# Euroopa Liidu L 125/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 125 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide26. aprill 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 125

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide26. aprill 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2014/228/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 25. november 2013, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelise tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu sõlmimise kohta | 1 |
| | | Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vaheline tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alane koostööleping | 3 |
| | | 2014/229/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 27. oktoober 2009, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu allakirjutamise kohta | 16 |
| | | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö Raamleping | 17 |
| | | 2014/230/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused | 44 |
| | | 2014/231/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta seoses tagasivõtmisega seotud küsimustega | 46 |
| | | 2014/232/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) liidu nimel sõlmimise kohta | 48 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 424/2014, 22. aprill 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Prekmurska šunka (KGT)] | 51 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 425/2014, 22. aprill 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Tørrfisk fra Lofoten (KGT)] | 53 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 426/2014, 25. aprill 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) II lisa | 55 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 427/2014, 25. aprill 2014, millega kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (
  1
  ) | 57 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2014, 25. aprill 2014, millega võetakse vastu sealihaturu erakorralised toetusmeetmed Leedus ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 324/2014, millega võetakse vastu sealihaturu erakorralised toetusmeetmed Poolas | 64 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 429/2014, 25. aprill 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 68 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 430/2014, 25. aprill 2014, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2014. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames | 70 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/233/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, millega muudetakse otsust 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta | 72 |
| | | 2014/234/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 23. aprill 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta | 75 |
| | | 2014/235/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 23. aprill 2014, millega kiidetakse heaks Portugali ajakohastatud makromajanduslik kohandamisprogramm | 84 |
| | | 2014/236/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 24. aprill 2014, liidu rahalise toetuse kohta Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas sigade Aafrika katku vastu võetud järelevalve- ja muude erakorraliste meetmete jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2551 all) | 86 |
| | | 2014/237/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 24. aprill 2014, kahjulike organismide liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta seoses teatavate Indiast pärit puu- ja köögiviljadega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2601 all) | 93 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2014/228/EL

*

Nõukogu otsus, 25. november 2013, Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelise tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu sõlmimise kohta

1

Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vaheline tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alane koostööleping

3

2014/229/EL

*

Nõukogu otsus, 27. oktoober 2009, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu allakirjutamise kohta

16

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö Raamleping

17

2014/230/EL

*

Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused

44

2014/231/EL

*

Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta seoses tagasivõtmisega seotud küsimustega

46

2014/232/EL

*

Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) liidu nimel sõlmimise kohta

48

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 424/2014, 22. aprill 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Prekmurska šunka (KGT)]

51

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 425/2014, 22. aprill 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Tørrfisk fra Lofoten (KGT)]

53

*

Komisjoni määrus (EL) nr 426/2014, 25. aprill 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) II lisa

55

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 427/2014, 25. aprill 2014, millega kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (
  1
  )

2

1

57

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2014, 25. aprill 2014, millega võetakse vastu sealihaturu erakorralised toetusmeetmed Leedus ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 324/2014, millega võetakse vastu sealihaturu erakorralised toetusmeetmed Poolas

64

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 429/2014, 25. aprill 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

68

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 430/2014, 25. aprill 2014, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2014. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

70

OTSUSED

2014/233/EL

*

Nõukogu otsus, 14. aprill 2014, millega muudetakse otsust 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta

72

2014/234/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 23. aprill 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

75

2014/235/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 23. aprill 2014, millega kiidetakse heaks Portugali ajakohastatud makromajanduslik kohandamisprogramm

84

2014/236/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 24. aprill 2014, liidu rahalise toetuse kohta Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas sigade Aafrika katku vastu võetud järelevalve- ja muude erakorraliste meetmete jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2551 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2551 all)

86

2014/237/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 24. aprill 2014, kahjulike organismide liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta seoses teatavate Indiast pärit puu- ja köögiviljadega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2601 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2601 all)

93

| | | Teade lugejatele |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejale (vt lehekülg 95) | 95 |

Teade lugejatele

*

Teade lugejale (vt lehekülg 95)

(vt lehekülg 95)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. november 2013,

Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelise tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu sõlmimise kohta

(2014/228/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 8. oktoobril 2004 volitas nõukogu komisjoni alustama Ukrainaga läbirääkimisi tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu üle. |
| --- | --- |

(1)

8. oktoobril 2004 volitas nõukogu komisjoni alustama Ukrainaga läbirääkimisi tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alase koostöölepingu üle.

| (2) | Kooskõlas nõukogu 15. novembri 2005. aasta otsusega sõlmiti 1. detsembril 2005 Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahel tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alane koostööleping („leping”). |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas nõukogu 15. novembri 2005. aasta otsusega sõlmiti 1. detsembril 2005 Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahel tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alane koostööleping („leping”).

| (3) | Leping võimaldab teha Ukrainaga satelliitnavigatsiooni valdkonnas tihedamat koostööd. Leping võimaldab rakendada mitut Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammi elementi. |
| --- | --- |

(3)

Leping võimaldab teha Ukrainaga satelliitnavigatsiooni valdkonnas tihedamat koostööd. Leping võimaldab rakendada mitut Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammi elementi.

| (4) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vaheline tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alane koostööleping („leping”).

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja määrab isiku, keda volitatakse esitama liidu nimel lepingu (1) artikli 17 lõikes 1 sätestatud teate ning järgmise teate:

„Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane ning teostab alates nimetatud kuupäevast kõiki Euroopa Ühenduse õigusi ja võtab üle kõik Euroopa Ühenduse kohustused. Seega tuleb lepingu tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele käsitada viidetena Euroopa Liidule.”

Artikkel 3

Liidu seisukoha lepingu artiklis 14 osutatud GNSSi juhtkomitees ja tehnilistes töörühmades võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu nõukogu.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

D. PAVALKIS

---

(1)  Lepingu jõustumiskuupäeva avaldab nõukogu peasekretariaat Euroopa Liidu Teatajas.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/3

---

Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vaheline tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alane

KOOSTÖÖLEPING

EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”,

ja

BELGIA KUNINGRIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

IIRIMAA,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”,

ühelt poolt, ja

UKRAINA

teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE ühist huvi tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi arendamise vastu,

TUNNISTADES GALILEO tähtsust Euroopa Ühenduse ja Ukraina navigatsiooni- ja teabealase infrastruktuuri täiustamisse,

TUNNISTADES Ukraina kaugelearenenud satelliitnavigatsioonialast tegevust,

VÕTTES ARVESSE GNSS rakenduste jätkuvat arengut Ukrainas, Euroopa Ühenduses ja mujal maailmas,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Lepingu eesmärk

Lepingu eesmärk on soodustada, hõlbustada ja tihendada lepinguosaliste vahelist koostööd tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi vallas.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

| | tugisüsteem — piirkondlikud või kohalikud mehhanismid, nagu näiteks Euroopa Geostatsionaarne Navigatsiooni Abisüsteem (EGNOS). Sellised mehhanismid võimaldavad kasutajatel tõhustada tööd, näiteks suurendada täpsust, kättesaadavust, terviklust ja usaldusväärsust; |
| --- | --- |

tugisüsteem — piirkondlikud või kohalikud mehhanismid, nagu näiteks Euroopa Geostatsionaarne Navigatsiooni Abisüsteem (EGNOS). Sellised mehhanismid võimaldavad kasutajatel tõhustada tööd, näiteks suurendada täpsust, kättesaadavust, terviklust ja usaldusväärsust;

| | GALILEO — tsiviilkontrolli all olev autonoomne tsiviilotstarbeline Euroopa globaalne satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramissüsteem, mille eesmärgiks on pakkuda ühenduse ja selle liikmesriikide välja töötatud ja arendatud GNSS teenuseid. GALILEO käitamise võib anda üle eraõiguslikule isikule.
  Lisaks kaitstud avalikes huvides kasutatavatele teenustele, millele juurdepääs on pädevate avaliku sektori kasutajate vajadusi silmas pidades piiratud, näeb GALILEO ette avatud, ärilisi, inimelude kaitse ning otsingu- ja päästeteenuseid; |
| --- | --- |

GALILEO — tsiviilkontrolli all olev autonoomne tsiviilotstarbeline Euroopa globaalne satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramissüsteem, mille eesmärgiks on pakkuda ühenduse ja selle liikmesriikide välja töötatud ja arendatud GNSS teenuseid. GALILEO käitamise võib anda üle eraõiguslikule isikule.

Lisaks kaitstud avalikes huvides kasutatavatele teenustele, millele juurdepääs on pädevate avaliku sektori kasutajate vajadusi silmas pidades piiratud, näeb GALILEO ette avatud, ärilisi, inimelude kaitse ning otsingu- ja päästeteenuseid;

| | GALILEO avatud teenus — üldsusele kättesaadav teenus, mille osutamise eest ei võeta tasu; |
| --- | --- |

GALILEO avatud teenus — üldsusele kättesaadav teenus, mille osutamise eest ei võeta tasu;

| | GALILEO inimelude kaitse teenus — avatud teenusel põhinev teenus, mis pakub lisaks terviklusteavet, signaali autentimist, teenuste tagatisi ja muid võimalusi, mis on vajalikud inimelude kaitse rakendusteks, näiteks lennunduses ja meretranspordis; |
| --- | --- |

GALILEO inimelude kaitse teenus — avatud teenusel põhinev teenus, mis pakub lisaks terviklusteavet, signaali autentimist, teenuste tagatisi ja muid võimalusi, mis on vajalikud inimelude kaitse rakendusteks, näiteks lennunduses ja meretranspordis;

| | GALILEO äriline teenus — teenus, mis soodustab professionaalsete rakenduste väljatöötamist ning pakub avatud teenusega võrreldes tõhusamaid näitajaid, eriti suuremat andmeedastuskiirust, teenuste tagatisi ja täpsust; |
| --- | --- |

GALILEO äriline teenus — teenus, mis soodustab professionaalsete rakenduste väljatöötamist ning pakub avatud teenusega võrreldes tõhusamaid näitajaid, eriti suuremat andmeedastuskiirust, teenuste tagatisi ja täpsust;

| | GALILEO otsingu- ja päästeteenus — teenus, mis parandab otsingu- ja päästeoperatsioone, võimaldades hädasignaalide kiiremat ja täpsemat lokaliseerimist ning tagasisidesõnumite võimalusi; |
| --- | --- |

GALILEO otsingu- ja päästeteenus — teenus, mis parandab otsingu- ja päästeoperatsioone, võimaldades hädasignaalide kiiremat ja täpsemat lokaliseerimist ning tagasisidesõnumite võimalusi;

| | GALILEO avalikes huvides kasutatav teenus — kaitstud piiratud juurdepääsuga positsioneerimis- ja ajamääramisteenus, mis on spetsiaalselt kavandatud pädevate avaliku sektori kasutajate vajadusi silmas pidades; |
| --- | --- |

GALILEO avalikes huvides kasutatav teenus — kaitstud piiratud juurdepääsuga positsioneerimis- ja ajamääramisteenus, mis on spetsiaalselt kavandatud pädevate avaliku sektori kasutajate vajadusi silmas pidades;

| | GALILEO kohtelemendid — lokaalsed mehhanismid, mis annavad GALILEO satelliidipõhiste navigatsiooni- ja ajamääramissignaalide kasutajatele täiendavat sisendinformatsiooni lisaks kasutuses olevalt põhikonstellatsioonilt saadavale teabele. Kohtelemente võib kasutada lisafunktsioonidena lennuväljade ja meresadamate ümbruses ning linna- või muus geograafiliselt raskes keskkonnas. GALILEO pakub turu laienemist ja standardimist soodustavate kohtelementide üldmudeli; |
| --- | --- |

GALILEO kohtelemendid — lokaalsed mehhanismid, mis annavad GALILEO satelliidipõhiste navigatsiooni- ja ajamääramissignaalide kasutajatele täiendavat sisendinformatsiooni lisaks kasutuses olevalt põhikonstellatsioonilt saadavale teabele. Kohtelemente võib kasutada lisafunktsioonidena lennuväljade ja meresadamate ümbruses ning linna- või muus geograafiliselt raskes keskkonnas. GALILEO pakub turu laienemist ja standardimist soodustavate kohtelementide üldmudeli;

| | globaalse navigatsiooni-, positsioneerimis- ja ajamääramisseadmed — tsiviilotstarbelised lõpptarbijale mõeldud seadmed, mille ülesandeks on edastada, võtta vastu või töödelda satelliidipõhiseid navigatsiooni- või ajamääramissignaale teenuse osutamiseks või piirkondliku tugisüsteemiga töötamiseks; |
| --- | --- |

globaalse navigatsiooni-, positsioneerimis- ja ajamääramisseadmed — tsiviilotstarbelised lõpptarbijale mõeldud seadmed, mille ülesandeks on edastada, võtta vastu või töödelda satelliidipõhiseid navigatsiooni- või ajamääramissignaale teenuse osutamiseks või piirkondliku tugisüsteemiga töötamiseks;

| | õiguslik meede — mis tahes õigus- või haldusnorm, eeskiri, menetlus, otsus või muu sarnane lepinguosalise võetud haldusmeede; |
| --- | --- |

õiguslik meede — mis tahes õigus- või haldusnorm, eeskiri, menetlus, otsus või muu sarnane lepinguosalise võetud haldusmeede;

| | koostalitlusvõime — olukord kasutaja tasandil, mille korral kahesüsteemne vastuvõtja saab kahe süsteemi poolt edastatavaid signaale koos kasutades parema tulemuse kui ainult ühte süsteemi kasutades. Globaalsete ja piirkondlike navigatsioonisatelliitide süsteemide koostalitlusvõime tõstab kasutajatele kättesaadava teenuse kvaliteeti; |
| --- | --- |

koostalitlusvõime — olukord kasutaja tasandil, mille korral kahesüsteemne vastuvõtja saab kahe süsteemi poolt edastatavaid signaale koos kasutades parema tulemuse kui ainult ühte süsteemi kasutades. Globaalsete ja piirkondlike navigatsioonisatelliitide süsteemide koostalitlusvõime tõstab kasutajatele kättesaadava teenuse kvaliteeti;

| | intellektuaalomand — Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand; |
| --- | --- |

intellektuaalomand — Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand;

| | vastutus — füüsilise või juriidilise isiku õiguslik vastutus hüvitada teisele füüsilisele või juriidilisele isikule põhjustatud kahju vastavalt konkreetsetele õiguslikele põhimõtetele ja normidele. Selline vastutus võidakse sätestada lepingus (lepinguline vastutus) või õigusnormis (lepinguväline vastutus); |
| --- | --- |

vastutus — füüsilise või juriidilise isiku õiguslik vastutus hüvitada teisele füüsilisele või juriidilisele isikule põhjustatud kahju vastavalt konkreetsetele õiguslikele põhimõtetele ja normidele. Selline vastutus võidakse sätestada lepingus (lepinguline vastutus) või õigusnormis (lepinguväline vastutus);

| | salastatud teave — igal kujul esinev teave, mida on vaja kaitsta lubamata avaldamise eest, mis võiks põhjustada erineva ulatusega kahju lepinguosaliste või üksiku liikmesriigi olulistele huvidele, sealhulgas riiklikule julgeolekule. Teabe salastatus märgitakse salastusmärkega. Sellise teabe salastavad lepinguosalised kooskõlas asjakohaste õigus- ja haldusnormidega ning seda kaitstakse konfidentsiaalsuse, terviklikkuse ja kättesaadavuse rikkumise eest. |
| --- | --- |

salastatud teave — igal kujul esinev teave, mida on vaja kaitsta lubamata avaldamise eest, mis võiks põhjustada erineva ulatusega kahju lepinguosaliste või üksiku liikmesriigi olulistele huvidele, sealhulgas riiklikule julgeolekule. Teabe salastatus märgitakse salastusmärkega. Sellise teabe salastavad lepinguosalised kooskõlas asjakohaste õigus- ja haldusnormidega ning seda kaitstakse konfidentsiaalsuse, terviklikkuse ja kättesaadavuse rikkumise eest.

Artikkel 3

Koostööpõhimõtted

Lepinguosalised leppisid kokku, et kohaldavad käesoleva lepinguga hõlmatud koostöö suhtes järgmisi põhimõtteid:

| 1. | Õiguste ja kohustuste üldisel tasakaalul põhinev vastastikune kasu. |
| --- | --- |

1.

Õiguste ja kohustuste üldisel tasakaalul põhinev vastastikune kasu.

| 2. | Partnerlus GALILEO programmis vastavalt GALILEO haldamist reguleerivatele menetlustele ja eeskirjadele. |
| --- | --- |

2.

Partnerlus GALILEO programmis vastavalt GALILEO haldamist reguleerivatele menetlustele ja eeskirjadele.

| 3. | Vastastikused võimalused koostööks Euroopa Ühenduse ja Ukraina tsiviilotstarbelistes GNSS projektides. |
| --- | --- |

3.

Vastastikused võimalused koostööks Euroopa Ühenduse ja Ukraina tsiviilotstarbelistes GNSS projektides.

| 4. | Koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine. |
| --- | --- |

4.

Koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine.

| 5. | Käesoleva lepingu artikli 8 lõikes 2 osutatud intellektuaalomandi õiguste asjakohane kaitse. |
| --- | --- |

5.

Käesoleva lepingu artikli 8 lõikes 2 osutatud intellektuaalomandi õiguste asjakohane kaitse.

Artikkel 4

Koostöö ulatus

1.   Satelliitnavigatsiooni ja ajamääramise alased koostöövaldkonnad on: raadiospekter, teadusuuringud ja koolitus, tööstuskoostöö, kaubanduse ja turu areng, standardimine, sertifitseerimine ja reguleerivad meetmed, globaalse ja piirkondliku GNSSi maapealsed tugisüsteemid, turvalisus, vastutus ja kulude hüvitamine. Lepinguosalised võivad seda valdkondade loetelu ühisel kokkuleppel kohandada.

2.   Lepinguosaliste taotlusel laiendatakse koostööd järgmistele valdkondadele:

| 2.1. | ELi, ELi ja ESA liikmesriikide, MTCRi (Raketitehnoloogia Kontrollrežiim) ja WASSENAARi kokkuleppe ekspordi kontrollieeskirjade alusel GALILEO tundlikud tehnoloogiad ja kaubad ning krüptograafia ja olulised teabeturbe tehnoloogiad ja kaubad, |
| --- | --- |

2.1.

ELi, ELi ja ESA liikmesriikide, MTCRi (Raketitehnoloogia Kontrollrežiim) ja WASSENAARi kokkuleppe ekspordi kontrollieeskirjade alusel GALILEO tundlikud tehnoloogiad ja kaubad ning krüptograafia ja olulised teabeturbe tehnoloogiad ja kaubad,

| 2.2. | GALILEO süsteemi turvalisuse arhitektuur (kosmose, maa- ja kasutajasegmendid), |
| --- | --- |

2.2.

GALILEO süsteemi turvalisuse arhitektuur (kosmose, maa- ja kasutajasegmendid),

| 2.3. | GALILEO globaalsete segmentide turvakontrolli elemendid, |
| --- | --- |

2.3.

GALILEO globaalsete segmentide turvakontrolli elemendid,

| 2.4. | avalikes huvides kasutatavad teenused nende määratlemise, arendamise, rakendamise, testimise ja hindamise ning kasutamise (juhtimise ja haldamise) etapis ning, |
| --- | --- |

2.4.

avalikes huvides kasutatavad teenused nende määratlemise, arendamise, rakendamise, testimise ja hindamise ning kasutamise (juhtimise ja haldamise) etapis ning,

| 2.5. | satelliitnavigatsiooni ja GALILEO alase salastatud teabe vahetamine, |
| --- | --- |

2.5.

satelliitnavigatsiooni ja GALILEO alase salastatud teabe vahetamine,

mis vajavad lepinguosaliste vahelise eraldi asjakohase lepingu sõlmimist.

3.   Käesolev leping ei mõjuta Euroopa Ühenduse õigusega GALILEO programmi tegevuseks loodud institutsioonilist struktuuri. Samuti ei mõjuta käesolev leping kohaldatavaid õigus- ja haldusnorme ning põhimõtteid, millega täidetakse tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi ning kahese kasutusega kaupade ekspordi kontrollimist ja rakendatakse immateriaalsete tehnoloogiasiirete turvalisuse ja kontrolli siseriiklikke meetmeid.

Artikkel 5

Koostöö vormid

1.   Võttes arvesse oma kohaldatavaid regulatiivmeetmeid, edendavad lepinguosalised niipalju kui võimalik käesoleva lepingu alusel tehtavat koostööd, eesmärgiga anda lepinguosalistele võrdväärsed võimalused artiklis 4 loetletud tegevusvaldkondades osalemiseks.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku käesoleva lepingu artiklites 6 kuni 13 nimetatud koostöö teostamises.

Artikkel 6

Raadiospekter

1.   Tuginedes Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu raames saavutatud edule, lepivad lepinguosalised kokku koostöö ja vastastikuse abi jätkamises raadiospektri alastes küsimustes.

2.   Sellega seoses edendavad lepinguosalised GALILEO le piisavate sageduste eraldamist, et tagada GALILEO teenuste ülemaailmne kättesaadavus, eelkõige Ukraina ja ühenduse kasutajatele.

3.   Lisaks tunnistavad lepinguosalised raadionavigatsioonispektri kaitsmise tähtsust häirete ja segamise eest. Sel eesmärgil määravad nad kindlaks häire allikad ning otsivad vastastikku rahuldavaid lahendusi selliste häirete vastu võitlemiseks.

4.   Käesolevas lepingus sätestatu ei kaldu kõrvale Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu kohaldatavatest sätetest, sealhulgas ITU raadioside eeskirjadest.

Artikkel 7

Teadusuuringud ja koolitus

Lepinguosalised edendavad ühist uurimis- ja koolitustegevust GNSSi valdkonnas ühenduse ja Ukraina uurimisprogrammide raames, sealhulgas Euroopa Ühenduse teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi, Euroopa Kosmoseagentuuri uurimisprogrammide ning muude ühenduse ja Ukraina ametiasutuste asjaomaste programmide raames.

Ühine teadus- ja koolitustegevus peaks aitama kaasa tsiviilotstarbelise GNSSi edasise arengu kavandamisele.

Lepinguosalised lepivad kokku asjakohase mehhanismi määratlemises, mille eesmärgiks on tõhusate kontaktide ning teadus- ja koolitusprogrammides osalemise tagamine.

Artikkel 8

Tööstuskoostöö

1.   Lepinguosalised julgustavad ja toetavad mõlema poole tööstuste vahelist koostööd, sealhulgas ühisettevõtete kaudu ja vastastikuse osalemisega vastavate tööstusliitude tegevuses, eesmärgiga luua GALILEO süsteem ning edendada GALILEO rakenduste ja teenuste kasutamist ja arengut.

2.   Tööstuskoostöö hõlbustamiseks võimaldavad ja tagavad lepinguosalised intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste piisava ja tõhusa kaitse ning jõustamise Galileo/EGNOSe arendamise ja kasutamisega seotud valdkondades ja sektorites kõrgeimate rahvusvaheliste standardite kohaselt, sealhulgas selliste standardite jõustamise tõhusad vahendid.

3.   Spetsiaalselt GALILEO programmi poolt välja töötatud ja rahastatud tundlike kaupade ja tehnoloogiate eksport Ukrainast kolmandatesse riikidesse tuleb eelnevalt kooskõlastada pädeva GALILEO julgeolekuasutusega, kui kõnealune asutus on soovitanud, et nimetatud kaupade ja tehnoloogiate väljavedu toimub ekspordiloa alusel vastavalt kohaldatavatele regulatiivmeetmetele. Igas lepingu artikli 4 lõikes 2 osutatud eraldi lepingus täpsustatakse asjakohane mehhanism, millega Ukraina saab soovitada potentsiaalseid kaupu, mille osas on nõutav ekspordiluba.

4.   Lepinguosalised soosivad tööstuskoostöö raames sidemete tugevdamist GALILEO programmi mitmesuguste huvirühmade vahel Ukrainas ja ühenduses.

Artikkel 9

Kaubanduse ja turu areng

1.   Lepinguosalised edendavad ühenduse ja Ukraina satelliitnavigatsiooni infrastruktuuri, seadmete, GALILEO kohtelementide ja rakenduste alast kaubavahetust ja investeeringuid.

2.   Selleks tõstavad lepinguosalised üldsuse teadlikkust GALILEO satelliitnavigatsioonialasest tegevusest, määratlevad võimalikud takistused GNSS rakenduste arenguks ning võtavad asjakohaseid meetmeid sellise arengu hõlbustamiseks.

3.   Kasutajate vajaduste määratlemiseks ja nendele tõhusaks reageerimiseks kaaluvad ühendus ja Ukraina avatud GNSS kasutajafoorumi loomist.

Artikkel 10

Standardid, sertifitseerimine ja regulatiivmeetmed

1.   Lepinguosalised tunnistavad seisukohtade ühtlustamise väärtust globaalsete satelliitnavigatsiooniteenuste rahvusvahelise standardimise ja sertifitseerimise foorumitel. Eelkõige toetavad lepinguosalised ühiselt GALILEO standardite väljatöötamist ning edendavad nende rakendamist Ukrainas ja kogu maailmas, rõhutades nende koostalitlusvõimet teiste GNSS süsteemidega.

Ühtlustamise üks eesmärk on edendada GALILEO teenuste, kui ülemaailmse navigatsiooni ja ajamääramisstandardi, laialdast ja uuenduslikku kasutamist avatud, ärilistel või inimelude kaitse eesmärkidel.

Lepinguosalised lepivad kokku, et luuakse soodsad tingimused GALILEO rakenduste arendamiseks.

2.   Sellest tulenevalt teevad lepinguosalised käesoleva lepingu eesmärkide edendamiseks ja rakendamiseks vajadusel koostööd kõigis GNSS alastes küsimustes, eelkõige Rahvusvahelises Tsiviillennundusorganisatsiooniga, EUROCONTROLiga, Rahvusvahelises Mereorganisatsiooniga ja Rahvusvahelises Telekommunikatsiooniliiduga.

3.   Lepinguosalised tagavad kahepoolselt, et GNSSi rakendus- ja tehniliste standardite, sertifitseerimise ja litsentsimisnõuete ja menetluse alased meetmed ei sea kaubandusele tarbetuid tõkkeid. Siseriiklikud nõuded põhinevad objektiivsetel, mittediskrimineerivatel, eelnevalt kindlaks määratud läbipaistvatel kriteeriumitel.

Artikkel 11

Globaalsete ja piirkondlike GNSS maapealsete tugisüsteemide arendamine

1.   Lepinguosalised teevad koostööd maapealsete süsteemiarhitektuuride määratlemiseks ja rakendamiseks, mis võimaldaksid tagada GALILEO/EGNOSe tervikluse ning GALILEO ja EGNOSe teenuste järjepidevuse ja koostalitlusvõime teiste GNSS süsteemidega.

2.   Selleks teevad lepinguosalised piirkondlikul tasandil koostööd eesmärgiga rajada Ukrainas GALILEO süsteemil põhinev piirkondlik maapealne tugisüsteem. Sellise piirkondliku süsteemi eesmärk on lisaks GALILEO süsteemi poolt globaalselt osutatavatele teenustele osutada täiendavaid piirkondlikke teenuseid terviklikkuse ja suurema täpsuse tagamiseks. Eelnevalt näevad lepinguosalised ette EGNOSe laiendust Ukraina piirkonnas maapealse infrastruktuuri kaudu, mis hõlmab Ukraina ülekandevõimsuse ja tervikluse seire jaamasid.

3.   Lokaalsel tasandil hõlbustavad lepinguosalised GALILEO kohtelementide arendamist.

Artikkel 12

Turvalisus

1.   Lepinguosalised on veendunud, et globaalset navigatsioonisatelliitide süsteemi tuleb kaitsta kuritarvitamise, häirimise, segamise ja vaenulike aktide eest.

2.   Lepinguosalised võtavad kõik võimalikud meetmed satelliitnavigatsiooniteenuste ja nendega seotud infrastruktuuri järjepidevuse ja turvalisuse tagamiseks oma territooriumil.

3.   Lepinguosalised tunnistavad, et koostöö GALILEO süsteemi ja teenuste turvalisuse tagamiseks on tähtis ühine eesmärk.

4.   Seetõttu kaaluvad lepinguosalised GNSSi turvalisuse küsimustes konsulteerimiseks asjakohase suhtluskanali loomist. Praktiline kord ja menetlus määratakse kindlaks lepinguosaliste pädevate julgeolekuasutuste vahel kooskõlas artikli 4 lõikega 2.

Artikkel 13

Vastutus ja kulude katmine

Lepinguosalised teevad vajadusel koostööd, et määrata kindlaks ja rakendada vastutusekord ja kulude katmise kord, eelkõige rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide raames, et hõlbustada tsiviilotstarbeliste GNSS teenuste osutamist.

Artikkel 14

Koostöömehhanism ja teabevahetus

1.   Käesoleva lepingu kohase koostöö koordineerimist ja hõlbustamist teostab Ukraina nimel Ukraina valitsus ning ühenduse ja selle liikmesriikide nimel Euroopa Komisjon.

2.   Vastavalt artiklis 1 toodud eesmärgile moodustavad nimetatud kaks organit Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vahelise partnerluse loomist käsitleva partnerlus- ja koostöölepingu raames käesoleva lepingu haldamiseks GNSSi juhtkomitee, edaspidi „komitee”. Nimetatud komitee koosneb mõlema lepinguosalise ametlikest esindajatest ning kehtestab oma töökorra.

Juhtkomitee ülesanded on:

| 2.1. | käesoleva lepingu artiklites 4 kuni 13 nimetatud erineva koostöö edendamine ja kontrollimine ning nende osas soovituste tegemine; |
| --- | --- |

2.1.

käesoleva lepingu artiklites 4 kuni 13 nimetatud erineva koostöö edendamine ja kontrollimine ning nende osas soovituste tegemine;

| 2.2. | lepinguosaliste nõustamine käesolevas lepingus sätestatud põhimõtete kohase koostöö edendamise viisides; |
| --- | --- |

2.2.

lepinguosaliste nõustamine käesolevas lepingus sätestatud põhimõtete kohase koostöö edendamise viisides;

| 2.3. | käesoleva lepingu tõhusa toimimise ja rakendamise jälgimine. |
| --- | --- |

2.3.

käesoleva lepingu tõhusa toimimise ja rakendamise jälgimine.

3.   Komitee tuleb üldjuhul kokku kord aastas. Koosolekuid peetakse vaheldumisi ühenduses ja Ukrainas. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib korraldada erakorralisi koosolekuid.

Komitee poolt või nimel kantud kulud katab lepinguosaline, kellega ametlikud esindajad on seotud. Komitee koosolekutega otseselt seotud kulud, välja arvatud reisi- ja majutuskulud, katab võõrustav lepinguosaline. Teatavates küsimustes, mille puhul lepinguosalised peavad seda vajalikuks, võib komitee asutada ühiseid tehnilisi töörühmi.

4.   Kohaldatavate õigusaktide ja korra kohaselt on võimalik kõigi Ukraina asjaomaste üksuste osalemine Galileo ühisettevõttes või Euroopa GNSSi järelevalveasutuses.

5.   Lepinguosalised soodustavad täiendavat teabevahetust satelliitnavigatsiooni küsimustes kahe poole institutsioonide ja ettevõtete vahel.

Artikkel 15

Rahastamine

1.   Ukraina poolt Galileo ühisettevõtte kaudu GALILEO programmi antava rahalise toetuse suurus ja kord määratakse kindlaks eraldi lepinguga, mis peab vastama kohaldatavate õigusaktide institutsionaalsele korrale.

2.   Lepinguosalised võtavad oma siseriiklike õigus- ja haldusnormide kohaselt põhjendatud meetmeid ja annavad oma parima, et soodustada käesoleva lepingu alusel toimuvas koostöös kasutatavate või sellega seotud isikute, kapitali, materjali, andmete ja seadmete sisenemist nende territooriumile, viibimist seal ja väljumist nende territooriumilt.

3.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, kui ühe lepinguosalise teatavate koostööskeemidega nähakse ette teise lepinguosalise osalejate rahastamine, vabastatakse selline ühelt lepinguosaliselt teise lepinguosalise osalejatele kõnealuseks tegevuseks antav abi või rahaline toetus tollimaksudest, muudest maksudest ja lõivudest vastavalt kummagi lepinguosalise territooriumil kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele.

Artikkel 16

Konsultatsioonid ja vaidluste lahendamine

1.   Lepinguosalised peavad ühe lepinguosalise taotlusel viivitamata nõu mis tahes küsimuses, mis tuleneb käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest. Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel sõbralike läbirääkimiste teel.

2.   Lõige 1 ei takista lepinguosalistel kasutada Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vahelisest partnerluse loomist käsitlevast partnerlus- ja koostöölepingust tulenevat vaidluste lahendamise korda.

Artikkel 17

Jõustumine ja lõpetamine

1.   Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil lepinguosalised teatavad teineteisele kirjalikult lepingu jõustamiseks vajalike vastavate siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Teated saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes on käesoleva lepingu hoiulevõtja.

2.   Käesoleva lepingu lõppemine või lõpetamine ei mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust ega kehtivusaega ega intellektuaalomandi õiguste vallas tekkinud eriõigusi ja -kohustusi.

3.   Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste vastastikusel kirjalikul kokkuleppel. Muudatus jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil lepinguosalised on teatanud hoiulevõtjale muudatuse jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

4.   Käesolev leping kehtib viis aastat ning seda võib esimese viieaastase perioodi lõpul pikendada lepinguosaliste vahelisel ühisel kokkuleppel viieaastaste lisaajavahemike kaupa. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult kolm kuud ette.

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja ukraina keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Hecho en Kiev, el uno de diciembre del dos mil cinco.

V Kyjevě dne prvního prosince dva tisíce pět.

Udfærdiget i Kyiv den første december to tusind og fem.

Geschehen zu Kiew am ersten Dezember zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta detsembrikuu esimesel päeval Kiievis.

Έγινε στο Κίεβο, την πρώτη Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Kiev on the first day of December in the year two thousand and five.

Fait à Kiev, le premier décembre deux mille cinq.

Fatto a Kiev, addi' primo dicembre duemilacinque.

Kijevā, divtūkstoš piektā gada pirmajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų gruodžio pirmą dieną Kijeve.

Kelt Kievben, a kettőezerötödik év december első napján.

Magħmul f' Kiev, fl-ewwel jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Kiev, de eerste december tweeduizend vijf.

Sporządzono w Kijowie dnia pierwszego grudnia roku dwutysięcznego piątego.

Feito em Kiev, em um de Dezembro de dois mil e cinco.

V Kyjeve dňa prvého decembra dvetisícpäť.

V Kijevu, prvega decembra leta dva tisoč pet.

Tehty Kiovassa ensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Kiev den första december tjugohundrafem.

Вчинено в Києві першого грудня дві тисячі п’ятого року

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Gћar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapen vägnar

Image

За Украïнy

Image

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/16

---

NÕUKOGU OTSUS,

27. oktoober 2009,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu allakirjutamise kohta

(2014/229/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 133 ja 181 koostoimes artikli 300 lõikega 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 25. novembril 2004 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi partnerluse ja koostöö raamlepingu (edaspidi „leping”) sõlmimiseks Indoneesia Vabariigiga. |
| --- | --- |

(1)

25. novembril 2004 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi partnerluse ja koostöö raamlepingu (edaspidi „leping”) sõlmimiseks Indoneesia Vabariigiga.

| (2) | Lepingule tuleks alla kirjutada tingimusel, et see võidakse sõlmida hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Lepingule tuleks alla kirjutada tingimusel, et see võidakse sõlmida hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu allakirjutamine, tingimusel et nõukogu võtab vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama.

Luxembourg, 27. oktoober 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BILDT

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/17

---

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö

RAAMLEPING

EUROOPA ÜHENDUS

(edaspidi „ühendus”) ning

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK

Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”

ühelt poolt ning

INDONEESIA VABARIIGI VALITSUS

teiselt poolt,

edaspidi koos „lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE Indoneesia Vabariigi ja ühenduse vahelisi traditsioonilisi sõprussidemeid ning neid ühendavad tihedad ajaloolisi, poliitilisi ja majanduslikke sidemeid,

NING ARVESTADES, et lepinguosalised omistavad oma vastastikuse suhte laiahaardelisusele erilist tähtust,

KINNITADES VEEL KORD lepinguosaliste otsust järgida ÜRO põhikirjas sätestatud põhimõtteid,

KINNITADES VEEL KORD lepinguosaliste kohustust järgida, edendada ja kaitsta demokraatia põhimõtteid ja põhilisi inimõigusi, õigusriigi põhimõtteid, rahu ja rahvusvahelist õigust, nagu on sätestatud muu hulgas ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis, Rooma statuudis ja muudes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides, mis on kohaldatavad mõlema lepinguosalise suhtes,

KINNITADES VEEL KORD Indoneesia Vabariigi suveräänsust, territoriaalset terviklikkust ja rahvuslikku ühtsust,

KINNITADES VEEL KORD oma otsust järgida õigusriigi ja hea valitsemistava põhimõtteid ja soovi edendada oma rahvaste majanduslikku ja sotsiaalset arengut, järgides seejuures säästva arengu põhimõtet ja keskkonnakaitse nõudeid,

KINNITADES VEEL KORD, et rahvusvahelist üldsust puudutavad rängimad kuriteod ei või jääda karistamata ja need keda sellistes tegudes süüdistatakse, tuleb kohtu alla anda ning neid süüdimõistmise korral nõuetekohaselt karistada, ning süüdistusprotsessi tõhusus tuleb tagada riiklike meetmete võtmise ja üleilmse koostöö tugevdamise abil,

VÄLJENDADES täielikku pühendumist võidelda kõigi riigiüleste organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vormide vastu kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas inimõigusi käsitlevate õigusaktidega, samuti humanitaarpõhimõtetega, mis käsitlevad rände- ja pagulasküsimusi, ning rahvusvahelise humanitaarõigusega, ning luua tulemuslik rahvusvaheline koostöö ja vahendid kuritegevuse ja terrorismi likvideerimise tagamiseks,

NING ARVESTADES, et lepinguosalised tõdevad, et asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide ja muude asjaomaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 vastuvõtmine kinnitab kogu rahvusvahelise üldsuse kohustust võidelda massihävitusrelvade leviku vastu,

TUNNUSTADES vajadust suurendada vastavalt rahvusvahelisele õigusele desarmeerimist ja tugevdada relvade leviku tõkestamise kohustusi, muu hulgas, et likvideerida massihävitusrelvade poolt kujutatav oht,

TUNNUSTADES Euroopa Majandusühenduse ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEANi) liikmesriikide Indoneesia, Malaisia, Filipiinide, Singapuri ja Tai vahel 7. märtsil 1980. aastal sõlmitud koostöölepingu ja järgnevate ühinemisprotokollide tähtsust,

TUNNUSTADES lepinguosaliste vaheliste olemasolevate suhete tugevdamise tähtsust, et tihendada nendevahelist koostööd ja kindlustada nende ühist tahet, süvendada ja mitmekesistada oma suhteid vastastikku huvi pakkuvates valdkondades võrdsuse, diskrimineerimisest hoidumise, looduskeskkonna hoidmise ja vastastikuse kasu alusel,

KINNITADES nende soovi tugevdada, täielikus kooskõlas regionaalsel tasandil astutavate sammudega, ühenduse ja Indoneesia Vabariigi vahelist ühistele väärtustele rajatud vastastikku kasulikku koostööd,

VASTAVALT asjaomastele seadustele ja eeskirjadele,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES.

