd av statligt stöd på en underpresterande marknad kan bland annat leda till otillbörlig snedvridning av konkurrensen, eftersom skapandet eller bibehållandet av överkapacitet kan leda till pressade vinstmarginaler och färre investeringar från konkurrenternas sida eller rentav till att konkurrenter lämnar marknaden. Det kan leda till en situation där konkurrenter som annars skulle ha kunnat vara kvar på marknaden tvingas ut från den. Det kan också hindra företag från att komma in på eller utvidga sin verksamhet på marknaden och försvaga konkurrenternas incitament att bedriva innovation. Det leder till ineffektiva marknadsstrukturer som också är till skada för konsumenterna på lång sikt. Dessutom kan tillgången till stöd locka till ett övermodigt eller alltför riskbenäget beteende från potentiella stödmottagares sida. Detta får sannolikt en negativ effekt på längre sikt för resultatet inom den berörda sektorn totalt sett. |
| --- | --- |

(108)

Statligt stöd kan ha den skadliga effekten att det hindrar marknadsmekanismerna från att leverera effektiva resultat genom att de mest effektiva producenterna belönas och de minst effektiva pressas att förbättra sin effektivitet, omstrukturera sin verksamhet eller lämna marknaden. En betydande kapacitetsökning till följd av statligt stöd på en underpresterande marknad kan bland annat leda till otillbörlig snedvridning av konkurrensen, eftersom skapandet eller bibehållandet av överkapacitet kan leda till pressade vinstmarginaler och färre investeringar från konkurrenternas sida eller rentav till att konkurrenter lämnar marknaden. Det kan leda till en situation där konkurrenter som annars skulle ha kunnat vara kvar på marknaden tvingas ut från den. Det kan också hindra företag från att komma in på eller utvidga sin verksamhet på marknaden och försvaga konkurrenternas incitament att bedriva innovation. Det leder till ineffektiva marknadsstrukturer som också är till skada för konsumenterna på lång sikt. Dessutom kan tillgången till stöd locka till ett övermodigt eller alltför riskbenäget beteende från potentiella stödmottagares sida. Detta får sannolikt en negativ effekt på längre sikt för resultatet inom den berörda sektorn totalt sett.

| (109) | Stödet kan också ha en snedvridande effekt genom att öka eller upprätthålla en betydande marknadsmakt för stödmottagaren. Även om stödet inte direkt förstärker en betydande marknadsmakt kan detta ske indirekt genom att befintliga konkurrenter avskräcks från att utöka sin verksamhet eller förmås att lämna marknaden, eller genom att nya konkurrenter avskräcks från att komma in på marknaden. |
| --- | --- |

(109)

Stödet kan också ha en snedvridande effekt genom att öka eller upprätthålla en betydande marknadsmakt för stödmottagaren. Även om stödet inte direkt förstärker en betydande marknadsmakt kan detta ske indirekt genom att befintliga konkurrenter avskräcks från att utöka sin verksamhet eller förmås att lämna marknaden, eller genom att nya konkurrenter avskräcks från att komma in på marknaden.

| (110) | Förutom snedvridningen på produktmarknaden påverkar regionalstödet på grund av sin art även den ekonomiska aktivitetens lokalisering. När ett område lockar till sig en investering tack vare stödet går ett annat område miste om den möjligheten. Dessa negativa effekter i de områden som blir lidande av stödet ger sig till känna i form av förlorad ekonomisk verksamhet och förlorade arbetstillfällen, även på underleverantörsnivå. De kan också kännas av i form av förlorade positiva externa effekter (klustereffekt, kunskapsspridning, utbildning osv.). |
| --- | --- |

(110)

Förutom snedvridningen på produktmarknaden påverkar regionalstödet på grund av sin art även den ekonomiska aktivitetens lokalisering. När ett område lockar till sig en investering tack vare stödet går ett annat område miste om den möjligheten. Dessa negativa effekter i de områden som blir lidande av stödet ger sig till känna i form av förlorad ekonomisk verksamhet och förlorade arbetstillfällen, även på underleverantörsnivå. De kan också kännas av i form av förlorade positiva externa effekter (klustereffekt, kunskapsspridning, utbildning osv.).

| (111) | Det är regionalstödets geografiska begränsning som skiljer det från andra former av branschövergripande stöd. En särskild egenskap hos regionalstödet är att det är avsett att påverka det val som investerarna gör när det gäller var investeringsprojektet ska lokaliseras. När regionalstödet uppväger de merkostnader som orsakas av regionala nackdelar och främjar ytterligare investeringar i stödområden utan att locka bort det från andra stödområden bidrar det inte bara till utveckling av regionen utan också till sammanhållning och kommer till sist hela EES till godo. Regionalstödets eventuella negativa effekter på lokaliseringen begränsas redan i viss mån av regionalstödskartorna, i vilka uttömmande fastställs i vilka områden regionalstöd får beviljas med hänsyn tagen till rättvise- och sammanhållningsmålen, och av de högsta tillåtna stödnivåerna. En förståelse av vad som skulle ha hänt utan stöd är dock fortsättningsvis viktigt med tanke på en bedömning av stödets faktiska effekter med hänsyn till sammanhållningsmålet. |
| --- | --- |

(111)

Det är regionalstödets geografiska begränsning som skiljer det från andra former av branschövergripande stöd. En särskild egenskap hos regionalstödet är att det är avsett att påverka det val som investerarna gör när det gäller var investeringsprojektet ska lokaliseras. När regionalstödet uppväger de merkostnader som orsakas av regionala nackdelar och främjar ytterligare investeringar i stödområden utan att locka bort det från andra stödområden bidrar det inte bara till utveckling av regionen utan också till sammanhållning och kommer till sist hela EES till godo. Regionalstödets eventuella negativa effekter på lokaliseringen begränsas redan i viss mån av regionalstödskartorna, i vilka uttömmande fastställs i vilka områden regionalstöd får beviljas med hänsyn tagen till rättvise- och sammanhållningsmålen, och av de högsta tillåtna stödnivåerna. En förståelse av vad som skulle ha hänt utan stöd är dock fortsättningsvis viktigt med tanke på en bedömning av stödets faktiska effekter med hänsyn till sammanhållningsmålet.

3.7.2   Uppenbara negativa effekter

| (112) | Övervakningsmyndigheten identifierar ett antal situationer där de negativa effekterna är klart större än eventuella positiva effekter, vilket innebär att stödet inte kan förklaras vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(112)

Övervakningsmyndigheten identifierar ett antal situationer där de negativa effekterna är klart större än eventuella positiva effekter, vilket innebär att stödet inte kan förklaras vara förenligt med den inre marknaden.

| (113) | Övervakningsmyndigheten fastställer högsta tillåtna stödnivåer. Dessa stödnivåer är ett grundläggande krav för proportionalitet, där syftet är att förhindra att statligt stöd används till projekt där förhållandet mellan stödbelopp och stödberättigande kostnader anses vara mycket högt och med särskilt stor sannolikhet snedvridande. Ju större positiva effekter det understödda projektet sannolikt ger upphov till och ju större det sannolika behovet av stöd är desto högre är i regel taket för stödnivån. |
| --- | --- |

(113)

Övervakningsmyndigheten fastställer högsta tillåtna stödnivåer. Dessa stödnivåer är ett grundläggande krav för proportionalitet, där syftet är att förhindra att statligt stöd används till projekt där förhållandet mellan stödbelopp och stödberättigande kostnader anses vara mycket högt och med särskilt stor sannolikhet snedvridande. Ju större positiva effekter det understödda projektet sannolikt ger upphov till och ju större det sannolika behovet av stöd är desto högre är i regel taket för stödnivån.

| (114) | I fall enligt scenario 1 (investeringsbeslut), där den kapacitet som skapas genom projektet avser en marknad som strukturellt befinner sig i absolut nedgång, betraktar övervakningsmyndigheten detta som en negativ effekt som med all sannolikhet inte kommer att uppvägas av någon positiv effekt. |
| --- | --- |

(114)

I fall enligt scenario 1 (investeringsbeslut), där den kapacitet som skapas genom projektet avser en marknad som strukturellt befinner sig i absolut nedgång, betraktar övervakningsmyndigheten detta som en negativ effekt som med all sannolikhet inte kommer att uppvägas av någon positiv effekt.

| (115) | I fall enligt scenario 2 (lokaliseringsbeslut), där investeringen utan stöd skulle ha förlagts till en region med en regional stödnivå som är högre eller samma som i målregionen, uppstår en negativ effekt som sannolikt inte uppvägs av några positiva omständigheter eftersom det strider mot själva idén med regionalstöd. |
| --- | --- |

(115)

I fall enligt scenario 2 (lokaliseringsbeslut), där investeringen utan stöd skulle ha förlagts till en region med en regional stödnivå som är högre eller samma som i målregionen, uppstår en negativ effekt som sannolikt inte uppvägs av några positiva omständigheter eftersom det strider mot själva idén med regionalstöd.

| (116) | Om stödmottagaren lägger ned samma eller en liknande verksamhet i ett annat område inom EES och flyttar den till målområdet och om det finns ett orsakssamband mellan stödet och denna flyttning uppstår det en negativ effekt som sannolikt inte kommer att uppvägas av några positiva omständigheter. |
| --- | --- |

(116)

Om stödmottagaren lägger ned samma eller en liknande verksamhet i ett annat område inom EES och flyttar den till målområdet och om det finns ett orsakssamband mellan stödet och denna flyttning uppstår det en negativ effekt som sannolikt inte kommer att uppvägas av några positiva omständigheter.

| (117) | När övervakningsmyndigheten bedömer anmälda åtgärder kommer den att begära in all information den behöver för att kunna avgöra om det statliga stödet skulle leda till en betydande förlust av arbetstillfällen på befintliga lokaliseringsorter inom EES. |
| --- | --- |

(117)

När övervakningsmyndigheten bedömer anmälda åtgärder kommer den att begära in all information den behöver för att kunna avgöra om det statliga stödet skulle leda till en betydande förlust av arbetstillfällen på befintliga lokaliseringsorter inom EES.

3.7.3   Stödordningar för investeringsstöd

| (118) | Stödordningar för investeringsstöd får inte leda till betydande snedvridning av handel och konkurrens. Framför allt gäller att även om en snedvridning kan anses vara begränsad på individuell nivå (förutsatt att alla villkor för investeringsstöd är uppfyllda) kan stödordningar ändå orsaka betydande snedvridning på grund av ackumulering. Sådan snedvridning kan avse produktmarknaderna genom att skapa eller förvärra en situation med överkapacitet eller skapa, stärka eller upprätthålla vissa stödmottagares betydande marknadsmakt på ett sätt som påverkar de dynamiska incitamenten negativt. Stöd som finns tillgängligt inom ramen för stödordningar kan också leda till en betydande förlust av ekonomisk aktivitet i andra områden inom EES. Denna risk för snedvridning är ännu mer uttalad i fråga om en stödordning som är inriktad på vissa branscher. |
| --- | --- |

(118)

Stödordningar för investeringsstöd får inte leda till betydande snedvridning av handel och konkurrens. Framför allt gäller att även om en snedvridning kan anses vara begränsad på individuell nivå (förutsatt att alla villkor för investeringsstöd är uppfyllda) kan stödordningar ändå orsaka betydande snedvridning på grund av ackumulering. Sådan snedvridning kan avse produktmarknaderna genom att skapa eller förvärra en situation med överkapacitet eller skapa, stärka eller upprätthålla vissa stödmottagares betydande marknadsmakt på ett sätt som påverkar de dynamiska incitamenten negativt. Stöd som finns tillgängligt inom ramen för stödordningar kan också leda till en betydande förlust av ekonomisk aktivitet i andra områden inom EES. Denna risk för snedvridning är ännu mer uttalad i fråga om en stödordning som är inriktad på vissa branscher.

| (119) | Därför måste Eftastaten visa att de negativa effekterna kommer att begränsas till ett minimum till exempel med beaktande av de berörda projektens storlek, de individuella och kumulativa stödbeloppen, de förväntade stödmottagarna samt de berörda sektorernas särdrag. Eftastaterna kan lämna in eventuella konsekvensbedömningar och efterhandsutvärderingar som gjorts för liknande tidigare stödordningar för att göra det möjligt för övervakningsmyndigheten att bedöma de sannolika negativa effekterna. |
| --- | --- |

(119)

Därför måste Eftastaten visa att de negativa effekterna kommer att begränsas till ett minimum till exempel med beaktande av de berörda projektens storlek, de individuella och kumulativa stödbeloppen, de förväntade stödmottagarna samt de berörda sektorernas särdrag. Eftastaterna kan lämna in eventuella konsekvensbedömningar och efterhandsutvärderingar som gjorts för liknande tidigare stödordningar för att göra det möjligt för övervakningsmyndigheten att bedöma de sannolika negativa effekterna.

| (120) | När en stödbeviljande myndighet beviljar stöd inom ramen för en stödordning för individuella projekt måste den kontrollera och bekräfta att stödet inte får uppenbart negativa effekter enligt punkt 115. Denna kontroll kan baseras på den information som stödmottagaren lämnat vid ansökan om stöd och på den försäkran som ingetts med det standardformulär för stöd där den alternativa lokaliseringsorten i ett scenario utan stöd bör anges. |
| --- | --- |

(120)

När en stödbeviljande myndighet beviljar stöd inom ramen för en stödordning för individuella projekt måste den kontrollera och bekräfta att stödet inte får uppenbart negativa effekter enligt punkt 115. Denna kontroll kan baseras på den information som stödmottagaren lämnat vid ansökan om stöd och på den försäkran som ingetts med det standardformulär för stöd där den alternativa lokaliseringsorten i ett scenario utan stöd bör anges.

3.7.4   Anmält individuellt investeringsstöd

| (121) | När övervakningsmyndigheten bedömer de negativa effekterna av anmält stöd gör den skillnad mellan de två kontrafaktiska scenarier som beskrivs i punkterna 100 och (101) ovan. |
| --- | --- |

(121)

När övervakningsmyndigheten bedömer de negativa effekterna av anmält stöd gör den skillnad mellan de två kontrafaktiska scenarier som beskrivs i punkterna 100 och (101) ovan.

3.7.4.1   Fall enligt scenario 1 (investeringsbeslut)

| (122) | I fall enligt scenario 1 fäster övervakningsmyndigheten särskild uppmärksamhet vid de negativa effekter som hänger samman med ackumuleringen av överkapacitet i branscher på nedgång, hinder för att lämna marknaden och begreppet betydande marknadsmakt. Dessa negativa effekter beskrivs nedan i punkterna 123–132 och måste uppvägas av de positiva effekterna av stödet. Om det emellertid kan fastställas att stödet skulle få uppenbart negativa effekter enligt punkt 114 kan stödet inte anses vara förenligt med den inre marknaden eftersom det med all sannolikhet inte kommer att uppvägas av något positivt inslag. |
| --- | --- |

(122)

I fall enligt scenario 1 fäster övervakningsmyndigheten särskild uppmärksamhet vid de negativa effekter som hänger samman med ackumuleringen av överkapacitet i branscher på nedgång, hinder för att lämna marknaden och begreppet betydande marknadsmakt. Dessa negativa effekter beskrivs nedan i punkterna 123–132 och måste uppvägas av de positiva effekterna av stödet. Om det emellertid kan fastställas att stödet skulle få uppenbart negativa effekter enligt punkt 114 kan stödet inte anses vara förenligt med den inre marknaden eftersom det med all sannolikhet inte kommer att uppvägas av något positivt inslag.

| (123) | För att identifiera och bedöma eventuell snedvridning av handel och konkurrens bör Eftastaterna lägga fram bevis som ger övervakningsmyndigheten möjlighet att identifiera de berörda produktmarknaderna (dvs. produkter som berörs av stödmottagarens ändrade beteende) och att identifiera de konkurrenter och kunder/konsumenter som berörs. |
| --- | --- |

(123)

För att identifiera och bedöma eventuell snedvridning av handel och konkurrens bör Eftastaterna lägga fram bevis som ger övervakningsmyndigheten möjlighet att identifiera de berörda produktmarknaderna (dvs. produkter som berörs av stödmottagarens ändrade beteende) och att identifiera de konkurrenter och kunder/konsumenter som berörs.

| (124) | Övervakningsmyndigheten kommer att använda olika kriterier för att bedöma dessa eventuella snedvridningar, till exempel marknadsstrukturen för den berörda produkten, hur den berörda marknaden fungerar (vikande eller växande marknad), förfarandet för val av stödmottagare, inträdes- och utträdeshinder, produktdifferentiering. |
| --- | --- |

(124)

Övervakningsmyndigheten kommer att använda olika kriterier för att bedöma dessa eventuella snedvridningar, till exempel marknadsstrukturen för den berörda produkten, hur den berörda marknaden fungerar (vikande eller växande marknad), förfarandet för val av stödmottagare, inträdes- och utträdeshinder, produktdifferentiering.

| (125) | Om ett företag är systematiskt beroende av statligt stöd kan det tyda på att det inte kan stå emot konkurrens på egen hand eller att det har otillbörliga fördelar jämfört med konkurrenterna. |
| --- | --- |

(125)

Om ett företag är systematiskt beroende av statligt stöd kan det tyda på att det inte kan stå emot konkurrens på egen hand eller att det har otillbörliga fördelar jämfört med konkurrenterna.

| (126) | Övervakningsmyndigheten gör skillnad mellan två huvudsakliga källor till potentiella negativa effekter på produktmarknaderna:






  a) | Fall av betydande kapacitetsökning som leder till eller förvärrar en situation med överkapacitet, särskilt på en marknad på tillbakagång, och |
| --- | --- | --- |

(126)

Övervakningsmyndigheten gör skillnad mellan två huvudsakliga källor till potentiella negativa effekter på produktmarknaderna:

a)

Fall av betydande kapacitetsökning som leder till eller förvärrar en situation med överkapacitet, särskilt på en marknad på tillbakagång, och

| b) | fall där stödmottagaren har en betydande marknadsmakt. |
| --- | --- |

b)

fall där stödmottagaren har en betydande marknadsmakt.

| (127) | För att bedöma om stödet kan användas till att skapa eller bibehålla ineffektiva marknadsstrukturer tar övervakningsmyndigheten hänsyn till den ökning av produktionskapaciteten som projektet ger upphov till och huruvida marknaden är ineffektiv. |
| --- | --- |

(127)

För att bedöma om stödet kan användas till att skapa eller bibehålla ineffektiva marknadsstrukturer tar övervakningsmyndigheten hänsyn till den ökning av produktionskapaciteten som projektet ger upphov till och huruvida marknaden är ineffektiv.

| (128) | Om marknaden i fråga växer finns det i regel mindre anledning att bekymra sig för att stödet kommer att ha en negativ inverkan på dynamiska incitament eller hindra marknadsutträde eller marknadsinträde på ett orimligt sätt. |
| --- | --- |

(128)

Om marknaden i fråga växer finns det i regel mindre anledning att bekymra sig för att stödet kommer att ha en negativ inverkan på dynamiska incitament eller hindra marknadsutträde eller marknadsinträde på ett orimligt sätt.

| (129) | Det finns större anledning till bekymmer när det är fråga om vikande marknader. I detta avseende skiljer övervakningsmyndigheten mellan fall där den relevanta marknaden i ett längre perspektiv är en vikande marknad i strukturellt hänseende (dvs. uppvisar en negativ tillväxttakt), och fall där den relevanta marknaden är vikande relativt sett (dvs. uppvisar en positiv tillväxttakt, men inte överstiger en referenstillväxttakt). |
| --- | --- |

(129)

Det finns större anledning till bekymmer när det är fråga om vikande marknader. I detta avseende skiljer övervakningsmyndigheten mellan fall där den relevanta marknaden i ett längre perspektiv är en vikande marknad i strukturellt hänseende (dvs. uppvisar en negativ tillväxttakt), och fall där den relevanta marknaden är vikande relativt sett (dvs. uppvisar en positiv tillväxttakt, men inte överstiger en referenstillväxttakt).

| (130) | Ineffektiviteten på en marknad mäts vanligtvis i förhållande till BNP-tillväxten inom EES under de senaste tre åren innan projektet inleddes (referenstillväxt). Den kan också fastställas på grundval av den beräknade tillväxttakten under de kommande tre till fem åren. Indikatorer kan omfatta den förväntade framtida tillväxten på den berörda marknaden och det åtföljande förväntade kapacitetsutnyttjandet samt kapacitetsökningens sannolika effekt på konkurrenter genom priser och vinstmarginaler. |
| --- | --- |

(130)

Ineffektiviteten på en marknad mäts vanligtvis i förhållande till BNP-tillväxten inom EES under de senaste tre åren innan projektet inleddes (referenstillväxt). Den kan också fastställas på grundval av den beräknade tillväxttakten under de kommande tre till fem åren. Indikatorer kan omfatta den förväntade framtida tillväxten på den berörda marknaden och det åtföljande förväntade kapacitetsutnyttjandet samt kapacitetsökningens sannolika effekt på konkurrenter genom priser och vinstmarginaler.

| (131) | I vissa fall kan det hända att en bedömning av tillväxten på produktmarknaden inom EES inte lämpar sig för en totalbedömning av stödets effekter, särskilt om den geografiska marknaden är världsomfattande. I sådana fall tar övervakningsmyndigheten hänsyn till stödets inverkan på de berörda marknadsstrukturerna, särskilt dess potential att tränga ut producenter inom EES från marknaden. |
| --- | --- |

(131)

I vissa fall kan det hända att en bedömning av tillväxten på produktmarknaden inom EES inte lämpar sig för en totalbedömning av stödets effekter, särskilt om den geografiska marknaden är världsomfattande. I sådana fall tar övervakningsmyndigheten hänsyn till stödets inverkan på de berörda marknadsstrukturerna, särskilt dess potential att tränga ut producenter inom EES från marknaden.

| (132) | För att bedöma förekomsten av betydande marknadsmakt kommer övervakningsmyndigheten att beakta stödmottagarens position under en viss period före mottagandet av stödet och den förväntade marknadspositionen när investeringen har slutförts. Övervakningsmyndigheten kommer att beakta stödmottagarens marknadsandelar samt vid behov konkurrenternas marknadsandelar och andra relevanta faktorer, exempelvis marknadsstrukturen genom att granska koncentrationen på marknaden, eventuella inträdeshinder (41), köparstyrka (42) och hinder för expansion eller marknadsutträde. |
| --- | --- |

(132)

För att bedöma förekomsten av betydande marknadsmakt kommer övervakningsmyndigheten att beakta stödmottagarens position under en viss period före mottagandet av stödet och den förväntade marknadspositionen när investeringen har slutförts. Övervakningsmyndigheten kommer att beakta stödmottagarens marknadsandelar samt vid behov konkurrenternas marknadsandelar och andra relevanta faktorer, exempelvis marknadsstrukturen genom att granska koncentrationen på marknaden, eventuella inträdeshinder (41), köparstyrka (42) och hinder för expansion eller marknadsutträde.