I JAOTIS

ISELOOM JA ULATUS

Artikkel 1

Üldpõhimõtted

1.   Demokraatia põhimõtetest ja põhilistest inimõigustest kinnipidamine, nagu see on sätestatud ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides, mis on kohaldatavad mõlema lepinguosalise suhtes, on aluseks mõlema lepinguosalise sise- ja välispoliitikale ning moodustab käesoleva lepingu olulise osa.

2.   Lepinguosalised kinnitavad oma ühiseid väärtusi, nagu need on väljendatud ÜRO põhikirjas.

3.   Lepinguosalised kinnitavad oma kohustusi edendada säästvat arengut, teha koostööd kliimamuutuste valdkonnas ja aidata kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele.

4.   Lepinguosalised kinnitavad veel kord abi tulemuslikkust käsitlevast 2005. aasta Pariisi deklaratsioonist lähtuvaid kohustusi ja lepivad kokku tugevdada koostööd, et parandada veelgi arengunäitajaid.

5.   Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et jäävad kindlaks heade valitsemistavade ja õigusriigi põhimõtetele, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatuse ja korruptsioonivastase võitluse põhimõtetele.

6.   Partnerlus- ja kootöölepingu rakendamine tugineb võrdsuse ja vastastikuse kasu põhimõtetele.

Artikkel 2

Koostööeesmärgid

Kahepoolse partnerluse tugevdamiseks korraldavad lepinguosalised laiahaardelise dialoogi ja edendavad edasist omavahelist koostööd kõigis vastastikust huvi pakkuvates valdkondades. Jõupingutused on suunatud eelkõige järgmisele:

| a) | aluse panemine kahepoolsele ja kõigil asjaomastel regionaalsetel ja rahvusvahelistel foorumitel ning organisatsioonides tehtavale koostööle; |
| --- | --- |

a)

aluse panemine kahepoolsele ja kõigil asjaomastel regionaalsetel ja rahvusvahelistel foorumitel ning organisatsioonides tehtavale koostööle;

| b) | vastastikuselt kasuliku kaubanduse ja investeeringute arendamine lepinguosaliste vahel; |
| --- | --- |

b)

vastastikuselt kasuliku kaubanduse ja investeeringute arendamine lepinguosaliste vahel;

| c) | aluse panemine kõigis vastastikust huvi pakkuvates investeeringute ja kaubandusega seotud küsimustes tehtavale koostööle eesmärgiga soodustada kauba- ja investeeringuvoogude liikumist ning kõrvaldada investeeringute ja kaubavahetuse teelt takistused, vajaduse korral praeguste ja tulevaste piirkondlike EÜ ja ASEANi algatuste abil; |
| --- | --- |

c)

aluse panemine kõigis vastastikust huvi pakkuvates investeeringute ja kaubandusega seotud küsimustes tehtavale koostööle eesmärgiga soodustada kauba- ja investeeringuvoogude liikumist ning kõrvaldada investeeringute ja kaubavahetuse teelt takistused, vajaduse korral praeguste ja tulevaste piirkondlike EÜ ja ASEANi algatuste abil;

| d) | aluse panemine koostööle muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, nimelt turismi- ja finantsteenuste, maksu- ja tollipoliitika, makromajanduspoliitika, tööstuspoliitika ja väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate, infoühiskonna, teaduse ja tehnika, energeetika, transpordi ja transpordikindluse, hariduse ja kultuuri, inimõiguste, keskkonna ja loodusvarade, sealhulgas merekeskkonna, metsanduse, põllumajanduse ja maaelu arengu, merendus- ja kalandusalase koostöö, tervishoiu, toiduohutuse, loomatervishoiu, statistika, isikuandmete kaitse, riigi- ja avaliku halduse ajakohastamise alase koostöö ja intellektuaalomandi õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

aluse panemine koostööle muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, nimelt turismi- ja finantsteenuste, maksu- ja tollipoliitika, makromajanduspoliitika, tööstuspoliitika ja väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate, infoühiskonna, teaduse ja tehnika, energeetika, transpordi ja transpordikindluse, hariduse ja kultuuri, inimõiguste, keskkonna ja loodusvarade, sealhulgas merekeskkonna, metsanduse, põllumajanduse ja maaelu arengu, merendus- ja kalandusalase koostöö, tervishoiu, toiduohutuse, loomatervishoiu, statistika, isikuandmete kaitse, riigi- ja avaliku halduse ajakohastamise alase koostöö ja intellektuaalomandi õiguste valdkonnas;

| e) | aluse panemine koostööle rändeküsimustes, sealhulgas seoses seadusliku ja ebaseadusliku rändega, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega; |
| --- | --- |

e)

aluse panemine koostööle rändeküsimustes, sealhulgas seoses seadusliku ja ebaseadusliku rändega, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega;

| f) | aluse panemine koostööle inimõiguste ja õigusasjade valdkonnas; |
| --- | --- |

f)

aluse panemine koostööle inimõiguste ja õigusasjade valdkonnas;

| g) | aluse panemine koostööle massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks; |
| --- | --- |

g)

aluse panemine koostööle massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks;

| h) | aluse panemine koostööle terrorismi ja selliste riigiüleste kuritegudega võitlemisel nagu ebaseaduslike uimastite ja nende lähteainete tootmine ja nendega kaubitsemine ning rahapesu; |
| --- | --- |

h)

aluse panemine koostööle terrorismi ja selliste riigiüleste kuritegudega võitlemisel nagu ebaseaduslike uimastite ja nende lähteainete tootmine ja nendega kaubitsemine ning rahapesu;

| i) | mõlema lepinguosalise praeguse kaasatuse tugevdamine asjaomastes allpiirkondlikes ja piirkondlikes koostööprogrammides, samuti võimaliku kaasatuse julgustamine; |
| --- | --- |

i)

mõlema lepinguosalise praeguse kaasatuse tugevdamine asjaomastes allpiirkondlikes ja piirkondlikes koostööprogrammides, samuti võimaliku kaasatuse julgustamine;

| j) | mõlema lepinguosalise renomee tõstmine teineteise piirkondades; |
| --- | --- |

j)

mõlema lepinguosalise renomee tõstmine teineteise piirkondades;

| k) | inimestevahelise mõistmise edendamine erinevate valitsusväliste üksuste (mõttekojad, akadeemilised ringkonnad, kodanikuühiskond ja meedia) vahelise koostöö abil seminaride, konverentside, noortealgatuste ja muu tegevuse vormis. |
| --- | --- |

k)

inimestevahelise mõistmise edendamine erinevate valitsusväliste üksuste (mõttekojad, akadeemilised ringkonnad, kodanikuühiskond ja meedia) vahelise koostöö abil seminaride, konverentside, noortealgatuste ja muu tegevuse vormis.

Artikkel 3

Massihävitusrelvade leviku tõkestamine

1.   Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii riiklikul kui mitteriiklikul tasandil on üheks kõige tõsisemaks ohuks rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule.

2.   Lepinguosalised lepivad seepärast kokku, et teevad koostööd ning aitavad kaasa massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastasele võitlusele, tagades desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute või konventsioonide ning muude mitmepoolselt läbiräägitud kokkulepete ja ÜRO põhikirja kohaste rahvusvaheliste kohustuste täieliku täitmise ja rakendamise riiklikul tasandil. Lepinguosalised lepivad kokku, et kõnealune säte on üks käesoleva lepingu olulistest tingimustest.

3.   Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad kahepoolset koostööd meetmete võtmisel massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastast võitlust käsitlevate, mõlemale lepinguosalisele kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide rakendamise parandamiseks teabe, eksperdiarvamuste ja kogemuste vahetamise kaudu.

4.   Lepinguosalised lepivad kokku koostöös massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamisel, aitama sellele kaasa võttes meetmeid asjaomastele rahvusvaheliste õigusaktidele allakirjutamiseks, nende ratifitseerimiseks või vajaduse korral nendega liitumiseks ning nende täielikuks rakendamiseks.

5.   Lisaks lepivad lepinguosalised kokku koostöös leviku tõkestamiseks mõeldud tõhusa riikliku ekspordikontrolli loomisel nii massihävitusrelvadega seotud kaupade transiidi kui ka ekspordi kontrollimiseks, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogiate lõppkasutuse jälgimiseks, ning kehtestades ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest karmid karistused.

6.   Lepinguosalised on lepivad kokku algatada korrapärane poliitiline dialoog, et eelnevalt nimetatud toiminguid toetada ja kooskõlastada. Selline dialoog võib toimuda piirkondlikul tasandil.

Artikkel 4

Õigusalane koostöö

1.   Lepinguosalised teevad eelkõige seisukohtade ja eksperdiarvamuste vahetamise ning suutlikkuse tõstmise kaudu koostööd küsimustes, mis on seotud nende õigussüsteemide, seaduste ja õiguslike institutsioonidega, sealhulgas nende tõhususega. Lepinguosalised püüavad oma volituste ja pädevuse piires arendada vastastikust õigusabi kriminaalasjades ja väljaandmise alal.

2.   Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et rahvusvahelist üldsust puudutavad rängimad kuriteod ei või jääda karistamata ja need, keda sellistes tegudes süüdistatakse tuleb kohtu alla anda ning neid süüdimõistmise korral nõuetekohaselt karistada.

3.   Lepinguosalised lepivad kokku koostöös riiklikku inimõiguste tegevuskava (2004 — 2009) käsitleva presidendi määruse rakendamisel, sealhulgas selliste rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktide ratifitseerimise ja rakendamise ettevalmistamisel nagu genotsiidi vältimise ja karistamise konventsioon ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut.

4.   Lepinguosalised on üksmeelel temaatilise dialoogi kasulikkuses.

Artikkel 5

Koostöö terrorismivastase võitluse alal

1.   Lepinguosalised, kinnitades veel kord terrorismivastase võitluse tähtsust, lepivad kokku koostöös terroriaktide vältimisel ja tõkestamisel, vastavalt kohaldatavatele rahvusvahelistele konventsioonidele, sealhulgas inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele ja rahvusvahelisele humanitaarõigusele, samuti lepinguosaliste õigusaktidele ja eeskirjadele ning võttes arvesse ÜRO üleilmset terrorismivastast strateegiat, mis sisaldub ÜRO Peaassamblee 8. septembri 2006. aasta resolutsioonis nr 60/288, ning ELi ja ASEANi 28. jaanuari 2003. aasta ühisdeklaratsiooni koostöö kohta terrorismivastases võitluses.

2.   Lepinguosalised teevad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1373 ja teiste asjaomaste ÜRO resolutsioonide, rahvusvaheliste konventsioonide ja mõlema lepinguosalise suhtes kohaldatavate õigusaktide rakendamise raames koostööd terrorismi vastu võitlemisel, kõnealune koostöö hõlmab järgmist:

| — | terrorirühmituste ja nende toetusvõrgustike alane teabevahetus kooskõlas rahvusvaheliste ja riiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

—

terrorirühmituste ja nende toetusvõrgustike alane teabevahetus kooskõlas rahvusvaheliste ja riiklike õigusaktidega;

| — | terrorismivastases võitluses kasutatavaid vahendeid ja meetodeid käsitlevate arvamuste vahetamine, sealhulgas tehnilises ja koolitusvaldkonnas, samuti kogemuste vahetamise kaudu terrorismi vältimise alal; |
| --- | --- |

—

terrorismivastases võitluses kasutatavaid vahendeid ja meetodeid käsitlevate arvamuste vahetamine, sealhulgas tehnilises ja koolitusvaldkonnas, samuti kogemuste vahetamise kaudu terrorismi vältimise alal;

| — | õiguskaitsealane koostöö, õigusliku raamistiku tugevdamine ja terrorismi levikut soodustavate tingimuste likvideerimine; |
| --- | --- |

—

õiguskaitsealane koostöö, õigusliku raamistiku tugevdamine ja terrorismi levikut soodustavate tingimuste likvideerimine;

| — | koostöö piirikontrolli ja -halduse edendamisel, tugevdades suutlikkust võrgutöö, koolitus- ja haridusprogrammide loomise, kõrgete ametnike, teadlaste, analüütikute ja operatiivtöötajate vastastikuste külastuste ning seminaride ja konverentside korraldamise abil. |
| --- | --- |

—

koostöö piirikontrolli ja -halduse edendamisel, tugevdades suutlikkust võrgutöö, koolitus- ja haridusprogrammide loomise, kõrgete ametnike, teadlaste, analüütikute ja operatiivtöötajate vastastikuste külastuste ning seminaride ja konverentside korraldamise abil.

II JAOTIS

KOOSTÖÖ PIIRKONDLIKES JA RAHVUSVAHELISTES ORGANISATSIOONIDES

Artikkel 6

Lepinguosalised vahetavad arvamusi ja teevad koostööd sellistel piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel ning organisatsioonides nagu ÜRO, ELi ja ASEANi dialoog, ASEANi Regionaalne Foorum, Aasia-Euroopa kohtumine, ÜRO kaubandus- ja arengukonverents ja Maailma Kaubandusorganisatsioon (edaspidi „WTO”).

III JAOTIS

KAHEPOOLNE JA PIIRKONDLIK KOOSTÖÖ

Artikkel 7

1.   Igas valdkonnas, kus toimub käesoleva lepingu kohaselt dialoog ja koostöö, ja tõstes esile kahepoolse koostöö küsimusi, lepivad mõlemad pooled kokku sellega seonduvate meetmete võtmises kas kahepoolse või piirkondliku koostöö tasandil või mõlemal korraga. Asjakohast raamistikku valides püüavad lepinguosalised maksimeerida kõigi huvitatud isikute osalust ja neile avaldatavat mõju, kasutades seejuures olemasolevaid ressursse parimal võimalikul viisil, arvestades meetmete poliitilist ja institutsioonilist teostatavust ning kindlustades vajaduse korral nende kooskõla ühenduse ja ASEANi teiste partnerite ettevõtmistega.

2.   Ühendus ja Indoneesia võivad vajaduse korral otsustada laiendada rahalist toetust koostöömeetmetele käesoleva lepinguga hõlmatud või seotud valdkondades vastavalt nende finantsmenetlustele ja ressurssidele. Selline koostöö võib eelkõige hõlmata koolituste korraldamist, õpitubasid ja seminare, asjatundjate vahetamist, uurimusi ja muud lepinguosaliste vahel kooskõlastatud tegevust.

IV JAOTIS

KOOSTÖÖ KAUBANDUSE JA INVESTEERINGUTE ALAL

Artikkel 8

Üldpõhimõtted

1.   Lepinguosalised peavad kahe- ja mitmepoolse kaubavahetuse ja kaubandusega seotud küsimuste üle dialoogi, mille sihiks on kahepoolsete kaubandussidemete tugevdamine ja mitmepoolse kaubandussüsteemi arendamine.

2.   Lepinguosalised kohustuvad mõlemapoolset kasu silmas pidades maksimaalselt soodustama omavahelise kaubavahetuse arengut ja mitmekesistamist. Nad kohustuvad parandama turulepääsu tingimusi, tehes tööd kaubandustõkete kaotamiseks, seda eeskätt mittetariifsete tõkete õigeaegse kaotamise kaudu, ja võttes tarvitusele meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks, kusjuures arvestatakse rahvusvaheliste organisatsioonide poolt selles vallas juba saavutatut.

3.   Tõdedes, et kaubandusel on arengus asendamatu roll ja et kaubandussoodustuste kavadena antav toetus on osutunud arengumaadele kasulikuks, püüavad lepinguosalised tihendada sellise abi küsimuses konsulteerimist täielikus kooskõlas WTO eeskirjadega.

4.   Lepinguosalised teavitavad üksteist arengust kaubanduspoliitikas ja kaubandusega seotud poliitikvaldkondades, nagu põllumajandus, toiduohutus, loomatervishoid, tarbijakaitse, ohtlike keemiliste ainete ja jäätmete käitlemine.

5.   Lepinguosalised julgustavad dialoogi pidamist ja koostööd, et arendada kaubandust ja investeerimissidemeid, sealhulgas tehniliste võimaluste loomist probleemide lahendamiseks valdkondades, millele on osutatud artiklites 9 — 16.

Artikkel 9

Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused

Lepinguosalised arutavad õigusakte, sertifitseerimist ja inspekteerimismenetlust käsitlevaid WTO sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste lepingu, rahvusvaheline taimekaitsekonventsiooni, rahvusvahelise episootiaameti ja CODEX Alimentariuse komisjoni raamidesse jäävaid küsimusi ning vahetavad asjaomast teavet.

Artikkel 10

Tehnilised kaubandustõkked

Lepinguosalised edendavad rahvusvaheliselt tunnustatud standardite kasutamist ning teevad koostööd ja vahetavad teavet vastavushindamismenetluste ja tehniliste normide kohta, seda eriti WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu raames.

Artikkel 11

Intellektuaalomandi õiguste kaitse

Lepinguosalised teevad parimatel tavadel põhinevat koostööd intellektuaalomandi kaitse ja kasutamise parandamise ning täitmise tagamise alal. Nimetatud koostöö võib hõlmata teabe ja kogemuste vahetamist sellistes küsimustes nagu intellektuaalomandi õiguste tavad, edendamine, levitamine, kooskõlastamine, haldamine, ühtlustamine, kaitse ja tulemuslik kohaldamine, selliste õiguste rikkumise vältimine, võitlus võltsimise ja piraatluse vastu.

Artikkel 12

Kaubanduse hõlbustamine

Lepinguosalised vahetavad kogemusi ja uurivad võimalusi impordi, ekspordi ja muude tolliprotseduuride lihtsustamiseks, kaubanduseeskirjade läbipaistvamaks muutmiseks ja tollikoostöö, sealhulgas vastastikuse haldusabi mehhanismide arendamiseks, samuti püütakse ühtlustada oma seisukohti ja võtta ühismeetmeid rahvusvaheliste algatuste raames. Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu rahvusvahelise kaubanduse julgeolekumõõtme tugevdamisele, sealhulgas transporditeenustele, ja püüdele saavutada tasakaal kaubavahetuse soodustamise ning pettuste ja hälvete vastase võitluse vahel.

Artikkel 13

Tollikoostöö

Ilma et see mõjutaks teisi käesoleva lepinguga hõlmatud koostöövorme, on mõlemad lepinguosalised käesoleva lepinguga sätestatud institutsionaalses raamistikus väljendanud huvi tollikoostööd ja vastastikust abi käsitleva protokolli sõlmimise võimaluse vastu tulevikus.

Artikkel 14

Investeerimine

Lepinguosalised soodustavad suuremat investeeringute voogu üksteise investeeringute jaoks stabiilse ja atraktiivse keskkonna loomise kaudu, mille aluseks on järjekindel dialoog, mille eesmärk on parandada teineteisemõistmist ja koostööd investeerimisküsimustes, haldusmehhanismide uurimine investeeringuvoogude soodustamiseks ja investoritele kindla, läbipaistva, avatud ja mittediskrimineeriva investeerimiskorra kehtestamise edendamine.

Artikkel 15

Konkurentsipoliitika

Lepinguosalised edendavad konkurentsieeskirjade tulemislikku kehtestamist ja kohaldamist ning teabe levitamist, et suurendada läbipaistvust ja õiguskindlust üksteise turgudel tegutsevate ettevõtjate jaoks.

Artikkel 16

Teenused

Lepinguosalised alustavad järjekindlat dialoogi, mille eesmärk on eelkõige teabe vahetamine teineteise regulatsioonide kohta, teineteise turgudele pääsemise hõlbustamine, kapitali ja tehnoloogia kättesaadavuse parandamine, teenustekaubanduse soodustamine mõlema piirkonna vahel ja kolmandate maade turgudel.

V JAOTIS

KOOSTÖÖ MUUDES VALDKONDADES

Artikkel 17

Turism

1.   Lepinguosalised võivad teha koostööd, et parandada teabevahetust ja kehtestada parim tava tasakaalustatud ja säästva turismiarengu tagamiseks kooskõlas Maailma Turismiorganisatsiooni eetikakoodeksiga ja jätkusuutlikkuse põhimõtetega, mis on aluseks Agenda 21 kohalikule protsessile.

2.   Lepinguosalised võivad arendada koostööd loodusliku ja kuultuuripärandi kaitse ja nendega seotud võimaluste maksimeerimise alal, turismi negatiivsete mõjude vähendamisel ja turismiäri soodsa panuse suurendamisel kohaliku kogukonna säästvasse arengusse, muu hulgas ökoturismi arendamise, kohalike kogukondade huvide ja väärikuse austamise ja hotellinduses antava koolituse parandamise teel.

Artikkel 18

Finantsteenused

Lepinguosalised lepivad kokku finantsteenustealase koostöö tugevdamises vastavalt oma vajadustele ja kooskõlas kummagi poole õigusaktide ning tegevusprogrammidega.

Artikkel 19

Majanduspoliitiline dialoog

1.   Lepinguosalised lepivad kokku koostöös ja teabevahetuse edendamises ning kogemuste jagamises oma majanduslike suundumuste ja majanduspoliitika kohta, samuti kogemuste jagamises majanduspoliitika kohta, sealhulgas piirkondliku majanduskoostöö ja integratsiooni raames.

2.   Lepinguosalised püüavad süvendada oma ametiasutuste vahelist dialoogi majandusküsimustes, mis võivad poolte kokkuleppel hõlmata näiteks rahapoliitikat, rahandus-, sealhulgas maksupoliitikat, avaliku sektori rahandust, makroökonoomilist stabiliseerimist ja välisvõlga.

3.   Lepinguosalised tunnustavad läbipaistvuse suurendamise ja teabevahetuse olulisust, et hõlbustada maksudest kõrvalehoidmise või nende vältimise takistamise meetmete võtmist. Lepinguosalised lepivad kokku koostöö parandamises selles valdkonnas.

Artikkel 20

Tööstuspoliitika ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate koostöö

1.   Lepinguosalised lepivad oma majanduspoliitikat ja eesmärke arvesse võttes kokku tööstuspoliitikaalase koostöö edendamises kõigis sobivates valdkondades, et parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõimet muu hulgas järgmiselt:

| — | vahetades teavet ja kogemusi, kuidas luua raamtingimusi VKEde konkurentsivõime parandamiseks; |
| --- | --- |

—

vahetades teavet ja kogemusi, kuidas luua raamtingimusi VKEde konkurentsivõime parandamiseks;

| — | ettevõtjatevaheliste kontaktide soodustamise, ühisinvesteeringute ja ühisettevõtete asutamise ning teabevõrgustike toetamise teel eeskätt praeguste ühenduse horisontaalprogrammide kaudu, stimuleerides eriti tark- ja riistvara siirdeid partnerite vahel; |
| --- | --- |

—

ettevõtjatevaheliste kontaktide soodustamise, ühisinvesteeringute ja ühisettevõtete asutamise ning teabevõrgustike toetamise teel eeskätt praeguste ühenduse horisontaalprogrammide kaudu, stimuleerides eriti tark- ja riistvara siirdeid partnerite vahel;

| — | hõlbustades juurdepääsu rahalistele vahenditele ja turgudele, andes teavet ja ergutades uuendusi, vahetades häid rahandustavasid, eelkõige mikro- ja väikeettevõtjate puhul; |
| --- | --- |

—

hõlbustades juurdepääsu rahalistele vahenditele ja turgudele, andes teavet ja ergutades uuendusi, vahetades häid rahandustavasid, eelkõige mikro- ja väikeettevõtjate puhul;

| — | valitud tööstusvaldkondade ühiste teadusprojektide kaudu ja koostöö kaudu kahepoolselt kokku lepitud standardite ja vastavushindamismenetluste ning tehniliste eeskirjade alal. |
| --- | --- |

—

valitud tööstusvaldkondade ühiste teadusprojektide kaudu ja koostöö kaudu kahepoolselt kokku lepitud standardite ja vastavushindamismenetluste ning tehniliste eeskirjade alal.

2.   Lepinguosalised hõlbustavad ja toetavad mõlema poole erasektori asjaomast tegevust.

Artikkel 21

Infoühiskond

Tõdedes, et info- ja sidetehnoloogial on tänapäeval keskne tähtsus ja need on majandusliku ning sotsiaalse arengu jaoks elulise tähtsusega, püüavad lepinguosalised teha koostööd, mis muu hulgas keskendub järgmisele:

| a) | infoühiskonna erinevaid külgi (eelkõige elektroonilise side valdkonna poliitikat ja eeskirju, sealhulgas universaalseid teenuseid, litsentseerimist ja üldlubade väljastamist, inimeste privaatsuse ja isikuandmete kaitset ning kontrolliasutuste tõhusust ja sõltumatust) hõlmava laiahaardelise dialoogi hõlbustamine; |
| --- | --- |

a)

infoühiskonna erinevaid külgi (eelkõige elektroonilise side valdkonna poliitikat ja eeskirju, sealhulgas universaalseid teenuseid, litsentseerimist ja üldlubade väljastamist, inimeste privaatsuse ja isikuandmete kaitset ning kontrolliasutuste tõhusust ja sõltumatust) hõlmava laiahaardelise dialoogi hõlbustamine;

| b) | ühenduse, Indoneesia ja Kagu-Aasia võrkude ja teenuste ühildumine ja koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

b)

ühenduse, Indoneesia ja Kagu-Aasia võrkude ja teenuste ühildumine ja koostalitlusvõime;

| c) | uute info- ja sidetehnoloogiate standardiseerimine ja levitamine; |
| --- | --- |

c)

uute info- ja sidetehnoloogiate standardiseerimine ja levitamine;

| d) | ühenduse ja Indoneesia teaduskoostöö edendamine info- ja sidetehnoloogiate vallas; |
| --- | --- |

d)

ühenduse ja Indoneesia teaduskoostöö edendamine info- ja sidetehnoloogiate vallas;

| e) | info- ja sidetehnoloogiaalased ühised teadusprojektid; |
| --- | --- |

e)

info- ja sidetehnoloogiaalased ühised teadusprojektid;

| f) | info- ja sidetehnoloogia turvalisusega seotud küsimused ja aspektid. |
| --- | --- |

f)

info- ja sidetehnoloogia turvalisusega seotud küsimused ja aspektid.

Artikkel 22

Teadus ja tehnoloogia

1.   Lepinguosalised lepivad oma vastavat poliitikat arvestades kokku koostöös teaduse ja tehnoloogia vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, nagu näiteks energeetika, transport, keskkond, loodusvarad ja tervishoid.

2.   Niisuguse koostöö eesmärk on:

| a) | soodustada teadusliku ja tehnoloogilise teabe ning oskusteabe vastastikust vahetamist, seda eriti poliitiliste eesmärkide ja programmide rakendamise küsimustes; |
| --- | --- |

a)

soodustada teadusliku ja tehnoloogilise teabe ning oskusteabe vastastikust vahetamist, seda eriti poliitiliste eesmärkide ja programmide rakendamise küsimustes;

| b) | tugevdada lepinguosaliste teadlaskonna, teaduskeskuste, ülikoolide ja tööstuse vahelisi pikaajalisi sidemeid; |
| --- | --- |

b)

tugevdada lepinguosaliste teadlaskonna, teaduskeskuste, ülikoolide ja tööstuse vahelisi pikaajalisi sidemeid;

| c) | edendada töötajate koolitamist; |
| --- | --- |

c)

edendada töötajate koolitamist;

| d) | edendada muid vastastikku kokku lepitud koostöövorme. |
| --- | --- |

d)

edendada muid vastastikku kokku lepitud koostöövorme.

3.   Koostöövormideks võivad olla ühised teadusprojektid ja teadlaste vahetus, rahvusvaheliste liikuvusprogrammide kaudu korraldatavad teadlaste kohtumised ja koolitused, mis aitavad teadustööde tulemusi kõige laialdasemalt levitada.

4.   Lepinguosalised pooldavad, et selles koostöös osaleksid nende kõrgemad õppeasutused, teaduskeskused ja tootmissektorid ning eelkõige VKEd.

Artikkel 23

Energeetika

Lepinguosalised püüavad suurendada koostööd energeetikasektoris. Selleks lepivad lepinguosalised kokku edendada vastastikuselt kasulikke sidemeid, et:

| a) | mitmekesistada energiaallikaid, et parandada varustuskindlust, töötada välja uued ja taastuvad energiaallikad ning teha koostööd tööstusliku energia tarbimise ja varustamisega seonduvates valdkondades; |
| --- | --- |

a)

mitmekesistada energiaallikaid, et parandada varustuskindlust, töötada välja uued ja taastuvad energiaallikad ning teha koostööd tööstusliku energia tarbimise ja varustamisega seonduvates valdkondades;

| b) | saavutada koostöös nii tootjate kui ka tarbijatega ratsionaalne energia kasutamine ning tõhustada koostööd kliimamuutustega võitlemisel, sealhulgas Kyoto protokolli puhta arengu mehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

b)

saavutada koostöös nii tootjate kui ka tarbijatega ratsionaalne energia kasutamine ning tõhustada koostööd kliimamuutustega võitlemisel, sealhulgas Kyoto protokolli puhta arengu mehhanismi kaudu;

| c) | toetada tehnosiirdeid, mis on mõeldud energia säästvaks tootmiseks ja tarbimiseks; |
| --- | --- |

c)

toetada tehnosiirdeid, mis on mõeldud energia säästvaks tootmiseks ja tarbimiseks;

| d) | tegeleda taskukohase juurdepääsuga energia ja säästva arengu vaheliste seostega. |
| --- | --- |

d)

tegeleda taskukohase juurdepääsuga energia ja säästva arengu vaheliste seostega.

Artikkel 24

Transport

1.   Lepinguosalised püüavad teha koostööd kõigis vajalikes transpordipoliitika valdkondades eesmärgiga parandada kaupade ja reisijate liikumist, suurendada turvalisust, mere- ja lennuohutust, arendada inimressursse, edendada keskkonnakaitset ja suurendada transpordisüsteemide tõhusust.

2.   Sellised koostöövormid võivad muu hulgas hõlmata järgmist:

| a) | vastastikust teabevahetust oma transpordipoliitika ja -tavade kohta, eriti seoses linna-, maa-, siseveeteede- ja meretranspordiga, sealhulgas logistika ja mitmeliigiliste transpordivõrgustike ühildatavuse ja koostalitlusvõimega ning teede, raudteede, sadamate ja lennujaamade haldamisega; |
| --- | --- |

a)

vastastikust teabevahetust oma transpordipoliitika ja -tavade kohta, eriti seoses linna-, maa-, siseveeteede- ja meretranspordiga, sealhulgas logistika ja mitmeliigiliste transpordivõrgustike ühildatavuse ja koostalitlusvõimega ning teede, raudteede, sadamate ja lennujaamade haldamisega;

| b) | Euroopa globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (Galileo) võimalikku kasutamist, keskendudes vastastikust huvi pakkuvatele küsimustele; |
| --- | --- |

b)

Euroopa globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (Galileo) võimalikku kasutamist, keskendudes vastastikust huvi pakkuvatele küsimustele;

| c) | lennutranspordi teenuste alast dialoogi, mille eesmärk on lepinguosaliste kahepoolsete suhete edasiarendamine vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, sealhulgas muudatuste tegemist olemasolevatesse kahepoolsetesse lennuteenuste kokkulepetesse Indoneesia ja üksikute liikmesriikide vahel, et viia need vastavusse lepinguosaliste vastavate seaduste ja eeskirjadega ning uurida võimalusi lennutranspordialase koostöö edasiarendamiseks; |
| --- | --- |

c)

lennutranspordi teenuste alast dialoogi, mille eesmärk on lepinguosaliste kahepoolsete suhete edasiarendamine vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, sealhulgas muudatuste tegemist olemasolevatesse kahepoolsetesse lennuteenuste kokkulepetesse Indoneesia ja üksikute liikmesriikide vahel, et viia need vastavusse lepinguosaliste vastavate seaduste ja eeskirjadega ning uurida võimalusi lennutranspordialase koostöö edasiarendamiseks;

| d) | meretranspordi teenuste alast dialoogi eesmärgiga saavutada piiranguteta juurdepääs rahvusvahelisele mereveoturule ja ärilistel alustel toimivale kaubandusele, loobuma lastijaotusklauslitest, kehtestada võrdne kohtlemine ja enamsoodustusrežiimi säte teise lepinguosalise kodanike või firmade poolt opereeritavatele laevadele ja küsimustes, mis on seotud uksest ukseni transporditeenustega; |
| --- | --- |

d)

meretranspordi teenuste alast dialoogi eesmärgiga saavutada piiranguteta juurdepääs rahvusvahelisele mereveoturule ja ärilistel alustel toimivale kaubandusele, loobuma lastijaotusklauslitest, kehtestada võrdne kohtlemine ja enamsoodustusrežiimi säte teise lepinguosalise kodanike või firmade poolt opereeritavatele laevadele ja küsimustes, mis on seotud uksest ukseni transporditeenustega;

| e) | kehtivate rahvusvaheliste konventsioonidega kooskõlas olevate ohutus-, turvalisus- ja saastamise vältimise nõuete ja eeskirjade rakendamist eelkõige mere- ja õhutranspordi puhul. |
| --- | --- |

e)

kehtivate rahvusvaheliste konventsioonidega kooskõlas olevate ohutus-, turvalisus- ja saastamise vältimise nõuete ja eeskirjade rakendamist eelkõige mere- ja õhutranspordi puhul.

Artikkel 25

Haridus ja kultuur

1.   Lepinguosalised lepivad kokku kultuuri ja hariduse vallas toimuva ja vajalikul määral nende erinevustega arvestava koostöö edendamises, et hõlbustada teineteisemõistmist ja teineteise kultuuri tundmist.

2.   Lepinguosalised püüavad võtta kultuurivahetuse edendamiseks vajalikke meetmeid ja teha erinevates kultuurivaldkondades ühisalgatusi, sealhulgas korraldada ühiseid kultuuriüritusi. Sellega seoses otsustavad lepinguosalised jätkata ka Aasia ja Euroopa Sihtasutuse tegevuse toetamist.

3.   Lepinguosalised on otsustanud konsulteerida ja teha koostööd asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel, nagu UNESCO, ja vahetada seisukohti kultuurilise mitmekesisuse kohta, sealhulgas sellise arengu kohta nagu UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ratifitseerimine ja rakendamine.

4.   Lepinguosalised panevad rõhku meetmetele, mille eesmärk on luua püsivad sidemed nende vastavate konkreetsete asutuste vahel ja toetada teabe ja väljaannete, oskusteabe, üliõpilaste, ekspertide ja tehniliste ressursside vahetamist, et edendada info- ja sidetehnoloogiat ning haridust ning kasutades ühenduse Kagu-Aasia haridus- ja kultuuriprogrammide rahastamisvahendite võimalusi ja mõlema lepinguosalise valdkonnas saadud kogemusi. Mõlemad pooles edendavad ka Erasmus Munduse programmi rakendamist.

Artikkel 26

Inimõigused

1.   Lepinguosalised on lepivad kokku koostöös inimõiguste edendamise ja kaitse alal.

2.   Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist:

| a) | Indoneesia riikliku inimõiguste tegevuskava rakendamise toetamist, |
| --- | --- |

a)

Indoneesia riikliku inimõiguste tegevuskava rakendamise toetamist,

| b) | inimõiguste edendamist ja haridust, |
| --- | --- |

b)

inimõiguste edendamist ja haridust,

| c) | inimõigustega seotud institutsioonide tugevdamist. |
| --- | --- |

c)

inimõigustega seotud institutsioonide tugevdamist.

3.   Lepinguosalised on üksmeelel temaatilise dialoogi kasulikkuses.

Artikkel 27

Keskkond ja loodusvarad

1.   Lepinguosalised lepivad kokku loodusvarade ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamises ja säästvas haldamises kui praeguste ja tulevaste põlvkondade arengu aluses.

2.   Lepinguosalised võtavad käesoleva lepingu kohase tegevuse puhul arvesse nii säästva arengu ülemaailmse tippkohtumise tulemusi kui ka asjaomaste kahepoolsete, mõlema lepinguosalise suhtes kohaldatavate keskkonnakokkulepete rakendamist.

3.   Lepinguosalised püüavad jätkata koostööd piirkondlike keskkonnaprogrammide raames, eriti seoses:

| a) | keskkonnaalase teadlikkuse ja õiguskaitsealase suutlikkusega; |
| --- | --- |

a)

keskkonnaalase teadlikkuse ja õiguskaitsealase suutlikkusega;

| b) | suutlikkuse suurendamisega kliimamuutuste ja energiatõhususega seonduva teadus- ja arendustegevuse, kliimamuutuste ja kasvuhooneefekti seire ja analüüsi, vähendamis- ja kohandamisprogrammide valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

suutlikkuse suurendamisega kliimamuutuste ja energiatõhususega seonduva teadus- ja arendustegevuse, kliimamuutuste ja kasvuhooneefekti seire ja analüüsi, vähendamis- ja kohandamisprogrammide valdkonnas;

| c) | suutlikkuse suurendamisega mitmepoolsetes, sealhulgas bioloogilist mitmekesisust, bioloogilist ohutust ja ohustatud looduslike looma- ja taimeliikide rahvusvahelise kauplemise konventsiooni käsitlevates keskkonnakokkulepetes osalemiseks ja nende rakendamiseks; |
| --- | --- |

c)

suutlikkuse suurendamisega mitmepoolsetes, sealhulgas bioloogilist mitmekesisust, bioloogilist ohutust ja ohustatud looduslike looma- ja taimeliikide rahvusvahelise kauplemise konventsiooni käsitlevates keskkonnakokkulepetes osalemiseks ja nende rakendamiseks;

| d) | keskkonnatehnoloogiate, toodete ja teenuste edendamisega, sealhulgas suutlikkuse suurendamisega keskkonnajuhtimissüsteemide ja ökomärgise valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

keskkonnatehnoloogiate, toodete ja teenuste edendamisega, sealhulgas suutlikkuse suurendamisega keskkonnajuhtimissüsteemide ja ökomärgise valdkonnas;

| e) | ohtlike ainete, ohtlike jäätmete ja muude jäätmete ebaseadusliku üle piiri toimetamise vältimisega; |
| --- | --- |

e)

ohtlike ainete, ohtlike jäätmete ja muude jäätmete ebaseadusliku üle piiri toimetamise vältimisega;

| f) | ranna- ja merekeskkonnaga, selle säilitamise, saaste ja halvenemise kontrollimisega; |
| --- | --- |

f)

ranna- ja merekeskkonnaga, selle säilitamise, saaste ja halvenemise kontrollimisega;

| g) | osalemisega keskkonnakaitses ja säästvas arengus kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

g)

osalemisega keskkonnakaitses ja säästvas arengus kohalikul tasandil;

| h) | muldade ja maa haldamisega; |
| --- | --- |

h)

muldade ja maa haldamisega;

| i) | meetmete võtmisega piiriülese sudureoste vastu. |
| --- | --- |

i)

meetmete võtmisega piiriülese sudureoste vastu.