3.7.4.2   Fall enligt scenario 2 (lokaliseringsbeslut)

| (133) | Om den kontrafaktiska analysen visar att investeringen hade gjorts även utan stöd på någon annan ort (scenario 2) som hör till samma geografiska marknad med beaktande av den berörda produkten, och om stödet är proportionellt, skulle eventuella resultat med avseende på överkapacitet eller betydande marknadsmakt i princip vara desamma oberoende av stödet. I sådana fall är det sannolikt att de positiva effekterna av stödet är större än de begränsade negativa effekterna på konkurrensen. Om den alternativa lokaliseringsorten ligger inom EES är övervakningsmyndigheten särskilt oroad över de negativa effekter som är förknippade med den alternativa lokaliseringen, vilket innebär att om stödet får uppenbart negativa effekter enligt punkterna 115 och 116 kan stödet inte anses vara förenligt med den inre marknaden eftersom det är osannolikt att det kommer att uppvägas av något positivt inslag. |
| --- | --- |

(133)

Om den kontrafaktiska analysen visar att investeringen hade gjorts även utan stöd på någon annan ort (scenario 2) som hör till samma geografiska marknad med beaktande av den berörda produkten, och om stödet är proportionellt, skulle eventuella resultat med avseende på överkapacitet eller betydande marknadsmakt i princip vara desamma oberoende av stödet. I sådana fall är det sannolikt att de positiva effekterna av stödet är större än de begränsade negativa effekterna på konkurrensen. Om den alternativa lokaliseringsorten ligger inom EES är övervakningsmyndigheten särskilt oroad över de negativa effekter som är förknippade med den alternativa lokaliseringen, vilket innebär att om stödet får uppenbart negativa effekter enligt punkterna 115 och 116 kan stödet inte anses vara förenligt med den inre marknaden eftersom det är osannolikt att det kommer att uppvägas av något positivt inslag.

3.7.5   Stödordningar för driftstöd

| (134) | Om stödet är nödvändigt och proportionellt för att det gemensamma mål som anges i underavsnitt 3.2.3 ska kunna nås är det sannolikt att de negativa effekterna av stödet kommer att uppvägas av de positiva effekterna. I vissa fall kan stödet emellertid leda till förändringar i marknadsstrukturen eller särdragen inom en sektor eller bransch på ett sätt som kan orsaka en betydande konkurrenssnedvridning genom hinder för marknadsinträde eller marknadsutträde, substitutionseffekter eller förskjutning av handelsflöden. I dessa fall är det osannolikt att eventuella positiva effekter kan kompensera för de negativa effekter som konstaterats. |
| --- | --- |

(134)

Om stödet är nödvändigt och proportionellt för att det gemensamma mål som anges i underavsnitt 3.2.3 ska kunna nås är det sannolikt att de negativa effekterna av stödet kommer att uppvägas av de positiva effekterna. I vissa fall kan stödet emellertid leda till förändringar i marknadsstrukturen eller särdragen inom en sektor eller bransch på ett sätt som kan orsaka en betydande konkurrenssnedvridning genom hinder för marknadsinträde eller marknadsutträde, substitutionseffekter eller förskjutning av handelsflöden. I dessa fall är det osannolikt att eventuella positiva effekter kan kompensera för de negativa effekter som konstaterats.

3.8   ÖPPENHET

| (135) | Eftastaterna ska på en central webbplats, eller på en enda webbplats som samlar information från flera webbplatser (t.ex. regionala webbplatser), offentliggöra åtminstone följande information om de anmälda statliga stödåtgärderna: Texten till den anmälda stödordningen och dess tillämpningsföreskrifter, beviljande myndighet, enskilda stödmottagare, stödbelopp per stödmottagare samt stödnivå. Dessa krav gäller individuellt stöd som har beviljats inom ramen för anmälda stödordningar och stöd för särskilda ändamål. Denna information ska offentliggöras när beslutet om att bevilja stödet har fattats, bevaras minst tio år och finnas tillgängligt för allmänheten utan begränsningar (43). |
| --- | --- |

(135)

Eftastaterna ska på en central webbplats, eller på en enda webbplats som samlar information från flera webbplatser (t.ex. regionala webbplatser), offentliggöra åtminstone följande information om de anmälda statliga stödåtgärderna: Texten till den anmälda stödordningen och dess tillämpningsföreskrifter, beviljande myndighet, enskilda stödmottagare, stödbelopp per stödmottagare samt stödnivå. Dessa krav gäller individuellt stöd som har beviljats inom ramen för anmälda stödordningar och stöd för särskilda ändamål. Denna information ska offentliggöras när beslutet om att bevilja stödet har fattats, bevaras minst tio år och finnas tillgängligt för allmänheten utan begränsningar (43).

4.   UTVÄRDERING

| (136) | För att ytterligare säkerställa att snedvridningen av handel och konkurrens är begränsad kan övervakningsmyndigheten kräva att vissa stödordningar omfattas av en tidsgräns (på normalt fyra år eller mindre) och den utvärdering som avses i punkt 27. |
| --- | --- |

(136)

För att ytterligare säkerställa att snedvridningen av handel och konkurrens är begränsad kan övervakningsmyndigheten kräva att vissa stödordningar omfattas av en tidsgräns (på normalt fyra år eller mindre) och den utvärdering som avses i punkt 27.

| (137) | Utvärderingar kommer att genomföras för stödordningar där den potentiella snedvridningen är särskilt stor, dvs. som kan begränsa konkurrensen märkbart, om genomförandet av dessa stödordningar inte granskas i god tid. |
| --- | --- |

(137)

Utvärderingar kommer att genomföras för stödordningar där den potentiella snedvridningen är särskilt stor, dvs. som kan begränsa konkurrensen märkbart, om genomförandet av dessa stödordningar inte granskas i god tid.

| (138) | Med beaktande av syftet med utvärderingen och för att inte lägga en oproportionerligt stor börda på Eftastaterna när det gäller mindre stödprojekt, kan denna skyldighet åläggas endast för stödordningar som har en stor stödbudget, innehåller nydanande egenskaper eller kan innebära betydande förändringar när det gäller marknader, teknik och lagstiftning. Utvärderingen ska utföras av en expert som är oberoende i förhållande till den myndighet som beviljar statligt stöd på grundval av en gemensam metod (44) och ska offentliggöras. Utvärderingen ska lämnas till övervakningsmyndigheten i tillräckligt god tid för att det ska kunna bedömas om stödordningen kan förlängas och under alla omständigheter i samband med att stödordningen upphör att gälla. Den exakta omfattningen av och metoden för denna utvärdering fastställs i beslutet om att godkänna stödåtgärden. Resultaten av utvärderingen ska beaktas i eventuella senare stödåtgärder med ett liknande syfte. |
| --- | --- |

(138)

Med beaktande av syftet med utvärderingen och för att inte lägga en oproportionerligt stor börda på Eftastaterna när det gäller mindre stödprojekt, kan denna skyldighet åläggas endast för stödordningar som har en stor stödbudget, innehåller nydanande egenskaper eller kan innebära betydande förändringar när det gäller marknader, teknik och lagstiftning. Utvärderingen ska utföras av en expert som är oberoende i förhållande till den myndighet som beviljar statligt stöd på grundval av en gemensam metod (44) och ska offentliggöras. Utvärderingen ska lämnas till övervakningsmyndigheten i tillräckligt god tid för att det ska kunna bedömas om stödordningen kan förlängas och under alla omständigheter i samband med att stödordningen upphör att gälla. Den exakta omfattningen av och metoden för denna utvärdering fastställs i beslutet om att godkänna stödåtgärden. Resultaten av utvärderingen ska beaktas i eventuella senare stödåtgärder med ett liknande syfte.

5.   REGIONALA STÖDKARTOR

| (139) | I detta avsnitt anger övervakningsmyndigheten de kriterier som ska ligga till grund för att identifiera områden som uppfyller villkor i artikel 61.3 a och c i EES-avtalet. De områden som uppfyller dessa villkor och som en Eftastat vill utse till a- eller c-områden ska ringas in på en regionalstödskarta, som ska anmälas till övervakningsmyndigheten och godkännas av denna innan regionalstöd kan beviljas företag i de utsedda områdena. I regionalstödskartorna ska också anges de högsta tillåtna stödnivåerna i dessa områden. |
| --- | --- |

(139)

I detta avsnitt anger övervakningsmyndigheten de kriterier som ska ligga till grund för att identifiera områden som uppfyller villkor i artikel 61.3 a och c i EES-avtalet. De områden som uppfyller dessa villkor och som en Eftastat vill utse till a- eller c-områden ska ringas in på en regionalstödskarta, som ska anmälas till övervakningsmyndigheten och godkännas av denna innan regionalstöd kan beviljas företag i de utsedda områdena. I regionalstödskartorna ska också anges de högsta tillåtna stödnivåerna i dessa områden.

5.1   REGIONALSTÖDSBERÄTTIGAD BEFOLKNINGSANDEL

| (140) | Eftersom beviljandet av statligt regionalstöd är ett undantag från det generella förbudet mot statligt stöd i artikel 61.1 i EES-avtalet anser övervakningsmyndigheten att den sammanlagda befolkningsandelen i a- och c-områden i EES måste vara mindre än i icke-utsedda områden. |
| --- | --- |

(140)

Eftersom beviljandet av statligt regionalstöd är ett undantag från det generella förbudet mot statligt stöd i artikel 61.1 i EES-avtalet anser övervakningsmyndigheten att den sammanlagda befolkningsandelen i a- och c-områden i EES måste vara mindre än i icke-utsedda områden.

| (141) | I övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (45) fastställdes den stödberättigade befolkningsandelen på grundval av regioner med låg befolkningstäthet i enlighet med artikel 61.3 c i EES-avtalet. Det nationella befolkningstaket för Norge fastställdes till 29,08 % och till 31,6 % för Island. |
| --- | --- |

(141)

I övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (45) fastställdes den stödberättigade befolkningsandelen på grundval av regioner med låg befolkningstäthet i enlighet med artikel 61.3 c i EES-avtalet. Det nationella befolkningstaket för Norge fastställdes till 29,08 % och till 31,6 % för Island.

| (142) | Eftastaterna har vissa särdrag som måste beaktas när man fastställer den stödberättigade befolkningsandelen.






  a) | På grund av en relativt hög BNP per capita i Eftastaterna finns ingen region som omfattas av undantaget i artikel 61.3 a i EES-avtalet (46). |
| --- | --- | --- |

(142)

Eftastaterna har vissa särdrag som måste beaktas när man fastställer den stödberättigade befolkningsandelen.

a)

På grund av en relativt hög BNP per capita i Eftastaterna finns ingen region som omfattas av undantaget i artikel 61.3 a i EES-avtalet (46).

| b) | Många regioner i Eftastaterna är regioner med låg befolkningstäthet. |
| --- | --- |

b)

Många regioner i Eftastaterna är regioner med låg befolkningstäthet.