4.   Lepinguosalised soodustavad vastastikust juurepääsu valdkonna programmidele, arvestades seejuures nende programmide eritingimustega.

Artikkel 28

Metsandus

1.   Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses kaitsta, säilitada ja säästvalt hallata metsaressursse ja nende bioloogilist mitmekesisust, et praegused ja tulevased põlvkonnad nendest kasu saaksid.

2.   Lepinguosalised püüavad jätkata koostööd, et parandada metsa- ja maatulekahjude haldamist, võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, metsahaldust ja säästva metsahalduse edendamist.

3.   Lepinguosalised töötavad välja koostööprogrammid, muu hulgas järgmised:

| a) | koostöö asjaomaste rahvusvaheliste, piirkondlike ja kahepoolsete foorumitega selliste õigusaktide edendamiseks ja koostamiseks, mis käsitlevad ebaseaduslikku metsaraiet ja sellega seotud kaubandust; |
| --- | --- |

a)

koostöö asjaomaste rahvusvaheliste, piirkondlike ja kahepoolsete foorumitega selliste õigusaktide edendamiseks ja koostamiseks, mis käsitlevad ebaseaduslikku metsaraiet ja sellega seotud kaubandust;

| b) | suutlikkuse tõstmine, teadus- ja arendusttegevus, |
| --- | --- |

b)

suutlikkuse tõstmine, teadus- ja arendusttegevus,

| c) | säästva metsandussektori arengu toetamine; |
| --- | --- |

c)

säästva metsandussektori arengu toetamine;

| d) | metsa sertifitseerimise arendamine. |
| --- | --- |

d)

metsa sertifitseerimise arendamine.

Artikkel 29

Põllumajandus ja maaelu areng

Lepinguosalised lepivad kokku koostöö parandamises põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas. Koostöövaldkonnad, mida on muu hulgas võimalik täiendavalt arendada, on järgmised:

| a) | põllumajanduspoliitika ja põllumajanduse üldised väljavaated rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

a)

põllumajanduspoliitika ja põllumajanduse üldised väljavaated rahvusvahelisel tasandil;

| b) | võimalused eemaldada kaubandustõkked teravilja ja kariloomadega ning teravilja- ja loomakasvatussaadustega kauplemise teelt; |
| --- | --- |

b)

võimalused eemaldada kaubandustõkked teravilja ja kariloomadega ning teravilja- ja loomakasvatussaadustega kauplemise teelt;

| c) | maapiirkondade arengupoliitika; |
| --- | --- |

c)

maapiirkondade arengupoliitika;

| d) | teravilja- ja elusloomade ning kaitstud geograafiliste tähiste kvaliteedipoliitika; |
| --- | --- |

d)

teravilja- ja elusloomade ning kaitstud geograafiliste tähiste kvaliteedipoliitika;

| e) | turu arendamine ja rahvusvaheliste kaubandussuhete edendamine; |
| --- | --- |

e)

turu arendamine ja rahvusvaheliste kaubandussuhete edendamine;

| f) | säästva põllumajanduse arendamine. |
| --- | --- |

f)

säästva põllumajanduse arendamine.

Artikkel 30

Merendus ja kalandus

Lepinguosalised julgustavad kahe- ja mitmepoolset merendus- ja kalandusalast koostööd, eelkõige säästva ja vastutustundliku merenduse ja kalanduse arendamiseks ja haldamiseks. Koostöövaldkonnad võivad hõlmata järgmist:

| a) | teabevahetus; |
| --- | --- |

a)

teabevahetus;

| b) | säästva ja vastutustundliku pikaajalise merendus- ja kalanduspoliitika toetamine, sealhulgas ranniku- ja mereressursside säilitamine ja haldamine; |
| --- | --- |

b)

säästva ja vastutustundliku pikaajalise merendus- ja kalanduspoliitika toetamine, sealhulgas ranniku- ja mereressursside säilitamine ja haldamine;

| c) | jõupingutuste edendamine ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks ja sellega võitlemiseks ning |
| --- | --- |

c)

jõupingutuste edendamine ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks ja sellega võitlemiseks ning

| d) | turgude arendamine ja nende suutlikkuse suurendamine. |
| --- | --- |

d)

turgude arendamine ja nende suutlikkuse suurendamine.

Artikkel 31

Tervis

1.   Lepinguosalised lepivad kokku koostöös tervishoiusektori vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, et tugevdada tegevust teaduse, tervishoiusüsteemi haldamise, toitumise, farmaatsiatoodete, ennetava meditsiini, peamiste nakkushaiguste (linnugripp ja pandeemiline gripp, HIV/aids, SARS) ja mittenakkavate haiguste (vähk ja südameveresoonkonna haigused, liiklusõnnetustes saadud vigastused ja muud ohud tervisele, sealhulgas uimastisõltuvus) valdkonnas.

2.   Koostööd tehakse peamiselt järgmistes vormides:

| a) | teabe ja kogemuste vahetus eelnevalt nimetatud valdkondades; |
| --- | --- |

a)

teabe ja kogemuste vahetus eelnevalt nimetatud valdkondades;

| b) | epidemioloogiaalased programmid ja tervishoiuteenuste detsentraliseerimine, tervishoiu rahastamine, kogukonna osaluse suurendamine ning tervishoiuteenuste haldamine; |
| --- | --- |

b)

epidemioloogiaalased programmid ja tervishoiuteenuste detsentraliseerimine, tervishoiu rahastamine, kogukonna osaluse suurendamine ning tervishoiuteenuste haldamine;

| c) | suutlikkuse suurendamine tehnilise toetuse abil, kutseharidusprogrammide arendamine; |
| --- | --- |

c)

suutlikkuse suurendamine tehnilise toetuse abil, kutseharidusprogrammide arendamine;

| d) | tervisehoiuteenuseid parandavad programmid ja toetustegevus, sealhulgas imikute ja emade suremuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

d)

tervisehoiuteenuseid parandavad programmid ja toetustegevus, sealhulgas imikute ja emade suremuse vähendamiseks.

Artikkel 32

Statistika

Lepinguosalised lepivad kokku, et kooskõlas ühenduse ning ASEANi vahelise praeguse statistikaalase koostööga edendatakse statistiliste meetodite ja tegevuspraktika, sealhulgas statistiliste andmete kogumise ja levitamise ühtlustamist nii, et oleks võimalik kasutada mõlemale poolele vastuvõetaval viisil statistikat kaupade ja teenustega kauplemise ja üldisemalt mis tahes muu käesoleva lepinguga hõlmatud valdkonna kohta, mille andmeid on võimalik statistiliselt töödelda, see tähendab koguda, analüüsida ja levitada.

Artikkel 33

Isikuandmete kaitse

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et nimetatud valdkonnas võetakse kohustusi ühise eesmärgi nimel, milleks on isikuandmete kaitse taseme parandamine, pidades silmas parimaid rahvusvahelisi tavasid, mis on näiteks sätestatud ÜRO suunistes isikuandmete elektrooniliste failide kasutamise reguleerimise kohta (ÜRO üldkogu 14. detsembri 1990. aasta resolutsioon nr 45/95).

2.   Isikuandmete kaitse alane koostöö võib muu hulgas hõlmata ka tehnilist tuge teabe- ja eksperdiarvamuste vahetamise näol, võttes arvesse lepinguosaliste seadusi ja eeskirju.

Artikkel 34

Ränne

1.   Lepinguosalised kinnitavad veelkord oma territooriumide vaheliste rändevoogude juhtimisel tehtavate ühiste jõupingutuste tähtsust ja koostöö tugevdamiseks alustavad nad laiapõhjalist dialoogi, mis käsitleb kõiki rändealaseid küsimusi, sealhulgas ebaseaduslikku rännet, inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja inimkaubandust, samuti nende isikute kaitsmist, kes vajavad rahvusvahelist kaitset. Mõlemad lepinguosalised kaasavad rändeküsimused oma riiklikesse majandus- ja sotsiaalarengu strateegiatesse. Mõlemad lepinguosalised lepivad rändeküsimustega tegelemisel kokku humanitaarpõhimõtetest kinnipidamises.

2.   Lepinguosaliste koostöö aluseks peaksid olema konsulteerimise käigus koostatud konkreetsed vajaduste hinnangud ja koostöö peaks toimuma lepinguosaliste asjaomaste kehtivate õigusaktide kohaselt. Koostöös keskendutakse muu hulgas järgmisele:

| a) | rände algpõhjustega tegelemine; |
| --- | --- |

a)

rände algpõhjustega tegelemine;

| b) | mõlema lepinguosalise suhtes kohaldatavate asjaomaste rahvusvaheliste õigusaktidega kooskõlas oleva riikliku õiguse ja tavade väljatöötamine ja rakendamine, eelkõige, et tagada mittetagasisaatmise põhimõttest kinnipidamine; |
| --- | --- |

b)

mõlema lepinguosalise suhtes kohaldatavate asjaomaste rahvusvaheliste õigusaktidega kooskõlas oleva riikliku õiguse ja tavade väljatöötamine ja rakendamine, eelkõige, et tagada mittetagasisaatmise põhimõttest kinnipidamine;

| c) | vastastikust huvi pakkuvad küsimused, mis käsitlevad viisasid, reisidokumente ja piirikontrolli haldamist; |
| --- | --- |

c)

vastastikust huvi pakkuvad küsimused, mis käsitlevad viisasid, reisidokumente ja piirikontrolli haldamist;

| d) | isikute maale lubamise eeskirjad, samuti riiki lubatud isikute õigused ja seisund, riigis seaduslikult elavate mittekodanike õiglane kohtlemine ja integreerimine, hariduse andmine ja koolitamine ning rassismi ja ksenofoobia vastased meetmed; |
| --- | --- |

d)

isikute maale lubamise eeskirjad, samuti riiki lubatud isikute õigused ja seisund, riigis seaduslikult elavate mittekodanike õiglane kohtlemine ja integreerimine, hariduse andmine ja koolitamine ning rassismi ja ksenofoobia vastased meetmed;

| e) | tehniliste ja inimressursside suurendamine; |
| --- | --- |

e)

tehniliste ja inimressursside suurendamine;

| f) | tulemusliku ja ennetava ebaseadusliku rände, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase poliitika väljatöötamine, mis hõlmaks ka inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise võrgustikega võitlemist ning selliste võrgustike ohvriks langenud isikute kaitsmise meetodeid; |
| --- | --- |

f)

tulemusliku ja ennetava ebaseadusliku rände, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase poliitika väljatöötamine, mis hõlmaks ka inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise võrgustikega võitlemist ning selliste võrgustike ohvriks langenud isikute kaitsmise meetodeid;

| g) | riigis ebaseaduslikult viibivate isikute humaansel ja inimväärikal moel tagasi saatmine, sealhulgas nende vabatahtliku tagasipöördumise soodustamine ja selliste isikute tagasivõtmine vastavalt lõikele 3. |
| --- | --- |

g)

riigis ebaseaduslikult viibivate isikute humaansel ja inimväärikal moel tagasi saatmine, sealhulgas nende vabatahtliku tagasipöördumise soodustamine ja selliste isikute tagasivõtmine vastavalt lõikele 3.

3.   Ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimiseks tehtava koostöö raames ning mõjutamata vajadust kaitsta inimkaubanduse ohvreid, lepivad lepinguosalised täiendavalt kokku järgmises:

| a) | teha kindlaks oma väidetavad kodanikud ning võtta taotlusel, viivitamata ja ilma edasiste formaalsusteta pärast kodakondsuse tuvastamist tagasi kõik oma kodanikud, kes viibivad ebaseaduslikult liikmesriigi või Indoneesia territooriumil; |
| --- | --- |

a)

teha kindlaks oma väidetavad kodanikud ning võtta taotlusel, viivitamata ja ilma edasiste formaalsusteta pärast kodakondsuse tuvastamist tagasi kõik oma kodanikud, kes viibivad ebaseaduslikult liikmesriigi või Indoneesia territooriumil;

| b) | võimaldada sel eesmärgil oma tagasivõetud kodanikele nõuetekohane isikutunnistus. |
| --- | --- |

b)

võimaldada sel eesmärgil oma tagasivõetud kodanikele nõuetekohane isikutunnistus.

4.   Lepinguosalised lepivad kokku pidada taotlusel läbirääkimisi, et sõlmida leping, mis reguleerib lepinguosaliste erikohustusi tagasivõtmisel, sealhulgas kohustust oma ja muude riikide kodanike tagasivõtmiseks. Samuti käsitletaks lepingus kodakondsuseta isikute küsimust.

Artikkel 35

Võitlus organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga

Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd ja anda panus võitlusse organiseeritud, majandus- ja finantskuritegevuse ning korruptsiooniga, pidades täielikult kinni valdkonna olemasolevatest vastastikustest rahvusvahelistest kohustustest, sealhulgas kohustusest teha tulemuslikku koostööd korruptsiooni teel saadud varade ja vahendite tagasisaamiseks. See säte on üks käesoleva lepingu olulistest tingimustest.

Artikkel 36

Koostöö võitluses ebaseaduslike uimastitega

1.   Oma õiguslike raamistikke arvestades teevad lepinguosalised koostööd, et tagada pädevate tervishoiu-, haridus- ja õiguskaitseasutuste, sealhulgas tolliteenuste, sotsiaal- justiits- ja siseküsimuste, seaduslike turueeskirjadega tegelevate asutuste tegevuse tulemusliku koordineerimise teel tasakaalustatud lähenemine eesmärgiga võimalikult suurel määral vähendada ebaseaduslike uimastite pakkumist, nendega kaubitsemist ja nende nõudlust, samuti nende mõju uimastitarbijatele ja ühiskonnale laiemalt, ning tõkestada tulemuslikumalt nende keemiliste lähteainete levikut, mida kasutatakse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikul tootmisel.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamisel tehtava koostöö vahendites. Meetmed tuginevad poolte vahel kooskõlastatud põhimõtetele, mis lähtuvad asjaomastest rahvusvahelistest konventsioonidest, poliitilisest avaldusest ja 1998. aasta juunis ÜRO Peaassamblee narkootikumidele pühendatud kahekümnendal eriistungjärgul vastu võetud eriavaldusest, mis käsitleb juhiseid nõudluse vähendamiseks narkootikumide järele.

3.   Lepinguosaliste vaheline koostöö võib ühendada arvamustevahetust õiguslike raamistike ja parimate tavade üle, samuti tehnilist ja haldusabi järgmistes valdkondades: uimastite kuritarvitamise vältimine ja uimastisõltuvuse ravi, mis hõlmab mitmeid meetmeid, sealhulgas uimastite kuritarvitamisega seonduva kahju vähendamist, teavet ja järelevalvekeskusi, personali koolitus; narkootikumide alane teadustöö; õigusalast- ja politseikoostööd ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete valmistamiseks vajalike keemiliste lähteainete leviku tõkestamist. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel teha koostööd ka muudes valdkondades.

4.   Lepinguosalised võivad teha koostööd jätkusuutlike alternatiivsete arengupõhimõtete väljatöötamisel, mis on mõeldud ebaseaduslike uimastite, eelkõige kanepi kasvatamise võimalikult suuremahuliseks vähendamiseks.

Artikkel 37

Koostöö võitluses rahapesuga

1.   Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses teha tööd ja koostööd, et vältida oma rahandussüsteemide kasutamist kuritegelikul, näiteks uimastikaubanduse ja korruptsiooni teel saadud tulu pesemiseks.

2.   Mõlemad lepinguosalised lepivad kokku koostöös tehnilise ja haldusabi valdkonnas, mis on mõeldud rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse, sealhulgas kuritegelikul teel saadud varade või vahendite tagastamise mehhanismide tõhusaks toimimiseks ning eeskirjade väljatöötamiseks ja rakendamiseks.

3.   Koostöö võimaldab asjaomase teabe vahetamist vastavalt õiguslikule raamistikule ja selliste rahapesuga ja terrorismi rahastamisega võitlemiseks vajalike standardite kehtestamist, mis oleksid võrdväärsed ühenduse ja selles valdkonnas tegevate asjaomaste rahvusvaheliste organite, näiteks rahapesuvastase töökonna poolt kehtestatud standarditega.

Artikkel 38

Kodanikuühiskond

1.   Lepinguosalised tunnistavad organiseerunud kodanikuühiskonna, eelkõige akadeemiliste ringkondade, rolli ja võimalikku panust käesoleva lepingu kohases dialoogis ja koostööprotsessis ning lepivad kokku tulemusliku dialoogi pidamises organiseerunud kodanikuühiskonnaga ja selle suuremas kaasatuses.

2.   Vastavalt demokraatia põhimõtetele ja mõlema lepinguosalise seadustele ja eeskirjadele võib organiseerunud kodanikuühiskond:

| a) | osaleda riikliku tasandi poliitika kujundamises; |
| --- | --- |

a)

osaleda riikliku tasandi poliitika kujundamises;

| b) | saada arengu- ja koostööstrateegiate ja valdkondliku poliitika kohta teavet ning osaleda nende kohta korraldatavatel konsultatsioonidel, eriti kodanikuühiskonda ennast puudutavates valdkondades ja seda arenguprotsessi kõigil etappidel; |
| --- | --- |

b)

saada arengu- ja koostööstrateegiate ja valdkondliku poliitika kohta teavet ning osaleda nende kohta korraldatavatel konsultatsioonidel, eriti kodanikuühiskonda ennast puudutavates valdkondades ja seda arenguprotsessi kõigil etappidel;

| c) | hallata läbipaistvalt kõiki rahalisi vahendeid, mis talle tegevuse toetamiseks on eraldatud; |
| --- | --- |

c)

hallata läbipaistvalt kõiki rahalisi vahendeid, mis talle tegevuse toetamiseks on eraldatud;

| d) | osaleda koostööprogrammide rakendamisel, sealhulgas suutlikkuse tõstmisel endaga seotud valdkondades. |
| --- | --- |

d)

osaleda koostööprogrammide rakendamisel, sealhulgas suutlikkuse tõstmisel endaga seotud valdkondades.

Artikkel 39

Koostöö riigi ja avaliku halduse ajakohastamisel

Lepinguosalised lepivad pärast vastastikuse konsulteerimise teel korraldatud vajaduste hindamist kokku teha koostööd oma avaliku halduse ajakohastamisel, muu hulgas:

| a) | korraldustõhususe parandamisel; |
| --- | --- |

a)

korraldustõhususe parandamisel;

| b) | institutsioonide tulemuslikkuse tõstmisel teenuste osutamisel; |
| --- | --- |

b)

institutsioonide tulemuslikkuse tõstmisel teenuste osutamisel;

| c) | avalike ressursside haldamise läbipaistvuse ja aruandekohustuslikkuse tagamisel; |
| --- | --- |

c)

avalike ressursside haldamise läbipaistvuse ja aruandekohustuslikkuse tagamisel;

| d) | õigusliku ja institutsioonilise raamistiku tugevdamisel; |
| --- | --- |

d)

õigusliku ja institutsioonilise raamistiku tugevdamisel;

| e) | poliitika kavandamis- ja rakendusvõimekuse kujundamisel (avalike teenuste osutamine, eelarve koostamine ja täitmine, võitlus korruptsiooniga); |
| --- | --- |

e)

poliitika kavandamis- ja rakendusvõimekuse kujundamisel (avalike teenuste osutamine, eelarve koostamine ja täitmine, võitlus korruptsiooniga);

| f) | kohtusüsteemi tugevdamisel; |
| --- | --- |

f)

kohtusüsteemi tugevdamisel;

| g) | õiguskaitsemehhanismide ja -asutuste täiustamisel. |
| --- | --- |

g)

õiguskaitsemehhanismide ja -asutuste täiustamisel.

Artikkel 40

Koostööviisid

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepinguga seatud koostööeesmärkide täitmiseks on lepinguosalised nõus eraldama vajalikke vahendeid, sealhulgas rahalisi vahendeid, niivõrd kui nende kummagi ressursid ja kehtivad eeskirjad seda võimaldavad.

2.   Lepinguosalised julgustavad Euroopa Investeerimispanka jätkama oma tegevust Indoneesias vastavalt panga töökorrale ja rahastamiskriteeriumitele ja Indoneesia seadustele ja eeskirjadele.

VI JAOTIS

INSTITUTSIONAALNE RAAMISTIK

Artikkel 41

Ühiskomitee

1.   Lepinguosalised lepivad kokku moodustada käesoleva lepingu raames ühiskomitee, mis koosneks mõlema poole võimalikult kõrgetasemelistest esindajatest, kelle ülesandeks on:

| a) | tagada käesoleva lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine; |
| --- | --- |

a)

tagada käesoleva lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine;

| b) | määrata kindlaks prioriteedid lepingu eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks prioriteedid lepingu eesmärkide saavutamiseks;

| c) | lahendada lepingu kohaldamisel või tõlgendamisel tekkivad erimeelsused; |
| --- | --- |

c)

lahendada lepingu kohaldamisel või tõlgendamisel tekkivad erimeelsused;

| d) | teha soovitusi käesolevale lepingule alla kirjutanud lepinguosalistele, et edendada lepingu eesmärke ja vajaduse korral tegeleda lepingu kohaldamisel või tõlgendamisel esinevate kõrvalekalletega. |
| --- | --- |

d)

teha soovitusi käesolevale lepingule alla kirjutanud lepinguosalistele, et edendada lepingu eesmärke ja vajaduse korral tegeleda lepingu kohaldamisel või tõlgendamisel esinevate kõrvalekalletega.

2.   Ühiskomitee koguneb tavaliselt vähemalt iga kahe aasta tagant vaheldumisi Indoneesias ja Brüsselis, vastastikusel kokkuleppel määratud kuupäeval. Lepinguosaliste vahelise kokkuleppega võidakse kokku kutsuda ka ühiskomitee erakorralisi koosolekuid. Ühiskomitee eesistujaks on lepinguosalised vaheldumisi. Ühiskomitee kohtumiste päevakord määratakse kindlaks lepinguosaliste kokkuleppega.

3.   Ühiskomitee võib moodustada spetsiaalseid töörühmi, kes abistaksid teda ta ülesannete täitmisel. Need töörühmad annavad igal ühiskomitee koosolekul komiteele oma tegevusest põhjalikult aru.

4.   Lepinguosalised lepivad kokku, et ühiskomitee ülesanne on ka tagada kõigi ühenduse ja Indoneesia vahel teatud valdkondades sõlmitud või sõlmitavate lepingute või protokollide nõuetekohane toimimine.

5.   Ühiskomitee võtab käesoleva lepingu kohaldamiseks vastu oma töökorra.

VII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 42

Arendusklausel

1.   Lepinguosalised võivad vastastikusel nõusolekul käesolevat lepingut muuta, läbi vaadata ja laiendada, et suurendada koostööd, sealhulgas täiendades lepingut konkreetset sektorit või tegevust käsitlevate lepingute või protokollidega.

2.   Käesoleva lepingu rakendamiseks võivad lepinguosalised esitada soovitusi koostöö laiendamise kohta, võttes arvesse lepingu kohaldamisel saadud kogemusi.

Artikkel 43

Muud lepingud

1.   Ilma et see piiraks Euroopa Ühenduse asutamislepingu asjaomaste sätete kohaldamist, ei mõjuta käesolev leping ega selle põhjal võetavad meetmed mingil moel Euroopa Liidu liikmesriikide volitusi teha kahepoolset koostööd Indoneesiaga või sõlmida vajaduse korral Indoneesiaga uusi partnerlus- ja koostöölepinguid.

2.   Käesolev leping ei mõjuta asjaomase lepinguosalise poolt kolmandate isikute suhtes võetud kohustuste kohaldamist või täitmist.

Artikkel 44

Vaidluste lahendamise kord

1.   Mõlemad lepinguosalised võivad teavitada ühiskomiteed mis tahes kõrvalekaldest lepingu kohaldamisel või tõlgendamisel.

2.   Ühiskomitee tegeleb kõrvalekalletega vastavalt artikli 41 lõike 1 punktidele c ja d.

3.   Kui üks lepinguosalistest leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgseid kohustusi, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Ta edastab enne seda, välja arvatud kiiret tegutsemist nõudvatel erijuhtudel, ühiskomiteele olukorraga põhjalikuks tutvumiseks vajaliku teabe, et püüda leida lepinguosaliste jaoks vastuvõetavat lahendust.

4.   Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu õige tõlgendamise ja praktilise kohaldamise seisukohast tähendab lõikes 3 esitatud mõiste „kiiret tegutsemist nõudvad erijuhud” juhtusid, mil üks lepinguosalistest lepingut oluliselt rikub. Oluline rikkumine seisneb:

| i) | lepingust lahtiütlemises vastuolus rahvusvahelise õiguse üldnormidega või |
| --- | --- |

i)

lepingust lahtiütlemises vastuolus rahvusvahelise õiguse üldnormidega või

| ii) | lepingu olulise osa rikkumises, nagu seda on kirjeldatud artikli 1 lõikes 1, artikli 3 lõikes 2 ja artiklis 35. |
| --- | --- |

ii)

lepingu olulise osa rikkumises, nagu seda on kirjeldatud artikli 1 lõikes 1, artikli 3 lõikes 2 ja artiklis 35.

5.   Meetmete valimisel tuleb eelistada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Neist meetmetest teatatakse viivitamatult teisele lepinguosalisele ja kui too seda nõuab, peetakse ühiskomitees nende üle nõu.

Artikkel 45

Rajatised

Et hõlbustada käesoleva lepingu raames tehtavat koostööd, on lepivad lepinguosalised kokku, et annavad kooskõlas mõlema lepinguosalise sise-eeskirjade ja -korraga koostööd ellu viivate nõuetekohaselt volitatud asjatundjate ja ametnike käsutusse nende ülesannete täitmiseks vajaliku vahendid.

Artikkel 46

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse asutamislepinguga hõlmatud territooriumil, kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Indoneesia territooriumil.

Artikkel 47

Lepinguosaliste määratlus

Käesolevas lepingus tähistab mõiste „lepinguosalised” ühelt poolt ühendust või selle liikmesriike või ühendust ja selle liikmesriike vastavalt nende volitustele ning teiselt poolt Indoneesia Vabariiki.

Artikkel 48

Jõustumine ja kehtivusaeg

1.   Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline on teatanud vajalike juriidiliste menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolev leping kehtib viis aastat. Lepingut pikendatakse automaatselt ühe aasta kaupa, kui üks lepinguosaline ei teavita teist lepinguosalist kuus kuud enne aasta lõppu kirjalikult oma kavatsusest mitte pikendada käesolevat lepingut.

3.   Kõik muudatused tehakse lepingusse lepinguosaliste vahelisel kokkuleppel. Kõik muudatused jõustuvad ainult pärast seda, kui viimane lepinguosaline on teavitanud teist kõikide vajalike formaalsuste täitmisest.

4.   Lepinguosaline võib käesoleva lepingu tühistada teisele lepinguosalisele antava kirjaliku denonsseerimisteatega. Tühistamine jõustub kuus kuud pärast seda, kui teine lepinguosaline on teate kätte saanud.

Artikkel 49

Teavitamine

Teavitatakse vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri ja Indoneesia Vabariigi välisministrit.

Artikkel 50

Autentne tekst

Käesolev leping on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja indoneesia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в два екземпляра в Джакарта на девети ноември две хиляди и девета година.

Hecho por duplicado en Yakarta el dia nueve de noviembre del año dos mil nueve.

V Jakartě dne devátého listopadu roku dva tisíce devět ve dvou vyhotoveních.

Udfærdiget i Jakarta, den niende november totusinde og ni.

Geschehen zu Jakarta am neunten November zweitausendneun in zwei Urschriften.

Sõlmitud kahes eksemplaris üheksandal novembril kahe tuhande üheksandal aastal Jakartas.

Υπεγράφη στη Τζακάρτα σε δύο αντίτυπα την ενάτη ημέρα του Νοεμβρίου του έτους δύο χιλιάδες εννέα.

Done in duplicate at Jakarta on this ninth day of November in the year two thousand and nine.

Fait en double exemplaire à Djakarta, le neuf novembre de l’année deux mille neuf.

Fatto in duplice copia a Giacarta il nono giorno di novembre dell’anno duemilanove.

Priimta dviem egzemplioriais Džakartoje, du tūkstančiai devintų metų lapkričio devintą dieną.

Készült két eredeti példányban Jakartában, kétezerkilenc november kilencedikén.

Magħmul f’żewġ oriġinali f’Ġakarta f’dan id-disa’ jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan in tweevoud te Jakarta op negen november tweeduizend negen.

Sporządzono w dwóch egzemplarzach w Dżakarcie dnia dziewiątego listopada roku dwa tysiące dziewiątego.

Feito em dois exemplares, em Jacarta, aos nove dias do mês de Novembro do ano de dois mil e nove.

Încheiat în două exemplare la Jakarta în data de astăzi, nouă noiembrie două mii nouă.

V Jakarte deviateho novembra dvetisícdeväť v dvoch pôvodných vyhotoveniach.

V Džakarti, dne devetega novembra leta dva tisoč devet, sestavljeno v dveh izvodih.

Tehty kahtena kappaleena Jakartassa yhdeksäntenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Utfärdat i två exemplar i Jakarta den nionde november år tjugohundranio.

Dibuat dalam rangkap ganda di Jakarta pada tanggal sembilan November tahun dua ribu sembilan.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Релублика България

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Gћal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Untuk Pemerintah Republik Indonesia

Image

---

LÕPPAKT

Täievolilised esindajad, kes esindavad:

EUROOPA ÜHENDUST (edaspidi „ühendus”)

ning

BELGIA KUNINGRIIKI,

BULGAARIA VABARIIKI,

TŠEHHI VABARIIKI,

TAANI KUNINGRIIKI,

SAKSAMAA LIITVABARIIKI,

EESTI VABARIIKI,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIKI,

HISPAANIA KUNINGRIIKI,

PRANTSUSE VABARIIKI,

ITAALIA VABARIIKI,

KÜPROSE VABARIIKI,

LÄTI VABARIIKI,

LEEDU VABARIIKI,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIKI,

UNGARI VABARIIKI,

MALTA,

MADALMAADE KUNINGRIIKI,

AUSTRIA VABARIIKI,

POOLA VABARIIKI,

PORTUGALI VABARIIKI,

RUMEENIAT,

SLOVEENIA VABARIIKI,

SLOVAKI VABARIIKI,

SOOME VABARIIKI,

ROOTSI KUNINGRIIKI,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIKI,

Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu lepinguosalisi, edaspidi „liikmesriigid”,

ühelt poolt ning

INDONEESIA VABARIIKI

teiselt poolt,

kes kohtusid Jakartas 9. novembril 2009 laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu allakirjutamiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahel, on võtnud vastu laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu.

Liikmesriikide täievolilised esindajad ja Indoneesia Vabariigi täievoliline esindaja võtavad arvesse järgmist Euroopa Ühenduse ühepoolset deklaratsiooni:

„Nimetatud lepingu sätted, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise III osa kohaldamisalasse, on siduvad Ühendkuningriigi ja Iirimaa kui eraldiseisvate lepinguosaliste ja mitte kui Euroopa Ühenduse liikmetele kuni selle ajani, kui Ühendkuningriik või Iirimaa (vastavalt olukorrale) teatab Indoneesia Vabariigile, et nimetatud sätted on talle siduvad Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli kohaselt. Sama kehtib Taani kohta nendele lepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt.”

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/44

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. aprill 2014,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused

(2014/230/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 91, 100, artikli 191 lõiget 4 ning artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega 2014/229/EL (2) allkirjastati 9. novembril 2009 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping („leping”), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega 2014/229/EL (2) allkirjastati 9. novembril 2009 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping („leping”), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (2) | Lepingu teatavad sätted käsitlevad tagasivõtmist ja kuuluvad seega aluslepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse. Käesoleva otsusega paralleelselt võetakse kõnealuste sätete osas, mis sisalduvad lepingu artikli 34 lõikes 3, vastu eraldi otsus (3). |
| --- | --- |

(2)

Lepingu teatavad sätted käsitlevad tagasivõtmist ja kuuluvad seega aluslepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse. Käesoleva otsusega paralleelselt võetakse kõnealuste sätete osas, mis sisalduvad lepingu artikli 34 lõikes 3, vastu eraldi otsus (3).

| (3) | Leping tuleks liidu nimel heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks liidu nimel heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping, (4) välja arvatud selle artikli 34 lõige 3.

Artikkel 2

Lepingu artiklis 41 sätestatud ühiskomitee eesistujaks on liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Sõltuvalt teemast võib ühiskomitees olla esindatud liit või vajaduse korral liit ja liikmesriigid.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu (5) artikli 48 lõikes 1 sätestatud teate.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 14. aprill 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  26. veebruari 2014. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu otsus 2014/229/EL, 27. oktoober 2009, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu allakirjutamise kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 16).

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  Nõukogu otsus 2014/231/EL, 14. aprill 2014, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta seoses tagasivõtmisega seotud küsimustega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 46).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Lepingu tekst on avaldatud ELTs L 125, 26.4.2014, lk 17, koos otsusega selle allakirjutamise kohta.

4

(5)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

5

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/46

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. aprill 2014,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta seoses tagasivõtmisega seotud küsimustega

(2014/231/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 79 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega 2014/229/EL (2) allkirjastati 9. novembril 2009 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping („leping”), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega 2014/229/EL (2) allkirjastati 9. novembril 2009 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping („leping”), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (2) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

| (3) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (4) | Lepingu sätted, välja arvatud artikli 34 lõige 3, mis on seotud tagasivõtmisega, kuuluvad eraldi otsuse reguleerimisalasse, mis võetakse vastu paralleelselt käesoleva otsusega (3). |
| --- | --- |

(4)

Lepingu sätted, välja arvatud artikli 34 lõige 3, mis on seotud tagasivõtmisega, kuuluvad eraldi otsuse reguleerimisalasse, mis võetakse vastu paralleelselt käesoleva otsusega (3).

| (5) | Leping tuleks liidu nimel heaks kiita, |
| --- | --- |

(5)

Leping tuleks liidu nimel heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping selle artikli 34 lõike 3 osas (4).

Artikkel 2

Lepingu artiklis 41 sätestatud ühiskomitee eesistujaks on liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või kõrge esindaja. Sõltuvalt teemast võib ühiskomitees olla esindatud liit või vajaduse korral liit ja liikmesriigid.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 48 lõikes 1 sätestatud teate.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 14. aprill 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  Nõusolek on antud 26. veebruaril 2014. aastal (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 27. oktoobri 2009. aasta otsus 2014/229/EL ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu allakirjutamise kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 16).

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  Nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsus 2014/230/EL ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta, välja arvatud tagasivõtmisega seotud küsimused (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 44).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Lepingu tekst on avaldatud ELTs L 125, 26.4.2014, lk 17, koos otsusega selle allakirjutamise kohta.

4

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/48

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. aprill 2014,

protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) liidu nimel sõlmimise kohta

(2014/232/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja lõikega 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 16. aprillil 2007 kiitis nõukogu Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping”) heaks määrusega (EÜ) nr 450/2007 (1). |
| --- | --- |

(1)

16. aprillil 2007 kiitis nõukogu Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping”) heaks määrusega (EÜ) nr 450/2007 (1).

| (2) | Liit on pidanud Gaboni Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Gaboni Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. |
| --- | --- |

(2)

Liit on pidanud Gaboni Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Gaboni Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

| (3) | Kõnealune uus protokoll allkirjastati nõukogu otsuse 2013/462/EL (2) alusel ning seda kohaldatakse ajutiselt alates 24. juulist 2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

Kõnealune uus protokoll allkirjastati nõukogu otsuse 2013/462/EL (2) alusel ning seda kohaldatakse ajutiselt alates 24. juulist 2013 (3).

| (4) | Uus protokoll tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Uus protokoll tuleks heaks kiita.

| (5) | Partnerluslepinguga asutati ühiskomitee, kelle ülesanne on kontrollida lepingu kohaldamist. Lisaks võib ühiskomitee kooskõlas protokolliga heaks kiita teatavad protokolli muudatused. Kõnealuste muudatuste heakskiitmise hõlbustamiseks tuleks anda komisjonile volitus need teatavatel tingimustel lihtsustatud korras heaks kiita, |
| --- | --- |

(5)

Partnerluslepinguga asutati ühiskomitee, kelle ülesanne on kontrollida lepingu kohaldamist. Lisaks võib ühiskomitee kooskõlas protokolliga heaks kiita teatavad protokolli muudatused. Kõnealuste muudatuste heakskiitmise hõlbustamiseks tuleks anda komisjonile volitus need teatavatel tingimustel lihtsustatud korras heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”), kiidetakse liidu nimel heaks (4).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel protokolli artiklis 15 sätestatud teate.

Artikkel 3

Võttes arvesse lisas esitatud sätteid ja tingimusi, on komisjon volitatud kiitma ühiskomitees liidu nimel heaks protokolli tehtavad muudatused.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 14. aprill 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

A. TSAFTARIS

---

(1)  Nõukogu 16. aprilli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 450/2007 Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 109, 26.4.2007, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 22. juuli 2013. aasta otsus 2013/462/EL protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 250, 20.9.2013, lk 1).

2

(3)  Teave protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, allkirjastamise kuupäeva kohta (ELT L 229, 28.8.2013, lk 1).

3

(4)  Protokoll on koos selle allkirjastamise otsusega avaldatud väljaandes ELT L 250, 20.9.2013, lk 2.