Övervakningsmyndigheten kommer på grund av dessa särdrag att fastställa den nationella befolkningsandelen med utgångspunkt i regioner med låg befolkningstäthet på samma sätt som i riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013 (47).

Norge har åtta statistiska nivå-3-regioner med låg befolkningstäthet som utgör 25,51 % av Norges befolkning. Den nationella befolkningsandelen för Norge för perioden 2014–2020 är följaktligen 25,51 %.

Island har sammanlagt två statistiska nivå 3-regioner och en av dem med låg befolkningstäthet omfattar 36,5 % av Islands befolkning. Följaktligen är den nationella befolkningsandelen för Island för perioden 2014–2020 36,5 %.

Liechtenstein har inte några regioner med låg befolkningstäthet och ingen region är således stödberättigad på denna grundval.

5.2   UNDANTAGET I ARTIKEL 61.3 a I EES-AVTALET

| (143) | I artikel 61.3 a i EES-avtalet föreskrivs att ”stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning” ska anses vara förenligt med den inre marknaden. Enligt domstolen visar användningen av orden ”onormalt” och ”allvarlig” i artikel [107].3 a [i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt] att undantaget enbart avser områden där den ekonomiska situationen är extremt missgynnad jämfört med [unionen] som helhet (48). |
| --- | --- |

(143)

I artikel 61.3 a i EES-avtalet föreskrivs att ”stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning” ska anses vara förenligt med den inre marknaden. Enligt domstolen visar användningen av orden ”onormalt” och ”allvarlig” i artikel [107].3 a [i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt] att undantaget enbart avser områden där den ekonomiska situationen är extremt missgynnad jämfört med [unionen] som helhet (48).

| (144) | Övervakningsmyndigheten anser att villkor i artikel 61.3 a i EES-avtalet är uppfyllda om regionen, som är en statistisk nivå-2-region, har en bruttonationalprodukt (BNP) per capita, som mätt i köpkraftsstandard, understiger 75 % av genomsnittet inom EES. BNP per capita (49) för varje region och det EES-genomsnitt som ska användas i analysen avgörs genom hänvisning till relevant officiell statistik. Det finns dock inte någon statistisk region på nivå 2 i Eftastaterna som för närvarande uppfyller detta villkor (50). Ingen region i Eftastaterna är således berättigad till undantag enligt artikel 61.3 a i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(144)

Övervakningsmyndigheten anser att villkor i artikel 61.3 a i EES-avtalet är uppfyllda om regionen, som är en statistisk nivå-2-region, har en bruttonationalprodukt (BNP) per capita, som mätt i köpkraftsstandard, understiger 75 % av genomsnittet inom EES. BNP per capita (49) för varje region och det EES-genomsnitt som ska användas i analysen avgörs genom hänvisning till relevant officiell statistik. Det finns dock inte någon statistisk region på nivå 2 i Eftastaterna som för närvarande uppfyller detta villkor (50). Ingen region i Eftastaterna är således berättigad till undantag enligt artikel 61.3 a i EES-avtalet.

5.3   UNDANTAGET I ARTIKEL 61.3 c I EES-AVTALET

| (145) | I artikel 61.3 c i EES-avtalet anges att ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den inre marknaden. Enligt domstolen tillåter ”undantaget i artikel [107.3 c [...] utveckling av vissa regioner utan begränsning av de ekonomiska villkor som avses i artikel [107.]3 a, under förutsättning att sådant stöd ”inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”. Denna bestämmelse ger kommissionen befogenhet att godkänna stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i de områden i en EU-medlemsstat som är mindre gynnade i förhållande till det nationella genomsnittet (51). Enligt övervakningsmyndighetens åsikt är detsamma tillämpligt enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(145)

I artikel 61.3 c i EES-avtalet anges att ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den inre marknaden. Enligt domstolen tillåter ”undantaget i artikel [107.3 c [...] utveckling av vissa regioner utan begränsning av de ekonomiska villkor som avses i artikel [107.]3 a, under förutsättning att sådant stöd ”inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”. Denna bestämmelse ger kommissionen befogenhet att godkänna stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i de områden i en EU-medlemsstat som är mindre gynnade i förhållande till det nationella genomsnittet (51). Enligt övervakningsmyndighetens åsikt är detsamma tillämpligt enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet.

| (146) | Europeiska kommissionen har i sina motsvarande riktlinjer definierat den metod som ska användas för att fastställa den stödberättigade befolkningsandelen i medlemsstaterna. Metoden omfattar följande: |
| --- | --- |

(146)

Europeiska kommissionen har i sina motsvarande riktlinjer definierat den metod som ska användas för att fastställa den stödberättigade befolkningsandelen i medlemsstaterna. Metoden omfattar följande:

| (147) | Det finns två kategorier av c-områden enligt kommissionens riktlinjer:






  a) | Områden som uppfyller vissa förhandsvillkor och som en EU-medlemsstat därför kan utse till c-områden utan att vidare motivering (förhandsdefinierade c-områden). |
| --- | --- | --- |

(147)

Det finns två kategorier av c-områden enligt kommissionens riktlinjer:

a)

Områden som uppfyller vissa förhandsvillkor och som en EU-medlemsstat därför kan utse till c-områden utan att vidare motivering (förhandsdefinierade c-områden).

| b) | Områden som en EU-medlemsstat efter eget gottfinnande kan utse till c-områden förutsatt att EU-medlemsstaten visar att sådana områden uppfyller vissa socioekonomiska kriterier (icke-förhandsdefinierade c-områden). |
| --- | --- |

b)

Områden som en EU-medlemsstat efter eget gottfinnande kan utse till c-områden förutsatt att EU-medlemsstaten visar att sådana områden uppfyller vissa socioekonomiska kriterier (icke-förhandsdefinierade c-områden).

| (148) | Andelen för förhandsdefinierade c-områden, i enlighet med kommissionens riktlinjer, tilldelas enligt en viss tilldelningsmetod som föreskrivs i avsnitt 5.3.1 i de riktlinjerna. Denna metod innebär att tidigare a-områden under perioden 2011–2013 betraktas tillsammans med glesbefolkade områden som fördefinierade c-områden. Eftersom Eftastaterna inte hade några a-regioner under denna period omfattas endast glest befolkade områden av denna kategori. |
| --- | --- |

(148)

Andelen för förhandsdefinierade c-områden, i enlighet med kommissionens riktlinjer, tilldelas enligt en viss tilldelningsmetod som föreskrivs i avsnitt 5.3.1 i de riktlinjerna. Denna metod innebär att tidigare a-områden under perioden 2011–2013 betraktas tillsammans med glesbefolkade områden som fördefinierade c-områden. Eftersom Eftastaterna inte hade några a-regioner under denna period omfattas endast glest befolkade områden av denna kategori.

5.3.1   Förhandsdefinierade c-områden

| (149) | Vad avser glest befolkade områden bör en Eftastat i princip utse statistiska regioner på nivå 2 med färre än 8 invånare per km2 eller statistiska regioner på nivå 3 med färre än 12,5 invånare per km2. En Eftastat får dock utse delar av statistiska regioner på nivå 3 med färre än 12,5 invånare per km2 eller andra områden som gränsar till dessa statistiska regioner på nivå 3, förutsatt att de utsedda områdena har färre än 12,5 invånare per km2 och att den särskilda befolkningsandel för c-områden som avses i punkt 142 inte ökar som en följd av att de utses. I fråga om mycket glest befolkade områden får en Eftastat utse delar av statistiska regioner, på nivå 2 vad avser Norge och på nivå 3 vad avser Island, med färre än 8 invånare per km2 eller andra områden som gränsar till dessa statistiska regioner, förutsatt att de utsedda områdena har färre än 8 invånare per km2 och att den särskilda befolkningsandel för c-områden som avses i punkt 142 inte ökar som en följd av att de utses. |
| --- | --- |

(149)

Vad avser glest befolkade områden bör en Eftastat i princip utse statistiska regioner på nivå 2 med färre än 8 invånare per km2 eller statistiska regioner på nivå 3 med färre än 12,5 invånare per km2. En Eftastat får dock utse delar av statistiska regioner på nivå 3 med färre än 12,5 invånare per km2 eller andra områden som gränsar till dessa statistiska regioner på nivå 3, förutsatt att de utsedda områdena har färre än 12,5 invånare per km2 och att den särskilda befolkningsandel för c-områden som avses i punkt 142 inte ökar som en följd av att de utses. I fråga om mycket glest befolkade områden får en Eftastat utse delar av statistiska regioner, på nivå 2 vad avser Norge och på nivå 3 vad avser Island, med färre än 8 invånare per km2 eller andra områden som gränsar till dessa statistiska regioner, förutsatt att de utsedda områdena har färre än 8 invånare per km2 och att den särskilda befolkningsandel för c-områden som avses i punkt 142 inte ökar som en följd av att de utses.

5.3.2   Icke förhandsdefinierade c-områden

| (150) | Övervakningsmyndigheten anser att de kriterier som Eftastaterna tillämpar när de utser c-områden bör återspegla de olika situationer där det kan vara berättigat att bevilja regionalstöd. Kriterierna bör därför ta hänsyn till vissa socioekonomiska, geografiska eller strukturella problem som sannolikt förekommer i c-områden och ge tillräckliga garantier för att beviljandet av statligt regionalstöd inte påverkar handeln negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(150)

Övervakningsmyndigheten anser att de kriterier som Eftastaterna tillämpar när de utser c-områden bör återspegla de olika situationer där det kan vara berättigat att bevilja regionalstöd. Kriterierna bör därför ta hänsyn till vissa socioekonomiska, geografiska eller strukturella problem som sannolikt förekommer i c-områden och ge tillräckliga garantier för att beviljandet av statligt regionalstöd inte påverkar handeln negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (151) | En Eftastat kan således till c-områden utse de icke-förhandsdefinierade c-områden som definieras på grundval av följande kriterier:






  a) | Kriterium 1: Angränsande områden med minst 100 000 invånare (52) i statistiska regioner på nivå eller nivå 3 som har






  — | en BNP per capita under eller lika med genomsnittet för EU-27, eller |
| --- | --- | --- | --- |

(151)

En Eftastat kan således till c-områden utse de icke-förhandsdefinierade c-områden som definieras på grundval av följande kriterier:

a)

Kriterium 1: Angränsande områden med minst 100 000 invånare (52) i statistiska regioner på nivå eller nivå 3 som har

—

en BNP per capita under eller lika med genomsnittet för EU-27, eller

| — | en arbetslöshetsgrad över eller lika med 115 % av det nationella genomsnittet (53). |
| --- | --- |

—

en arbetslöshetsgrad över eller lika med 115 % av det nationella genomsnittet (53).

| b) | Kriterium 2: Statistiska regioner på nivå 3 med färre än 100 000 invånare som har






  — | en BNP per capita under eller lika med genomsnittet för EU-27, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Kriterium 2: Statistiska regioner på nivå 3 med färre än 100 000 invånare som har

—

en BNP per capita under eller lika med genomsnittet för EU-27, eller

| — | en arbetslöshetsgrad över eller lika med 115 % av det nationella genomsnittet. |
| --- | --- |

—

en arbetslöshetsgrad över eller lika med 115 % av det nationella genomsnittet.

| c) | Kriterium 3: Öar eller angränsande områden som också är geografiskt isolerade (t.ex. halvöar eller bergsområden) som har






  — | en BNP per capita under eller lika med genomsnittet för EU-27 (54), eller |
| --- | --- | --- |

c)

Kriterium 3: Öar eller angränsande områden som också är geografiskt isolerade (t.ex. halvöar eller bergsområden) som har

—

en BNP per capita under eller lika med genomsnittet för EU-27 (54), eller

| — | en arbetslöshetsgrad över eller lika med 115 % av det nationella genomsnittet (55), eller |
| --- | --- |

—

en arbetslöshetsgrad över eller lika med 115 % av det nationella genomsnittet (55), eller

| — | färre än 5 000 invånare. |
| --- | --- |

—

färre än 5 000 invånare.

| d) | Kriterium 4: Statistiska regioner på nivå 3, eller delar av sådana regioner, som utgör angränsande områden som gränsar till ett a-område eller som har en gemensam landgräns med ett land utanför EES eller Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta). |
| --- | --- |

d)

Kriterium 4: Statistiska regioner på nivå 3, eller delar av sådana regioner, som utgör angränsande områden som gränsar till ett a-område eller som har en gemensam landgräns med ett land utanför EES eller Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta).

| e) | Kriterium 5: Angränsande områden med minst 50 000 invånare (56) som genomgår en omfattande strukturomvandling eller som är på kraftig tillbakagång relativt sett, förutsatt att sådana områden inte ligger i statistiska regioner på nivå 3 eller angränsande områden som uppfyller villkoren för att utses till förhandsdefinierade områden eller som kan utses i enlighet med kriterierna 1–4 (57). |
| --- | --- |

e)

Kriterium 5: Angränsande områden med minst 50 000 invånare (56) som genomgår en omfattande strukturomvandling eller som är på kraftig tillbakagång relativt sett, förutsatt att sådana områden inte ligger i statistiska regioner på nivå 3 eller angränsande områden som uppfyller villkoren för att utses till förhandsdefinierade områden eller som kan utses i enlighet med kriterierna 1–4 (57).

| (152) | Vid tillämpningen av de kriterier som anges i punkt 151 avses med begreppet angränsande områden hela LAU 2-områden (58) (LAU = Local Administrative Unit) eller en grupp av hela LAU 2-områden (59). En grupp LAU 2-områden anses utgöra ett angränsande område om vart och ett område inom gruppen har en gemensam administrativ gräns med ett annat område inom gruppen (60). |
| --- | --- |

(152)

Vid tillämpningen av de kriterier som anges i punkt 151 avses med begreppet angränsande områden hela LAU 2-områden (58) (LAU = Local Administrative Unit) eller en grupp av hela LAU 2-områden (59). En grupp LAU 2-områden anses utgöra ett angränsande område om vart och ett område inom gruppen har en gemensam administrativ gräns med ett annat område inom gruppen (60).

| (153) | Huruvida den befolkningsandel som är tillåten för var och en Eftastat följs avgörs på grundval av de mest aktuella uppgifterna om den totala bosatta befolkningen i de berörda områdena som den nationella statistikbyrån har offentliggjort. |
| --- | --- |

(153)

Huruvida den befolkningsandel som är tillåten för var och en Eftastat följs avgörs på grundval av de mest aktuella uppgifterna om den totala bosatta befolkningen i de berörda områdena som den nationella statistikbyrån har offentliggjort.

5.4   HÖGSTA TILLÅTNA STÖDNIVÅER TILLÄMPLIGA PÅ REGIONALT INVESTERINGSSTÖD

| (154) | Stödnivån i c-områden får inte överstiga






  a) | 15 % bruttobidragsekvivalenter i glest befolkade områden och i områden (statistiska regioner på nivå 3 eller delar av sådana regioner) som har en gemensam landgräns med ett land utanför EES eller Efta, |
| --- | --- | --- |

(154)

Stödnivån i c-områden får inte överstiga

a)

15 % bruttobidragsekvivalenter i glest befolkade områden och i områden (statistiska regioner på nivå 3 eller delar av sådana regioner) som har en gemensam landgräns med ett land utanför EES eller Efta,

| b) | 10 % bruttobidragsekvivalenter i icke-förhandsdefinierade c-områden. |
| --- | --- |

b)

10 % bruttobidragsekvivalenter i icke-förhandsdefinierade c-områden.

5.4.1   Höjda stödnivåer för små och medelstora företag

| (155) | De högsta tillåtna stödnivåer som fastställs i punkt 154 får höjas med högst 20 procentenheter för små företag eller med högst 10 procentenheter för medelstora företag (61). |
| --- | --- |

(155)

De högsta tillåtna stödnivåer som fastställs i punkt 154 får höjas med högst 20 procentenheter för små företag eller med högst 10 procentenheter för medelstora företag (61).

5.5   ANMÄLAN OCH FASTSTÄLLANDE AV FÖRENLIGHET

| (156) | När dessa riktlinjer har antagits bör varje Eftastat till övervakningsmyndigheten anmäla en regionalstödskarta som är tillämplig från den 1 juli 2014 till den 31 december 2020. Varje anmälan ska innehålla den information som preciseras i formuläret i bilaga III. |
| --- | --- |

(156)

När dessa riktlinjer har antagits bör varje Eftastat till övervakningsmyndigheten anmäla en regionalstödskarta som är tillämplig från den 1 juli 2014 till den 31 december 2020. Varje anmälan ska innehålla den information som preciseras i formuläret i bilaga III.

| (157) | Övervakningsmyndigheten kommer att granska varje anmäld regionalstödskarta på grundval av dessa riktlinjer och fatta ett beslut om att godkänna regionalstödskartan för den berörda Eftastaten. Varje regional stödkarta kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och EES-supplementet till detta och kommer att utgöra en oskiljaktig del av dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(157)

Övervakningsmyndigheten kommer att granska varje anmäld regionalstödskarta på grundval av dessa riktlinjer och fatta ett beslut om att godkänna regionalstödskartan för den berörda Eftastaten. Varje regional stödkarta kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och EES-supplementet till detta och kommer att utgöra en oskiljaktig del av dessa riktlinjer.

5.6   ÄNDRINGAR

5.6.1   Befolkningsreserv

| (158) | En Eftastat kan på eget initiativ besluta att upprätta en reserv för nationell befolkningsandel bestående av skillnaden mellan det tak för befolkningsandel för den Eftastaten som övervakningsmyndigheten har tilldelat (62), och den befolkningsandel som används för c-områden som utsetts i regionalstödskartan för den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(158)

En Eftastat kan på eget initiativ besluta att upprätta en reserv för nationell befolkningsandel bestående av skillnaden mellan det tak för befolkningsandel för den Eftastaten som övervakningsmyndigheten har tilldelat (62), och den befolkningsandel som används för c-områden som utsetts i regionalstödskartan för den medlemsstaten.

| (159) | Om en Eftastat har beslutat att upprätta en sådan reserv kan den när som helst använda reserven till att lägga till nya c-områden till sin regionalstödskarta till dess att taket för nationell befolkningsandel har nåtts. För detta ändamål kan Eftastaten använda de mest aktuella socioekonomiska uppgifterna från Eurostat eller sin nationella statistikbyrå eller andra erkända källor. Befolkningen i det berörda c-området bör beräknas på grundval av de befolkningsuppgifter som använts för att upprätta den ursprungliga regionalstödskartan. |
| --- | --- |

(159)

Om en Eftastat har beslutat att upprätta en sådan reserv kan den när som helst använda reserven till att lägga till nya c-områden till sin regionalstödskarta till dess att taket för nationell befolkningsandel har nåtts. För detta ändamål kan Eftastaten använda de mest aktuella socioekonomiska uppgifterna från Eurostat eller sin nationella statistikbyrå eller andra erkända källor. Befolkningen i det berörda c-området bör beräknas på grundval av de befolkningsuppgifter som använts för att upprätta den ursprungliga regionalstödskartan.

| (160) | Den berörda Eftastaten ska underrätta övervakningsmyndigheten varje gång den har för avsikt att använda sin befolkningsreserv till att lägga till nya c-områden innan sådana ändringar sätts i kraft. |
| --- | --- |

(160)

Den berörda Eftastaten ska underrätta övervakningsmyndigheten varje gång den har för avsikt att använda sin befolkningsreserv till att lägga till nya c-områden innan sådana ändringar sätts i kraft.

5.6.2   Översyn efter halva tiden

| (161) | Vid behov kommer övervakningsmyndigheten samtidigt med Europeiska kommissionen i juni 2016 att göra en halvtidsöversyn för att ringa in eventuella områden som kan bli berättigade till regionalt stöd enligt artikel 61.3 a i EES-avtalet och storleken på stödnivån som motsvarar deras BNP per capita. |
| --- | --- |

(161)

Vid behov kommer övervakningsmyndigheten samtidigt med Europeiska kommissionen i juni 2016 att göra en halvtidsöversyn för att ringa in eventuella områden som kan bli berättigade till regionalt stöd enligt artikel 61.3 a i EES-avtalet och storleken på stödnivån som motsvarar deras BNP per capita.

6.   REGIONALSTÖDSREGLERNAS TILLÄMPLIGHET

| (162) | Övervakningsmyndigheten förlänger riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013 (63) och kriterierna för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt till den 30 juni 2014 (64). |
| --- | --- |

(162)

Övervakningsmyndigheten förlänger riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013 (63) och kriterierna för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt till den 30 juni 2014 (64).

| (163) | De regionalstödskartor som godkänts på grundval av riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013 upphöra att gälla den 31 december 2013. Den övergångsperiod på sex månader som anges i artikel 44.3 i den allmänna gruppundantagsförordningen (65) gäller därför inte regionala stödordningar som genomförs på grundval av den allmänna gruppundantagsförordningen. För att kunna bevilja regionalstöd efter den 31 december 2013 på grundval av befintliga gruppundantagna stödordningar uppmanas Eftastaterna att anmäla förlängningen av regionalstödskartorna i god tid för att övervakningsmyndigheten ska kunna godkänna en förlängning av kartorna före den 31 december 2013. De stödordningar som godkänts på grundval av regionalstödsriktlinjerna för 2007–2013 löper i regel ut i slutet av 2013, såsom anges i motsvarande beslut av övervakningsmyndigheten. Eventuella förlängningar av sådana stödordningar ska anmälas till övervakningsmyndigheten i god tid. |
| --- | --- |

(163)

De regionalstödskartor som godkänts på grundval av riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013 upphöra att gälla den 31 december 2013. Den övergångsperiod på sex månader som anges i artikel 44.3 i den allmänna gruppundantagsförordningen (65) gäller därför inte regionala stödordningar som genomförs på grundval av den allmänna gruppundantagsförordningen. För att kunna bevilja regionalstöd efter den 31 december 2013 på grundval av befintliga gruppundantagna stödordningar uppmanas Eftastaterna att anmäla förlängningen av regionalstödskartorna i god tid för att övervakningsmyndigheten ska kunna godkänna en förlängning av kartorna före den 31 december 2013. De stödordningar som godkänts på grundval av regionalstödsriktlinjerna för 2007–2013 löper i regel ut i slutet av 2013, såsom anges i motsvarande beslut av övervakningsmyndigheten. Eventuella förlängningar av sådana stödordningar ska anmälas till övervakningsmyndigheten i god tid.