4

---

LISA

Volituste kohaldamisala ja menetlus ühiskomitees võetava liidu seisukoha kindlaksmääramiseks

| 1) | Komisjonil on volitused pidada Gaboni Vabariigiga läbirääkimisi ning vajaduse korral ja kooskõlas käesoleva lisa punktiga 3 kiita heaks protokolli muudatused seoses järgmiste küsimustega:






  a) | protokolli artiklite 5 ja 6 kohane kalapüügivõimaluste läbivaatamine; |
| --- | --- | --- |

1)

Komisjonil on volitused pidada Gaboni Vabariigiga läbirääkimisi ning vajaduse korral ja kooskõlas käesoleva lisa punktiga 3 kiita heaks protokolli muudatused seoses järgmiste küsimustega:

a)

protokolli artiklite 5 ja 6 kohane kalapüügivõimaluste läbivaatamine;

| b) | protokolli artikli 3 kohane otsus valdkondliku toetuse rakenduskorra kohta; |
| --- | --- |

b)

protokolli artikli 3 kohane otsus valdkondliku toetuse rakenduskorra kohta;

| c) | vastavalt protokolli lisale ühiskomitee pädevusse kuuluvad tehnilised spetsifikatsioonid ja eeskirjad. |
| --- | --- |

c)

vastavalt protokolli lisale ühiskomitee pädevusse kuuluvad tehnilised spetsifikatsioonid ja eeskirjad.

| 2) | Partnerluslepingu alusel asutatud ühiskomitees liit:






  a) | toimib kooskõlas eesmärkidega, mida ta taotleb ühise kalanduspoliitika raames; |
| --- | --- | --- |

2)

Partnerluslepingu alusel asutatud ühiskomitees liit:

a)

toimib kooskõlas eesmärkidega, mida ta taotleb ühise kalanduspoliitika raames;

| b) | järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, mis käsitlevad teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta; |
| --- | --- |

b)

järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, mis käsitlevad teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta;

| c) | edendab seisukohti, mis on kooskõlas piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud asjaomaste eeskirjadega. |
| --- | --- |

c)

edendab seisukohti, mis on kooskõlas piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud asjaomaste eeskirjadega.

| 3) | Kui ühiskomitee koosolekul on kavas vastu võtta otsus punktis 1 osutatud protokolli muudatuste kohta, võetakse vajalikud meetmed selleks, et liidu nimel väljendatavas seisukohas oleks arvesse võetud uusimaid statistilisi, bioloogilisi ja muid asjakohaseid komisjonile edastatud andmeid.
  Sel eesmärgil ja nimetatud andmetele tuginedes edastavad komisjoni talitused piisava ajavaruga enne asjaomast ühiskomitee koosolekut nõukogule või nõukogu ettevalmistavatele organitele analüüsimiseks ja heakskiitmiseks dokumendi, milles on esitatud kavandatava liidu seisukoha üksikasjad.
  Punkti 1 alapunktis a osutatud küsimustes on kavandatava liidu seisukoha heakskiitmiseks nõukogus vajalik kvalifitseeritud häälteenamus. Muudel juhtudel loetakse ettevalmistavas dokumendis kavandatav liidu seisukoht heaks kiidetuks, kui blokeeriva vähemusega võrdne arv liikmesriike ei avalda selle suhtes vastuseisu nõukogu ettevalmistava organi koosolekul või 20 päeva jooksul ettevalmistava dokumendi kättesaamisest, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem. Sellise vastuseisu korral edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule.
  Kui edasiste koosolekute käigus, sealhulgas kohapeal, ei suudeta kokkulepet saavutada, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.
  Komisjonil palutakse võtta õigel ajal ühiskomitee otsuse suhtes vajalikud järelmeetmed, kaasa arvatud vajaduse korral asjaomase otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ning kõnealuse otsuse rakendamiseks vajalike ettepanekute esitamine. |
| --- | --- |

3)

Kui ühiskomitee koosolekul on kavas vastu võtta otsus punktis 1 osutatud protokolli muudatuste kohta, võetakse vajalikud meetmed selleks, et liidu nimel väljendatavas seisukohas oleks arvesse võetud uusimaid statistilisi, bioloogilisi ja muid asjakohaseid komisjonile edastatud andmeid.

Sel eesmärgil ja nimetatud andmetele tuginedes edastavad komisjoni talitused piisava ajavaruga enne asjaomast ühiskomitee koosolekut nõukogule või nõukogu ettevalmistavatele organitele analüüsimiseks ja heakskiitmiseks dokumendi, milles on esitatud kavandatava liidu seisukoha üksikasjad.

Punkti 1 alapunktis a osutatud küsimustes on kavandatava liidu seisukoha heakskiitmiseks nõukogus vajalik kvalifitseeritud häälteenamus. Muudel juhtudel loetakse ettevalmistavas dokumendis kavandatav liidu seisukoht heaks kiidetuks, kui blokeeriva vähemusega võrdne arv liikmesriike ei avalda selle suhtes vastuseisu nõukogu ettevalmistava organi koosolekul või 20 päeva jooksul ettevalmistava dokumendi kättesaamisest, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem. Sellise vastuseisu korral edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule.

Kui edasiste koosolekute käigus, sealhulgas kohapeal, ei suudeta kokkulepet saavutada, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

Komisjonil palutakse võtta õigel ajal ühiskomitee otsuse suhtes vajalikud järelmeetmed, kaasa arvatud vajaduse korral asjaomase otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ning kõnealuse otsuse rakendamiseks vajalike ettepanekute esitamine.

---

MÄÄRUSED

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/51

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 424/2014,

22. aprill 2014,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Prekmurska šunka (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Prekmurska šunka” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Prekmurska šunka” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Prekmurska šunka” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Prekmurska šunka” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 361, 11.12.2013, lk 13.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

SLOVEENIA

Prekmurska šunka (KGT)

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/53 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/53

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 425/2014,

22. aprill 2014,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Tørrfisk fra Lofoten (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punkti a kohaselt avaldati Euroopa Liidu Teatajas tootjate ühenduse Tørrfisk fra Lofoten AS (Norra) taotlus registreerida nimetus „Tørrfisk fra Lofoten” (2). |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punkti a kohaselt avaldati Euroopa Liidu Teatajas tootjate ühenduse Tørrfisk fra Lofoten AS (Norra) taotlus registreerida nimetus „Tørrfisk fra Lofoten” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Tørrfisk fra Lofoten” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Tørrfisk fra Lofoten” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 361, 11.12.2013, lk 10.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

NORRA

Tørrfisk fra Lofoten (KGT)

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/55

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 426/2014,

25. aprill 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) II lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta, (1) eriti selle artiklit 26,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisas on sätestatud, et 16. kategooriasse „Leotamise ja destilleerimise teel saadud kange alkohoolne jook (nimetusele eelneb puuvilja nimetus)” kuuluvat piiritusjooki saab toota kõnealuses lisas loetletud puuviljade või marjade leotamise teel. Mõnes liikmesriigis toodetakse seda liiki piiritusjooki traditsiooniliselt ka muudest puuviljadest, mis ei ole hõlmatud kõnealuse nimekirjaga. Seetõttu tuleks täiendada selliste puuviljade või marjade loetelu, mida kasutatakse kõnealuse kategooria piiritusjookide tootmisel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisas on sätestatud, et 16. kategooriasse „Leotamise ja destilleerimise teel saadud kange alkohoolne jook (nimetusele eelneb puuvilja nimetus)” kuuluvat piiritusjooki saab toota kõnealuses lisas loetletud puuviljade või marjade leotamise teel. Mõnes liikmesriigis toodetakse seda liiki piiritusjooki traditsiooniliselt ka muudest puuviljadest, mis ei ole hõlmatud kõnealuse nimekirjaga. Seetõttu tuleks täiendada selliste puuviljade või marjade loetelu, mida kasutatakse kõnealuse kategooria piiritusjookide tootmisel.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisas on sätestatud, et 24. kategooriasse „Akvavit või aquavit” kuuluv piiritusjook on köömne- ja/või tilliseemnemaitseline piiritusjook, mida on maitsestatud taime- või vürtsidestillaadiga. Nende piiritusjookide tootmisel kasutatakse traditsiooniliselt põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi. Praeguses piiritusjoogi kategoorias „Akvavit või aquavit” ei täpsustata põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi kasutamise kohustust. Piiritusjoogi akvavit või aquavit tootmisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi kasutamine on aga oluline selleks, et toote kvaliteeti tagada. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisas on sätestatud, et 24. kategooriasse „Akvavit või aquavit” kuuluv piiritusjook on köömne- ja/või tilliseemnemaitseline piiritusjook, mida on maitsestatud taime- või vürtsidestillaadiga. Nende piiritusjookide tootmisel kasutatakse traditsiooniliselt põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi. Praeguses piiritusjoogi kategoorias „Akvavit või aquavit” ei täpsustata põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi kasutamise kohustust. Piiritusjoogi akvavit või aquavit tootmisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi kasutamine on aga oluline selleks, et toote kvaliteeti tagada.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 110/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 110/2008 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piiritusjoogituru komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piiritusjoogituru komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. aprill 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.

1

---

Lisa

Määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Kategooria 16 punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | mis on valmistatud järgmistest puuviljadest või marjadest:






  — | põõsasmurakas (Rubus fruticosus auct. aggr.), |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Kategooria 16 punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

mis on valmistatud järgmistest puuviljadest või marjadest:

—

põõsasmurakas (Rubus fruticosus auct. aggr.),

| — | maasikas (Fragaria spp.), |
| --- | --- |

—

maasikas (Fragaria spp.),

| — | mustikas (Vaccinium myrtillus L.), |
| --- | --- |

—

mustikas (Vaccinium myrtillus L.),

| — | vaarikas (Rubus idaeus L.), |
| --- | --- |

—

vaarikas (Rubus idaeus L.),

| — | punane sõstar (Ribes rubrum L.), |
| --- | --- |

—

punane sõstar (Ribes rubrum L.),

| — | lumi-karusmari (Ribes niveum Lindl.), |
| --- | --- |

—

lumi-karusmari (Ribes niveum Lindl.),

| — | must sõstar (Ribes nigrum L.), |
| --- | --- |

—

must sõstar (Ribes nigrum L.),

| — | laukaploom (Prunus spinosa L.), |
| --- | --- |

—

laukaploom (Prunus spinosa L.),

| — | hariliku pihlaka marjad (Sorbus aucuparia L.), |
| --- | --- |

—

hariliku pihlaka marjad (Sorbus aucuparia L.),

| — | aedpihlaka marjad (Sorbus domestica L.), |
| --- | --- |

—

aedpihlaka marjad (Sorbus domestica L.),

| — | teravalehise iileksi ja dahoon-iileksi marjad (Ilex aquifolium ja Ilex cassine L.), |
| --- | --- |

—

teravalehise iileksi ja dahoon-iileksi marjad (Ilex aquifolium ja Ilex cassine L.),

| — | vahtralehise pihlaka marjad (Sorbus torminalis (L.) Crantz), |
| --- | --- |

—

vahtralehise pihlaka marjad (Sorbus torminalis (L.) Crantz),

| — | musta leedri vili (Sambucus nigra L.), |
| --- | --- |

—

musta leedri vili (Sambucus nigra L.),

| — | euroopa karusmari (Ribes uva-crispa L. sünonüüm Ribes grossularia), |
| --- | --- |

—

euroopa karusmari (Ribes uva-crispa L. sünonüüm Ribes grossularia),

| — | jõhvikas (Vaccinium L. alamperekond Oxycoccus), |
| --- | --- |

—

jõhvikas (Vaccinium L. alamperekond Oxycoccus),

| — | harilik pohl (Vaccinium vitis-idaea L.), |
| --- | --- |

—

harilik pohl (Vaccinium vitis-idaea L.),

| — | kännasmustikas (Vaccinium corymbosum L.), |
| --- | --- |

—

kännasmustikas (Vaccinium corymbosum L.),

| — | hariliku astelpaju marjad (Hippophae rhamnoides L.), |
| --- | --- |

—

hariliku astelpaju marjad (Hippophae rhamnoides L.),

| — | koer-kibuvitsa marjad (Rosa canina L.), |
| --- | --- |

—

koer-kibuvitsa marjad (Rosa canina L.),

| — | rabamurakas (Rubus chamaemorus L.), |
| --- | --- |

—

rabamurakas (Rubus chamaemorus L.),

| — | harilik kukemari (Empetrum nigrum L.), |
| --- | --- |

—

harilik kukemari (Empetrum nigrum L.),

| — | soomurakas (Rubus arcticus L.), |
| --- | --- |

—

soomurakas (Rubus arcticus L.),

| — | harilik mürt (Myrtus communis L.), |
| --- | --- |

—

harilik mürt (Myrtus communis L.),

| — | banaan (Musa spp.), |
| --- | --- |

—

banaan (Musa spp.),

| — | granadill (Passiflora edulis Sims), |
| --- | --- |

—

granadill (Passiflora edulis Sims),

| — | ambarella (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson), |
| --- | --- |

—

ambarella (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson),

| — | kollane mombin (Spondias mombin L.), |
| --- | --- |

—

kollane mombin (Spondias mombin L.),

| — | kreeka pähkel (Juglans regia L.), |
| --- | --- |

—

kreeka pähkel (Juglans regia L.),

| — | sarapuupähkel (Corylus avellana L.), |
| --- | --- |

—

sarapuupähkel (Corylus avellana L.),

| — | hariliku kastani vili (Castanea sativa L.), |
| --- | --- |

—

hariliku kastani vili (Castanea sativa L.),

| — | tsitrusviljad (Citrus spp. L.), |
| --- | --- |

—

tsitrusviljad (Citrus spp. L.),

| — | kaktusvili (Opuntia ficus-indica).” |
| --- | --- |

—

kaktusvili (Opuntia ficus-indica).”

| 2) | Kategooria 24 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Akvavit ehk aquavit on köömne- ja/või tilliseemnemaitseline piiritusjook, mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist ning mida on maitsestatud taime- või vürtsidestillaadiga.” |
| --- | --- | --- |

2)

Kategooria 24 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Akvavit ehk aquavit on köömne- ja/või tilliseemnemaitseline piiritusjook, mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist ning mida on maitsestatud taime- või vürtsidestillaadiga.”

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 427/2014,

25. aprill 2014,

millega kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et edendada sõidukite vähese CO2-heitega uute ja edumeelsete tehnoloogiate väljatöötamist ja kiiret kasutuselevõttu, annab määrus (EL) nr 510/2011 tootjatele ja tarnijatele võimaluse taotleda väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamist soodustavate teatavate uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmist. Seega tuleb täpsustada kriteeriumid, mille alusel määratakse, millised tehnoloogiad vastavad kõnealuse määruse järgi keskkonnasäästliku uuendustegevuse (ökoinnovatsiooni) tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et edendada sõidukite vähese CO2-heitega uute ja edumeelsete tehnoloogiate väljatöötamist ja kiiret kasutuselevõttu, annab määrus (EL) nr 510/2011 tootjatele ja tarnijatele võimaluse taotleda väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamist soodustavate teatavate uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmist. Seega tuleb täpsustada kriteeriumid, mille alusel määratakse, millised tehnoloogiad vastavad kõnealuse määruse järgi keskkonnasäästliku uuendustegevuse (ökoinnovatsiooni) tingimustele.

| (2) | On asjakohane võtta arvesse kogemusi, mis on saadud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) kohasel sõiduautode uuenduslike tehnoloogiate kava kasutuselevõtmisel, ning kohaldada samu tingimustele vastavuse kriteeriume ka väikeste tarbesõidukite suhtes. Eristada tuleks siiski väikeseid tarbesõidukeid, mille ehitamine ja tüübikinnitamine toimub mitmes etapis. Nende sõidukite korral on asjakohane piirata CO2 heitkoguste vähendamise sertifitseerimist baassõidukites kasutatavate ökoinnovatsioonilahendustega. |
| --- | --- |

(2)

On asjakohane võtta arvesse kogemusi, mis on saadud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) kohasel sõiduautode uuenduslike tehnoloogiate kava kasutuselevõtmisel, ning kohaldada samu tingimustele vastavuse kriteeriume ka väikeste tarbesõidukite suhtes. Eristada tuleks siiski väikeseid tarbesõidukeid, mille ehitamine ja tüübikinnitamine toimub mitmes etapis. Nende sõidukite korral on asjakohane piirata CO2 heitkoguste vähendamise sertifitseerimist baassõidukites kasutatavate ökoinnovatsioonilahendustega.

| (3) | Määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 lõike 2 punkti c kohaselt ei vasta kõnealuse määruse kohastele ökoinnovatsiooni tingimustele tehnoloogialahendused, mis moodustavad kahes komisjoni 7. veebruari 2007. aasta teatises (3) esitatud liidu tervikliku lähenemisviisi osa ja mida reguleeritakse liidu õigusaktidega, või muud tehnoloogiad, mis on liidu õigusaktide alusel kohustuslikud. Need tehnoloogialahendused hõlmavad rehvirõhu seiresüsteeme, rehvide veeretakistust ja käiguvahetuse näidikuid, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2009 (4) ja rehvide veeretakistuse osas ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1222/2009 (5) reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 lõike 2 punkti c kohaselt ei vasta kõnealuse määruse kohastele ökoinnovatsiooni tingimustele tehnoloogialahendused, mis moodustavad kahes komisjoni 7. veebruari 2007. aasta teatises (3) esitatud liidu tervikliku lähenemisviisi osa ja mida reguleeritakse liidu õigusaktidega, või muud tehnoloogiad, mis on liidu õigusaktide alusel kohustuslikud. Need tehnoloogialahendused hõlmavad rehvirõhu seiresüsteeme, rehvide veeretakistust ja käiguvahetuse näidikuid, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2009 (4) ja rehvide veeretakistuse osas ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1222/2009 (5) reguleerimisalasse.

| (4) | Tehnoloogiat, mis on juba mõnda aega turul vabalt kättesaadav olnud, ei saa lugeda uuenduslikuks määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 tähenduses ja seepärast ei vasta see ökoinnovatsiooni tingimustele. Selleks et tagada täielik vastavus rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011, on asjakohane sätestada, et ökoinnovatsiooni tingimustele vastavaks tuleks lugeda ainult tehnoloogiad, mida on kasutatud 3 % või väiksema arvu 2009. aastal registreeritud uute sõiduautode puhul. Need lähtetasemed tuleks üle vaadata hiljemalt 2016. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Tehnoloogiat, mis on juba mõnda aega turul vabalt kättesaadav olnud, ei saa lugeda uuenduslikuks määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 tähenduses ja seepärast ei vasta see ökoinnovatsiooni tingimustele. Selleks et tagada täielik vastavus rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011, on asjakohane sätestada, et ökoinnovatsiooni tingimustele vastavaks tuleks lugeda ainult tehnoloogiad, mida on kasutatud 3 % või väiksema arvu 2009. aastal registreeritud uute sõiduautode puhul. Need lähtetasemed tuleks üle vaadata hiljemalt 2016. aastal.

| (5) | Suurima väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamise potentsiaaliga tehnoloogiate ja eriti uuenduslike käivitustehnoloogiate väljatöötamise edendamiseks tuleks tingimustele vastavaks lugeda üksnes sellised tehnoloogiad, mis on olemuslikult seotud sõiduki transpordifunktsiooniga ja aitavad olulisel määral kaasa sõiduki energiatarbimise üldisele parandamisele. Tehnoloogiaid, mis on selle eesmärgi suhtes teisejärgulise tähtsusega või mille eesmärk on juhi või reisijate mugavuse suurendamine, ei loeta tingimustele vastavaks. |
| --- | --- |

(5)

Suurima väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamise potentsiaaliga tehnoloogiate ja eriti uuenduslike käivitustehnoloogiate väljatöötamise edendamiseks tuleks tingimustele vastavaks lugeda üksnes sellised tehnoloogiad, mis on olemuslikult seotud sõiduki transpordifunktsiooniga ja aitavad olulisel määral kaasa sõiduki energiatarbimise üldisele parandamisele. Tehnoloogiaid, mis on selle eesmärgi suhtes teisejärgulise tähtsusega või mille eesmärk on juhi või reisijate mugavuse suurendamine, ei loeta tingimustele vastavaks.

| (6) | Määruse (EL) nr 510/2011 kohaselt võivad taotlusi esitada nii tootjad kui ka tarnijad. Avalduses peavad olema esitatud vajalikud tõendid selle kohta, et tingimustele vastavuse nõuded, sealhulgas uuenduslike tehnoloogiate kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemise mõõtmise meetod, on täiel määral täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 510/2011 kohaselt võivad taotlusi esitada nii tootjad kui ka tarnijad. Avalduses peavad olema esitatud vajalikud tõendid selle kohta, et tingimustele vastavuse nõuded, sealhulgas uuenduslike tehnoloogiate kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemise mõõtmise meetod, on täiel määral täidetud.

| (7) | Tänu ökoinnovatsioonile saavutatud CO2-heite vähenemine peaks olema rahuldava täpsusega mõõdetav. Sellist täpsust on võimalik saavutada üksnes juhul, kui vähenemine on 1 g CO2/km või rohkem. |
| --- | --- |

(7)

Tänu ökoinnovatsioonile saavutatud CO2-heite vähenemine peaks olema rahuldava täpsusega mõõdetav. Sellist täpsust on võimalik saavutada üksnes juhul, kui vähenemine on 1 g CO2/km või rohkem.

| (8) | Kui tehnoloogia kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemine sõltub juhi käitumisest või muudest väljaspool taotleja kontrolli olevatest teguritest, ei vasta selline tehnoloogia põhimõtteliselt ökoinnovatsiooni tingimustele, välja arvatud juhul, kui kindlate ja sõltumatute statistiliste tõendite alusel on juhi keskmist käitumist võimalik kontrollitavalt ennustada. |
| --- | --- |

(8)

Kui tehnoloogia kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemine sõltub juhi käitumisest või muudest väljaspool taotleja kontrolli olevatest teguritest, ei vasta selline tehnoloogia põhimõtteliselt ökoinnovatsiooni tingimustele, välja arvatud juhul, kui kindlate ja sõltumatute statistiliste tõendite alusel on juhi keskmist käitumist võimalik kontrollitavalt ennustada.

| (9) | Tüübikinnituse jaoks sõiduki CO2-heite mõõtmisel kasutatav standardne katsetsükkel ei näita kogu teatud tehnoloogiate abil saavutatud CO2-heite vähenemist. Uuenduslike lahenduste motiveerimiseks tuleks kogu CO2-heite vähenemise arvutamisel arvestada ainult sellist vähenemist, mis ei kuulu mõõtmise standardsesse katsetsüklisse. |
| --- | --- |

(9)

Tüübikinnituse jaoks sõiduki CO2-heite mõõtmisel kasutatav standardne katsetsükkel ei näita kogu teatud tehnoloogiate abil saavutatud CO2-heite vähenemist. Uuenduslike lahenduste motiveerimiseks tuleks kogu CO2-heite vähenemise arvutamisel arvestada ainult sellist vähenemist, mis ei kuulu mõõtmise standardsesse katsetsüklisse.

| (10) | Kui näidatakse CO2-heite vähenemist, tuleks võrrelda sama sõidukit koos ökoinnovatsiooniga ja ilma selleta. Katsemetoodika peaks tagama kontrollitava, korratava ja võrreldava mõõtmise. Võrdsete tingimuste tagamiseks ning kokkulepitud ja realistlikuma sõidutsükli puudumisel tuleks ühise võrdlusalusena kasutada komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 (6) osutatud uue Euroopa sõidutsükli sõidumudeleid. Katsemeetod peaks põhinema šassiidünamomeetriga mõõtmisel või modelleerimisel või simulatsioonil, kui selline meetod annaks paremaid ja täpsemaid tulemusi. |
| --- | --- |

(10)

Kui näidatakse CO2-heite vähenemist, tuleks võrrelda sama sõidukit koos ökoinnovatsiooniga ja ilma selleta. Katsemetoodika peaks tagama kontrollitava, korratava ja võrreldava mõõtmise. Võrdsete tingimuste tagamiseks ning kokkulepitud ja realistlikuma sõidutsükli puudumisel tuleks ühise võrdlusalusena kasutada komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 (6) osutatud uue Euroopa sõidutsükli sõidumudeleid. Katsemeetod peaks põhinema šassiidünamomeetriga mõõtmisel või modelleerimisel või simulatsioonil, kui selline meetod annaks paremaid ja täpsemaid tulemusi.

| (11) | Komisjon peab andma juhised taotluse koostamise ja katsemeetodite kohta ning neid korrapäraselt ajakohastama, võttes arvesse eri taotluste hindamisel saadud kogemust. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon peab andma juhised taotluse koostamise ja katsemeetodite kohta ning neid korrapäraselt ajakohastama, võttes arvesse eri taotluste hindamisel saadud kogemust.

| (12) | Määruse (EL) nr 510/2011 kohaselt tuleb taotlusele lisada sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne. Nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/46/EÜ, (7) peab selleks asutuseks olema A- või B-kategooria tehniline teenistus. Kuid asutuse sõltumatuse tagamiseks ei loeta kõnealuse direktiivi artikli 41 lõike 6 kohaselt määratud tehnilisi teenistusi käesoleva määruse tähenduses sõltumatuks ja sertifitseeritud asutusteks. Koos aruandega peab asutus esitama vastavad tõendid oma sõltumatuse kohta taotluse esitanud ettevõttest. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EL) nr 510/2011 kohaselt tuleb taotlusele lisada sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne. Nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/46/EÜ, (7) peab selleks asutuseks olema A- või B-kategooria tehniline teenistus. Kuid asutuse sõltumatuse tagamiseks ei loeta kõnealuse direktiivi artikli 41 lõike 6 kohaselt määratud tehnilisi teenistusi käesoleva määruse tähenduses sõltumatuks ja sertifitseeritud asutusteks. Koos aruandega peab asutus esitama vastavad tõendid oma sõltumatuse kohta taotluse esitanud ettevõttest.

| (13) | Selleks, et tagada üksikute sõidukite CO2-heite konkreetse vähenemise tõhus registreerimine ja seire, tuleb vähenemine sertifitseerida sõiduki tüübikinnituse osana ja kogu CO2-heite vähenemine kanda direktiivi 2007/46/EÜ kohasesse vastavustunnistusse. |
| --- | --- |

(13)

Selleks, et tagada üksikute sõidukite CO2-heite konkreetse vähenemise tõhus registreerimine ja seire, tuleb vähenemine sertifitseerida sõiduki tüübikinnituse osana ja kogu CO2-heite vähenemine kanda direktiivi 2007/46/EÜ kohasesse vastavustunnistusse.

| (14) | Komisjonil peab olema võimalus vajaduse korral kontrollida üksikute sõidukite kogu CO2-heite sertifitseeritud vähenemist. Kui on ilmne, et sertifitseeritud vähenemine ei vasta tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise otsusest tulenevale vähenemise tasemele, peaks komisjon saama CO2-heite sertifitseeritud vähenemise tühistada, et arvutada välja CO2-eriheite keskmine tase. Tootjale tuleks siiski võimaldada piiratud aeg, mille jooksul ta võib sertifitseeritud väärtuste õigsust tõestada. |
| --- | --- |

(14)

Komisjonil peab olema võimalus vajaduse korral kontrollida üksikute sõidukite kogu CO2-heite sertifitseeritud vähenemist. Kui on ilmne, et sertifitseeritud vähenemine ei vasta tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise otsusest tulenevale vähenemise tasemele, peaks komisjon saama CO2-heite sertifitseeritud vähenemise tühistada, et arvutada välja CO2-eriheite keskmine tase. Tootjale tuleks siiski võimaldada piiratud aeg, mille jooksul ta võib sertifitseeritud väärtuste õigsust tõestada.

| (15) | Läbipaistva taotluste esitamise korra tagamiseks peaks kokkuvõtlik teave uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise taotluste ja katsemetoodika kohta olema avalikkusele kättesaadav. Heakskiidetud katsemeetodid peaksid olema avalikkusele ligipääsetavad. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001 (8) sätestatud erandeid, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele, tuleks kohaldada vastavalt vajadusele. |
| --- | --- |

(15)

Läbipaistva taotluste esitamise korra tagamiseks peaks kokkuvõtlik teave uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise taotluste ja katsemetoodika kohta olema avalikkusele kättesaadav. Heakskiidetud katsemeetodid peaksid olema avalikkusele ligipääsetavad. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001 (8) sätestatud erandeid, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele, tuleks kohaldada vastavalt vajadusele.

| (16) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee seisukohaga, |
| --- | --- |

(16)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee seisukohaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise taotlemise ja hindamise menetlus vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artiklile 12.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Uuendusliku tehnoloogia tingimustele ei vasta ükski järgmiste meetmete alla kuuluv tehnoloogia:

| a) | kliimaseadmete tõhususe suurendamine; |
| --- | --- |

a)

kliimaseadmete tõhususe suurendamine;

| b) | määruse (EÜ) nr 661/2009 reguleerimisalasse kuuluvad rehvirõhu seire süsteemid; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 661/2009 reguleerimisalasse kuuluvad rehvirõhu seire süsteemid;

| c) | määruse (EÜ) nr 661/2009 ja määruse (EÜ) nr 1222/2009 reguleerimisalasse kuuluv rehvide veeretakistus; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 661/2009 ja määruse (EÜ) nr 1222/2009 reguleerimisalasse kuuluv rehvide veeretakistus;

| d) | määruse (EÜ) nr 661/2009 reguleerimisalasse kuuluvad käiguvahetuse näidikud; |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 661/2009 reguleerimisalasse kuuluvad käiguvahetuse näidikud;

| e) | biokütuste kasutamine. |
| --- | --- |

e)

biokütuste kasutamine.

2.   Tehnoloogia kohta võib käesoleva määruse kohaselt esitada taotluse, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | seda on kasutatud 3 % või väiksema arvu 2009. aastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite puhul; |
| --- | --- |

a)

seda on kasutatud 3 % või väiksema arvu 2009. aastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite puhul;

| b) | see on seotud sõiduki tõhusa toimimisega olemuslikult seotud elementidega ja vastab direktiivile 2007/46/EÜ. |
| --- | --- |

b)

see on seotud sõiduki tõhusa toimimisega olemuslikult seotud elementidega ja vastab direktiivile 2007/46/EÜ.

3.   Komplektsete sõidukite korral võetakse artikli 11 kohasel CO2-heite sertifitseerimisel arvesse ainult selliseid ökoinnovatsioone, mida on rakendatud baassõidukis, mis on EÜ tüübikinnituse saanud mittekomplektse sõidukina.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „uuenduslik tehnoloogia” — tehnoloogia või samalaadsete tehniliste omaduste või tunnustega tehnoloogiate kogum (uuenduslik tehnoloogiapakett), mille puhul saab ühte katsemeetodit kasutades näidata CO2-heite vähenemist ja mille puhul iga kogumi koostisosaks olev üksik tehnoloogia kuulub artikli 2 reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

1)

„uuenduslik tehnoloogia” — tehnoloogia või samalaadsete tehniliste omaduste või tunnustega tehnoloogiate kogum (uuenduslik tehnoloogiapakett), mille puhul saab ühte katsemeetodit kasutades näidata CO2-heite vähenemist ja mille puhul iga kogumi koostisosaks olev üksik tehnoloogia kuulub artikli 2 reguleerimisalasse;

| 2) | „tarnija” — uuendusliku tehnoloogia tootja, kes vastutab toodangu vastavuse tagamise eest, või tema volitatud esindaja liidus või importija; |
| --- | --- |

2)

„tarnija” — uuendusliku tehnoloogia tootja, kes vastutab toodangu vastavuse tagamise eest, või tema volitatud esindaja liidus või importija;

| 3) | „taotleja” — tootja või tarnija, kes esitab taotluse uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

3)

„taotleja” — tootja või tarnija, kes esitab taotluse uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmiseks;

| 4) | „ökoinnovatsioon” — uuenduslik tehnoloogia, millele on lisatud käesoleva määruse kohaselt komisjoni poolt heaks kiidetud katsemetoodika; |
| --- | --- |

4)

„ökoinnovatsioon” — uuenduslik tehnoloogia, millele on lisatud käesoleva määruse kohaselt komisjoni poolt heaks kiidetud katsemetoodika;

| 5) | „sõltumatu ja sertifitseeritud asutus” — A- või B-kategooria tehniline teenistus, millele on osutatud direktiivi 2007/46/EÜ artikli 41 lõike 3 punktides a ja b ning mis vastab nimetatud direktiivi artiklis 42 esitatud nõuetele, välja arvatud nimetatud direktiivi artikli 41 lõike 6 kohaselt määratud tehnilised teenistused; |
| --- | --- |

5)

„sõltumatu ja sertifitseeritud asutus” — A- või B-kategooria tehniline teenistus, millele on osutatud direktiivi 2007/46/EÜ artikli 41 lõike 3 punktides a ja b ning mis vastab nimetatud direktiivi artiklis 42 esitatud nõuetele, välja arvatud nimetatud direktiivi artikli 41 lõike 6 kohaselt määratud tehnilised teenistused;

| 6) | „kontrollsõiduk” — sõiduk, mida kasutatakse ökoinnovatsiooni abil toimunud CO2-heite vähenemise näitlikustamiseks, võrreldes seda sõidukit sõidukiga, milles on kasutatud uuenduslikku tehnoloogialahendust. |
| --- | --- |

6)

„kontrollsõiduk” — sõiduk, mida kasutatakse ökoinnovatsiooni abil toimunud CO2-heite vähenemise näitlikustamiseks, võrreldes seda sõidukit sõidukiga, milles on kasutatud uuenduslikku tehnoloogialahendust.

Artikkel 4

Taotlus

1.   Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise taotlus tuleb esitada komisjonile kirjalikult. Taotlus ja kõik seda täiendavad dokumendid tuleb esitada ka elektronpostiga või elektroonilisel andmekandjal või laadida üles komisjoni hallatavasse serverisse. Kirjalikus avalduses tuleb esitada täiendavate dokumentide loetelu.

2.   Taotlusele tuleb lisada:

| a) | taotleja kontaktandmed; |
| --- | --- |

a)

taotleja kontaktandmed;

| b) | uuendusliku tehnoloogia kirjeldus ja kirjeldus, mil viisil seda sõiduki puhul on kasutatud, sealhulgas tõendid, et tehnoloogia kuulub artiklis 2 määratletud reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

b)

uuendusliku tehnoloogia kirjeldus ja kirjeldus, mil viisil seda sõiduki puhul on kasutatud, sealhulgas tõendid, et tehnoloogia kuulub artiklis 2 määratletud reguleerimisalasse;

| c) | kokkuvõtlik kirjeldus uuendusliku tehnoloogia kohta, sealhulgas andmed, mis kinnitavad, et artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud, ja käesoleva lõike punktis e osutatud katsemetoodika kohta, mis komisjonile taotluse esitamisel avalikustada tuleb; |
| --- | --- |

c)

kokkuvõtlik kirjeldus uuendusliku tehnoloogia kohta, sealhulgas andmed, mis kinnitavad, et artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud, ja käesoleva lõike punktis e osutatud katsemetoodika kohta, mis komisjonile taotluse esitamisel avalikustada tuleb;

| d) | prognoos sõidukite kohta, mille puhul saab või kavatsetakse kasutada uuenduslikku tehnoloogiat, ja nende sõidukite CO2-heite hinnanguline vähenemine, mis on saavutatud uuendusliku tehnoloogia kasutamise tulemusena; |
| --- | --- |

d)

prognoos sõidukite kohta, mille puhul saab või kavatsetakse kasutada uuenduslikku tehnoloogiat, ja nende sõidukite CO2-heite hinnanguline vähenemine, mis on saavutatud uuendusliku tehnoloogia kasutamise tulemusena;

| e) | uuendusliku tehnoloogia kasutamise tulemusena saavutatud CO2-heite vähenemise tõestamise metoodika või, kui komisjon on selle metoodika juba heaks kiitnud, viide heakskiidetud metoodikale; |
| --- | --- |

e)

uuendusliku tehnoloogia kasutamise tulemusena saavutatud CO2-heite vähenemise tõestamise metoodika või, kui komisjon on selle metoodika juba heaks kiitnud, viide heakskiidetud metoodikale;

| f) | tõendid, mis kinnitavad, et






  i) | uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine vastab artikli 9 lõikes 1 täpsustatud miinimumnõuetele, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul; |
| --- | --- | --- |

f)

tõendid, mis kinnitavad, et

i)

uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud heite vähenemine vastab artikli 9 lõikes 1 täpsustatud miinimumnõuetele, võttes arvesse tehnoloogia vananemist aja jooksul;

| ii) | uuenduslik tehnoloogia ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud CO2-mõõtmise standardsesse katsetsüklisse, nagu on määratletud käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2; |
| --- | --- |

ii)

uuenduslik tehnoloogia ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud CO2-mõõtmise standardsesse katsetsüklisse, nagu on määratletud käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2;

| iii) | taotleja vastutab uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähendamise eest, nagu on määratletud artikli 9 lõikes 3; |
| --- | --- |

iii)

taotleja vastutab uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähendamise eest, nagu on määratletud artikli 9 lõikes 3;

| g) | sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrollaruanne, nagu on määratletud artiklis 7. |
| --- | --- |

g)

sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrollaruanne, nagu on määratletud artiklis 7.

Artikkel 5

Kontrollsõiduk ja ökoinnovatiivne sõiduk

1.   Artiklis 8 osutatud CO2-heite näitamise jaoks määrab taotleja:

| a) | ökoinnovatiivse sõiduki, mille puhul tuleb kasutada uuenduslikku tehnoloogiat; |
| --- | --- |

a)

ökoinnovatiivse sõiduki, mille puhul tuleb kasutada uuenduslikku tehnoloogiat;

| b) | kontrollsõiduki, mille puhul uuenduslikku tehnoloogiat ei tule kasutada, aga mis igas muus osas on identne ökoinnovatiivse sõidukiga. |
| --- | --- |

b)

kontrollsõiduki, mille puhul uuenduslikku tehnoloogiat ei tule kasutada, aga mis igas muus osas on identne ökoinnovatiivse sõidukiga.

2.   Mittekomplektse sõiduki korral kasutatud uuendusliku tehnoloogia korral kajastab lõikes 1 viidatud kontrollsõiduk ökoinnovatiivse sõiduki komplekteerituse astet.

3.   Kui taotleja arvab, et artiklites 8 ja 9 osutatud teavet saab esitada ilma lõikes 1 osutatud kontrollsõidukit ja ökoinnovatiivset sõidukit kasutamata, peavad avalduses olema toodud seda järeldust põhjendavad vajalikud andmed ja samaväärseid tulemusi andev metoodika.