| (164) | Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på allt regionalstöd som ska beviljas efter den 30 juni 2014 när den bedömer stödets förenlighet med den inre marknaden. Regionalstöd som beviljats olagligt eller regionalstöd som ska beviljas efter den 31 december 2013 och före den 1 juli 2014 kommer att bedömas i enlighet med riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013. |
| --- | --- |

(164)

Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på allt regionalstöd som ska beviljas efter den 30 juni 2014 när den bedömer stödets förenlighet med den inre marknaden. Regionalstöd som beviljats olagligt eller regionalstöd som ska beviljas efter den 31 december 2013 och före den 1 juli 2014 kommer att bedömas i enlighet med riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013.

| (165) | Eftersom regionala stödordningar måste överensstämma med regionalstödskartan kan anmälningar av regionalstödsordningar, eller stödåtgärder som ska beviljas efter 30 juni 2014, inte anses vara fullständiga innan övervakningsmyndigheten har fattat ett beslut om att godkänna regionalstödskartan för den berörda Eftastaten enligt det förfarande som anges i underavsnitt 5.5. Därför kommer övervakningsmyndigheten i princip inte att undersöka anmälningar av regionalstödsordningar som ska börja gälla efter 30 juni 2014, eller anmälningar av individuellt stöd som ska beviljas efter det datumet, förrän den har antagit ett beslut om att godkänna regionalstödskartan för den berörda Eftastaten. |
| --- | --- |

(165)

Eftersom regionala stödordningar måste överensstämma med regionalstödskartan kan anmälningar av regionalstödsordningar, eller stödåtgärder som ska beviljas efter 30 juni 2014, inte anses vara fullständiga innan övervakningsmyndigheten har fattat ett beslut om att godkänna regionalstödskartan för den berörda Eftastaten enligt det förfarande som anges i underavsnitt 5.5. Därför kommer övervakningsmyndigheten i princip inte att undersöka anmälningar av regionalstödsordningar som ska börja gälla efter 30 juni 2014, eller anmälningar av individuellt stöd som ska beviljas efter det datumet, förrän den har antagit ett beslut om att godkänna regionalstödskartan för den berörda Eftastaten.

| (166) | Enligt övervakningsmyndighetens uppfattning kommer genomförandet av dessa riktlinjer att leda till betydande ändringar av regionalstödsreglerna i EES. Mot bakgrund av de förändrade ekonomiska och sociala förhållandena i EES bör man dessutom kontrollera att alla regionala stödordningar fortfarande är motiverade och effektiva. Detta gäller både stödordningar för investeringsstöd och stödordningar för driftstöd. |
| --- | --- |

(166)

Enligt övervakningsmyndighetens uppfattning kommer genomförandet av dessa riktlinjer att leda till betydande ändringar av regionalstödsreglerna i EES. Mot bakgrund av de förändrade ekonomiska och sociala förhållandena i EES bör man dessutom kontrollera att alla regionala stödordningar fortfarande är motiverade och effektiva. Detta gäller både stödordningar för investeringsstöd och stödordningar för driftstöd.

| (167) | Av dessa skäl föreslår övervakningsmyndigheten Eftastaterna följande lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 1.1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet:






  a) | Eftastaterna ska tidsbegränsa tillämpningen av alla befintliga regionalstödsordningar som inte omfattas av en gruppundantagsförordning och av alla regionalstödskartor till stöd som ska beviljas den 30 juni 2014 eller tidigare. |
| --- | --- | --- |

(167)

Av dessa skäl föreslår övervakningsmyndigheten Eftastaterna följande lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 1.1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet:

a)

Eftastaterna ska tidsbegränsa tillämpningen av alla befintliga regionalstödsordningar som inte omfattas av en gruppundantagsförordning och av alla regionalstödskartor till stöd som ska beviljas den 30 juni 2014 eller tidigare.

| b) | Eftastaterna ska ändra andra befintliga övergripande stödordningar som föreskriver särbehandling av stöd till projekt i stödområden för att säkerställa att stöd som beviljas efter den 30 juni 2014 är förenligt ned den regionalstödskarta som gäller den dag då stödet beviljas. |
| --- | --- |

b)

Eftastaterna ska ändra andra befintliga övergripande stödordningar som föreskriver särbehandling av stöd till projekt i stödområden för att säkerställa att stöd som beviljas efter den 30 juni 2014 är förenligt ned den regionalstödskarta som gäller den dag då stödet beviljas.

| c) | Eftastaterna ska senast den 31 december 2013 bekräfta att de har godkänt förslagen ovan. |
| --- | --- |

c)

Eftastaterna ska senast den 31 december 2013 bekräfta att de har godkänt förslagen ovan.

7.   RAPPORTERING OCH ÖVERVAKNING

| (168) | I enlighet med artikel 21 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet jämförd med artiklarna 5 och 6 i beslut nr 195/04/KOL ska Eftastaterna lämna in årliga rapporter till övervakningsmyndigheten. |
| --- | --- |

(168)

I enlighet med artikel 21 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet jämförd med artiklarna 5 och 6 i beslut nr 195/04/KOL ska Eftastaterna lämna in årliga rapporter till övervakningsmyndigheten.

| (169) | Eftastaterna ska till övervakningsmyndigheten översända information om varje individuellt stöd över tre miljoner euro som beviljats enligt en stödordning, i det format som anges i bilaga IV, inom 20 arbetsdagar från den dag då stödet beviljas. |
| --- | --- |

(169)

Eftastaterna ska till övervakningsmyndigheten översända information om varje individuellt stöd över tre miljoner euro som beviljats enligt en stödordning, i det format som anges i bilaga IV, inom 20 arbetsdagar från den dag då stödet beviljas.

| (170) | Eftastaterna ska föra detaljerade register över alla stödåtgärder. Sådana register måste innehålla all den information som krävs för att fastställa att villkoren rörande stödberättigande kostnader och högsta tillåtna stödnivåer har uppfyllts. Dessa register ska bevaras i tio år från det datum då stödet beviljades och övervakningsmyndigheten ska ges tillgång till dem på begäran. |
| --- | --- |

(170)

Eftastaterna ska föra detaljerade register över alla stödåtgärder. Sådana register måste innehålla all den information som krävs för att fastställa att villkoren rörande stödberättigande kostnader och högsta tillåtna stödnivåer har uppfyllts. Dessa register ska bevaras i tio år från det datum då stödet beviljades och övervakningsmyndigheten ska ges tillgång till dem på begäran.

8.   ÖVERSYN

| (171) | Övervakningsmyndigheten kan när som helst besluta att ändra dessa riktlinjer om det skulle vara nödvändigt av konkurrenspolitiska skäl eller av hänsyn till annan politik eller internationella åtaganden inom EES eller av något annat giltigt skäl. |
| --- | --- |

(171)

Övervakningsmyndigheten kan när som helst besluta att ändra dessa riktlinjer om det skulle vara nödvändigt av konkurrenspolitiska skäl eller av hänsyn till annan politik eller internationella åtaganden inom EES eller av något annat giltigt skäl.

---

(1)  Områden som är berättigade till regionalstöd enligt artikel 61.3 a i EES-avtalet, vanligtvis kallade a-områden, är i regel mer missgynnade inom EES när det gäller ekonomisk utveckling. Områden som är berättigade till stöd enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet, s.k. c-områden, är också i regel missgynnade, men i mindre utsträckning. På grund av en relativt hög BNP per capita i Eftastaterna finns för närvarande ingen region som omfattas av undantaget i artikel 61.3 a i EES-avtalet.

(2)  Dessa riktlinjer motsvarar kommissionens meddelande – Riktlinjer för statligt regionalstöd 2014–2020 (”kommissionens riktlinjer”), antagna den 28 juni 2013 (EUT C 209, 23.7.2013, s. 1.)

(3)  Regionala tillägg till stöd som beviljats för sådana ändamål betraktas därför inte som regionalstöd.

(4)  Varje Eftastat kan identifiera dessa områden på en regionalstödskarta på grundval av de villkor som anges i avsnitt 5.

(5)  Se domen i mål 730/79, Philip Morris mot kommissionen, REG 1980, s. 2671, punkt 17, och domstolens dom av den 14 januari 1997 i mål C-169/95, Spanien mot kommissionen, REG 1997, s. I-148, punkt 20.

(6)  Se i detta hänseende förstainstansrättens dom i mål T-380/94, AIUFFASS och AKT mot kommissionen, REG 1996, s. II-2169, punkt 54.

(7)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Modernisering av det statliga stödet i EU, COM/2012/209 final. Enligt definitionen i bilaga IV.

(8)  Såsom definieras i bilaga II.

(9)  Såsom definieras i bilaga II a.

(10)  När rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (EUT C 7, 31.1.2013, s. 1 och EES-supplementet nr 7, 31.1.2013, s. 1.) upphör att gälla den 31 december 2013 börjar dessa riktlinjer även omfatta stöd till varvsindustrin. Alla övervakningsmyndighetens riktlinjer finns tillgängliga på följande webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(11)  Transport: transport av passagerare med flyg, sjöfart, vägar, järnvägar och på inre vattenvägar eller godstransport för uthyrning eller mot betalning.

(12)  Se övervakningsmyndighetens riktlinjer för stöd till luftfartssektorn (EGT L 124, 23.5.1996, s. 41) som hänvisar till gemenskapens riktlinjer för tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och artikel 61 i EES-avtalet om statligt stöd till luftfartssektorn (EGT C 350, 10.12.1994, s. 5.) och övervakningsmyndighetens riktlinjer för finansiering av flygplatser och statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (EUT L 62, 6.3.2008, s. 30 och EES-supplementet nr 12, 6.3.2008, s. 3.) i ändrad eller ersatt lydelse.

(13)  Övervakningsmyndigheten bedömer förenligheten av statligt stöd till energisektorn på grundval av de framtida energi- och miljöstödsriktlinjerna, som ändrar de nuvarande riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd, där de särskilda nackdelarna i de stödmottagande områdena kommer att beaktas.

(14)  Riktlinjer för tillämpning av reglerna för statligt stöd på snabb utbyggnad av bredbandsnät, ännu ej offentliggjorda. Alla övervakningsmyndighetens riktlinjer finns tillgängliga på följande webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(15)  Enligt definitionen i rådets förordning (EG) nr 723/2009 av den 25 juni 2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) (EUT L 206, 8.8.2009, s. 1), som tillämpas inom EES i kraft av protokoll 31 till EES-avtalet, i enlighet med övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation, EUT L 305, 19.11.2010, s. 1, och EES-supplementet nr 60, 19.11.2009, s. 1.

(16)  Se punkt 20 i.

(17)  Nace är en förkortning som härrör från det franska namnet ”Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes” (statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskaperna) som används för att beteckna de olika statistiska näringsgrensindelningarna i EU.

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(19)  EUT L 107, 28.4.2005, s. 28, förlängda genom EUT L 48, 25.2.2010, s. 27, och genom övervakningsmyndighetens beslut 438/12/KOL av den 28 november 2012 om ändring, för åttiosjätte gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, EUT L 190, 11.7.2013, s. 91, och EES-supplementet nr 40, 11.7.2013, s. 15. Såsom förklaras i punkt 19 i riktlinjerna kan ett företag i svårigheter på grund av att själva dess fortbestånd är hotat inte anses vara ett lämpligt verktyg för att främja andra allmänna mål förrän dess lönsamhet har säkerställts.

(20)  Se i detta hänseende de förenade målen T-244/93 och T-486/93 TWD Textilwerke Deggendorf GmbH mot Europeiska gemenskapernas kommission, REG 1995, s. II-02265.

(21)  I dessa riktlinjer används termen ”statistisk region” i stället för förkortningen ”Nuts” i kommissionens riktlinjer. Begreppet Nuts härrör från ”gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter” i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1.) Denna förordning har ännu inte införlivats med EES-avtalet. För att kunna åstadkomma gemensamma definitioner i en situation med ständigt växande efterfrågan på statistisk information på regional nivå har Europeiska unionens statistikkontor, Eurostat, och de nationella myndigheterna i kandidatländerna och Efta enats om att statistiska regioner ska fastställas liknande de i Nuts-nomenklaturen.

(22)  Tillgänglig på http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(23)  Se punkt 20 n.

(24)  Se t.ex. mål C-156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I-6857, punkt 78 och mål C-333/07, Régie Networks mot Rhone Alpes Bourgogne, REG 2008, s. I-10807, punkterna 94–116.

(25)  Se mål C-225/91, Matra mot kommissionen, REG 1993, s. I-3203, punkt 42.

(26)  Se bilaga V i dessa riktlinjer.

(27)  Skyldigheten att upprätthålla investeringen i det berörda området under minst fem år (tre år för små och medelstora företag) bör inte hindra att man ersätter anläggningar eller utrustning som blivit omodern eller gått sönder under denna period, under förutsättning att den ekonomiska verksamheten blir kvar i det berörda området under minimiperioden. Regionalstöd får dock inte beviljas för att ersätta den anläggningen eller utrustningen.

(28)  Så är inte fallet till exempel när det gäller subventionerade lån, offentliga riskkapitallån eller offentliga innehav som inte följer den marknadsekonomiska investerarprincipen, statliga garantier som innehåller inslag av stöd samt statligt stöd som ges inom ramen för regeln om stöd av mindre betydelse.

(29)  Stöd för särskilda ändamål omfattas av samma krav som individuellt stöd som beviljas på grundval av en stödordning, om inte annat anges.

(30)  Om osäkerheten kring den framtida kostnads- och intäktsutvecklingen är stor och om det råder stark informationsasymmetri kan myndigheterna även använda modeller för ersättningen som inte helt och hållet bygger på reglering på förhand utan snarare på en medelväg av reglering på förhand och i efterhand (t.ex. genom en återkravsmekanism som möjliggör fördelning av oförutsedda vinster).

(31)  Sådana investeringar kan skapa villkor som möjliggör ytterligare investeringar som är lönsamma utan kompletterande stöd.

(32)  Se bilaga III

(33)  Stöd för särskilda ändamål måste också uppfylla kraven i punkterna 60–64 i dessa riktlinjer utöver de krav som anges i avsnitt 3.5.2.

(34)  De kontrafaktiska scenarierna beskrivs i punkt 57.

(35)  Nettonuvärdet av ett projekt är skillnaden mellan de positiva och negativa kassaflödena under investeringens livstid diskonterade till deras nuvärde (vanligtvis med hjälp av kapitalkostnaden).

(36)  Internräntan baseras inte på bokföringsintäkter under ett givet år, utan bygger på de framtida kassaflöden som investeraren förväntar sig att få in under investeringens livstid. Den definieras som den diskonteringsränta för vilken nettonuvärdet av en ström av kassaflöden är lika med noll.

(37)  Se underavsnitt 5.4 om högsta tillåtna stödnivåer.

(38)  Sänkta stödnivåer är resultatet av den mekanism som anges i punkt 20 c.

(39)  Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete. Kommissionens förslag KOM(2011) 611, Eruf/ETS-förordningen.

(40)  Se definition i punkt 20 h och i.

(41)  Dessa inträdeshinder inkluderar rättsliga hinder (särskilt immateriell äganderätt), stordriftsfördelar, hinder för tillgång till nätverk och infrastruktur. När stödet ges på en marknad där stödmottagaren har en etablerad ställning kan eventuella hinder för marknadsinträde förvärra stödmottagarens potentiellt betydande marknadsmakt och därmed också de eventuella negativa effekterna av denna marknadsmakt.

(42)  Om det finns starka köpare på marknaden är det mindre sannolikt att en stödmottagare kan höja priserna gentemot dessa starka köpare.

(43)  Denna information bör uppdateras regelbundet (t.ex. var sjätte månad) och finnas tillgänglig i ett generiskt format.

(44)  En sådan gemensam metod kan tillhandahållas av övervakningsmyndigheten.

(45)  EUT L 54, 28.2.2008, s. 1 och EES-supplement nr 11, 28.2.2008, s. 1.

(46)  Detta bör förstås som att ingen region i Eftastaterna uppfyller 75 %-kriteriet enligt punkt 144.

(47)  Enligt Eurostats statistik för 2010.

(48)  Mål 248/84, Tyskland mot kommissionen, REG 1987, s. 4036, punkt 19, mål C-169/95, Spanien mot kommissionen, REG 1997, s. I-148, punkt 15 samt mål C-310/99, Italien mot kommissionen, REG 2002, s. I-2289, punkt 77.

(49)  I denna hänvisning och i alla nedanstående hänvisningar till BNP per invånare i dessa riktlinjer mäts BNP uttryckt i köpkraftsstandard.

(50)  Om situationen ändras kommer övervakningsmyndigheten att anta nya riktlinjer för att ta hänsyn till den nya situationen.

(51)  Mål C-248/84, Tyskland mot kommissionen, REG 1987, s. 4036, punkt 19.

(52)  Detta tröskelvärde för folkmängd sänks till 50 000 invånare för Eftastater som har en icke-förhandsdefinierad befolkningsandel för c-områden på mindre än 1 miljon invånare eller till 10 000 invånare för Eftastater som har en nationell folkmängd på mindre än 1 miljon invånare.

(53)  Beräkningar som gäller arbetslöshet bör baseras på regionala uppgifter som offentliggjorts av det nationella statistikkontoret med hjälp av genomsnittet för de senaste tre åren för vilka sådana uppgifter finns tillgängliga (vid den tidpunkt då regionalstödskartan anmäls). Om inget annat anges i dessa riktlinjer beräknas arbetslösheten i förhållande till det nationella genomsnittet på grundval av detta.

(54)  För att fastställa om sådana öar eller angränsande områden har en BNP per capita under eller lika med genomsnittet för EU-27 kan Eftastaten hänvisa till uppgifter från den egna statliga byrån för statistik eller andra godkända källor.

(55)  För att fastställa om sådana öar eller angränsande områden har en arbetslöshetsgrad över eller lika med 115 % av det nationella genomsnittet, får Eftastaten hänvisa till uppgifter som lämnats av nationella statistikkontor eller andra erkända källor.

(56)  Detta tröskelvärde för folkmängd sänks till 25 000 invånare för Eftastater som har en icke-förhandsdefinierad befolkningsandel för c-områden på mindre än 1 miljon invånare eller till 10 000 invånare för Eftastater som har en sammanlagd folkmängd på mindre än 1 miljon invånare, eller till 5 000 invånare för öar eller angränsande områden som också är geografiskt isolerade.

(57)  Vid tillämpningen av kriterium 5 måste Eftastaten visa att de tillämpliga villkoren är uppfyllda genom att jämföra de berörda områdena med situationen i andra områden i samma Eftastat eller i andra Eftastater på grundval av socioekonomiska indikatorer som avser statistik över företagsstrukturer, arbetsmarknader, hushållens räkenskaper, utbildning eller andra liknande indikatorer. För detta ändamål får Eftastaten hänvisa till uppgifter från sitt nationella statistikkontor eller andra erkända källor.

(58)  Den berörda Eftastaten får hänvisa till LAU 1-områden i stället för LAU 2-områden om dessa LAU 1-områden har en mindre befolkning än det LAU 2-område som de ingår i.

(59)  Den berörda Eftastaten får dock utse delar av ett LAU 2-område (eller LAU 1-område), förutsatt att befolkningen i det berörda LAU-området överstiger den minimibefolkning som krävs för angränsande områden enligt kriterium 1 eller 5 (t.ex. de sänkta befolkningströsklarna för dessa kriterier) och att befolkningen i dessa delar av det LAU-området är minst 50 % av den minimibefolkning som krävs enligt det tillämpliga kriteriet.

(60)  När det gäller öar inkluderar de administrativa gränserna sjögränser med andra administrativa enheter i den berörda Eftastaten.

(61)  De höjda stödnivåerna för små och medelstora företag kommer inte att tillämpas på stöd som ges för stora investeringsprojekt.

(62)  Se punkt 142.

(63)  EUT L 54, 28.2.2008, s. 1, och EES-Supplementet nr 11, 28.2.2008, s. 1. Tillgänglig på http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(64)  EUT L 206, 2.8.2012, s. 13, och EES-supplementet nr 42, 2.8.2012, s. 1. Tillgänglig på http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(65)  Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (EUT L 214, 9.8.2008, s. 3) införd i punkt 1j i bilaga XV till EES-avtalet genom beslut nr 120/2008 av den 7 november 2008 (EUT L 339, 18.12.2008, s. 111 och EES-supplementet nr 79, 18.12.2008), som trädde ikraft den 8 november 2008.

---

BILAGA I

FORMULÄR FÖR INFORMATION OM REGIONALSTÖDSKARTOR

| 1. | Eftastaterna ska lämna information för var och en av följande kategorier av områden som föreslås bli utsedda, i förekommande fall:






  — | Glest befolkade områden. |
| --- | --- | --- |

1.

Eftastaterna ska lämna information för var och en av följande kategorier av områden som föreslås bli utsedda, i förekommande fall:

—

Glest befolkade områden.

| — | Icke-förhandsdefinierade c-områden som utsetts på grundval av kriterium 1. |
| --- | --- |

—

Icke-förhandsdefinierade c-områden som utsetts på grundval av kriterium 1.

| — | Icke-förhandsdefinierade c-områden som utsetts på grundval av kriterium 2. |
| --- | --- |

—

Icke-förhandsdefinierade c-områden som utsetts på grundval av kriterium 2.

| — | Icke-förhandsdefinierade c-områden som utsetts på grundval av kriterium 3. |
| --- | --- |

—

Icke-förhandsdefinierade c-områden som utsetts på grundval av kriterium 3.

| — | Icke-förhandsdefinierade c-områden som utsetts på grundval av kriterium 4. |
| --- | --- |

—

Icke-förhandsdefinierade c-områden som utsetts på grundval av kriterium 4.

| — | Icke-förhandsdefinierade c-områden som utsetts på grundval av kriterium 5. |
| --- | --- |

—

Icke-förhandsdefinierade c-områden som utsetts på grundval av kriterium 5.

| 2. | I varje kategori ska den berörda Eftastaten lämna följande information för varje föreslaget område:






  — | Identifiering av området (med den statistiska nivå 2- eller nivå 3-regionkoden för området, LAU 2 eller LAU 1-kod för de områden som utgör angränsande områden eller andra officiella beteckningar för de berörda administrativa enheterna). |
| --- | --- | --- |

2.