Artikkel 6

Katsemetoodika

1.   Artikli 4 lõike 2 punktis e osutatud katsemetoodika peab andma kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi. Katsemetoodika peab suutma realistlikult tõestada uuendusliku tehnoloogia kasutamisest saadavat tugeva statistilise tähtsusega kasu CO2-heite vähendamisel ja võtma vajaduse korral arvesse koostoimet muude ökoinnovatsioonimeetmetega.

2.   Komisjon avaldab lõikes 1 osutatud nõuetele vastavate erinevate võimalike uuenduslike tehnoloogiate katsetamise metoodikate koostamise juhised.

Artikkel 7

Kontrolliaruanne

1.   Artikli 4 lõike 2 punktis g osutatud kontrolliaruande koostab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus, mis ei ole taotluse esitanud ettevõtte osa ega muul viisil selle üksusega seotud.

2.   Kontrolliaruande jaoks peab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus

| a) | kontrollima, kas artikli 2 lõikes 2 täpsustatud tingimustele vastamise kriteeriumid on täidetud; |
| --- | --- |

a)

kontrollima, kas artikli 2 lõikes 2 täpsustatud tingimustele vastamise kriteeriumid on täidetud;

| b) | kontrollima, kas artikli 4 lõike 2 punkti f kohaselt esitatud teave vastab artiklis 9 sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

b)

kontrollima, kas artikli 4 lõike 2 punkti f kohaselt esitatud teave vastab artiklis 9 sätestatud kriteeriumidele;

| c) | kontrollima, kas artikli 4 lõike 2 punktis e osutatud katsemetoodika on piisav artikli 4 lõike 2 punktis d osutatud vastavate sõidukite uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks ja vastab artikli 6 lõikes 1 määratletud miinimumnõuetele; |
| --- | --- |

c)

kontrollima, kas artikli 4 lõike 2 punktis e osutatud katsemetoodika on piisav artikli 4 lõike 2 punktis d osutatud vastavate sõidukite uuendusliku tehnoloogia abil saavutatud CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks ja vastab artikli 6 lõikes 1 määratletud miinimumnõuetele;

| d) | kontrollima, kas uuenduslik tehnoloogia on vastavuses sõiduki tüübikinnituses määratletud asjakohaste nõuetega; |
| --- | --- |

d)

kontrollima, kas uuenduslik tehnoloogia on vastavuses sõiduki tüübikinnituses määratletud asjakohaste nõuetega;

| e) | kinnitama, et ta vastab käesoleva artikli lõikes 1 määratletud nõudele. |
| --- | --- |

e)

kinnitama, et ta vastab käesoleva artikli lõikes 1 määratletud nõudele.

Punkti c kohaldamisel esitab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus kontrollimiseks koostatud katseprotokollid.

3.   CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks vastavalt artiklile 11 peab sõltumatu ja sertifitseeritud asutus tootja nõudmisel koostama aruande ühe sõidukitüübi, -variandi või -mudeli puhul kasutatud mitme ökoinnovatsiooni vahelise koostoime kohta.

Aruandes tuleb täpselt ära näidata eri ökoinnovatsioonide kasutamise abil saavutatud CO2-heite vähenemine, võttes arvesse koostoime mõju.

4.   Kui taotleja rajab oma taotluse andmetele ja oletustele, mis on komisjoni poolt juba heaks kiidetud või sisalduvad artikli 6 lõikes 2 osutatud juhistes, võib kontrolliaruannet piirata, nii et see sisaldab ainult lõike 2 teises lõigus viidatud katseprotokolle.

Artikkel 8

CO2-heite näitamine

1.   Artikli 4 lõike 2 punkti d kohaselt näidatakse üksikuid sõidukeid esindavate sõidukite puhul järgmist CO2-heidet:

| a) | kontrollsõiduki ja uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide artikli 4 lõike 2 punktis e osutatud metoodika rakendamise tulemusel; |
| --- | --- |

a)

kontrollsõiduki ja uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide artikli 4 lõike 2 punktis e osutatud metoodika rakendamise tulemusel;

| b) | kontrollsõiduki ja uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud standardse katsetsükli rakendamise tulemusel. |
| --- | --- |

b)

kontrollsõiduki ja uuendusliku tehnoloogiaga ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud standardse katsetsükli rakendamise tulemusel.

CO2-heite näitamine vastavalt esimese lõigu punktidele a ja b toimub kõikide katsete jaoks ühesugustes katsetingimustes.

2.   Üksiku sõiduki kogu CO2-heite vähenemiseks loetakse vahe lõike 1 esimese lõigu punkti a kohaselt näidatud heitkoguste vahel.

Kui lõike 1 esimese lõigu punkti b kohaselt näidatud heitkoguste vahel on vahe, tuleb see vahe lahutada lõike 1 esimese lõigu punkti a kohaselt näidatud kogu CO2-heite vähenemisest.

Artikkel 9

Tingimustele vastavuse kriteeriumid

1.   Uuendusliku tehnoloogia kasutamise abil saavutatud vähenemise miinimummäär peab olema 1 g CO2/km. See nõue loetakse täidetuks, kui vastavalt artikli 8 lõikele 2 näidatud uuendusliku tehnoloogia või uuendusliku tehnoloogiapaketi kasutamise abil saavutatud CO2-heite vähenemine on 1 g CO2/km või rohkem.

2.   Kui uuendusliku tehnoloogia kasutamise abil saavutatud vähenemine ei hõlma standardse katsetsükli alusel näidatud vähenemist vastavalt artikli 8 lõikele 2, loetakse uuenduslik tehnoloogia või uuenduslik tehnoloogiapakett standardsesse katsetsüklisse mittekuuluvaks.

3.   Artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud uuendusliku tehnoloogia tehnilises kirjelduses tuleb esitada vajalikud andmed, mis näitavad, et tehnoloogia CO2-heidet vähendav toime ei sõltu taotleja kontrolli alt väljas olevatest sätetest või valikutest.

Kui kirjeldus põhineb eeldustel, peavad need eeldused olema kontrollitavad ning põhinema neid ja nende kogu liidus rakendatavust toetavatel tugevatel ja sõltumatutel statistilistel tõenditel.

Artikkel 10

Ökoinnovatsiooni taotluse hindamine

1.   Pärast taotluse kättesaamist avalikustab komisjon uuendusliku tehnoloogia kokkuvõtliku kirjelduse ja artikli 4 lõike 2 punktis c osutatud katsemetoodika.

2.   Komisjon hindab taotlust ja kui ei esitata vastuväiteid tehnoloogia tingimustele vastavuse või katsemetoodika sobivuse kohta, kiidab üheksa kuu jooksul pärast täieliku taotluse kättesaamist uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina koos katsemetoodikaga heaks.

Uuendusliku tehnoloogia ökoinnovatsioonina heakskiitmise otsuses määratletakse käesoleva määruse artikli 11 kohaseks CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks vajalik teave, mille suhtes kohaldatakse dokumentidele juurdepääsu erandeid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001.

3.   Komisjon võib nõuda soovitatud katsemetoodika kohandamist või nõuda taotleja soovitu asemel mõne muu heakskiidetud katsemetoodika kasutamist. Taotlejale antakse nõu soovitatud kohandamise või katsemetoodika valiku suhtes.

4.   Hindamisperioodi võib pikendada viie kuu võrra, kui komisjon leiab, et uuendusliku tehnoloogia ja selle juurde kuuluva katsemetoodika keerukuse või taotluse ulatuse ja sisu tõttu ei ole taotlust võimalik üheksakuulise hindamisperioodi jooksul nõuetekohaselt hinnata.

Kui hindamisperioodi tuleb pikendada, teavitab komisjon taotlejat sellest 40 päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist.

Artikkel 11

Ökoinnovatsiooni kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemise sertifitseerimine

1.   Tootja, kes soovib saada tulu oma CO2-eriheite keskmise taseme vähendamisest, et jõuda oma eriheite sihttasemeni ökoinnovatsiooni kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemise abil, peab esitama direktiivi 2007/46/EÜ tähenduses heakskiitu andvale asutusele taotluse ELi tüübikinnituse saamiseks komplektsele või mittekomplektsele sõidukile, mille puhul on rakendatud ökoinnovatsiooni. Lisaks direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 6 määratletud vajalikku teavet andvatele dokumentidele tuleb sertifikaadi taotluses viidata komisjoni otsusele kiita ökoinnovatsioon heaks vastavalt käesoleva määruse artikli 10 lõikele 2.

2.   Käesoleva määruse artikli 8 kohaselt näidatud sertifitseeritud CO2-heite vähenemist, mis on saavutatud ökoinnovatsiooni kasutamisega, tuleb eraldi täpsustada nii tüübikinnituse dokumentides kui ka direktiivi 2007/46/EÜ kohases vastavustunnistuses, lähtudes katsetest, mille tehnilised teenistused on sooritanud heakskiidetud katsemetoodika abil vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 11.

Kui mingi kindla sõidukitüübi, -variandi või -mudeli ökoinnovatsiooni abil saavutatud CO2-heite vähenemine on väiksem kui artikli 9 lõikes 1 määratletud miinimumtase, siis sellist vähenemist ei sertifitseerita.

3.   Kui sõiduki puhul on rakendatud rohkem kui üht ökoinnovatsiooni, näidatakse CO2-heite vähenemine iga ökoinnovatsiooni kohta eraldi vastavalt artikli 8 lõikes 1 sätestatud menetlusele. Iga ökoinnovatsiooni kohta vastavalt artikli 8 lõikele 2 kindlaks määratud vähenemise summa moodustab CO2-heite vähenemise kogusumma selle sõiduki sertifitseerimiseks.

4.   Kui ühe sõiduki puhul rakendatud mitme ökoinnovatsiooni koostoimet ei saa nende ilmse erinevuse tõttu välistada, osutab tootja sellele heakskiitu andvale asutusele esitatud taotluses ning esitab sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse aruande sõiduki ökoinnovatsioonide abil saavutatud CO2-heite vähenemise koostoime mõju kohta, nagu on osutatud artikli 7 lõikes 3.

Kui selle koostoime tõttu on CO2-heite vähenemine väiksem kui 1 g CO2/km korda ökoinnovatsioonide arv, võetakse kogu vähenemise arvutamisel vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 arvesse üksnes need ökoinnovatsioonid, mis vastavad artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

Artikkel 12

Sertifikaatide läbivaatamine

1.   Komisjon tagab, et sertifikaate ja üksikutele sõidukitele omistatud CO2-heite vähenemist kontrollitakse vastavalt vajadusele.

Avastades erinevuse sertifitseeritud CO2-heite vähenemise ja sellise vähenemise vahel, mida ta on vastavat katsemeetodit või meetodeid kasutades kontrollinud, teatab komisjon oma leiust tootjale.

Tootja võib 60 päeva jooksul pärast teate kättesaamist esitada komisjonile sertifitseeritud CO2-heite vähenemise õigsust näitavad tõendid. Komisjoni nõudel tuleb esitada aruanne artikli 7 lõikes 3 osutatud erinevate ökoinnovatsioonide koostoime kohta.

2.   Kui lõikes 1 osutatud tõendeid ettenähtud aja jooksul ei esitata või kui komisjon leiab, et esitatud tõendid ei ole rahuldavad, võib ta otsustada, et ei arvesta kõnealuse tootja järgmise kalendriaasta eriheite keskmise taseme arvutamisel sertifitseeritud CO2-heite vähenemist.

3.   Tootja, kelle sertifitseeritud CO2-heite vähenemist enam ei arvestata, võib asjaomastele sõidukitele taotleda uut sertifitseerimist vastavalt artiklis 11 sätestatud menetlusele.

Artikkel 13

Teabe avaldamine

Taotleja, kes soovib, et käesoleva määruse alusel esitatud teavet käsitletaks konfidentsiaalsena, peab põhjendama, miks tuleb kohaldada mõnda määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 4 sätestatud erandit.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. aprill 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, 25. juuli 2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  Komisjoni teatis KOM(2007) 19 (lõplik) „Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse strateegia läbivaatamise tulemused” ning komisjoni teatis KOM(2007) 22 (lõplik) „21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik”.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 661/2009, 13. juuli 2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1222/2009, 25. november 2009, rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (ELT L 342, 22.12.2009, lk 46).

5

(6)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 692/2008, 18. juuli 2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

8

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/64

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 428/2014,

25. aprill 2014,

millega võetakse vastu sealihaturu erakorralised toetusmeetmed Leedus ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 324/2014, millega võetakse vastu sealihaturu erakorralised toetusmeetmed Poolas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 220 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ (2) on kehtestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks. Vastavalt komisjoni rakendusotsusele 2014/43/EL, (3) mida on kinnitatud komisjoni rakendusotsusega 2014/93/EL, (4) ning komisjoni rakendusotsusele 2014/178/EL (5) peab Leedu tagama, et tema territooriumil asuv haiguspiirkond hõlmab vähemalt nimetatud otsuste lisas loetletud nakkuspiirkondi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ (2) on kehtestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks. Vastavalt komisjoni rakendusotsusele 2014/43/EL, (3) mida on kinnitatud komisjoni rakendusotsusega 2014/93/EL, (4) ning komisjoni rakendusotsusele 2014/178/EL (5) peab Leedu tagama, et tema territooriumil asuv haiguspiirkond hõlmab vähemalt nimetatud otsuste lisas loetletud nakkuspiirkondi.

| (2) | Selleks et ära hoida sigade Aafrika katku levikut ja edasisi häireid Leedu ja välismaa vahelises kaubanduses, võttis Leedu 17. veebruaril 2014 (6) vastu täiendavad ennetavad meetmed kõnealuses nakkuspiirkonnas. Sellest tulenevalt kohaldatakse nakkuspiirkonnast pärit elussigade, sealhulgas põrsaste, värske sealiha ja sealihatoodete suhtes erakorralisi järelevalvemeetmeid, spetsiaalse tervisemärgiga kohustusliku märgistamise nõudeid ning mõningaid turustuspiiranguid ühtsel turul. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et ära hoida sigade Aafrika katku levikut ja edasisi häireid Leedu ja välismaa vahelises kaubanduses, võttis Leedu 17. veebruaril 2014 (6) vastu täiendavad ennetavad meetmed kõnealuses nakkuspiirkonnas. Sellest tulenevalt kohaldatakse nakkuspiirkonnast pärit elussigade, sealhulgas põrsaste, värske sealiha ja sealihatoodete suhtes erakorralisi järelevalvemeetmeid, spetsiaalse tervisemärgiga kohustusliku märgistamise nõudeid ning mõningaid turustuspiiranguid ühtsel turul.

| (3) | Kõnealuste veterinaarmeetmete kohaldamisest tulenevad elussigade, sealhulgas põrsaste, värske sealiha ja sealihatoodete turustamise piirangud toovad meetmetest mõjutatud piirkondades kaasa olulise hinnalanguse ning põhjustavad häireid nende piirkondade põrsa- ja sealihaturul. Seetõttu taotles Leedu 13. märtsil 2014, et komisjon võtaks vastu määruse (EL) nr 1308/2013 kohased erakorralised turutoetusmeetmed. Sellised meetmed, mida kohaldatakse üksnes põrsaste, sigade ja emiste suhtes, kes on kasvatatud piirangutest otse mõjutatud piirkondades, tuleks vastu võtta rangelt piiratud ajavahemikuks. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste veterinaarmeetmete kohaldamisest tulenevad elussigade, sealhulgas põrsaste, värske sealiha ja sealihatoodete turustamise piirangud toovad meetmetest mõjutatud piirkondades kaasa olulise hinnalanguse ning põhjustavad häireid nende piirkondade põrsa- ja sealihaturul. Seetõttu taotles Leedu 13. märtsil 2014, et komisjon võtaks vastu määruse (EL) nr 1308/2013 kohased erakorralised turutoetusmeetmed. Sellised meetmed, mida kohaldatakse üksnes põrsaste, sigade ja emiste suhtes, kes on kasvatatud piirangutest otse mõjutatud piirkondades, tuleks vastu võtta rangelt piiratud ajavahemikuks.

| (4) | Abisumma tuleks väljendada piiratud arvu põrsaste puhul summana ühe põrsa kohta ja muude abikõlblike loomade puhul summana 100 kg rümba massi kohta piiratud sealihakoguse jaoks ja suurima kompenseeritava rümbamassiga ühe looma kohta. Abisumma kehtestamisel tuleks arvesse võtta hiljutist turuteavet. |
| --- | --- |

(4)

Abisumma tuleks väljendada piiratud arvu põrsaste puhul summana ühe põrsa kohta ja muude abikõlblike loomade puhul summana 100 kg rümba massi kohta piiratud sealihakoguse jaoks ja suurima kompenseeritava rümbamassiga ühe looma kohta. Abisumma kehtestamisel tuleks arvesse võtta hiljutist turuteavet.

| (5) | Asjaomastes piirkondades kasvatatud põrsaste ja muude sigade puhul peaks abi andmise tingimuseks olema loomade viimine tapamajja, nende tapmine vastavalt rangematele veterinaareeskirjadele, mida tarnimise päeval kohaldatakse mõjutatud piirkondades. |
| --- | --- |

(5)

Asjaomastes piirkondades kasvatatud põrsaste ja muude sigade puhul peaks abi andmise tingimuseks olema loomade viimine tapamajja, nende tapmine vastavalt rangematele veterinaareeskirjadele, mida tarnimise päeval kohaldatakse mõjutatud piirkondades.

| (6) | Komisjoni rakendusotsusega 2014/236/EL (7) on ette nähtud liidu rahaline toetus, millega hüvitatakse nakkuspiirkondades haiguse leviku ohu minimeerimiseks ettenähtust varem tapetud sigade omanike kahjud. Leedu ja Poola kavatsevad piirata katkule vastuvõtlike peremeesloomade asustustihedust nakatunud alade vähese bioturvalisusega seakasvatusettevõtetes, soodustades sigade tapmist ja hoides ära seakasvatusettevõtetesse loomade juurdetoomise vähemalt ühe aasta jooksul (8). Seepärast tuleks topeltrahastamise riski vältimiseks maksta käesoleva määruse kohaselt toetust vaid nendele sealihatootjatele, kes ei saa sigade varase tapmise eest rahalist toetust, mis on sätestatud rakendusotsuses 2014/236/EL. Samal põhjusel tuleks vastavat piirangut kohaldada Poolas. Seepärast tuleks komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 324/2014 (9) vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni rakendusotsusega 2014/236/EL (7) on ette nähtud liidu rahaline toetus, millega hüvitatakse nakkuspiirkondades haiguse leviku ohu minimeerimiseks ettenähtust varem tapetud sigade omanike kahjud. Leedu ja Poola kavatsevad piirata katkule vastuvõtlike peremeesloomade asustustihedust nakatunud alade vähese bioturvalisusega seakasvatusettevõtetes, soodustades sigade tapmist ja hoides ära seakasvatusettevõtetesse loomade juurdetoomise vähemalt ühe aasta jooksul (8). Seepärast tuleks topeltrahastamise riski vältimiseks maksta käesoleva määruse kohaselt toetust vaid nendele sealihatootjatele, kes ei saa sigade varase tapmise eest rahalist toetust, mis on sätestatud rakendusotsuses 2014/236/EL. Samal põhjusel tuleks vastavat piirangut kohaldada Poolas. Seepärast tuleks komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 324/2014 (9) vastavalt muuta.

| (7) | Tuleks sätestada, et Leedu pädevad asutused kohaldavad kõiki vajalikke kontrolli- ja järelevalvemeetmeid ning teavitavad sellest komisjoni. Abikõlblike loomade transporti ja tapmist peaksid kontrollima pädevad asutused, kes peavad samuti tagama, et nendest saadud tooted vastavad asjakohastele turustamise piirangutele. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks sätestada, et Leedu pädevad asutused kohaldavad kõiki vajalikke kontrolli- ja järelevalvemeetmeid ning teavitavad sellest komisjoni. Abikõlblike loomade transporti ja tapmist peaksid kontrollima pädevad asutused, kes peavad samuti tagama, et nendest saadud tooted vastavad asjakohastele turustamise piirangutele.

| (8) | Elussigade ja põrsaste ning värske sealiha ja sealihatoodete turustamise piiranguid on asjaomastes piirkondades kohaldatud mitu nädalat ning see olukord on toonud kaasa turuhäired ja tootjate sissetulekute vähenemise ning samuti loomade kaalu olulise suurenemise, mille tagajärjel on tekkinud loomade heaolu seisukohast lubamatu olukord. Seetõttu peaksid käesolevas määruses sätestatud meetmed hõlmama loomi, kes on viidud tapamajja alates 17. veebruarist 2014, st alates Leedu ennetavate meetmete vastuvõtmisest. Turuolukorda ja nimetatud meetme mõju tuleb olukorra arenedes uuesti hinnata ja seepärast tuleks meedet kohaldada ainult kolm kuud. |
| --- | --- |

(8)

Elussigade ja põrsaste ning värske sealiha ja sealihatoodete turustamise piiranguid on asjaomastes piirkondades kohaldatud mitu nädalat ning see olukord on toonud kaasa turuhäired ja tootjate sissetulekute vähenemise ning samuti loomade kaalu olulise suurenemise, mille tagajärjel on tekkinud loomade heaolu seisukohast lubamatu olukord. Seetõttu peaksid käesolevas määruses sätestatud meetmed hõlmama loomi, kes on viidud tapamajja alates 17. veebruarist 2014, st alates Leedu ennetavate meetmete vastuvõtmisest. Turuolukorda ja nimetatud meetme mõju tuleb olukorra arenedes uuesti hinnata ja seepärast tuleks meedet kohaldada ainult kolm kuud.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Leedul on lubatud anda abi seoses järgmiste loomade tapmisega:

| a) | CN-koodi 0103 91 10 alla kuuluvad põrsad; |
| --- | --- |

a)

CN-koodi 0103 91 10 alla kuuluvad põrsad;

| b) | CN-koodi 0103 92 19 alla kuuluvad sead; |
| --- | --- |

b)

CN-koodi 0103 92 19 alla kuuluvad sead;

| c) | CN-koodi 0103 92 11 alla kuuluvad emised. |
| --- | --- |

c)

CN-koodi 0103 92 11 alla kuuluvad emised.

2.   Lõikega 1 ettenähtud abi antakse ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | loomad kasvatati asjaomastel ajavahemikel piirkondades, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/43/EL või 2014/93/EL lisas või rakendusotsuse 2014/178/EL lisa II osas või muus kõnealuse küsimusega seoses vastuvõetud komisjoni rakendusotsuses, ning kõnealustes piirkondades kasvatatud elussigade, sealhulgas põrsaste ja nende piirkondade loomadelt saadud sealiha suhtes kohaldatakse sigade Aafrika katku tõttu teatavaid turupiiranguid; |
| --- | --- |

a)

loomad kasvatati asjaomastel ajavahemikel piirkondades, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/43/EL või 2014/93/EL lisas või rakendusotsuse 2014/178/EL lisa II osas või muus kõnealuse küsimusega seoses vastuvõetud komisjoni rakendusotsuses, ning kõnealustes piirkondades kasvatatud elussigade, sealhulgas põrsaste ja nende piirkondade loomadelt saadud sealiha suhtes kohaldatakse sigade Aafrika katku tõttu teatavaid turupiiranguid;

| b) | loomad viibisid punktis a osutatud piirkondades 17. veebruaril 2014 või nad sündisid ja neid kasvatati nimetatud piirkondades pärast seda kuupäeva; |
| --- | --- |

b)

loomad viibisid punktis a osutatud piirkondades 17. veebruaril 2014 või nad sündisid ja neid kasvatati nimetatud piirkondades pärast seda kuupäeva;

| c) | piirkonnas, kus kõnealuseid loomi kasvatati, kohaldatakse nende tapamajja viimise päeval täiendavaid meetmeid, mis kehtestati Leedu veterinaar- ja toiduameti direktori 17. veebruari 2014. aasta korraldusega nr B1-60, millega laiendatakse sigade Aafrika katku puhvervööndit, või muid selles küsimuses vastu võetud riiklikke eeskirju ja sigade Aafrika katkust tulenevaid elussigade ja sealiha turustamise piiranguid; |
| --- | --- |

c)

piirkonnas, kus kõnealuseid loomi kasvatati, kohaldatakse nende tapamajja viimise päeval täiendavaid meetmeid, mis kehtestati Leedu veterinaar- ja toiduameti direktori 17. veebruari 2014. aasta korraldusega nr B1-60, millega laiendatakse sigade Aafrika katku puhvervööndit, või muid selles küsimuses vastu võetud riiklikke eeskirju ja sigade Aafrika katkust tulenevaid elussigade ja sealiha turustamise piiranguid;

| d) | punktis a osutatud rakendusotsustega sätestatud eeskirju ja punktis c osutatud täiendavaid meetmeid järgitakse; |
| --- | --- |

d)

punktis a osutatud rakendusotsustega sätestatud eeskirju ja punktis c osutatud täiendavaid meetmeid järgitakse;

| e) | sealiha tootjad, kes taotlevad käesoleva artikli lõikega 1 ettenähtud abi, ei saa sigade ettenähtust varasema tapmise korral rakendusotsuse 2014/236/EL artikli 1 lõikes 3 osutatud rahalist toetust. |
| --- | --- |

e)

sealiha tootjad, kes taotlevad käesoleva artikli lõikega 1 ettenähtud abi, ei saa sigade ettenähtust varasema tapmise korral rakendusotsuse 2014/236/EL artikli 1 lõikes 3 osutatud rahalist toetust.

Artikkel 2

Artiklis 1 sätestatud abi („abi”) loetakse erakorraliseks turutoetusmeetmeks, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (10) artikli 4 lõike 1 punktis a.

Artikkel 3

1.   Sealihatootjad võivad taotleda abi seoses loomadega, kes on tapetud 17. veebruarist 2014 kuni 16. maini 2014.

2.   Abi on väljendatud summana 10,8 eurot artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud põrsa kohta ja 30 eurot artikli 1 lõike 1 punktides b ja c osutatud loomade 100 kg rümba registreeritud massi kohta. Komisjon võib neid summasid kohandada, et võtta arvesse turusuundumusi.

3.   Abi artikli 1 lõike 1 punktides b ja c osutatud loomade eest, kelle rümbamass on üle 100 kg, ei ületa lõikes 2 kindlaks määratud abi suurust 100 kg rümbamassiga sigade kohta.

4.   50 % abiga seotud kuludest, mis hõlmab kokku maksimaalselt 7 600 põrsast, kellele on osutatud artikli 1 lõike 1 punktis a, ja 700 tonni searümpasid loomadelt, kellele on osutatud artikli 1 lõike 1 punktides b ja c, rahastatakse liidu eelarvest.

5.   Kulud on liidu toetuse saamiseks abikõlblikud ainult juhul, kui Leedu on need abisaajale välja maksnud 31. augustiks 2014.

6.   Leedu maksab abi pärast artikli 1 lõikes 1 osutatud loomade tapmist ja pärast kontrollide lõpuleviimist kooskõlas artikliga 4.

Artikkel 4

1.   Leedu võtab kõik vajalikud meetmed, mis hõlmavad täielikku haldus- ja füüsilist kontrolli, et tagada vastavus käesolevas määruses sätestatud tingimustele. Lisaks sellele teevad Leedu ametiasutused järgmist:

| a) | jälgivad loomade vedu põllumajandusettevõttest tapamajja, kasutades selleks kaalumis- ja loendamisandmeid sisaldavaid standarditud kontrollnimekirju, milles on nimetatud ka loomade lähte- ja sihtkoht; |
| --- | --- |

a)

jälgivad loomade vedu põllumajandusettevõttest tapamajja, kasutades selleks kaalumis- ja loendamisandmeid sisaldavaid standarditud kontrollnimekirju, milles on nimetatud ka loomade lähte- ja sihtkoht;

| b) | tagavad, et liha, mis on saadud loomadelt, kelle puhul antakse abi, vastab artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud territooriumide suhtes kohaldatavatele piirangutele; |
| --- | --- |

b)

tagavad, et liha, mis on saadud loomadelt, kelle puhul antakse abi, vastab artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud territooriumide suhtes kohaldatavatele piirangutele;

| c) | teevad vähemalt üks kord kalendrikuus igas osalevas tapamajas haldus- ja raamatupidamiskontrolli, et tagada, et kõik loomad, kes on toodud alates 17. veebruarist 2014 või alates viimasest sellisest kontrollist ja kelle puhul võib esitada abitaotluse, ning nendest saadud liha on käideldud kooskõlas käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

c)

teevad vähemalt üks kord kalendrikuus igas osalevas tapamajas haldus- ja raamatupidamiskontrolli, et tagada, et kõik loomad, kes on toodud alates 17. veebruarist 2014 või alates viimasest sellisest kontrollist ja kelle puhul võib esitada abitaotluse, ning nendest saadud liha on käideldud kooskõlas käesoleva määrusega;

| d) | näevad ette kohapealsed kontrollid ja esitavad kõnealuste kontrollide üksikasjalikud aruanded, milles on eelkõige märgitud:






  i) | põllumajandusettevõttest toodud partiis olevate põrsaste, sigade ja emiste mass ja arv, veo ja tapamajja saabumise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- | --- |

d)

näevad ette kohapealsed kontrollid ja esitavad kõnealuste kontrollide üksikasjalikud aruanded, milles on eelkõige märgitud:

i)

põllumajandusettevõttest toodud partiis olevate põrsaste, sigade ja emiste mass ja arv, veo ja tapamajja saabumise kuupäev ja kellaaeg;

| ii) | tapamajas tapetud põrsaste, sigade ja emiste arv, loomade liikumise luba, sigade ja emiste puhul iga rümba mass ning alates käesoleva määruse jõustumisest tapetud loomade puhul ka nende loomade veoks kasutatud transpordivahendite pitseri numbrid. |
| --- | --- |

ii)

tapamajas tapetud põrsaste, sigade ja emiste arv, loomade liikumise luba, sigade ja emiste puhul iga rümba mass ning alates käesoleva määruse jõustumisest tapetud loomade puhul ka nende loomade veoks kasutatud transpordivahendite pitseri numbrid.

2.   Kõik lõikes 1 osutatud kontrollid viiakse läbi enne abi väljamaksmist. Leedu teavitab komisjoni käesoleva artikli kohaselt kehtestatud meetmetest ja kontrollidest hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 5

1.   Leedu edastab komisjonile igal kolmapäeval eelmise nädala kohta järgmise teabe:

| a) | kooskõlas käesoleva määrusega tapmisele viidud põrsaste, emiste ja muude sigade arv ning artikli 1 lõike 1 punktides b ja c osutatud emiste ja sigade rümpade kogumass; |
| --- | --- |

a)

kooskõlas käesoleva määrusega tapmisele viidud põrsaste, emiste ja muude sigade arv ning artikli 1 lõike 1 punktides b ja c osutatud emiste ja sigade rümpade kogumass;

| b) | hinnangulised rahalised kulud artikli 1 lõikes 1 nimetatud iga loomakategooria puhul. |
| --- | --- |

b)

hinnangulised rahalised kulud artikli 1 lõikes 1 nimetatud iga loomakategooria puhul.

Esimene teatis hõlmab loomi, kes on kooskõlas käesoleva määrusega viidud tapmisele alates 17. veebruarist 2014. Esimeses lõigus osutatud kohustus kehtib 21. maini 2014.

2.   Leedu esitab hiljemalt 30. juuniks 2014 komisjonile üksikasjaliku aruande käesoleva määruse rakendamise kohta koos üksikasjadega kõigi artikli 4 kohaste kontrollide ja järelevalve läbiviimise kohta.

Artikkel 6

Rakendusmääruse (EL) nr 324/2014 artikli 1 lõikesse 2 lisatakse punkt d:

| „d) | sealiha tootjad, kes taotlevad käesoleva artikli lõikega 1 ettenähtud abi, ei saa sigade ettenähtust varasema tapmise korral komisjoni rakendusotsuse 2014/236/EL (11) artikli 1 lõikes 3 osutatud rahalist toetust. |
| --- | --- |

„d)

sealiha tootjad, kes taotlevad käesoleva artikli lõikega 1 ettenähtud abi, ei saa sigade ettenähtust varasema tapmise korral komisjoni rakendusotsuse 2014/236/EL (11) artikli 1 lõikes 3 osutatud rahalist toetust.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. aprill 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 2002/60/EÜ, 27. juuni 2002, millega kehtestatakse erisätted sigade Aafrika katku tõrjeks (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus 2014/43/EL, 27. jaanuar 2014, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Leedus (ELT L 26, 29.1.2014, lk 44).

3

(4)  Komisjoni rakendusotsus 2014/93/EL, 14. veebruar 2014, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Leedus (ELT L 46, 18.2.2014, lk 20).

4

(5)  Komisjoni rakendusotsus 2014/178/EL, 27. märts 2014, loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides (ELT L 95, 29.3.2014, lk 47).

5

(6)  Leedu veterinaar- ja toiduameti direktori korraldus nr B1-60, 17. veebruar 2014, millega laiendatakse sigade Aafrika katku puhvervööndit.

6

(7)  Komisjoni rakendusotsus 2014/236/EL, 24. aprill 2014, liidu rahalise toetuse kohta Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas sigade Aafrika katku vastu võetud järelevalve- ja muude erakorraliste meetmete jaoks (ELT L 125, 26.4.2014, lk 86).

7

(8)  Leedu veterinaar- ja toiduameti direktori korraldus nr B1-384, 11. juuli 2011.

8

(9)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 324/2014, 28. märts 2014, millega võetakse vastu sealihaturu erakorralised toetusmeetmed Poolas (ELT L 95, 29.3.2014, lk 24).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

10

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/68

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 429/2014,

25. aprill 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 51,5 |
| MK | 105,0 |
| TN | 89,9 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 82,5 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MA | 39,8 |
| MK | 59,4 |
| TR | 124,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | MA | 29,9 |
| TR | 87,2 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 10 20 | EG | 45,0 |
| IL | 69,3 |
| MA | 47,2 |
| TN | 57,9 |
| TR | 44,7 |
| ZZ | 52,8 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 62,2 |
| 0808 10 80 | AR | 100,0 |
| BR | 81,4 |
| CL | 107,1 |
| CN | 96,9 |
| MK | 25,7 |
| NZ | 138,7 |
| US | 166,9 |
| ZA | 130,1 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 30 90 | AR | 90,7 |
| CL | 158,6 |
| ZA | 108,7 |
| ZZ | 119,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

51,5

MK

105,0

TN

89,9

TR

83,5

ZZ

82,5

0707 00 05

AL

41,5

MA

39,8

MK

59,4

TR

124,2

ZZ

66,2

0709 93 10

MA

29,9

TR

87,2

ZZ

58,6

0805 10 20

EG

45,0

IL

69,3

MA

47,2

TN

57,9

TR

44,7

ZZ

52,8

0805 50 10

MA

35,6

TR

88,8

ZZ

62,2

0808 10 80

AR

100,0

BR

81,4

CL

107,1

CN

96,9

MK

25,7

NZ

138,7

US

166,9

ZA

130,1

ZZ

105,9

0808 30 90

AR

90,7

CL

158,6

ZA

108,7

ZZ

119,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/70

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 430/2014,

25. aprill 2014,

milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2014. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188.

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1273/2011, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus, (2) eriti selle artikli 5 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvootide teine alaperiood on aprill. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvootide teine alaperiood on aprill.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et 2014. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4130 hõlmavad saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates asjaomase kvoodi raames taotletud koguse suhtes kindlaks kohaldatava jaotuskoefitsiendi. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et 2014. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4130 hõlmavad saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates asjaomase kvoodi raames taotletud koguse suhtes kindlaks kohaldatava jaotuskoefitsiendi.

| (4) | Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et 2014. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128 ja 09.4129 hõlmavad saada olevast kogusest väiksemaid koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et 2014. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128 ja 09.4129 hõlmavad saada olevast kogusest väiksemaid koguseid.

| (5) | Ühtlasi tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130. |
| --- | --- |

(5)

Ühtlasi tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130.

| (6) | Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(6)

Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbriga 09.4130 kvoodi alla kuuluva riisi jaoks 2014. aasta aprilli kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogustele, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsienti.

2.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130 on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 325, 8.12.2011, lk 6.

2

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 kohaselt 2014. aasta aprilli alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saada olevad kogused

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

| Päritolu | Jrk-nr | 2014. aasta aprilli alaperioodi jaotuskoefitsient | 2014. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4127 | — (1) | 28 348 416 |
| Tai | 09.4128 | — (1) | 9 942 723 |
| Austraalia | 09.4129 | — (1) | 567 310 |
| Muud riigid | 09.4130 | 0,81836 % | 0 |

Päritolu

Jrk-nr

2014. aasta aprilli alaperioodi jaotuskoefitsient

2014. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus (kg)

Ameerika Ühendriigid

09.4127

— (1)

28 348 416

Tai

09.4128

— (1)

9 942 723

Austraalia

09.4129

— (1)

567 310

Muud riigid

09.4130

0,81836 %

0

---

(1)  Taotlused hõlmavad saada olevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

---

OTSUSED

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/72

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. aprill 2014,

millega muudetakse otsust 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta

(2014/233/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 240 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsust 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord, (1) eriti selle artiklit 24,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsuse 2013/488/EL (2) B liites on tabel salastatuse tasemete vastavuse kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsuse 2013/488/EL (2) B liites on tabel salastatuse tasemete vastavuse kohta.

| (2) | Ühendkuningriik on teatanud nõukogu peasekretariaadile oma salastatuse tasemetega seotud muudatustest. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriik on teatanud nõukogu peasekretariaadile oma salastatuse tasemetega seotud muudatustest.

| (3) | Seepärast tuleb otsust 2013/488/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleb otsust 2013/488/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2013/488/EL B liide asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle avaldamise päeval.

Luxembourg, 14. aprill 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

A. TSAFTARIS

---

(1)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 35.

1

(2)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

2

---

LISA

„B liide

SALASTATUSE TASEMETE VASTAVUS

EU | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |

Belgia | Très Secret (Loi 11.12.1998) Zeer Geheim (Wet 11.12.1998) | Secret (Loi 11.12.1998) Geheim (Wet 11.12.1998) | Confidentiel (Loi 11.12.1998) Vertrouwelijk (Wet 11.12.1998) | vt allpool märkus (1) |

Bulgaaria | Cтpoгo ceкретно | Ceкретно | Поверително | За служебно ползване |

Tšehhi Vabariik | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |

Taani | YDERST HEMMELIGT| HEMMELIGT| FORTROLIGT| TIL TJENESTEBRUG|

Saksamaa | STRENG GEHEIM | GEHEIM | VS ( (2))- VERTRAULICH | VS — NUR FÜR DEN DIENSTGEBRAUCH |

Eesti | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |

Iirimaa | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Kreeka | Άκρως Απόρρητο Abr: ΑΑΠ | Απόρρητο Abr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης Abr: (ΠΧ) |

Hispaania | SECRETO | RESERVADO | CONFIDENCIAL | DIFUSIÓN LIMITADA |

Prantsusmaa | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | vt allpool märkus ( (3)) |

Horvaatia/VRLO TAJNO/TAJNO/POVJERLJIVO/OGRANIČENO

Itaalia | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |

Küpros | Άκρως Απόρρητο Αbr: (ΑΑΠ) | Απόρρητο Αbr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης Αbr: (ΠΧ) |

Läti | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |

Leedu | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |

Luksemburg | Très Secret Lux | Secret Lux | Confidentiel Lux | Restreint Lux |

Ungari | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |

Malta | L-Ogħla Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |

Top Secret | Secret | Confidential | Restricted (4)

Madalmaad | Stg. ZEER GEHEIM | Stg. GEHEIM | Stg. CONFIDENTIEEL | Dep. VERTROUWELIJK |

Austria | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |

Poola | Ściśle tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |

Portugal | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |

Rumeenia | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |

Sloveenia | STROGO TAJNO | TAJNO | ZAUPNO | INTERNO

Slovakkia | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |

Soome | ERITTÄIN SALAINEN YTTERST HEMLIG | SALAINEN HEMLIG | LUOTTAMUKSELLINEN KONFIDENTIELL | KÄYTTÖ RAJOITETTU BEGRÄNSAD TILLGÅNG |

Rootsi (5) | HEMLIG/TOP SECRET HEMLIG AV SYNNERLIG BETYDELSE FÖR RIKETS SÄKERHET | HEMLIG/SECRET HEMLIG | HEMLIG/CONFIDENTIAL HEMLIG | HEMLIG/RESTRICTED HEMLIG |

Ühendkuningriik | UK TOP SECRET| UK SECRET| vt allpool märkus (6)| UK OFFICIAL-SENSITIVE

---

(1)  Belgias ei ole salastatuse taset „Diffusion Restreinte/Beperkte Verspreiding”. Belgia töötleb ja kaitseb „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” tasemel salastatud teavet viisil, mis ei ole leebem Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjades kirjeldatud standarditest ja menetlustest.

1

(2)  Saksamaa: VS = Verschlusssache.

2

(3)  Prantsusmaa ei kasuta oma siseriiklikus süsteemis salastatuse taset „RESTREINT”. Prantsusmaa töötleb ja kaitseb „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” tasemel salastatud teavet viisil, mis ei ole leebem Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjades kirjeldatud standarditest ja menetlustest.

3

(4)  Malta puhul võib kasutada nii malta- kui ingliskeelset märgistust.

4

(5)  Rootsi: ülemises reas esitatud märget kasutavad sõjaväeasutused ja alumises reas esitatud märget kasutavad muud asutused.

5

(6)  Ühendkuningriik ei kasuta oma siseriiklikus süsteemis enam salastatuse taset „UK CONFIDENTIAL”. Ühendkuningriik töötleb ja kaitseb „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” tasemel salastatud teavet vastavalt salastatuse taseme „UK SECRET” suhtes kohaldatavatele julgeolekualase kaitse nõuetele.”

6

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/75

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

23. aprill 2014,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

(2014/234/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Portugali taotluse alusel andis nõukogu 17. mail 2011. aastal Portugalile finantsabi rakendusotsusega 2011/344/EL (2). Finantsabi anti tugeva majandus- ja rahandusreformiprogrammi (edaspidi „programm”) toetuseks, mille eesmärk on taastada usaldus, võimaldada majandusel pöörduda tagasi jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(1)

Portugali taotluse alusel andis nõukogu 17. mail 2011. aastal Portugalile finantsabi rakendusotsusega 2011/344/EL (2). Finantsabi anti tugeva majandus- ja rahandusreformiprogrammi (edaspidi „programm”) toetuseks, mille eesmärk on taastada usaldus, võimaldada majandusel pöörduda tagasi jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus.

| (2) | Andmete kättesaadavusega seotud tehnilistel põhjustel, mis ei sõltu Portugali ametiasutuste tegevusest, ei ole võimalik 12. ja ühtlasi ka viimast läbivaatamist programmi raames alustada enne 2014. aasta aprilli keskpaika. Samas lõpeb finantsabi kättesaadavuse periood praeguse seisuga 18. mail 2014. Selleks et programmi vastavust tingimustele oleks lõpliku läbivaatamise käigus võimalik nõuetekohase hoolsusega põhjalikult hinnata, mis on viimase osamakse tegemise eeltingimus, on vaja finantsabi kättesaadavuse aega tehniliselt pikendada kõigest kuue nädala võrra. |
| --- | --- |

(2)

Andmete kättesaadavusega seotud tehnilistel põhjustel, mis ei sõltu Portugali ametiasutuste tegevusest, ei ole võimalik 12. ja ühtlasi ka viimast läbivaatamist programmi raames alustada enne 2014. aasta aprilli keskpaika. Samas lõpeb finantsabi kättesaadavuse periood praeguse seisuga 18. mail 2014. Selleks et programmi vastavust tingimustele oleks lõpliku läbivaatamise käigus võimalik nõuetekohase hoolsusega põhjalikult hinnata, mis on viimase osamakse tegemise eeltingimus, on vaja finantsabi kättesaadavuse aega tehniliselt pikendada kõigest kuue nädala võrra.

| (3) | Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 vaatas komisjon 20.–28. veebruaril 2014 koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Euroopa Keskpangaga (EKP) 11. korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on teinud programmi raames kokkulepitud meetmete rakendamisel. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 vaatas komisjon 20.–28. veebruaril 2014 koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Euroopa Keskpangaga (EKP) 11. korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on teinud programmi raames kokkulepitud meetmete rakendamisel.

| (4) | Reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) oli 2013. aastal programmi kümnendal läbivaatamisel prognoositust suurem ning on nüüd hinnangute kohaselt vähenenud 1,4 % (0,2 protsendipunktine kasv). Selle põhjuseks on kindel kasv 2013. aasta neljandas kvartalis ja varasemate kvartalite tulemuste statistiline ülespoole korrigeerimine. Lühiajalised näitajad viitavad sellele, et majandus jätkab sel aastal elavnemist. Aasta lõikes prognoositakse, et 2014. aastal hakkab reaalne SKP kasvama ja jätkab kasvamist ka 2015. aastal, kusjuures kasv on neil aastatel vastavalt 1,2 % ja 1,5 %. Ka tööturu väljavaated on paranenud, kuid töötus on jätkuvalt suur, kuigi prognooside kohaselt peaks see 2014. aastal vähenema 15,7 %-le ja langus peaks ka edaspidi jätkuma. Makromajanduse areng on endiselt ohus, kuna prognoositud elavnemine sõltub suurel määral kaubanduse ja finantsturgude positiivsest arengust, mis omakorda sõltub ühtlasi Euroopa majandusväljavaadetest laiemalt. |
| --- | --- |

(4)

Reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) oli 2013. aastal programmi kümnendal läbivaatamisel prognoositust suurem ning on nüüd hinnangute kohaselt vähenenud 1,4 % (0,2 protsendipunktine kasv). Selle põhjuseks on kindel kasv 2013. aasta neljandas kvartalis ja varasemate kvartalite tulemuste statistiline ülespoole korrigeerimine. Lühiajalised näitajad viitavad sellele, et majandus jätkab sel aastal elavnemist. Aasta lõikes prognoositakse, et 2014. aastal hakkab reaalne SKP kasvama ja jätkab kasvamist ka 2015. aastal, kusjuures kasv on neil aastatel vastavalt 1,2 % ja 1,5 %. Ka tööturu väljavaated on paranenud, kuid töötus on jätkuvalt suur, kuigi prognooside kohaselt peaks see 2014. aastal vähenema 15,7 %-le ja langus peaks ka edaspidi jätkuma. Makromajanduse areng on endiselt ohus, kuna prognoositud elavnemine sõltub suurel määral kaubanduse ja finantsturgude positiivsest arengust, mis omakorda sõltub ühtlasi Euroopa majandusväljavaadetest laiemalt.

| (5) | Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks olema 2013. aastal hinnanguliselt vähenenud umbes 4,5 %-le ESA 95 kohaselt arvutatud SKPst (kust on välja arvatud pankade rekapitaliseerimine; sellega koos oleks tulemus umbes 4,9 %), st umbes 1 % SKPst allpool sihteesmärki, milleks on 5,5 % SKPst. Paremate tulemuste põhjuseks on peamiselt riigi oodatust suurem maksutulu (hõlmab ka tulu ühekordsest maksuvõlgade ja tasumata sotsiaalkindlustusmaksete sissenõudmise kavast) ja oodatust väiksemad kulutused keskvalitsuse tasandil (nt kaupade ja teenuste soetamine ning kapitalikulu). Kuid maksuväliste tulude puhul esines alalaekumist. Eelarve konsolideerimine kokku, mõõdetuna struktuurse eelarvepositsiooni paranemisena, on hinnanguliselt 1 % SKPst. |
| --- | --- |

(5)

Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks olema 2013. aastal hinnanguliselt vähenenud umbes 4,5 %-le ESA 95 kohaselt arvutatud SKPst (kust on välja arvatud pankade rekapitaliseerimine; sellega koos oleks tulemus umbes 4,9 %), st umbes 1 % SKPst allpool sihteesmärki, milleks on 5,5 % SKPst. Paremate tulemuste põhjuseks on peamiselt riigi oodatust suurem maksutulu (hõlmab ka tulu ühekordsest maksuvõlgade ja tasumata sotsiaalkindlustusmaksete sissenõudmise kavast) ja oodatust väiksemad kulutused keskvalitsuse tasandil (nt kaupade ja teenuste soetamine ning kapitalikulu). Kuid maksuväliste tulude puhul esines alalaekumist. Eelarve konsolideerimine kokku, mõõdetuna struktuurse eelarvepositsiooni paranemisena, on hinnanguliselt 1 % SKPst.

| (6) | Siseriiklike maksevõlgnevuste hulk on vähenenud umbes 1,2 miljardit eurot (0,7 % SKPst) erinevate võla tasumist käsitlevate kavade (tervishoiu-, kohalikus ja regionaalses sektoris) tulemusel. Sellest olenemata kuhjuvad uued maksevõlgnevused, kuigi see toimub aeglasemas tempos. |
| --- | --- |

(6)

Siseriiklike maksevõlgnevuste hulk on vähenenud umbes 1,2 miljardit eurot (0,7 % SKPst) erinevate võla tasumist käsitlevate kavade (tervishoiu-, kohalikus ja regionaalses sektoris) tulemusel. Sellest olenemata kuhjuvad uued maksevõlgnevused, kuigi see toimub aeglasemas tempos.

| (7) | 2013. aasta eelarve täitmisest tuleneva mõju ülekandumisel ja 2014. aasta paranenud makromajanduslikel väljavaadetel on prognooside kohaselt 2014. aastal eelarvele baasstsenaariumi kohaselt positiivne mõju suuruses 0,7 % SKPst. Umbes 0,2 % SKPst tuleneb hinnanguliselt positiivsest ülekanduvast mõjust ning 0,5 % SKPst põhjendatakse tulude ja sotsiaalkindlustusmaksete suurenemisega ning samuti väiksemate kulutustega töötushüvitiste maksmisel, mis tuleneb majanduskasvu ja tööhõive näitajate ülespoole korrigeerimisest ning töötuse määra allapoole korrigeerimisest. |
| --- | --- |

(7)

2013. aasta eelarve täitmisest tuleneva mõju ülekandumisel ja 2014. aasta paranenud makromajanduslikel väljavaadetel on prognooside kohaselt 2014. aastal eelarvele baasstsenaariumi kohaselt positiivne mõju suuruses 0,7 % SKPst. Umbes 0,2 % SKPst tuleneb hinnanguliselt positiivsest ülekanduvast mõjust ning 0,5 % SKPst põhjendatakse tulude ja sotsiaalkindlustusmaksete suurenemisega ning samuti väiksemate kulutustega töötushüvitiste maksmisel, mis tuleneb majanduskasvu ja tööhõive näitajate ülespoole korrigeerimisest ning töötuse määra allapoole korrigeerimisest.

| (8) | 2014. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärki, milleks on 4 % SKPst, toetavad konsolideerimismeetmed, mis moodustavad kokku 2,3 % SKPst ning mis on ette nähtud 2014. aasta eelarves ja muudes toetavates õigusaktides. Need meetmed on eeskätt pikaajalised ning põhinevad peamiselt kulude kokkuhoiul. Meetmed mahus umbes 1,8 % SKPst põhinevad avaliku sektori kulude läbivaatamisel ning neid täiendatakse väiksemamahuliste tulusid suurendavate meetmetega mahus umbes 0,4 % SKPst ja ka mõne ühekordse tuluallikaga mahus umbes 0,1 % SKPst. Avaliku sektori kulude läbivaatamise meetmete mõju avaldub kolmel suunal: i) avaliku sektori palgakulude vähendamine, võttes selleks muu hulgas selliseid meetmeid nagu ülemäärase tööhõive vähendamine konkreetsetes allsektorites ja palgaskaala läbivaatamine; ii) pensionireform, mis hõlmab eelkõige pensioniea tõstmist 66. eluaastani ja muudatuste sisseviimist toitjakaotuspensioni andmise tingimustesse; ning iii) sektorispetsiifilised reformid, mille peamine eesmärk on personalikulud, vahetarbimine ja investeerimine haruministeeriumides otstarbekamaks muuta. Muud pikaajalised tulusid suurendavad meetmed hõlmavad maksutõusu ametiautode maksustamisel ning alkoholi- ja tubakaaktsiisi suurendamist. Enamik pikaajaliste konsolideerimismeetmete aluseks olevaid õigusakte on jõus alates 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

(8)

2014. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärki, milleks on 4 % SKPst, toetavad konsolideerimismeetmed, mis moodustavad kokku 2,3 % SKPst ning mis on ette nähtud 2014. aasta eelarves ja muudes toetavates õigusaktides. Need meetmed on eeskätt pikaajalised ning põhinevad peamiselt kulude kokkuhoiul. Meetmed mahus umbes 1,8 % SKPst põhinevad avaliku sektori kulude läbivaatamisel ning neid täiendatakse väiksemamahuliste tulusid suurendavate meetmetega mahus umbes 0,4 % SKPst ja ka mõne ühekordse tuluallikaga mahus umbes 0,1 % SKPst. Avaliku sektori kulude läbivaatamise meetmete mõju avaldub kolmel suunal: i) avaliku sektori palgakulude vähendamine, võttes selleks muu hulgas selliseid meetmeid nagu ülemäärase tööhõive vähendamine konkreetsetes allsektorites ja palgaskaala läbivaatamine; ii) pensionireform, mis hõlmab eelkõige pensioniea tõstmist 66. eluaastani ja muudatuste sisseviimist toitjakaotuspensioni andmise tingimustesse; ning iii) sektorispetsiifilised reformid, mille peamine eesmärk on personalikulud, vahetarbimine ja investeerimine haruministeeriumides otstarbekamaks muuta. Muud pikaajalised tulusid suurendavad meetmed hõlmavad maksutõusu ametiautode maksustamisel ning alkoholi- ja tubakaaktsiisi suurendamist. Enamik pikaajaliste konsolideerimismeetmete aluseks olevaid õigusakte on jõus alates 1. jaanuarist 2014.

| (9) | Arvestades makromajanduslike väljavaadete ja positiivse 2013. aastast ülekanduva mõju paranemist, on 2014. aasta eelarve-eesmärkide mittesaavutamise risk muutunud varasemast tasakaalustatumaks, sest kavandatud meetmete puhul võetakse arvesse eelarvesurvet ja eelarve mittetäitmise riski. Suurt eelarvesurvet võivad põhjustada eelkõige tuluartiklid (näiteks tulu kinnisvaralt) ning samuti vahetarbimine ja sotsiaalsed siirded. Lisaks mõnele pikaajalise meetmega seotud viivitusele on eelarve mittetäitmise risk ennekõike õiguslikku laadi: eelarveseadusesse lisatud neli meedet (sealhulgas palgaskaala läbivaatamist ja toitjakaotuspensioni saamise õigusi käsitlevad meetmed) on saadetud arutamiseks konstitutsioonikohtule ning on võimalik, et ka muud lisaeelarves sisalduvad meetmed vaidlustatakse. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades makromajanduslike väljavaadete ja positiivse 2013. aastast ülekanduva mõju paranemist, on 2014. aasta eelarve-eesmärkide mittesaavutamise risk muutunud varasemast tasakaalustatumaks, sest kavandatud meetmete puhul võetakse arvesse eelarvesurvet ja eelarve mittetäitmise riski. Suurt eelarvesurvet võivad põhjustada eelkõige tuluartiklid (näiteks tulu kinnisvaralt) ning samuti vahetarbimine ja sotsiaalsed siirded. Lisaks mõnele pikaajalise meetmega seotud viivitusele on eelarve mittetäitmise risk ennekõike õiguslikku laadi: eelarveseadusesse lisatud neli meedet (sealhulgas palgaskaala läbivaatamist ja toitjakaotuspensioni saamise õigusi käsitlevad meetmed) on saadetud arutamiseks konstitutsioonikohtule ning on võimalik, et ka muud lisaeelarves sisalduvad meetmed vaidlustatakse.

| (10) | Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõudis 2013. aastal 128,8 %. Prognooside kohaselt peaks võlg alates sellest aastast järk-järgult vähenema, kusjuures 2014. aastal peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse olema 126,7 %. Langust peaks 2014. aastal osalt toetama sularahahoiuste ulatuslikum kasutamine ning käimasolev sotsiaalkindlustusportfellis välismaiste varade riigivõlakirjadega asendamine. 2014. aasta lõpuks peaks puhasvõlg jääma allapoole 120 % SKPst. |
| --- | --- |

(10)

Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõudis 2013. aastal 128,8 %. Prognooside kohaselt peaks võlg alates sellest aastast järk-järgult vähenema, kusjuures 2014. aastal peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse olema 126,7 %. Langust peaks 2014. aastal osalt toetama sularahahoiuste ulatuslikum kasutamine ning käimasolev sotsiaalkindlustusportfellis välismaiste varade riigivõlakirjadega asendamine. 2014. aasta lõpuks peaks puhasvõlg jääma allapoole 120 % SKPst.

| (11) | Eelarve korrigeerimist toetab mitu fiskaalset struktuurimeedet, millega parandatakse kontrolli valitsemissektori kulutuste üle ja tulude laekumist:






  — | avaliku sektori finantsjuhtimine: uus kohustuste kontrollimise süsteem annab tulemusi, sest välditakse uute maksevõlgnevuste kuhjumist, kuid selle rakendamist tuleb hoolega jälgida, et kohustuste katteks oleks vajalikud vahendid olemas ja et ei koguneks uusi maksevõlgnevusi. Uued maksevõlgnevused kogunevad peamiselt struktuurilise tasakaalustamatuse tõttu mõnes riigi omandis olevas haiglas ja ka raudtee-ettevõtjas Comboios de Portugal. Nende riigi osalusega ettevõtjate rahalise jätkusuutlikkuse tagamiseks ja uute maksevõlgnevuste tekkimise vältimiseks 2014. aastal on koostamisel strateegilised kavad. Eelarveraamistiku seaduse ulatuslik reform edeneb. Esimese sammuna tuleks eelarveraamistiku seadust muuta 2014. aasta märtsi lõpus eesmärgiga tagada majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingus ning majanduse juhtimist käsitlevas kuue seadusandliku akti paketis sätestatud nõuete täielik ülevõtmine; |
| --- | --- | --- |

(11)

Eelarve korrigeerimist toetab mitu fiskaalset struktuurimeedet, millega parandatakse kontrolli valitsemissektori kulutuste üle ja tulude laekumist:

—

avaliku sektori finantsjuhtimine: uus kohustuste kontrollimise süsteem annab tulemusi, sest välditakse uute maksevõlgnevuste kuhjumist, kuid selle rakendamist tuleb hoolega jälgida, et kohustuste katteks oleks vajalikud vahendid olemas ja et ei koguneks uusi maksevõlgnevusi. Uued maksevõlgnevused kogunevad peamiselt struktuurilise tasakaalustamatuse tõttu mõnes riigi omandis olevas haiglas ja ka raudtee-ettevõtjas Comboios de Portugal. Nende riigi osalusega ettevõtjate rahalise jätkusuutlikkuse tagamiseks ja uute maksevõlgnevuste tekkimise vältimiseks 2014. aastal on koostamisel strateegilised kavad. Eelarveraamistiku seaduse ulatuslik reform edeneb. Esimese sammuna tuleks eelarveraamistiku seadust muuta 2014. aasta märtsi lõpus eesmärgiga tagada majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingus ning majanduse juhtimist käsitlevas kuue seadusandliku akti paketis sätestatud nõuete täielik ülevõtmine;

| — | ehkki avaliku ja erasektori partnerluste üle uuesti peetavad läbirääkimised on olnud edukad, ei suudetud neid 2013. aasta lõpuks lõpule viia, nagu algselt plaanitud oli. Kokkuhoid saavutati osaliselt aastal 2013, kuid see kokkuhoid, mida 2013. aastal ei suudetud saavutada, peaks realiseeruma sellel aastal, olles täienduseks 2014. aastal ja edaspidi oodatavale olulisele kokkuhoiule. Riigi osalusega ettevõtjate tegevus jõudis üldiselt tasakaalu nii 2012. kui ka 2013. aastal ning nende tulemuste taashalvenemise vältimiseks kavandatakse uusi reforme. Erastamine on edenenud hästi ja tulud on programmi eesmärkidest suuremad; |
| --- | --- |

—

ehkki avaliku ja erasektori partnerluste üle uuesti peetavad läbirääkimised on olnud edukad, ei suudetud neid 2013. aasta lõpuks lõpule viia, nagu algselt plaanitud oli. Kokkuhoid saavutati osaliselt aastal 2013, kuid see kokkuhoid, mida 2013. aastal ei suudetud saavutada, peaks realiseeruma sellel aastal, olles täienduseks 2014. aastal ja edaspidi oodatavale olulisele kokkuhoiule. Riigi osalusega ettevõtjate tegevus jõudis üldiselt tasakaalu nii 2012. kui ka 2013. aastal ning nende tulemuste taashalvenemise vältimiseks kavandatakse uusi reforme. Erastamine on edenenud hästi ja tulud on programmi eesmärkidest suuremad;

| — | jätkuvad reformid nõuete mittejärgimisest tuleneva riski juhtimise tänapäevase mudeli arendamiseks. Uus riskihaldusüksus on oma tegevust juba alustanud ja keskendub esmajärjekorras teatavate maksumaksjate rühmade, näiteks FIEde ja väga jõukate isikute maksukohustuse täitmise parandamisele. Maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastane võitlus jätkub selliste algatustega nagu hiljuti käivitatud n-ö käibemaksuloterii; |
| --- | --- |

—

jätkuvad reformid nõuete mittejärgimisest tuleneva riski juhtimise tänapäevase mudeli arendamiseks. Uus riskihaldusüksus on oma tegevust juba alustanud ja keskendub esmajärjekorras teatavate maksumaksjate rühmade, näiteks FIEde ja väga jõukate isikute maksukohustuse täitmise parandamisele. Maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastane võitlus jätkub selliste algatustega nagu hiljuti käivitatud n-ö käibemaksuloterii;

| — | jätkatakse avaliku halduse reforme eesmärgiga ajakohastada ja ratsionaliseerida avaliku sektori tööhõivet ja asutusi. Mitme avaliku halduse põhireformiga toetatakse avaliku sektori kulude läbivaatamist ja need on aluseks 2014. aasta konsolideerimisstrateegiale. Need hõlmavad järgmist: i) avaliku sektori tööhõivet käsitlevad meetmed, mille eesmärk on tasakaalustada avaliku sektori töötajate koosseis, nii et avalikus sektoris töötaksid kõrgelt kvalifitseeritud ja parema koolituse saanud avalikud teenistujad (näiteks kasutades töösuhte lõpetamist vastastikusel kokkuleppel ja ümberõppekavasid); ii) palgaskaala läbivaatamine ja ühtse lisatasude skaala väljatöötamine (peaks jõustuma vastavalt detsembri lõpuks ning 2014. aasta juuni lõpuks); iii) uue üldise avaliku sektori tööseaduse abil olemasolevate avaliku sektori tööhõivet käsitlevate eeskirjade kooskõlla viimine erasektori tööseadustiku ülesehitusega, ning iv) avaliku sektori töötajate pensionisüsteemi ühildamine üldise pensionisüsteemiga. Muud hiljutised reformid avalikus halduses hõlmavad jagatud teenuste strateegia rakendamist rahaliste vahendite valdkonnas kõigis algatusega hõlmatud struktuurides. |
| --- | --- |

—

jätkatakse avaliku halduse reforme eesmärgiga ajakohastada ja ratsionaliseerida avaliku sektori tööhõivet ja asutusi. Mitme avaliku halduse põhireformiga toetatakse avaliku sektori kulude läbivaatamist ja need on aluseks 2014. aasta konsolideerimisstrateegiale. Need hõlmavad järgmist: i) avaliku sektori tööhõivet käsitlevad meetmed, mille eesmärk on tasakaalustada avaliku sektori töötajate koosseis, nii et avalikus sektoris töötaksid kõrgelt kvalifitseeritud ja parema koolituse saanud avalikud teenistujad (näiteks kasutades töösuhte lõpetamist vastastikusel kokkuleppel ja ümberõppekavasid); ii) palgaskaala läbivaatamine ja ühtse lisatasude skaala väljatöötamine (peaks jõustuma vastavalt detsembri lõpuks ning 2014. aasta juuni lõpuks); iii) uue üldise avaliku sektori tööseaduse abil olemasolevate avaliku sektori tööhõivet käsitlevate eeskirjade kooskõlla viimine erasektori tööseadustiku ülesehitusega, ning iv) avaliku sektori töötajate pensionisüsteemi ühildamine üldise pensionisüsteemiga. Muud hiljutised reformid avalikus halduses hõlmavad jagatud teenuste strateegia rakendamist rahaliste vahendite valdkonnas kõigis algatusega hõlmatud struktuurides.

| (12) | Tervishoiusektori poliitika rakendamine ja reformid edenevad ja annavad kokkuhoidu, kuna tõhusus on suurenenud. Oluliste maksevõlgnevuste olemasolu on suures osas (ehkki mitte üksnes) tingitud riigi osalusega haiglate pidevast alarahastamisest, arvestades nende pakutavate teenuste mahtu. Portugali ametiasutused on endiselt pühendunud poolelioleva haiglareformi elluviimisele ning ravimite, tsentraliseeritud hangete ja esmatasandi arstiabiga seotud meetmete pidevale täiustamisele. |
| --- | --- |

(12)

Tervishoiusektori poliitika rakendamine ja reformid edenevad ja annavad kokkuhoidu, kuna tõhusus on suurenenud. Oluliste maksevõlgnevuste olemasolu on suures osas (ehkki mitte üksnes) tingitud riigi osalusega haiglate pidevast alarahastamisest, arvestades nende pakutavate teenuste mahtu. Portugali ametiasutused on endiselt pühendunud poolelioleva haiglareformi elluviimisele ning ravimite, tsentraliseeritud hangete ja esmatasandi arstiabiga seotud meetmete pidevale täiustamisele.

| (13) | Täiendavaid edusamme on tehtud majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavate struktuurireformide rakendamisel. Portugali ametiasutused on võtnud töötuse vähendamiseks ja tööturu tõhususe suurendamiseks vastu täiendavad meetmed. Arutatakse võimalusi veelgi parandada palgaläbirääkimiste süsteemi ja vähendada tööturu killustatuse kõrget taset. Pärast seda, kui konstitutsioonikohus oli tühistanud varasemad tööseadustikku tehtud muudatused, esitati parlamendile seaduseelnõu, millega muudetakse üksikisiku põhjendatud vallandamise mõiste määratlust. Tööotsimisel abistamise ja töötute aktiveerimise süsteemi on veelgi täiendatud. |
| --- | --- |

(13)

Täiendavaid edusamme on tehtud majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavate struktuurireformide rakendamisel. Portugali ametiasutused on võtnud töötuse vähendamiseks ja tööturu tõhususe suurendamiseks vastu täiendavad meetmed. Arutatakse võimalusi veelgi parandada palgaläbirääkimiste süsteemi ja vähendada tööturu killustatuse kõrget taset. Pärast seda, kui konstitutsioonikohus oli tühistanud varasemad tööseadustikku tehtud muudatused, esitati parlamendile seaduseelnõu, millega muudetakse üksikisiku põhjendatud vallandamise mõiste määratlust. Tööotsimisel abistamise ja töötute aktiveerimise süsteemi on veelgi täiendatud.

| (14) | Praeguseks on rakendatud asjakohased reformid haridussüsteemis. Portugali ametiasutused on võtnud kohustuse neid reforme pidevalt hinnata ja nende järele valvata. Portugal on heaks kiitnud ka dekreetseaduse, millega nähakse ette lühiajalised koolitused, ning lisaks on ettevalmistamisel veel üks dekreetseadus, mille abil soovitakse koostada võrdlusaluseks olevaid kutsekoole käsitlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

(14)

Praeguseks on rakendatud asjakohased reformid haridussüsteemis. Portugali ametiasutused on võtnud kohustuse neid reforme pidevalt hinnata ja nende järele valvata. Portugal on heaks kiitnud ka dekreetseaduse, millega nähakse ette lühiajalised koolitused, ning lisaks on ettevalmistamisel veel üks dekreetseadus, mille abil soovitakse koostada võrdlusaluseks olevaid kutsekoole käsitlevad eeskirjad.

| (15) | Portugali valitsus kehtestas energiaettevõtjatele uue maksu, mille üle tuleb teha põhjalikku järelevalvet eesmärgiga vältida selle ülekandumist lõpptarbijate hindadesse. Valitsus esitab konkreetsed meetmed üleliigsete hinnalisade vastu võitlemiseks ning energiakulude vähendamiseks kokkuhoiu eesmärgil. |
| --- | --- |

(15)

Portugali valitsus kehtestas energiaettevõtjatele uue maksu, mille üle tuleb teha põhjalikku järelevalvet eesmärgiga vältida selle ülekandumist lõpptarbijate hindadesse. Valitsus esitab konkreetsed meetmed üleliigsete hinnalisade vastu võitlemiseks ning energiakulude vähendamiseks kokkuhoiu eesmärgil.

| (16) | Olenemata positiivsest arengust hindamisperioodi jooksul on transpordireformide puhul tehtud edusammud oodatust väiksemad. Pärast taristuprojektide prioriteetsele kohale seadmist oodatakse 12. läbivaatamise ajaks transpordisüsteemi selget pikaajalist visiooni. Vahepeal kiideti transpordivaldkonna reguleerivat asutust käsitlev õigusraamistik 2014. aasta märtsis heaks. Portugali konkurentsivõime suurendamiseks on vaja viia läbi täiendavad poliitikareformid sadamasektoris. Raudtee- ja linnatransporditeenustega seoses peavad Portugali ametiasutused suurendama jõupingutusi, et tugevdada nende teenuste rahalist jätkusuutlikkust, konkurentsivõimet ja tõhusust. |
| --- | --- |

(16)

Olenemata positiivsest arengust hindamisperioodi jooksul on transpordireformide puhul tehtud edusammud oodatust väiksemad. Pärast taristuprojektide prioriteetsele kohale seadmist oodatakse 12. läbivaatamise ajaks transpordisüsteemi selget pikaajalist visiooni. Vahepeal kiideti transpordivaldkonna reguleerivat asutust käsitlev õigusraamistik 2014. aasta märtsis heaks. Portugali konkurentsivõime suurendamiseks on vaja viia läbi täiendavad poliitikareformid sadamasektoris. Raudtee- ja linnatransporditeenustega seoses peavad Portugali ametiasutused suurendama jõupingutusi, et tugevdada nende teenuste rahalist jätkusuutlikkust, konkurentsivõimet ja tõhusust.

| (17) | Jätkatud on samme Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ (3) ülevõtmiseks vajalike seadusandlike muudatuste vastuvõtmise suunas, kuigi tagasihoidliku tempoga. Avalik-õiguslikke kutseühinguid käsitleva horisontaalse raamseaduse vastuvõtmise järel on tekkinud lisaviivitused seoses ehitussektori õigusaktide ja ülikoolide õiguskorda muutva seadusega ning kutseorganisatsioonide muudetud põhikirjade esitamisega parlamendile. Ühtse kontaktpunkti täielikult toimivaks muutmisel täheldati edusamme. |
| --- | --- |

(17)

Jätkatud on samme Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ (3) ülevõtmiseks vajalike seadusandlike muudatuste vastuvõtmise suunas, kuigi tagasihoidliku tempoga. Avalik-õiguslikke kutseühinguid käsitleva horisontaalse raamseaduse vastuvõtmise järel on tekkinud lisaviivitused seoses ehitussektori õigusaktide ja ülikoolide õiguskorda muutva seadusega ning kutseorganisatsioonide muudetud põhikirjade esitamisega parlamendile. Ühtse kontaktpunkti täielikult toimivaks muutmisel täheldati edusamme.

| (18) | Pärast uue õigusraamistiku täielikku rakendamist on käimas linnaalade üürireform. Sellest olenemata tuleb reformi mõju pidevalt hinnata. |
| --- | --- |

(18)

Pärast uue õigusraamistiku täielikku rakendamist on käimas linnaalade üürireform. Sellest olenemata tuleb reformi mõju pidevalt hinnata.

| (19) | Pärast seda, kui võeti vastu raamseadus, milles sätestatakse riigi reguleerivate asutuste toimimise põhimõtted, muudetakse nende asutuste põhimääruseid sellele vastavalt. Mõni neist on juba heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(19)

Pärast seda, kui võeti vastu raamseadus, milles sätestatakse riigi reguleerivate asutuste toimimise põhimõtted, muudetakse nende asutuste põhimääruseid sellele vastavalt. Mõni neist on juba heaks kiidetud.

| (20) | Litsentsimiskeskkonna parandamise ja halduskoormuse vähendamise meetmeid on täiendatud ja koormavate eeskirjade läbivaatamine jätkub. Kuid on esinenud viivitusi uute eeskirjade puhul sellise reegli rakendamisel, mille kohaselt iga uue eeskirja kehtestamisega kaasneb mõne olemasoleva tühistamine, samuti seoses territoriaalse planeerimise ja keskkonnameetmetega ning geoloogiliste uuringute ja kaevanduslubade väljastamise korra läbivaatamisel. |
| --- | --- |

(20)

Litsentsimiskeskkonna parandamise ja halduskoormuse vähendamise meetmeid on täiendatud ja koormavate eeskirjade läbivaatamine jätkub. Kuid on esinenud viivitusi uute eeskirjade puhul sellise reegli rakendamisel, mille kohaselt iga uue eeskirja kehtestamisega kaasneb mõne olemasoleva tühistamine, samuti seoses territoriaalse planeerimise ja keskkonnameetmetega ning geoloogiliste uuringute ja kaevanduslubade väljastamise korra läbivaatamisel.

| (21) | Pankade kapitalipuhvrid on ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (4) sätestatud kapitalinõuete eeskirjade alusel veel täiesti piisavad. Neid kapitalieeskirju on kohaldatud alates 2014. aasta jaanuarist ning kõigi pankade suhtes kehtib esimese taseme põhiomavahenditele 7 % künnis, millele nelja suurima panga puhul on lisatud veel üks protsendipunkt. Kogu süsteemi laenude ja hoiuste suhtarv on vähenenud 117,0 %ni ning väheneb tõenäoliselt veelgi kuni 2014. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(21)

Pankade kapitalipuhvrid on ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (4) sätestatud kapitalinõuete eeskirjade alusel veel täiesti piisavad. Neid kapitalieeskirju on kohaldatud alates 2014. aasta jaanuarist ning kõigi pankade suhtes kehtib esimese taseme põhiomavahenditele 7 % künnis, millele nelja suurima panga puhul on lisatud veel üks protsendipunkt. Kogu süsteemi laenude ja hoiuste suhtarv on vähenenud 117,0 %ni ning väheneb tõenäoliselt veelgi kuni 2014. aasta lõpuni.

| (22) | Pidevalt tugevdatakse jõupingutusi rahastamisallikate mitmekesistamiseks ettevõtlussektoris. Portugali valitsus nimetas eksperdid arengufinantsasutuse loomise komiteesse. Komitee vastutab nimetatud asutuse asutamisdokumentide, eelkõige põhimääruse ettevalmistamise, strateegilise äriplaani koostamise ja kõnealuse uue üksuse struktuuri kavandamise eest. Arengufinantsasutuse eesmärk on ühtlustada ja tsentraliseerida nende rahastamisvahendite rakendamist, mida toetatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning mis on seotud rahastamise pakkumisega ettevõtlussektorile. |
| --- | --- |

(22)

Pidevalt tugevdatakse jõupingutusi rahastamisallikate mitmekesistamiseks ettevõtlussektoris. Portugali valitsus nimetas eksperdid arengufinantsasutuse loomise komiteesse. Komitee vastutab nimetatud asutuse asutamisdokumentide, eelkõige põhimääruse ettevalmistamise, strateegilise äriplaani koostamise ja kõnealuse uue üksuse struktuuri kavandamise eest. Arengufinantsasutuse eesmärk on ühtlustada ja tsentraliseerida nende rahastamisvahendite rakendamist, mida toetatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning mis on seotud rahastamise pakkumisega ettevõtlussektorile.

| (23) | Portugali ametiasutused nõustusid valmistama Portugali keskpangaga (Banco de Portugal) konsulteerides ette strateegilise kava eesmärgiga vähendada ettevõtlussektori liiga suurt võlakoormust ja toetada kapitali ümberpaigutamist tootlikesse majandussektoritesse, edendades samas finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(23)

Portugali ametiasutused nõustusid valmistama Portugali keskpangaga (Banco de Portugal) konsulteerides ette strateegilise kava eesmärgiga vähendada ettevõtlussektori liiga suurt võlakoormust ja toetada kapitali ümberpaigutamist tootlikesse majandussektoritesse, edendades samas finantsstabiilsust.

| (24) | Rakendati meetmeid valitsemise, tõhususe ja riskijuhtimistavade parandamiseks valitsuse toetatud krediidiliine haldavas riiklikus garantiisüsteemis. Tagatud laenude puhul kohaldatakse praegu uut intressimäära ülempiiride määramise metoodikat. |
| --- | --- |

(24)