I varje kategori ska den berörda Eftastaten lämna följande information för varje föreslaget område:

—

Identifiering av området (med den statistiska nivå 2- eller nivå 3-regionkoden för området, LAU 2 eller LAU 1-kod för de områden som utgör angränsande områden eller andra officiella beteckningar för de berörda administrativa enheterna).

| — | Den föreslagna stödnivån för området avseende perioden 2014–2020 (med angivelse i förekommande fall av eventuell ökning av stödnivån som i punkt 155). |
| --- | --- |

—

Den föreslagna stödnivån för området avseende perioden 2014–2020 (med angivelse i förekommande fall av eventuell ökning av stödnivån som i punkt 155).

| — | Den totala bosatta befolkningen i området, såsom anges i punkt 153. |
| --- | --- |

—

Den totala bosatta befolkningen i området, såsom anges i punkt 153.

| 3. | För glest befolkade områden och de icke-förhandsdefinierade områden som utsetts på grundval av kriterierna 1–5 ska Eftastaterna kunna lägga fram tillräckliga bevis för att varje tillämpligt villkor i punkterna 149 och 151–153 är uppfyllt. |
| --- | --- |

3.

För glest befolkade områden och de icke-förhandsdefinierade områden som utsetts på grundval av kriterierna 1–5 ska Eftastaterna kunna lägga fram tillräckliga bevis för att varje tillämpligt villkor i punkterna 149 och 151–153 är uppfyllt.

---

BILAGA II

DEFINITION AV STÅLINDUSTRIN

Med stålindustri avses i dessa riktlinjer all verksamhet som rör tillverkningen av en eller flera av följande produkter:

| a) | tackjärn och ferrolegeringar: tackjärn för tillverkning av stål, gjuteritackjärn och annat tackjärn, spegeljärn och högkolhaltig ferromangan (övriga ferrolegeringar är inte inbegripna). |
| --- | --- |

a)

tackjärn och ferrolegeringar: tackjärn för tillverkning av stål, gjuteritackjärn och annat tackjärn, spegeljärn och högkolhaltig ferromangan (övriga ferrolegeringar är inte inbegripna).

| b) | obearbetade produkter och halvfabrikat av järn, stål eller specialstål: flytande stål även i göt, inklusive sådana avsedda för smide: Halvfabrikat: blooms, billets, slabs och platiner, varmvalsade breda band, med undantag för produktion av flytande stål för götstål vid små och medelstora gjuterier. |
| --- | --- |

b)

obearbetade produkter och halvfabrikat av järn, stål eller specialstål: flytande stål även i göt, inklusive sådana avsedda för smide: Halvfabrikat: blooms, billets, slabs och platiner, varmvalsade breda band, med undantag för produktion av flytande stål för götstål vid små och medelstora gjuterier.

| c) | varmvalsade färdigprodukter av järn, stål eller specialstål: räler, sliprar, rälskarvjärn, underläggsplattor, balkar, grov profilstång och annan stång 80 mm och däröver, spontpålar, profilstänger och annan stång mindre än 80 mm och plattjärn under 150 mm, valstråd, rund- och fyrkantsjärn för rörframställning, varmvalsade band (inklusive band för rörframställning), varmvalsad plåt (överdragen och icke överdragen), grov- och mediumplåt med en tjocklek av 3 mm och däröver, universaljärn med en tjocklek av 150 mm och däröver, med undantag för dragen tråd, blankglödgat stål och gjutgods. |
| --- | --- |

c)

varmvalsade färdigprodukter av järn, stål eller specialstål: räler, sliprar, rälskarvjärn, underläggsplattor, balkar, grov profilstång och annan stång 80 mm och däröver, spontpålar, profilstänger och annan stång mindre än 80 mm och plattjärn under 150 mm, valstråd, rund- och fyrkantsjärn för rörframställning, varmvalsade band (inklusive band för rörframställning), varmvalsad plåt (överdragen och icke överdragen), grov- och mediumplåt med en tjocklek av 3 mm och däröver, universaljärn med en tjocklek av 150 mm och däröver, med undantag för dragen tråd, blankglödgat stål och gjutgods.

| d) | kallbearbetade produkter: vitplåt, blyöverdragen plåt, svartplåt, galvaniserad plåt, annan överdragen tunnplåt, kallvalsad plåt, transformatorplåt och elektroband för framställning av vitplåt, kallvalsad plåt i rullar och band. |
| --- | --- |

d)

kallbearbetade produkter: vitplåt, blyöverdragen plåt, svartplåt, galvaniserad plåt, annan överdragen tunnplåt, kallvalsad plåt, transformatorplåt och elektroband för framställning av vitplåt, kallvalsad plåt i rullar och band.

| e) | rör: alla sömlösa stålrör, svetsade stålrör med en diameter på över 406,4 mm. |
| --- | --- |

e)

rör: alla sömlösa stålrör, svetsade stålrör med en diameter på över 406,4 mm.

---

BILAGA II A

DEFINITION AV SYNTETFIBERINDISTRIN

Med syntetfiberindistrin avses i dessa riktlinjer följande:

| a) | extrudering/texturering av alla generiska typer av fibrer och garn baserade på polyester, polyamid, akryl eller polypropylen, oberoende av deras slutanvändning, eller |
| --- | --- |

a)

extrudering/texturering av alla generiska typer av fibrer och garn baserade på polyester, polyamid, akryl eller polypropylen, oberoende av deras slutanvändning, eller

| b) | polymerisering (inbegripet polykondensering), då den är integrerad med extrudering med avseende på de maskiner som används, eller |
| --- | --- |

b)

polymerisering (inbegripet polykondensering), då den är integrerad med extrudering med avseende på de maskiner som används, eller

| c) | varje biprocess som är förbunden med samtidig installation av kapacitet för extrudering/texturering av den potentiella stödmottagaren eller av något annat företag inom den grupp den tillhör och som, i den specifika affärsverksamheten i fråga, normalt är integrerad med sådan kapacitet med avseende på de maskiner som används. |
| --- | --- |

c)

varje biprocess som är förbunden med samtidig installation av kapacitet för extrudering/texturering av den potentiella stödmottagaren eller av något annat företag inom den grupp den tillhör och som, i den specifika affärsverksamheten i fråga, normalt är integrerad med sådan kapacitet med avseende på de maskiner som används.

---

BILAGA III

ANSÖKNINGSFORMULÄR FÖR REGIONALT INVESTERINGSSTÖD

| 1. | Uppgifter om stödmottagaren:






  — | Namn, huvudsätets registrerade adress, huvudsakligt verksamhetsområde (Nace-kod). |
| --- | --- | --- |

1.

Uppgifter om stödmottagaren:

—

Namn, huvudsätets registrerade adress, huvudsakligt verksamhetsområde (Nace-kod).

| — | Försäkran om att företaget inte är i svårigheter enligt definitionen i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. |
| --- | --- |

—

Försäkran om att företaget inte är i svårigheter enligt definitionen i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering.

| — | Försäkran som anger stöd (både statligt stöd och stöd av mindre betydelse) som redan mottagits för andra projekt under de senaste tre åren inom samma statistiska nivå 3-område där den nya investeringen kommer att göras. Försäkran som anger regionalstöd som andra beviljande myndigheter gett eller kommer att ge för samma projekt. |
| --- | --- |

—

Försäkran som anger stöd (både statligt stöd och stöd av mindre betydelse) som redan mottagits för andra projekt under de senaste tre åren inom samma statistiska nivå 3-område där den nya investeringen kommer att göras. Försäkran som anger regionalstöd som andra beviljande myndigheter gett eller kommer att ge för samma projekt.

| — | Försäkran som anger om företaget har lagt ned samma eller liknande verksamhet i EES två år före den dag då detta ansökningsformulär lämnades in. |
| --- | --- |

—

Försäkran som anger om företaget har lagt ned samma eller liknande verksamhet i EES två år före den dag då detta ansökningsformulär lämnades in.

| — | Försäkran som anger om företaget har för avsikt att lägga ned en sådan verksamhet vid tidpunkten för ansökan om stöd inom två år efter det att den investering för vilken stöd beviljats har slutförts. |
| --- | --- |

—

Försäkran som anger om företaget har för avsikt att lägga ned en sådan verksamhet vid tidpunkten för ansökan om stöd inom två år efter det att den investering för vilken stöd beviljats har slutförts.

| 2. | Information om det projekt eller den verksamhet som ska stödjas:






  — | Kort beskrivning av projektet eller verksamheten. |
| --- | --- | --- |

2.

Information om det projekt eller den verksamhet som ska stödjas:

—

Kort beskrivning av projektet eller verksamheten.

| — | Kort beskrivning av förväntade positiva effekter i det berörda området (t.ex. antalet nyskapade eller bevarade arbetstillfällen, FoUI-verksamhet, utbildning, skapande av ett kluster). |
| --- | --- |

—

Kort beskrivning av förväntade positiva effekter i det berörda området (t.ex. antalet nyskapade eller bevarade arbetstillfällen, FoUI-verksamhet, utbildning, skapande av ett kluster).

| — | Relevant rättslig grund (nationell eller EES-rättslig grund eller både och). |
| --- | --- |

—

Relevant rättslig grund (nationell eller EES-rättslig grund eller både och).

| — | Planerat start- och slutdatum för projektet eller verksamheten. |
| --- | --- |

—

Planerat start- och slutdatum för projektet eller verksamheten.

| — | Plats(er) där projektet kommer att genomföras. |
| --- | --- |

—

Plats(er) där projektet kommer att genomföras.

| 3. | Information om finansieringen av projektet eller verksamheten:






  — | Investeringar och andra projektrelaterade kostnader, lönsamhetsanalys för anmälda stödåtgärder. |
| --- | --- | --- |

3.

Information om finansieringen av projektet eller verksamheten:

—

Investeringar och andra projektrelaterade kostnader, lönsamhetsanalys för anmälda stödåtgärder.

| — | Totala stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

—

Totala stödberättigande kostnader.

| — | Stödbelopp som behövs för att genomföra projektet eller verksamheten. |
| --- | --- |

—

Stödbelopp som behövs för att genomföra projektet eller verksamheten.

| — | Stödnivå. |
| --- | --- |

—

Stödnivå.

| 4. | Information om behovet av stöd och dess förväntade effekt:






  — | Kort redogörelse för behovet av stöd och hur det påverkar investerings- eller lokaliseringsbeslutet. Alternativ investering eller lokalisering vid uteblivet stöd ska anges. |
| --- | --- | --- |

4.

Information om behovet av stöd och dess förväntade effekt:

—

Kort redogörelse för behovet av stöd och hur det påverkar investerings- eller lokaliseringsbeslutet. Alternativ investering eller lokalisering vid uteblivet stöd ska anges.

| — | Försäkran om att det inte finns något oåterkalleligt avtal mellan stödmottagare och entreprenörer om att genomföra projektet. |
| --- | --- |

—

Försäkran om att det inte finns något oåterkalleligt avtal mellan stödmottagare och entreprenörer om att genomföra projektet.

---

BILAGA IV

FORMULÄR FÖR ÖVERSÄNDANDE AV INFORMATION TILL ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETEN ENLIGT PUNKT 169

Image

---