Rakendati meetmeid valitsemise, tõhususe ja riskijuhtimistavade parandamiseks valitsuse toetatud krediidiliine haldavas riiklikus garantiisüsteemis. Tagatud laenude puhul kohaldatakse praegu uut intressimäära ülempiiride määramise metoodikat.

| (25) | Neid arengusuundi arvestades tuleks rakendusotsust 2011/344/EL muuta, |
| --- | --- |

(25)

Neid arengusuundi arvestades tuleks rakendusotsust 2011/344/EL muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2011/344/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Finantsabi antakse kolme aasta ja kuue nädala jooksul alates esimesest päevast pärast käesoleva otsuse jõustumist.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Finantsabi antakse kolme aasta ja kuue nädala jooksul alates esimesest päevast pärast käesoleva otsuse jõustumist.”

| 2) | Artikli 3 lõiked 8 ja 9 asendatakse järgmistega:
  „8.   Portugal võtab 2014. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed:






  a) | valitsemissektori eelarvepuudujääk ei ületa 2014. aastal 4 % SKPst ja uute maksevõlgnevuste tekkimine peatatakse. Eelarvepuudujäägi eesmärgi arvutamisel ei võeta arvesse pankade abistamiseks võetavate valitsuse finantssektoristrateegia kohaste meetmete võimalikku mõju eelarvele. Selle eesmärgi saavutamiseks võtab Portugal konsolideerimismeetmeid mahus 2,3 % SKPst vastavalt 2014. aasta eelarveseaduses ja sel eesmärgil vastu võetud toetavates õigusaktides määratletule; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõiked 8 ja 9 asendatakse järgmistega:

„8.   Portugal võtab 2014. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed:

a)

valitsemissektori eelarvepuudujääk ei ületa 2014. aastal 4 % SKPst ja uute maksevõlgnevuste tekkimine peatatakse. Eelarvepuudujäägi eesmärgi arvutamisel ei võeta arvesse pankade abistamiseks võetavate valitsuse finantssektoristrateegia kohaste meetmete võimalikku mõju eelarvele. Selle eesmärgi saavutamiseks võtab Portugal konsolideerimismeetmeid mahus 2,3 % SKPst vastavalt 2014. aasta eelarveseaduses ja sel eesmärgil vastu võetud toetavates õigusaktides määratletule;

| b) | kulude võimalike kõrvalekallete kontrollimiseks jälgib valitsus tähelepanelikult seda, kuidas ministeeriumides peetakse kulude piirmääradest kinni, ja esitab selle kohta nõukogule igal kuul aruande; |
| --- | --- |

b)

kulude võimalike kõrvalekallete kontrollimiseks jälgib valitsus tähelepanelikult seda, kuidas ministeeriumides peetakse kulude piirmääradest kinni, ja esitab selle kohta nõukogule igal kuul aruande;

| c) | Portugal määratleb ja rakendab märtsi keskpaigaks viivitamata toitjakaotuspensioni andmise tingimustesse kavandatud muudatused ning raamseaduse eelnõu, millega reguleeritakse internetipõhiste hasartmängude litsentside müümise tingimusi. Lisaks astub Portugal otsustavaid samme teatavate sadamate käitamise kontsessioonide müügikokkulepete rakendamiseks; |
| --- | --- |

c)

Portugal määratleb ja rakendab märtsi keskpaigaks viivitamata toitjakaotuspensioni andmise tingimustesse kavandatud muudatused ning raamseaduse eelnõu, millega reguleeritakse internetipõhiste hasartmängude litsentside müümise tingimusi. Lisaks astub Portugal otsustavaid samme teatavate sadamate käitamise kontsessioonide müügikokkulepete rakendamiseks;

| d) | äriühingu tulumaksu ulatuslikku reformi rakendatakse olemasolevate eelarvevahendite piires, et järgida eelarve konsolideerimise eesmärke; |
| --- | --- |

d)

äriühingu tulumaksu ulatuslikku reformi rakendatakse olemasolevate eelarvevahendite piires, et järgida eelarve konsolideerimise eesmärke;

| e) | maksukulude külmutamine keskvalitsuse, piirkondlikul või kohalikul tasandil säilib. Maksudest kõrvalehoidumise ja igasuguse maksupettuse vastast võitlust tugevdatakse veelgi, muu hulgas kontrollides e-arveldamise süsteemi. 12. läbivaatamise ajaks viiakse läbi uuring kinnisvaraturu varimajanduse kohta, et otsida viise, kuidas vähendada maksudest kõrvalehoidumist üüriturul; |
| --- | --- |

e)

maksukulude külmutamine keskvalitsuse, piirkondlikul või kohalikul tasandil säilib. Maksudest kõrvalehoidumise ja igasuguse maksupettuse vastast võitlust tugevdatakse veelgi, muu hulgas kontrollides e-arveldamise süsteemi. 12. läbivaatamise ajaks viiakse läbi uuring kinnisvaraturu varimajanduse kohta, et otsida viise, kuidas vähendada maksudest kõrvalehoidumist üüriturul;

| f) | kui kahjulik õiguslik või muu eelarve mittetäitmise risk peaks realiseeruma, kohaldab Portugal eelarvepuudujäägi eesmärgi täitmiseks kvaliteetseid kompenseerivaid meetmeid; |
| --- | --- |

f)

kui kahjulik õiguslik või muu eelarve mittetäitmise risk peaks realiseeruma, kohaldab Portugal eelarvepuudujäägi eesmärgi täitmiseks kvaliteetseid kompenseerivaid meetmeid;

| g) | valitsus määrab kindlaks, milliseid meetmeid on vaja võtta selleks, et saavutada eelarvepuudujäägiga seoses seatud eesmärk, milleks on maksimaalselt 2,5 % SKPst 2015. aastal. Üksikasjalikud kavad esitatakse 2014. aasta eelarvestrateegia dokumendis, mis avaldatakse 2014. aasta aprilli lõpuks ja milles täpsustatakse ka üksikasjalikud kulude piirmäärad haruministeeriumide lõikes. ELi eelarveraamistiku nõuete täitmise eesmärgil esitatakse selles dokumendis ka keskpika perioodi eelarvekavade üksikasjad; |
| --- | --- |

g)

valitsus määrab kindlaks, milliseid meetmeid on vaja võtta selleks, et saavutada eelarvepuudujäägiga seoses seatud eesmärk, milleks on maksimaalselt 2,5 % SKPst 2015. aastal. Üksikasjalikud kavad esitatakse 2014. aasta eelarvestrateegia dokumendis, mis avaldatakse 2014. aasta aprilli lõpuks ja milles täpsustatakse ka üksikasjalikud kulude piirmäärad haruministeeriumide lõikes. ELi eelarveraamistiku nõuete täitmise eesmärgil esitatakse selles dokumendis ka keskpika perioodi eelarvekavade üksikasjad;

| h) | 2015. aasta konsolideerimisstrateegiat toetatakse muu hulgas järgmiste meetmetega:






  i) | ühtne palgaskaala, mille valitsus töötab välja 2014. aastal eesmärgiga rakendada see 2015. aastal ning mis on suunatud tasustamispoliitika ratsionaliseerimisele ja ametiteülese ühtsuse tagamisele avalikus sektoris; |
| --- | --- | --- |

h)

2015. aasta konsolideerimisstrateegiat toetatakse muu hulgas järgmiste meetmetega:

i)

ühtne palgaskaala, mille valitsus töötab välja 2014. aastal eesmärgiga rakendada see 2015. aastal ning mis on suunatud tasustamispoliitika ratsionaliseerimisele ja ametiteülese ühtsuse tagamisele avalikus sektoris;

| ii) | ühtne lisatasude skaala, mida hakatakse rakendama oodatavalt 2014. aastal ja mille täielik mõju eelarvele avaldub 2015. aastal; |
| --- | --- |

ii)

ühtne lisatasude skaala, mida hakatakse rakendama oodatavalt 2014. aastal ja mille täielik mõju eelarvele avaldub 2015. aastal;

| iii) | uued laiaulatuslikud meetmed kui osa käimasolevast pensionireformist eesmärgiga parandada pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust. Hiljuti moodustatud pensionireformikomitee töötab välja reformi konkreetsed üksikasjad. Reform hõlmab lühiajalisi meetmeid, mille abil seotakse pensioniõigused veelgi enam demograafiliste ja majanduslike kriteeriumidega, järgides samas ka progressiivsuse põhimõtteid kooskõlas konstitutsioonikohtu hiljutise otsusega, milles käsitleti avaliku sektori töötajate pensionisüsteemi lähendamist üldisele korrale. Selle reformi spetsiifilist ülesehitust tutvustatakse 12. läbivaatamise ajal seaduseelnõu kujul, mis esitatakse parlamendile aasta esimeses pooles. Kindlaks määratakse täiendavad sammud, mille abil tagada pensionisüsteemide pikaajaline jätkusuutlikkus. Peale selle tagab valitsus, et hiljuti tõstetud pensioniiga kohaldatakse 2014. aasta jooksul tulemuslikult pensionäride suhtes, kes on hõlmatud avaliku sektori töötajate pensionisüsteemiga; |
| --- | --- |

iii)

uued laiaulatuslikud meetmed kui osa käimasolevast pensionireformist eesmärgiga parandada pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust. Hiljuti moodustatud pensionireformikomitee töötab välja reformi konkreetsed üksikasjad. Reform hõlmab lühiajalisi meetmeid, mille abil seotakse pensioniõigused veelgi enam demograafiliste ja majanduslike kriteeriumidega, järgides samas ka progressiivsuse põhimõtteid kooskõlas konstitutsioonikohtu hiljutise otsusega, milles käsitleti avaliku sektori töötajate pensionisüsteemi lähendamist üldisele korrale. Selle reformi spetsiifilist ülesehitust tutvustatakse 12. läbivaatamise ajal seaduseelnõu kujul, mis esitatakse parlamendile aasta esimeses pooles. Kindlaks määratakse täiendavad sammud, mille abil tagada pensionisüsteemide pikaajaline jätkusuutlikkus. Peale selle tagab valitsus, et hiljuti tõstetud pensioniiga kohaldatakse 2014. aasta jooksul tulemuslikult pensionäride suhtes, kes on hõlmatud avaliku sektori töötajate pensionisüsteemiga;

| iv) | muud meetmed, mis peaksid aitama saavutada eesmärki 2,5 % SKPst, määratakse kindlaks enne aprilli keskpaika; |
| --- | --- |

iv)

muud meetmed, mis peaksid aitama saavutada eesmärki 2,5 % SKPst, määratakse kindlaks enne aprilli keskpaika;

| i) | keskpika perioodi eelarvestrateegia tugineb täiendavatele reformidele, mis on muu hulgas esitatud riigi reformi käsitlevas ettepanekus. Nende reformide eesmärk on parandada avaliku sektori tõhusust ja selle teenuste kvaliteeti. Tööturu osapooltega toimunud konsultatsioonide esimesele voorule tuginedes arutatakse selles küsimuses tehtud edusamme 12. läbivaatamise käigus; |
| --- | --- |

i)

keskpika perioodi eelarvestrateegia tugineb täiendavatele reformidele, mis on muu hulgas esitatud riigi reformi käsitlevas ettepanekus. Nende reformide eesmärk on parandada avaliku sektori tõhusust ja selle teenuste kvaliteeti. Tööturu osapooltega toimunud konsultatsioonide esimesele voorule tuginedes arutatakse selles küsimuses tehtud edusamme 12. läbivaatamise käigus;

| j) | Portugal avaldab 2014. aasta eelarve osana maksukulude aruande, mis hõlmab keskvalitsuse, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutusi; |
| --- | --- |

j)

Portugal avaldab 2014. aasta eelarve osana maksukulude aruande, mis hõlmab keskvalitsuse, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutusi;

| k) | Portugal moodustab 2014. aasta juuni lõpuks rahandusministeeriumis raamatupidamisarvestuse üksuse, et parandada avaliku sektori raamatupidamis- ja aruandlusraamistikku. Muu hulgas on selle üksuse ülesanne tagada nõuetekohase raamatupidamisarvestuse pidamine selliste tulude, kulude, varade ja kohustuste üle, mis on seotud valitsemissektori pangakontode ja võla ning avaliku ja erasektori partnerlusega; |
| --- | --- |

k)

Portugal moodustab 2014. aasta juuni lõpuks rahandusministeeriumis raamatupidamisarvestuse üksuse, et parandada avaliku sektori raamatupidamis- ja aruandlusraamistikku. Muu hulgas on selle üksuse ülesanne tagada nõuetekohase raamatupidamisarvestuse pidamine selliste tulude, kulude, varade ja kohustuste üle, mis on seotud valitsemissektori pangakontode ja võla ning avaliku ja erasektori partnerlusega;

| l) | kohustuste kontrollimise seadus jõustatakse täiel määral kõigis avaliku sektori asutustes eesmärgiga vältida uute maksevõlgnevuste tekkimist; |
| --- | --- |

l)

kohustuste kontrollimise seadus jõustatakse täiel määral kõigis avaliku sektori asutustes eesmärgiga vältida uute maksevõlgnevuste tekkimist;

| m) | Portugal võtab lisameetmeid, et täiendavalt tugevdada oma riiklikku finantsjuhtimissüsteemi. Portugal vaatab märtsi lõpuks üle eelarveraamistiku seaduse, et asjakohased liidu õigusaktid täiel määral siseriiklikku õigusesse üle võtta. Lisaks vaatab Portugal nimetatud seaduse põhjalikumalt läbi eesmärgiga vähendada eelarve killustatust eelarveüksuste arvu piiramise ja omatulude liigitamise läbivaatamise abil, lihtsustada eelarveassigneeringute struktuuri, suurendada vastutust ja täiendavalt kinnitada riigi rahandus keskpika perioodi raamistikus. Uue seaduse põhipunktid ja ülesehitus töötatakse välja 2014. aasta aprilli lõpuks. Portugal tagab, et meetmeid, mida kasutatakse uue eelarveraamistiku rakendamiseks keskvalitsuse tasandil, kohaldatakse ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

m)

Portugal võtab lisameetmeid, et täiendavalt tugevdada oma riiklikku finantsjuhtimissüsteemi. Portugal vaatab märtsi lõpuks üle eelarveraamistiku seaduse, et asjakohased liidu õigusaktid täiel määral siseriiklikku õigusesse üle võtta. Lisaks vaatab Portugal nimetatud seaduse põhjalikumalt läbi eesmärgiga vähendada eelarve killustatust eelarveüksuste arvu piiramise ja omatulude liigitamise läbivaatamise abil, lihtsustada eelarveassigneeringute struktuuri, suurendada vastutust ja täiendavalt kinnitada riigi rahandus keskpika perioodi raamistikus. Uue seaduse põhipunktid ja ülesehitus töötatakse välja 2014. aasta aprilli lõpuks. Portugal tagab, et meetmeid, mida kasutatakse uue eelarveraamistiku rakendamiseks keskvalitsuse tasandil, kohaldatakse ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| n) | Portugal rakendab täielikult avaliku ja erasektori partnerluse uue õigusliku ja institutsionaalse raamistiku. Avaliku ja erasektori partnerluse üle uuesti peetavad läbirääkimised jätkuvad mitmes sektoris, et ohjata nende mõju eelarvele. Kõnealusest partnerlusest ja kontsessioonidest tulenevaid fiskaalriske hinnatakse põhjalikult avaliku ja erasektori partnerlust käsitlevates iga-aastastes aruannetes, mis esitatakse piisavalt varakult selleks, et neid saaks eelarvega seotud fiskaalriskide hindamisel arvesse võtta. Järgides uut riigi osalusega ettevõtjaid käsitlevat raamseadust ja kooskõlas rahandusministeeriumi tõhustatud osanikurolliga, suurendatakse riigi osalusega ettevõtjate kontrollimisega tegeleva tehnilise üksuse töötajate arvu. Valitsus jätkab riigi osalusega ettevõtjate ulatuslikku restruktureerimisprogrammi, et säilitada tegevuses jätkusuutlik tasakaal ja seda veelgi tugevdada. Valitsus jätkab pooleliolevat erastamist; |
| --- | --- |

n)

Portugal rakendab täielikult avaliku ja erasektori partnerluse uue õigusliku ja institutsionaalse raamistiku. Avaliku ja erasektori partnerluse üle uuesti peetavad läbirääkimised jätkuvad mitmes sektoris, et ohjata nende mõju eelarvele. Kõnealusest partnerlusest ja kontsessioonidest tulenevaid fiskaalriske hinnatakse põhjalikult avaliku ja erasektori partnerlust käsitlevates iga-aastastes aruannetes, mis esitatakse piisavalt varakult selleks, et neid saaks eelarvega seotud fiskaalriskide hindamisel arvesse võtta. Järgides uut riigi osalusega ettevõtjaid käsitlevat raamseadust ja kooskõlas rahandusministeeriumi tõhustatud osanikurolliga, suurendatakse riigi osalusega ettevõtjate kontrollimisega tegeleva tehnilise üksuse töötajate arvu. Valitsus jätkab riigi osalusega ettevõtjate ulatuslikku restruktureerimisprogrammi, et säilitada tegevuses jätkusuutlik tasakaal ja seda veelgi tugevdada. Valitsus jätkab pooleliolevat erastamist;

| o) | Portugal jätkab reformikava, et jõuda kaasaegse ja tõhusama tulude haldamiseni, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega. 2014. aasta märtsiks teatab Portugal nende 50 % kohalike maksuasutuste nimekirja, mis suletakse 2014. aasta maiks. Maksuametis revideerimiseks ettenähtud inimressurssi suurendatakse 12. läbivaatamise ajaks vähemalt 30 % võrra kogu personalist. Maksuametis luuakse uus maksumaksja teenuste osakond, kuhu koondatakse maksumaksjatele mõeldud erinevad teenused. Riskijuhtimisüksus hakkab täielikult tööle 2014. aasta esimeses kvartalis ja keskendub esialgu sihtprojektidele, mille abil parandada FIEde ja väga jõukate isikute maksukohustuste täitmist. Maksukohustuste täitmist kontrollitakse pidevalt. Rahapesuvastast õigus- ja regulatiivset raamistikku tugevdatakse, et võidelda tõhusamalt rahapesuga ja sellega seonduvate kuritegudega, sealhulgas maksukuritegudega; |
| --- | --- |

o)

Portugal jätkab reformikava, et jõuda kaasaegse ja tõhusama tulude haldamiseni, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega. 2014. aasta märtsiks teatab Portugal nende 50 % kohalike maksuasutuste nimekirja, mis suletakse 2014. aasta maiks. Maksuametis revideerimiseks ettenähtud inimressurssi suurendatakse 12. läbivaatamise ajaks vähemalt 30 % võrra kogu personalist. Maksuametis luuakse uus maksumaksja teenuste osakond, kuhu koondatakse maksumaksjatele mõeldud erinevad teenused. Riskijuhtimisüksus hakkab täielikult tööle 2014. aasta esimeses kvartalis ja keskendub esialgu sihtprojektidele, mille abil parandada FIEde ja väga jõukate isikute maksukohustuste täitmist. Maksukohustuste täitmist kontrollitakse pidevalt. Rahapesuvastast õigus- ja regulatiivset raamistikku tugevdatakse, et võidelda tõhusamalt rahapesuga ja sellega seonduvate kuritegudega, sealhulgas maksukuritegudega;

| p) | Portugal esitab aruande, mis sisaldab järgmisi eesmärke:






  i) | teha kindlaks keskvalitsuse ja kohalikul tasandil osutatavate teenuste ja nende tasandite õiguspädevuse kattumine ja muud ebatõhususe põhjused ning |
| --- | --- | --- |

p)

Portugal esitab aruande, mis sisaldab järgmisi eesmärke:

i)

teha kindlaks keskvalitsuse ja kohalikul tasandil osutatavate teenuste ja nende tasandite õiguspädevuse kattumine ja muud ebatõhususe põhjused ning

| ii) | korraldada ministeeriumide poolt osutatavate detsentraliseeritud teenuste võrk ümber peamiselt Lojas do Cidadão (ametiasutuste ja kommunaalteenuste ühtsed kontaktpunktid) võrgu abil ja muude põhimõtete alusel, mis võimaldavad parandada teenuste osutamise geograafilist jaotust, edendada ühiste teenuste osutamist ja arendada digitaalset valitsust; |
| --- | --- |

ii)

korraldada ministeeriumide poolt osutatavate detsentraliseeritud teenuste võrk ümber peamiselt Lojas do Cidadão (ametiasutuste ja kommunaalteenuste ühtsed kontaktpunktid) võrgu abil ja muude põhimõtete alusel, mis võimaldavad parandada teenuste osutamise geograafilist jaotust, edendada ühiste teenuste osutamist ja arendada digitaalset valitsust;

| q) | Portugal jätkab jagatud teenuste strateegia rakendamist avalikus halduses, eelkõige inimressursi (GeRHuP) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

q)

Portugal jätkab jagatud teenuste strateegia rakendamist avalikus halduses, eelkõige inimressursi (GeRHuP) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas;

| r) | Portugal jätkab avalikus halduses inimressursi juhtimise reformide rakendamist. Lisatasusid käsitleva uuringu ja aruande alusel esitatakse ühtset lisatasude skaalat käsitleva õigusakti eelnõu 12. läbivaatamise ajaks eesmärgiga rakendada see 2014. aasta juuniks. Uus üldine avaliku sektori tööseadus, millega lihtsustatakse avaliku sektori tööhõivet käsitlevaid eeskirju ja koostatakse need kooskõlas erasektori tööseadustiku ülesehitusega, kiidetakse parlamendis heaks 2014. aasta märtsiks; |
| --- | --- |

r)

Portugal jätkab avalikus halduses inimressursi juhtimise reformide rakendamist. Lisatasusid käsitleva uuringu ja aruande alusel esitatakse ühtset lisatasude skaalat käsitleva õigusakti eelnõu 12. läbivaatamise ajaks eesmärgiga rakendada see 2014. aasta juuniks. Uus üldine avaliku sektori tööseadus, millega lihtsustatakse avaliku sektori tööhõivet käsitlevaid eeskirju ja koostatakse need kooskõlas erasektori tööseadustiku ülesehitusega, kiidetakse parlamendis heaks 2014. aasta märtsiks;

| s) | Portugal tagab tervishoiusüsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse, jätkates teenuste ratsionaalset kasutamist ja kulude, sealhulgas ravimitele ja haiglaravile tehtavate riiklike kulutuste kontrollimist ja kõrvaldades maksevõlgnevused; |
| --- | --- |

s)

Portugal tagab tervishoiusüsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse, jätkates teenuste ratsionaalset kasutamist ja kulude, sealhulgas ravimitele ja haiglaravile tehtavate riiklike kulutuste kontrollimist ja kõrvaldades maksevõlgnevused;

| t) | Portugal jätkab juba alustatud haiglatevõrgu reorganiseerimist ja ratsionaliseerimist, spetsialiseerides, koondades ja jagades selleks ümber haiglateenuseid, ning tagab haiglate reorganiseerimise mitmeaastase tegevuskava rakendamise; |
| --- | --- |

t)

Portugal jätkab juba alustatud haiglatevõrgu reorganiseerimist ja ratsionaliseerimist, spetsialiseerides, koondades ja jagades selleks ümber haiglateenuseid, ning tagab haiglate reorganiseerimise mitmeaastase tegevuskava rakendamise;

| u) | Portugal viib läbi reformid tööturu suure killustatuse probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

u)

Portugal viib läbi reformid tööturu suure killustatuse probleemi lahendamiseks;

| v) | Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtjate konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majandusliku ja tööturu suundumustega; |
| --- | --- |

v)

Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtjate konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majandusliku ja tööturu suundumustega;

| w) | Portugal tagab jätkuvalt oma aktiivse tööturupoliitika tõhustamise vastavalt hindamisaruande tulemustele ja tegevuskavale, et parandada riiklike tööturuasutuste toimimist; |
| --- | --- |

w)

Portugal tagab jätkuvalt oma aktiivse tööturupoliitika tõhustamise vastavalt hindamisaruande tulemustele ja tegevuskavale, et parandada riiklike tööturuasutuste toimimist;

| x) | Portugal jätkab oma tegevuskavades sätestatud meetmete rakendamist kesk- ja kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamiseks ning suurendab ettevõtjate kaasatust kutseõppe- ja haridussüsteemi; |
| --- | --- |

x)

Portugal jätkab oma tegevuskavades sätestatud meetmete rakendamist kesk- ja kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamiseks ning suurendab ettevõtjate kaasatust kutseõppe- ja haridussüsteemi;

| y) | Portugal rakendab sõltumatu gaasi ja elektrienergia logistikateenuste ettevõtja loomise kava; |
| --- | --- |

y)

Portugal rakendab sõltumatu gaasi ja elektrienergia logistikateenuste ettevõtja loomise kava;

| z) | Portugal rakendab piisavaid meetmeid, et kõrvaldada energiatariifi võlg ja tagada riikliku elektrienergiasüsteemi jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

z)

Portugal rakendab piisavaid meetmeid, et kõrvaldada energiatariifi võlg ja tagada riikliku elektrienergiasüsteemi jätkusuutlikkus;

| aa) | Portugal võtab meetmed transpordisüsteemi toimimise parandamiseks; täiel määral rakendatakse aastaid 2011–2015 hõlmav strateegiline transpordikava, sealhulgas võetakse pikaajalised meetmed, mille abil tagada tõhusus ja jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

aa)

Portugal võtab meetmed transpordisüsteemi toimimise parandamiseks; täiel määral rakendatakse aastaid 2011–2015 hõlmav strateegiline transpordikava, sealhulgas võetakse pikaajalised meetmed, mille abil tagada tõhusus ja jätkusuutlikkus;

| bb) | Portugal jätkab ELi raudteepakettide ülevõtmist; |
| --- | --- |

bb)

Portugal jätkab ELi raudteepakettide ülevõtmist;

| cc) | Portugal jätkab sadamate juhtimise süsteemi parandamist ning selle süsteemi majanduslikku reguleerimist ja käitamist; |
| --- | --- |

cc)

Portugal jätkab sadamate juhtimise süsteemi parandamist ning selle süsteemi majanduslikku reguleerimist ja käitamist;

| dd) | Portugal jätkab turule sisenemise tõkete kaotamist, kehtivate tegevusloa taotlemise nõuete leebemaks muutmist ja halduskoormuse vähendamist teenuste sektoris; |
| --- | --- |

dd)

Portugal jätkab turule sisenemise tõkete kaotamist, kehtivate tegevusloa taotlemise nõuete leebemaks muutmist ja halduskoormuse vähendamist teenuste sektoris;

| ee) | Portugal viib lõpule ehitussektori õigusnormide ja muude selliste seni tegemata sektoripõhiste muudatuste vastuvõtmise, mida on vaja direktiivi 2006/123/EÜ täielikuks rakendamiseks, ning esitab need vajaduse korral parlamendile; |
| --- | --- |

ee)

Portugal viib lõpule ehitussektori õigusnormide ja muude selliste seni tegemata sektoripõhiste muudatuste vastuvõtmise, mida on vaja direktiivi 2006/123/EÜ täielikuks rakendamiseks, ning esitab need vajaduse korral parlamendile;

| ff) | valitsus esitab parlamendile kutseorganisatsioonide muudetud põhikirjad; |
| --- | --- |

ff)

valitsus esitab parlamendile kutseorganisatsioonide muudetud põhikirjad;

| gg) | Portugal parandab ärikeskkonda ja viib sel eesmärgil lõpule pooleliolevad halduskoormuse vähendamise reformid, muutes eelkõige ühtse kontaktpunkti täielikult toimivaks eesmärgiga tagada kooskõla direktiiviga 2006/123/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/36/EÜ, (5) lihtsustab veelgi kehtivaid litsentsimismenetlusi ja regulatsioone ning vähendab majanduses muud halduskoormust, mis on majandustegevuse arengu peamised takistused; |
| --- | --- |

gg)

Portugal parandab ärikeskkonda ja viib sel eesmärgil lõpule pooleliolevad halduskoormuse vähendamise reformid, muutes eelkõige ühtse kontaktpunkti täielikult toimivaks eesmärgiga tagada kooskõla direktiiviga 2006/123/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/36/EÜ, (5) lihtsustab veelgi kehtivaid litsentsimismenetlusi ja regulatsioone ning vähendab majanduses muud halduskoormust, mis on majandustegevuse arengu peamised takistused;

| hh) | pärast uue linnaalade üüriseaduse nr 6/2006 muudatuste ja renoveerimisega seotud haldusmenetluse lihtsustamist käsitleva dekreetseaduse vastuvõtmist hindab Portugal põhjalikult eluasemeturu toimimist; |
| --- | --- |

hh)

pärast uue linnaalade üüriseaduse nr 6/2006 muudatuste ja renoveerimisega seotud haldusmenetluse lihtsustamist käsitleva dekreetseaduse vastuvõtmist hindab Portugal põhjalikult eluasemeturu toimimist;

| ii) | valitsus kiidab heaks vastavad muudatused riigi reguleerivate asutuste põhimäärustes ja tagab konkurentsiameti rahastamismudeli tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

ii)

valitsus kiidab heaks vastavad muudatused riigi reguleerivate asutuste põhimäärustes ja tagab konkurentsiameti rahastamismudeli tõhusa toimimise;

| jj) | Portugal hindab käibemaksu kassapõhist arvestamist käsitleva vabatahtliku korra kasutamise mõju; |
| --- | --- |

jj)

Portugal hindab käibemaksu kassapõhist arvestamist käsitleva vabatahtliku korra kasutamise mõju;

| kk) | Portugal rakendab edasi laiaulatuslikku programmi eesmärgiga lihtsustada koormavaid litsentsimismenetlusi ja regulatsioone ning vähendada muud halduskoormust majanduskeskkonnas. |
| --- | --- |

kk)

Portugal rakendab edasi laiaulatuslikku programmi eesmärgiga lihtsustada koormavaid litsentsimismenetlusi ja regulatsioone ning vähendada muud halduskoormust majanduskeskkonnas.

9.   Eesmärgiga taastada usaldus finantssektori vastu püüab Portugal säilitada asjakohase kapitalitaseme oma pangandussektoris ning tagab nõuetekohase finantsvõimenduse vähendamise protsessi vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tähtaegadele. Seoses sellega rakendab Portugal finantsstabiilsuse tagamiseks pangandussektori toimimise strateegiat, mis on kokku lepitud komisjoni, EKP ja IMFiga. Eelkõige teeb Portugal järgmist:

| a) | tagab, et pankade kapitalipuhvrid on jätkuvalt piisavad ja kooskõlas uute kapitalinõuete eeskirjadega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivigaga 2013/36/EL (6); |
| --- | --- |

a)

tagab, et pankade kapitalipuhvrid on jätkuvalt piisavad ja kooskõlas uute kapitalinõuete eeskirjadega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivigaga 2013/36/EL (6);

| b) | soovitab oma pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid; |
| --- | --- |

b)

soovitab oma pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid;

| c) | kohustub ka edaspidi toetama vajaduse korral pangandussüsteemi, julgustades pankasid leidma erasektoripõhiseid lahendusi, samal ajal kui pankade maksevõime toetusfondist on vahendid elujõuliste pankade täiendavaks toetamiseks kättesaadavad rangetel tingimustel kooskõlas liidu riigiabi eeskirjadega; |
| --- | --- |

c)

kohustub ka edaspidi toetama vajaduse korral pangandussüsteemi, julgustades pankasid leidma erasektoripõhiseid lahendusi, samal ajal kui pankade maksevõime toetusfondist on vahendid elujõuliste pankade täiendavaks toetamiseks kättesaadavad rangetel tingimustel kooskõlas liidu riigiabi eeskirjadega;

| d) | tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on esmatähtis selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamisega seotud tasakaalustamatus ja vähendada sõltuvust eurosüsteemipoolsest rahastamisest keskpikas perspektiivis. Pankade rahastamis- ja kapitalikavad vaadatakse läbi kord kvartalis; |
| --- | --- |

d)

tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on esmatähtis selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamisega seotud tasakaalustamatus ja vähendada sõltuvust eurosüsteemipoolsest rahastamisest keskpikas perspektiivis. Pankade rahastamis- ja kapitalikavad vaadatakse läbi kord kvartalis;

| e) | jätkab Portugali keskpanga (Banco de Portugal) poolse järelevalve korralduse tugevdamist, optimeerib tema järelevalvemenetlusi ning arendab ja rakendab uusi järelevalvemeetodeid ja -vahendeid. Banco de Portugal vaatab üle viivislaene käsitlevad standardid, et vastavalt liidu tasandil kehtestatud ajakavale saavutada lähenemine Euroopa Pangandusjärelevalve asjaomase tehnilise standardi tingimustele; |
| --- | --- |

e)

jätkab Portugali keskpanga (Banco de Portugal) poolse järelevalve korralduse tugevdamist, optimeerib tema järelevalvemenetlusi ning arendab ja rakendab uusi järelevalvemeetodeid ja -vahendeid. Banco de Portugal vaatab üle viivislaene käsitlevad standardid, et vastavalt liidu tasandil kehtestatud ajakavale saavutada lähenemine Euroopa Pangandusjärelevalve asjaomase tehnilise standardi tingimustele;

| f) | jätkab igas kvartalis pankade võimaliku kapitalivajaduse kontrollimist, kasutades selleks stressiolukorda arvessevõtvat tulevikku suunatud lähenemisviisi, muu hulgas integreerides kvaliteedi tagamise protsessi uue ülevalt alla toimiva stressitestimise raamistiku, mis võimaldab vaadata üle tulemuste peamised ajendid; |
| --- | --- |

f)

jätkab igas kvartalis pankade võimaliku kapitalivajaduse kontrollimist, kasutades selleks stressiolukorda arvessevõtvat tulevikku suunatud lähenemisviisi, muu hulgas integreerides kvaliteedi tagamise protsessi uue ülevalt alla toimiva stressitestimise raamistiku, mis võimaldab vaadata üle tulemuste peamised ajendid;

| g) | jätkab riigilt kapitalitoetust saanud finantseerimisasutuste restruktureerimiskavades kokku lepitud meetmete rakendamise tähelepanelikku jälgimist; |
| --- | --- |

g)

jätkab riigilt kapitalitoetust saanud finantseerimisasutuste restruktureerimiskavades kokku lepitud meetmete rakendamise tähelepanelikku jälgimist;

| h) | tagab tütarettevõtjate ja vara õigeaegse võõrandamise kõigis kolmes riigile kuuluvas eriotstarbelises äriühingus, sealhulgas kahe valitud teenuseosutaja kaudu; |
| --- | --- |

h)

tagab tütarettevõtjate ja vara õigeaegse võõrandamise kõigis kolmes riigile kuuluvas eriotstarbelises äriühingus, sealhulgas kahe valitud teenuseosutaja kaudu;

| i) | analüüsib pankade maksevõime taastamise kavasid ning annab süsteemile suuniseid maksevõime taastamise kavade kohta kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve asjaomaste tehniliste standarditega (standardite eelnõudega) ja tulevase liidu direktiiviga krediidiasutuste maksevõime taastamise ja kriisilahenduse kohta ning koostab pankade esitatud aruannete alusel kriisilahenduskavad; |
| --- | --- |

i)

analüüsib pankade maksevõime taastamise kavasid ning annab süsteemile suuniseid maksevõime taastamise kavade kohta kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve asjaomaste tehniliste standarditega (standardite eelnõudega) ja tulevase liidu direktiiviga krediidiasutuste maksevõime taastamise ja kriisilahenduse kohta ning koostab pankade esitatud aruannete alusel kriisilahenduskavad;

| j) | koostab igas kvartalis aruanded uute restruktureerimisvahendite rakendamise kohta; jälgib jätkuvalt finantsasutuste raamistiku rakendamist kodumajapidamiste võla kohtuväliseks restruktureerimiseks ja muudab ettevõtjate võla restruktureerimise raamistiku kohaldamise sujuvamaks. Banco de Portugal' iga konsulteerides valmistab ette strateegilise kava eesmärgiga vähendada ettevõtlussektori liiga suurt võlakoormust ja toetada kapitali ümberpaigutamist tootlikesse majandussektoritesse, edendades samas finantsstabiilsust; |
| --- | --- |

j)

koostab igas kvartalis aruanded uute restruktureerimisvahendite rakendamise kohta; jälgib jätkuvalt finantsasutuste raamistiku rakendamist kodumajapidamiste võla kohtuväliseks restruktureerimiseks ja muudab ettevõtjate võla restruktureerimise raamistiku kohaldamise sujuvamaks. Banco de Portugal' iga konsulteerides valmistab ette strateegilise kava eesmärgiga vähendada ettevõtlussektori liiga suurt võlakoormust ja toetada kapitali ümberpaigutamist tootlikesse majandussektoritesse, edendades samas finantsstabiilsust;

| k) | jätkab ettevõtlus- ja kodumajapidamiste sektori kõrge võlataseme jälgimist, koostades selleks igas kvartalis aruande, ning uue võla restruktureerimise raamistiku rakendamist, et tagada selle võimalikult tulemuslik toimimine; |
| --- | --- |

k)

jätkab ettevõtlus- ja kodumajapidamiste sektori kõrge võlataseme jälgimist, koostades selleks igas kvartalis aruande, ning uue võla restruktureerimise raamistiku rakendamist, et tagada selle võimalikult tulemuslik toimimine;

| l) | innustab juba esitatud ettepanekutele tuginedes ettevõtlussektori rahastamisalternatiivide mitmekesistamist ning töötab välja ja rakendab ettevõtlussektorile traditsioonilise pangakrediidi kõrval alternatiivseid rahastamisvõimalusi pakkuvad lahendused mitmesuguste meetmete abil, mille eesmärk on parandada selle sektori juurdepääsu kapitaliturgudele; |
| --- | --- |

l)

innustab juba esitatud ettepanekutele tuginedes ettevõtlussektori rahastamisalternatiivide mitmekesistamist ning töötab välja ja rakendab ettevõtlussektorile traditsioonilise pangakrediidi kõrval alternatiivseid rahastamisvõimalusi pakkuvad lahendused mitmesuguste meetmete abil, mille eesmärk on parandada selle sektori juurdepääsu kapitaliturgudele;

| m) | hindab jätkuvalt valitsuse garantiiga krediidiinstrumentidesse sisse viidud paranduste mõju tegelikele intressimääradele; on valmis vajaduse korral järgima alternatiivset poliitikat eesmärgiga tagada, et valitsuse garantiiga laenud hinnastatakse konkurentsivõimelisel ja läbipaistval viisil lõppkasutajate huvidest lähtuvalt; annab korrapäraselt aru tehtud edusammude kohta; |
| --- | --- |

m)

hindab jätkuvalt valitsuse garantiiga krediidiinstrumentidesse sisse viidud paranduste mõju tegelikele intressimääradele; on valmis vajaduse korral järgima alternatiivset poliitikat eesmärgiga tagada, et valitsuse garantiiga laenud hinnastatakse konkurentsivõimelisel ja läbipaistval viisil lõppkasutajate huvidest lähtuvalt; annab korrapäraselt aru tehtud edusammude kohta;

| n) | loob arengufinantsasutuse, mille ülesandeks on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate rahastamisvahendite rakendamise ühtlustamine ja tsentraliseerimine programmitöö perioodil 2014–2020. Kõnealune arengufinantsasutus ei tohi võtta üldsuselt vastu hoiuseid ega muid tagasimakstavaid vahendeid, tegeleda otse laenamisega, investeerida valitsemissektori võlainstrumentidesse ega anda valitsemissektorile laene. Arengufinantsasutuse ärimudeli projekt ja põhimäärus koostatakse nii, et see ei tekita riigi rahandusele mis tahes täiendavat koormust ega riski. |
| --- | --- |

n)

loob arengufinantsasutuse, mille ülesandeks on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate rahastamisvahendite rakendamise ühtlustamine ja tsentraliseerimine programmitöö perioodil 2014–2020. Kõnealune arengufinantsasutus ei tohi võtta üldsuselt vastu hoiuseid ega muid tagasimakstavaid vahendeid, tegeleda otse laenamisega, investeerida valitsemissektori võlainstrumentidesse ega anda valitsemissektorile laene. Arengufinantsasutuse ärimudeli projekt ja põhimäärus koostatakse nii, et see ei tekita riigi rahandusele mis tahes täiendavat koormust ega riski.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22)."

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).”"

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 23. aprill 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 17. mai 2011. aasta rakendusotsus 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, lk 88).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

4

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/84 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/84

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

23. aprill 2014,

millega kiidetakse heaks Portugali ajakohastatud makromajanduslik kohandamisprogramm

(2014/235/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrust (EL) nr 472/2013 kohaldatakse liikmesriikide suhtes, kes selle jõustumise ajal juba said finantsabi, sealhulgas finantsabi Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) ja/või Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) raames. |
| --- | --- |

(1)

Määrust (EL) nr 472/2013 kohaldatakse liikmesriikide suhtes, kes selle jõustumise ajal juba said finantsabi, sealhulgas finantsabi Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) ja/või Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) raames.

| (2) | Määrusega (EL) nr 472/2013 on ette nähtud sellist finantsabi saavate liikmesriikide makromajandusliku kohandamisprogrammi heakskiitmise eeskirjad, mida on vaja kohaldada koostoimes nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010, (2) kui asjaomane liikmesriik saab abi nii EFSMi raames kui ka muudest allikatest. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) nr 472/2013 on ette nähtud sellist finantsabi saavate liikmesriikide makromajandusliku kohandamisprogrammi heakskiitmise eeskirjad, mida on vaja kohaldada koostoimes nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010, (2) kui asjaomane liikmesriik saab abi nii EFSMi raames kui ka muudest allikatest.

| (3) | Portugalile on antud finantsabi nii EFSMi raames nõukogu rakendusotsusega 2011/344/EL (3) kui ka EFSFi raames. |
| --- | --- |

(3)

Portugalile on antud finantsabi nii EFSMi raames nõukogu rakendusotsusega 2011/344/EL (3) kui ka EFSFi raames.

| (4) | Järjepidevuse huvides tuleks määruse (EL) nr 472/2013 kohane Portugali ajakohastatud makromajanduslik kohandamisprogramm heaks kiita, arvestades rakendusotsuse 2011/344/EL asjakohaseid sätteid. |
| --- | --- |

(4)

Järjepidevuse huvides tuleks määruse (EL) nr 472/2013 kohane Portugali ajakohastatud makromajanduslik kohandamisprogramm heaks kiita, arvestades rakendusotsuse 2011/344/EL asjakohaseid sätteid.

| (5) | Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 on komisjon koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga hinnanud 11. korda edusammusid, mida Portugali ametiasutused on makromajandusliku kohandamisprogrammi kohaste kokkulepitud meetmete rakendamisel teinud, ja kõnealuste meetmete tõhusust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Kõnealuse läbivaatamise tulemusel tuleb olemasolevas makromajanduslikus kohandamisprogrammis teha mõned muudatused. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 on komisjon koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga hinnanud 11. korda edusammusid, mida Portugali ametiasutused on makromajandusliku kohandamisprogrammi kohaste kokkulepitud meetmete rakendamisel teinud, ja kõnealuste meetmete tõhusust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Kõnealuse läbivaatamise tulemusel tuleb olemasolevas makromajanduslikus kohandamisprogrammis teha mõned muudatused.

| (6) | Kõnealused muudatused on sätestatud rakendusotsuse 2011/344/EL asjaomastes sätetes, mida on muudetud nõukogu rakendusotsusega 2014/234/EL (4), |
| --- | --- |

(6)

Kõnealused muudatused on sätestatud rakendusotsuse 2011/344/EL asjaomastes sätetes, mida on muudetud nõukogu rakendusotsusega 2014/234/EL (4),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõigetes 8 ja 9 sätestatud meetmed, mida Portugal võtab oma makromajandusliku kohandamisprogrammi raames.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 23. aprill 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 11. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 12.5.2010, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 17. mai 2011. aasta rakendusotsus 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, lk 88).

3

(4)  Nõukogu 23. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/234/EL, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 75).

4

Euroopa Liidu Teataja

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/86 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/86

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

24. aprill 2014,

liidu rahalise toetuse kohta Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas sigade Aafrika katku vastu võetud järelevalve- ja muude erakorraliste meetmete jaoks

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2551 all)

(Ainult eesti-, läti-, leedu- ja poolakeelne tekst on autentsed)

(2014/236/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (2) eriti selle artiklit 84,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on tavaliselt surmaga lõppev kodu- ja uluksigade nakkuslik viirushaigus, mis põhjustab tõsiseid häireid elussigade ja sigadest saadud toodete liidusiseses kaubanduses ning ekspordis kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on tavaliselt surmaga lõppev kodu- ja uluksigade nakkuslik viirushaigus, mis põhjustab tõsiseid häireid elussigade ja sigadest saadud toodete liidusiseses kaubanduses ning ekspordis kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Pärast kinnitust sigade Aafrika katku levimise kohta Gruusias 2007. aastal levis haigus Vene Föderatsiooni, kus on teatatud mitmetest haiguspuhangutest sigade ja metssigade hulgas kogu Venemaa Euroopa osas. Lisaks teatas Valgevene 2013. aasta juunis, et kinnitust on leidnud sigade Aafrika katku puhang kodusigade hulgas Grodna piirkonnas, mis asub umbes 40 km kaugusel Leedu piirist ning Poola piiri lähedal. |
| --- | --- |

(2)

Pärast kinnitust sigade Aafrika katku levimise kohta Gruusias 2007. aastal levis haigus Vene Föderatsiooni, kus on teatatud mitmetest haiguspuhangutest sigade ja metssigade hulgas kogu Venemaa Euroopa osas. Lisaks teatas Valgevene 2013. aasta juunis, et kinnitust on leidnud sigade Aafrika katku puhang kodusigade hulgas Grodna piirkonnas, mis asub umbes 40 km kaugusel Leedu piirist ning Poola piiri lähedal.

| (3) | Komisjoni rakendusotsuses 2013/498/EL (3) on sätestatud liidu rahaline toetus järelevalve- ja muude erakorraliste meetmete jaoks, mis võeti sigade Aafrika katku vastu 2013. aastal Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas, kus on olemas otsene sigade Aafrika katku sissetoomise oht. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsuses 2013/498/EL (3) on sätestatud liidu rahaline toetus järelevalve- ja muude erakorraliste meetmete jaoks, mis võeti sigade Aafrika katku vastu 2013. aastal Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas, kus on olemas otsene sigade Aafrika katku sissetoomise oht.

| (4) | 2014. aasta jaanuaris teatati taudi levimisest Ukraina metssigade populatsiooni ning see levib endiselt Valgevenes ja Vene Föderatsioonis. Lisaks avastati 2014. aasta jaanuaris kaks sigade Aafrika katku juhtumit Leedu metssigade hulgas ja mõne päeva pärast avastati kaks uut juhtumit Poola metssigade hulgas. Mõlemas riigis avastati taudi juhtumid Valgevene piiri lähedal. Sigade Aafrika katku levimine Euroopa Liiduga piirnevates riikides kujutab endast pidevat ohtu liidu seakasvatusmajanditele, kuna haiguskolletega kolmandatest riikidest võib viirus nende riikidega piirnevatesse liikmesriikidesse sisse tulla nakkuspiirkondadest pärit metssigadega või elusloomi transportinud sõidukitega või sigadest saadud toodete ebaseadusliku toomisega liitu. |
| --- | --- |

(4)

2014. aasta jaanuaris teatati taudi levimisest Ukraina metssigade populatsiooni ning see levib endiselt Valgevenes ja Vene Föderatsioonis. Lisaks avastati 2014. aasta jaanuaris kaks sigade Aafrika katku juhtumit Leedu metssigade hulgas ja mõne päeva pärast avastati kaks uut juhtumit Poola metssigade hulgas. Mõlemas riigis avastati taudi juhtumid Valgevene piiri lähedal. Sigade Aafrika katku levimine Euroopa Liiduga piirnevates riikides kujutab endast pidevat ohtu liidu seakasvatusmajanditele, kuna haiguskolletega kolmandatest riikidest võib viirus nende riikidega piirnevatesse liikmesriikidesse sisse tulla nakkuspiirkondadest pärit metssigadega või elusloomi transportinud sõidukitega või sigadest saadud toodete ebaseadusliku toomisega liitu.

| (5) | Sigade Aafrika katku liitu levimise oht on suurem Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas, sest see taud esineb ja levib nende piiride läheduses Valgevenes, Vene Föderatsioonis ja Ukrainas. Nimetatud liikmesriigid on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud meetmetest, mida neil on kavas võtta selleks, et tugevdada oma territooriumi ja teiste liikmesriikide kaitset. |
| --- | --- |

(5)

Sigade Aafrika katku liitu levimise oht on suurem Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas, sest see taud esineb ja levib nende piiride läheduses Valgevenes, Vene Föderatsioonis ja Ukrainas. Nimetatud liikmesriigid on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud meetmetest, mida neil on kavas võtta selleks, et tugevdada oma territooriumi ja teiste liikmesriikide kaitset.

| (6) | 2013. aastal rakendasid Eesti, Läti, Leedu ja Poola sigade Aafrika katku varaseks avastamiseks nii mets- kui ka kodusigade järelevalvet. Sigade Aafrika katku leviku paremaks ennetamiseks tuleb nende liikmesriikide territooriumil võtta teatavaid järelevalvemeetmeid. |
| --- | --- |

(6)

2013. aastal rakendasid Eesti, Läti, Leedu ja Poola sigade Aafrika katku varaseks avastamiseks nii mets- kui ka kodusigade järelevalvet. Sigade Aafrika katku leviku paremaks ennetamiseks tuleb nende liikmesriikide territooriumil võtta teatavaid järelevalvemeetmeid.

| (7) | Sigade Aafrika katkuga võimalikus kontaktis olnud sõidukite puhastamine ja desinfitseerimine on üks peamisi ettevaatusabinõusid sigade Aafrika katku liitu sissetoomise vastu. Seetõttu on komisjoni rakendusotsusega 2013/426/EL (4) sätestatud teatavad meetmed, millega hoitakse ära sigade Aafrika katku sissetoomine liitu Valgevenest ja Vene Föderatsioonist, ning on ette nähtud, et sõidukid, millega on veetud elusloomi ning mis sisenevad liitu nakkuspiirkondadest, on nõuetekohaselt puhastatud ja desinfitseeritud. |
| --- | --- |

(7)

Sigade Aafrika katkuga võimalikus kontaktis olnud sõidukite puhastamine ja desinfitseerimine on üks peamisi ettevaatusabinõusid sigade Aafrika katku liitu sissetoomise vastu. Seetõttu on komisjoni rakendusotsusega 2013/426/EL (4) sätestatud teatavad meetmed, millega hoitakse ära sigade Aafrika katku sissetoomine liitu Valgevenest ja Vene Föderatsioonist, ning on ette nähtud, et sõidukid, millega on veetud elusloomi ning mis sisenevad liitu nakkuspiirkondadest, on nõuetekohaselt puhastatud ja desinfitseeritud.

| (8) | Olenemata komisjoni määruse (EÜ) nr 206/2009 (5) sätetest, ei saa pidada tühiseks riski, et sigade Aafrika katk tuuakse liitu sisse sealihast saadud tooteid sisaldavate isiklike saadetistega, mida saadetakse posti teel või tuuakse eelkõige Valgevenest, Vene Föderatsioonist ja Ukrainast saabuvate reisijate pagasiga, ning see nõuab täiendavat kontrolli sisenemiskohtades. |
| --- | --- |

(8)

Olenemata komisjoni määruse (EÜ) nr 206/2009 (5) sätetest, ei saa pidada tühiseks riski, et sigade Aafrika katk tuuakse liitu sisse sealihast saadud tooteid sisaldavate isiklike saadetistega, mida saadetakse posti teel või tuuakse eelkõige Valgevenest, Vene Föderatsioonist ja Ukrainast saabuvate reisijate pagasiga, ning see nõuab täiendavat kontrolli sisenemiskohtades.

| (9) | Lisaks tuleks sihipäraste teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil teavitada mitmesuguseid sidusrühmi, sh veterinaararste, kutselisi ja mittekutselisi põllumajandustootjaid, veoautojuhte, tolliametnikke ja reisijaid, ja laiemat üldsust riskidest, mis kaasnevad sigade Aafrika katku sissetoomisega, ja selle tagajärgedest, selleks et direktiivi 2002/60/EÜ (6) kohaselt koostatud situatsiooniplaanide raames teadmisi ja valmisolekut suurendada ning sigade Aafrika katku sissetoomise korral kiiresti reageerida. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks tuleks sihipäraste teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil teavitada mitmesuguseid sidusrühmi, sh veterinaararste, kutselisi ja mittekutselisi põllumajandustootjaid, veoautojuhte, tolliametnikke ja reisijaid, ja laiemat üldsust riskidest, mis kaasnevad sigade Aafrika katku sissetoomisega, ja selle tagajärgedest, selleks et direktiivi 2002/60/EÜ (6) kohaselt koostatud situatsiooniplaanide raames teadmisi ja valmisolekut suurendada ning sigade Aafrika katku sissetoomise korral kiiresti reageerida.

| (10) | 2014. aastal on sigade Aafrika katku juhtumeid avastatud Leedus ja Poolas ning need kaks liikmesriiki on otseses ohus, sest taud esineb nende piiri lähedal Valgevenes. Selleks et vähendada ohtu, et taud levib nende territooriumil, on Leedul ja Poolal kavas nakatunud aladel madala bioturvalisusega seakasvatusettevõtetes vähendada vastuvõtlike peremeesloomade asustustihedust sigade tapmise soodustamise teel ja hoides ära seakasvatusettevõtetesse loomade juurdetoomist vähemalt ühe aasta jooksul. 2013. aasta detsembris esitasid Eesti, Läti, Leedu ja Poola oma kavad ning esialgsed hinnangulised kulud erakorraliste meetmete rakendamiseks 2014. aastal piirkondades, kus Valgevenest, Vene Föderatsioonist ja Ukrainast sigade Aafrika katku sissetoomise risk on suurem. Komisjon analüüsis kavasid liidu rahalise toetuse saamiseks ja leidis, et need on kooskõlas nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ. |
| --- | --- |

(10)

2014. aastal on sigade Aafrika katku juhtumeid avastatud Leedus ja Poolas ning need kaks liikmesriiki on otseses ohus, sest taud esineb nende piiri lähedal Valgevenes. Selleks et vähendada ohtu, et taud levib nende territooriumil, on Leedul ja Poolal kavas nakatunud aladel madala bioturvalisusega seakasvatusettevõtetes vähendada vastuvõtlike peremeesloomade asustustihedust sigade tapmise soodustamise teel ja hoides ära seakasvatusettevõtetesse loomade juurdetoomist vähemalt ühe aasta jooksul. 2013. aasta detsembris esitasid Eesti, Läti, Leedu ja Poola oma kavad ning esialgsed hinnangulised kulud erakorraliste meetmete rakendamiseks 2014. aastal piirkondades, kus Valgevenest, Vene Föderatsioonist ja Ukrainast sigade Aafrika katku sissetoomise risk on suurem. Komisjon analüüsis kavasid liidu rahalise toetuse saamiseks ja leidis, et need on kooskõlas nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ.

| (11) | Eesti, Läti, Leedu ja Poola võetud meetmeid taudi järelevalveks, sõidukite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks ning teabekampaaniate korraldamiseks kaasrahastatakse 50 % määraga. |
| --- | --- |

(11)

Eesti, Läti, Leedu ja Poola võetud meetmeid taudi järelevalveks, sõidukite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks ning teabekampaaniate korraldamiseks kaasrahastatakse 50 % määraga.

| (12) | Leedu ja Poola võetud meetmeid sigade asustustiheduse vähendamiseks nakatunud piirkondades Valgevene piiril tuleks kaasrahastada 30 % määraga. |
| --- | --- |

(12)

Leedu ja Poola võetud meetmeid sigade asustustiheduse vähendamiseks nakatunud piirkondades Valgevene piiril tuleks kaasrahastada 30 % määraga.

| (13) | Kuna Eesti, Läti, Leedu ja Poola esitatud ning 2014. aastal täideviidavate meetmete kavad sigade Aafrika katku sissetoomise vastu Valgevenest, Vene Föderatsioonist ja Ukrainast on piisavalt üksikasjalik raamistik komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (7) artikli 94 tähenduses, siis on käesolev otsus rahastamisotsus toetuste andmise tööprogrammis ettenähtud kulutuste jaoks. |
| --- | --- |

(13)

Kuna Eesti, Läti, Leedu ja Poola esitatud ning 2014. aastal täideviidavate meetmete kavad sigade Aafrika katku sissetoomise vastu Valgevenest, Vene Föderatsioonist ja Ukrainast on piisavalt üksikasjalik raamistik komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (7) artikli 94 tähenduses, siis on käesolev otsus rahastamisotsus toetuste andmise tööprogrammis ettenähtud kulutuste jaoks.

| (14) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seoses 2014. aastal Eesti, Läti, Leedu ja Poola võetud erakorraliste meetmetega kaitseks sigade Aafrika katku eest on neil liikmesriikidel õigus liidu eritoetusele kulude katmiseks, mis kanti seoses lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud meetmetega, mis olid kavandatud perioodiks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2014.

2.   Liidu rahalise toetuse määr kulude katmiseks, mis kanti ja maksti järgmiste meetmete võtmisel, on 50 %:

| a) | kodusigadelt proovide võtmine; |
| --- | --- |

a)

kodusigadelt proovide võtmine;

| b) | metssigadelt proovide võtmine; |
| --- | --- |

b)

metssigadelt proovide võtmine;

| c) | ELISA testid; |
| --- | --- |

c)

ELISA testid;

| d) | PCR-testid ja sekveneerimine; |
| --- | --- |

d)

PCR-testid ja sekveneerimine;

| e) | puhastamise ja desinfitseerimise jaoks seadmete ja desinfektsioonivahendite ostmine; |
| --- | --- |

e)

puhastamise ja desinfitseerimise jaoks seadmete ja desinfektsioonivahendite ostmine;

| f) | spetsiaalselt loomakorjuste hävitamiseks kasutatavate seadmete ostmine; |
| --- | --- |

f)

spetsiaalselt loomakorjuste hävitamiseks kasutatavate seadmete ostmine;

| g) | viroloogiliste laboriuuringute seadmete ostmine; |
| --- | --- |

g)

viroloogiliste laboriuuringute seadmete ostmine;

| h) | teabekampaaniad. |
| --- | --- |

h)

teabekampaaniad.

3.   Leedu ja Poola kulude kandmiseks, mis on tekkinud ja makstud seoses seaomanikele nakatanud piirkondade sigade varajasest tapmisest tekkinud kahjude hüvitamisega, antakse liidu rahalist toetust määraga 30 %.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 lõike 2 punktides a, b, c ja d osutatud meetmete kulud hüvitatakse artikli 1 lõikes 1 osutatud liikmesriikidele järgmiste keskmiste maksimumsummade ulatuses:

| a) | 0,5 eurot iga kodusea kohta, kellelt on proov võetud; |
| --- | --- |

a)

0,5 eurot iga kodusea kohta, kellelt on proov võetud;

| b) | 5 eurot iga metssea kohta, kellelt on proov võetud; |
| --- | --- |

b)

5 eurot iga metssea kohta, kellelt on proov võetud;

| c) | 2 eurot ELISA-testi kohta; |
| --- | --- |

c)

2 eurot ELISA-testi kohta;

| d) | 10 eurot PCR-testi ja sekveneerimise kohta. |
| --- | --- |

d)

10 eurot PCR-testi ja sekveneerimise kohta.

2.   Artikli 1 lõike 2 punktis e osutatud meetme kulud hüvitatakse järgmise keskmise maksimumsumma ulatuses:

| a) | Eesti puhul 6 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

Eesti puhul 6 000 eurot;

| b) | Läti puhul 58 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Läti puhul 58 000 eurot;

| c) | Leedu puhul 950 000 eurot; |
| --- | --- |

c)

Leedu puhul 950 000 eurot;

| d) | Poola puhul 102 100 eurot. |
| --- | --- |

d)

Poola puhul 102 100 eurot.

3.   Artikli 1 lõike 2 punktis f osutatud meetme kulud hüvitatakse järgmise maksimumsumma ulatuses:

| a) | Leedu puhul 100 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

Leedu puhul 100 000 eurot;

| b) | Poola puhul 150 000 eurot. |
| --- | --- |

b)

Poola puhul 150 000 eurot.

4.   Artikli 1 lõike 2 punktis g osutatud meetme kulud hüvitatakse järgmise maksimumsumma ulatuses:

| | Leedu puhul 75 000 eurot. |
| --- | --- |

Leedu puhul 75 000 eurot.

5.   Artikli 1 lõike 2 punktis h osutatud meetme kulud hüvitatakse järgmise keskmise maksimumsumma ulatuses:

| a) | Eesti puhul 1 500 eurot; |
| --- | --- |

a)

Eesti puhul 1 500 eurot;

| b) | Läti puhul 15 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Läti puhul 15 000 eurot;

| c) | Leedu puhul 75 000 eurot; |
| --- | --- |

c)

Leedu puhul 75 000 eurot;

| d) | Poola puhul 11 250 eurot. |
| --- | --- |

d)

Poola puhul 11 250 eurot.

6.   Liidu rahaline toetus artikli 1 lõikes 3 osutatud liikmesriikidele ei ületa:

| a) | Leedu puhul 225 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

Leedu puhul 225 000 eurot;

| b) | Poola puhul 337 500 eurot. |
| --- | --- |

b)

Poola puhul 337 500 eurot.

7.   Liidu rahaline toetus artikli 1 lõikes 1 osutatud liikmesriikidele ei ületa:

| a) | Eesti puhul 27 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

Eesti puhul 27 000 eurot;

| b) | Läti puhul 190 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Läti puhul 190 000 eurot;

| c) | Leedu puhul 1 948 000 eurot; |
| --- | --- |

c)

Leedu puhul 1 948 000 eurot;

| d) | Poola puhul 1 341 000 eurot. |
| --- | --- |

d)

Poola puhul 1 341 000 eurot.

8.   Liidu rahalise toetuse saamiseks loetakse rahastamiskõlblikeks kulud, mis liikmesriigid on kandnud lõike 1 punktides c ja d osutatud meetmete rakendamisel ja mis on seotud järgmisega:

| a) | testikomplektide, reaktiivide ning kõigi identifitseeritavate ja just laboriuuringute tegemiseks kasutatud tarvikute ostmine; |
| --- | --- |

a)

testikomplektide, reaktiivide ning kõigi identifitseeritavate ja just laboriuuringute tegemiseks kasutatud tarvikute ostmine;

| b) | laboris täielikult või osaliselt testide tegemiseks palgatud töötajad, nende tööalasest staatusest olenemata; kulud on piiratud personali tegeliku töötasuga koos sotsiaalkindlustusmaksude ja muude seadusega määratud maksudega, mis arvatakse töötasu hulka; |
| --- | --- |

b)

laboris täielikult või osaliselt testide tegemiseks palgatud töötajad, nende tööalasest staatusest olenemata; kulud on piiratud personali tegeliku töötasuga koos sotsiaalkindlustusmaksude ja muude seadusega määratud maksudega, mis arvatakse töötasu hulka;

| c) | üldkulud, mis moodustavad 7 % punktides a ja b osutatud kulude summast. |
| --- | --- |

c)

üldkulud, mis moodustavad 7 % punktides a ja b osutatud kulude summast.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud meetmete jaoks antakse liidu rahalist toetust tingimusel, et asjaomased liikmesriigid:

| a) | rakendavad kavades kirjeldatud meetmeid; |
| --- | --- |

a)

rakendavad kavades kirjeldatud meetmeid;

| b) | rakendavad meetmeid kooskõlas liidu asjakohaste õigusaktidega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega; |
| --- | --- |

b)

rakendavad meetmeid kooskõlas liidu asjakohaste õigusaktidega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega;

| c) | edastavad komisjonile meetmete kohta hiljemalt 30. aprilliks 2015 I lisa kohase tehnilise lõpparuande ja II lisa kohase lõpliku finantsaruande. |
| --- | --- |

c)

edastavad komisjonile meetmete kohta hiljemalt 30. aprilliks 2015 I lisa kohase tehnilise lõpparuande ja II lisa kohase lõpliku finantsaruande.

2.   Kui liikmesriik ei järgi lõike 1 sätteid, võib komisjon vähendada liidu rahalist toetust, võttes arvesse eeskirjade rikkumise laadi ja raskust ning liidule põhjustatud finantskahju.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile ja Poola Vabariigile.

Brüssel, 24. aprill 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus 2013/498/EL, 10. oktoober 2013, liidu rahalise toetuse kohta Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas võetud järelevalve- ja muude erakorraliste meetmete jaoks, mida rakendati naabruses asuvates kolmandates riikides leviva sigade Aafrika katku vastu (ELT L 272, 12.10.2013, lk 47).

3

(4)  Komisjoni rakendusotsus 2013/426/EL, 5. august 2013, milles käsitletakse meetmeid, millega hoida ära sigade Aafrika katku viiruse levik liitu kolmandatest riikidest või selliste kolmandate riikide territooriumi osadest, kus selle haiguse esinemine on kindlaks tehtud, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/78/EL (ELT L 211, 7.8.2013, lk 5).

4

(5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 206/2009, 5. märts 2009, milles käsitletakse isiklikuks tarbimiseks ettenähtud loomsete saaduste ühendusse toomist ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 136/2004 (ELT L 77, 24.3.2009, lk 1).

5

(6)  Nõukogu direktiiv 2002/60/EÜ, 27. juuni 2002, millega kehtestatakse erisätted sigade Aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade Aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

6

(7)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

7

---

I LISA

Tehniline lõpparuanne järelevalvemeetmete kohta, mis on võetud seoses sigade Aafrika katkuga kodu- ja metssigade hulgas

Liikmesriik:

Kuupäev:

| 1. | Olukorra tehniline hinnang:






  1.1. | Epidemioloogilised kaardid: |
| --- | --- | --- |

1.

Olukorra tehniline hinnang:

1.1.

Epidemioloogilised kaardid:

| 1.2. | Andmed järelevalvemeetmete kohta: |
| --- | --- |

1.2.

Andmed järelevalvemeetmete kohta:

| Liikmesriik või kolmas riik | Kontrollitud kodusigade arv | Kontrollitud metssigade arv | Uuringu tüüp (1) | Uuringute arv | Positiivne leid (kodusigade arv) | Positiivne leid (metssigade arv) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2014. aastal kokku | | | | | | |

Liikmesriik või kolmas riik

Kontrollitud kodusigade arv

Kontrollitud metssigade arv

Uuringu tüüp (1)

Uuringute arv

Positiivne leid (kodusigade arv)

Positiivne leid (metssigade arv)

2014. aastal kokku

| 2. | Eesmärkide täitmine ja tehnilised raskused |
| --- | --- |

2.

Eesmärkide täitmine ja tehnilised raskused

| 3. | Täiendav epidemioloogiline teave: epidemioloogilised uuringud, leitud surnud loomad, positiivse leiuga loomade vanuseline jagunemine, tuvastatud vigastused/kahjustused jne. |
| --- | --- |

3.

Täiendav epidemioloogiline teave: epidemioloogilised uuringud, leitud surnud loomad, positiivse leiuga loomade vanuseline jagunemine, tuvastatud vigastused/kahjustused jne.

---

(1)  Märkida järgmine teave: ELISA, PCR, Ag-ELISA, viirusisolatsioon, muu (täpsustada).

---

II LISA

Lõplik finantsaruanne erakorraliste meetmete kohta seoses sigade Aafrika katkuga

Liikmesriik:

Kuupäev:

| 1. | Järelevalvemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga mets- ja kodusigade hulgas:
















  Proovide võtmine |
| --- | --- |
| Kategooria | Proovivõtu kulud |
| Kontrollitud loomade arv | Ühiku maksumus iga kontrollitud looma puhul | Kulud kokku |
| Kodusead | | | |
| Metssead | | | |
| | | | |
| Laboriuuringud |
| | Tehtud uuringute arv | Uuringutega seotud kulud (1) |
| Laboriuuringud
  (1) | Töötajad
  (2) | Üldkulud
  (3) = (1) + (2) x 0,07 | Kulud kokku
  (4) = (1) + (2) + (3) |
| Seroloogilised testid (ELISA) | | | | | |
| PCR-testid | | | | | |
| Sekveneerimine | | | | | |

1.

Järelevalvemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga mets- ja kodusigade hulgas:

Proovide võtmine

Kategooria

Proovivõtu kulud

Kontrollitud loomade arv

Ühiku maksumus iga kontrollitud looma puhul

Kulud kokku

Kodusead

Metssead

Laboriuuringud

Tehtud uuringute arv

Uuringutega seotud kulud (1)

Laboriuuringud

(1)

Töötajad

(2)

Üldkulud

(3) = (1) + (2) x 0,07

Kulud kokku

(4) = (1) + (2) + (3)

Seroloogilised testid (ELISA)

PCR-testid

Sekveneerimine

| 2. | Puhastamine ja desinfitseerimine:






  2(a) | SEADMED







  Kirjeldus | Kulud/väärtus, ilma käibemaksuta | Ostukuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Kokku | | |

2.

Puhastamine ja desinfitseerimine:

2(a)

SEADMED

Kirjeldus

Kulud/väärtus, ilma käibemaksuta

Ostukuupäev

Kokku

| 2(b) | DESINFEKTSIOONIVAHEND







  Kirjeldus | Kulud/väärtus, ilma käibemaksuta | Ostukuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Kokku | | |

2(b)

DESINFEKTSIOONIVAHEND

Kirjeldus

Kulud/väärtus, ilma käibemaksuta

Ostukuupäev

Kokku

| 3. | ARTIKLI 1 LÕIKE 2 PUNKTIDES f JA g NIMETATUD SEADMED







  Kirjeldus | Kulud/väärtus, ilma käibemaksuta | Ostukuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Kokku | | |

3.

ARTIKLI 1 LÕIKE 2 PUNKTIDES f JA g NIMETATUD SEADMED

Kirjeldus

Kulud/väärtus, ilma käibemaksuta

Ostukuupäev

Kokku

| 4. | SIGADE EEST MAKSTAV HÜVITIS
















  Kaal hävitamise kuupäeval | Loomade arv liikide kaupa | Tasutud summa liigi kohta | Põllumajandustootjale otse makstud muud kulutused
  (ilma käibemaksuta) | Koguhüvitis
  (ilma käibemaksuta) | Maksekuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| emised | kuldid | põrsad | sead | emised | kuldid | põrsad | sead |
| | | | | | | | | | | | |

4.

SIGADE EEST MAKSTAV HÜVITIS

Kaal hävitamise kuupäeval

Loomade arv liikide kaupa

Tasutud summa liigi kohta

Põllumajandustootjale otse makstud muud kulutused

(ilma käibemaksuta)

Koguhüvitis

(ilma käibemaksuta)

Maksekuupäev

emised

kuldid

põrsad

sead

emised

kuldid

põrsad

sead

| 5. | TEABEKAMPAANIAD







  Tegevuse kirjeldus | Kulud/väärtus, ilma käibemaksuta | Kampaania kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Kokku | | |

5.

TEABEKAMPAANIAD

Tegevuse kirjeldus

Kulud/väärtus, ilma käibemaksuta

Kampaania kuupäev

Kokku

| 6. | Kinnitan, et:






  — | kulud on tegelikud, raamatupidamises täpselt kajastatud ning rahastamiskõlblikud vastavalt käesolevale otsusele; |
| --- | --- | --- |

6.

Kinnitan, et:

—

kulud on tegelikud, raamatupidamises täpselt kajastatud ning rahastamiskõlblikud vastavalt käesolevale otsusele;

| — | kõik kulusid tõendavad dokumendid on kontrollimiseks kättesaadavad; |
| --- | --- |

—

kõik kulusid tõendavad dokumendid on kontrollimiseks kättesaadavad;

| — | kõnealustele meetmetele ei ole taotletud muud liidu toetust ja kogu meetmete raames tehtud toimingutest laekunud tulu on deklareeritud komisjonile; |
| --- | --- |

—

kõnealustele meetmetele ei ole taotletud muud liidu toetust ja kogu meetmete raames tehtud toimingutest laekunud tulu on deklareeritud komisjonile;

| — | kava on ellu viidud kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega; |
| --- | --- |

—

kava on ellu viidud kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega;

| — | kohaldatakse kontrollitoiminguid eelkõige deklareeritud summade täpsuse kontrollimiseks ja eeskirjade rikkumise ennetamiseks, avastamiseks ja heastamiseks. |
| --- | --- |

—

kohaldatakse kontrollitoiminguid eelkõige deklareeritud summade täpsuse kontrollimiseks ja eeskirjade rikkumise ennetamiseks, avastamiseks ja heastamiseks.

Kuupäev:

Tegevdirektori nimi ja allkiri:

---

(1)  Kulud ei sisalda käibemaksu.

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/93 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/93

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

24. aprill 2014,

kahjulike organismide liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta seoses teatavate Indiast pärit puu- ja köögiviljadega

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2601 all)

(2014/237/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 kolmandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikide poolt teatavate Indiast pärit taimede ja taimsete saaduste saadetiste suhtes tehtud taimetervise kontrollide käigus selgus, et väga paljud neist on kinni peetud kahjulike organismide, peamiselt Tephritidae (mujalt kui Euroopast pärit), Thrips palmi Karny või Bemisia tabaci Genn'i esinemise tõttu. Selliste Indiast pärit saadetiste arv, mis on liidus kinni peetud kahjulike organismide esinemise tõttu, on alates 2010. aastast tõusuteel. Enamasti on tegemist taimedega Colocasia Schott (v.a seemned ja juured) ning Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. ja Trichosanthes L. (v.a seemned) (edaspidi „kindlaksmääratud kaubad”). |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide poolt teatavate Indiast pärit taimede ja taimsete saaduste saadetiste suhtes tehtud taimetervise kontrollide käigus selgus, et väga paljud neist on kinni peetud kahjulike organismide, peamiselt Tephritidae (mujalt kui Euroopast pärit), Thrips palmi Karny või Bemisia tabaci Genn'i esinemise tõttu. Selliste Indiast pärit saadetiste arv, mis on liidus kinni peetud kahjulike organismide esinemise tõttu, on alates 2010. aastast tõusuteel. Enamasti on tegemist taimedega Colocasia Schott (v.a seemned ja juured) ning Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. ja Trichosanthes L. (v.a seemned) (edaspidi „kindlaksmääratud kaubad”).

| (2) | Komisjoni poolt eelkõige 2010. ja 2013. aastal Indias tehtud kontrollide käigus ilmnesid eksportimisel kasutatava taimepuhtuse sertifitseerimise süsteemi puudused. India kinnitustest ja meetmetest hoolimata suurenes kinnipeetud saadetiste hulk 2013. aastal jätkuvalt. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni poolt eelkõige 2010. ja 2013. aastal Indias tehtud kontrollide käigus ilmnesid eksportimisel kasutatava taimepuhtuse sertifitseerimise süsteemi puudused. India kinnitustest ja meetmetest hoolimata suurenes kinnipeetud saadetiste hulk 2013. aastal jätkuvalt.

| (3) | Nende kontrollide tulemuste ning kinnipeetud saadetiste arvu põhjal leiti, et India praegused taimekaitsemeetmed ei ole piisavad, et tagada kahjulike organismide puudumine saadetistes või võidelda kahjulike organismide liitu sissetoomise ohuga, mis tuleneb kindlaksmääratud kaupade impordist. |
| --- | --- |

(3)

Nende kontrollide tulemuste ning kinnipeetud saadetiste arvu põhjal leiti, et India praegused taimekaitsemeetmed ei ole piisavad, et tagada kahjulike organismide puudumine saadetistes või võidelda kahjulike organismide liitu sissetoomise ohuga, mis tuleneb kindlaksmääratud kaupade impordist.

| (4) | On vaja võtta meetmeid, et võidelda ohuga, mida kujutab endast Indiast pärit kindlaksmääratud kaupade import liitu. Seega tuleks Indiast pärit kindlaksmääratud kaupade sissetoomine keelata. |
| --- | --- |

(4)

On vaja võtta meetmeid, et võidelda ohuga, mida kujutab endast Indiast pärit kindlaksmääratud kaupade import liitu. Seega tuleks Indiast pärit kindlaksmääratud kaupade sissetoomine keelata.

| (5) | Need meetmed peaksid kehtima 31. detsembrini 2015, et kõrvaldada jätkuv kahjulike organismide sissetoomise oht ja võimaldada Indial oma sertifitseerimissüsteemi nüüdisajastada. |
| --- | --- |

(5)

Need meetmed peaksid kehtima 31. detsembrini 2015, et kõrvaldada jätkuv kahjulike organismide sissetoomise oht ja võimaldada Indial oma sertifitseerimissüsteemi nüüdisajastada.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Indiast pärit taimede Colocasia Schott (v.a seemned ja juured) ning Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. ja Trichosanthes L. (v.a seemned) toomine liidu territooriumile tuleb keelata.

Artikkel 2

Käesolev otsus kehtib 31. detsembrini 2015.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. aprill 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

---

Teade lugejatele

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/95

---

Teade lugejale — L 117

---