# Az Európai Unió L 190/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 190 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. július 21. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 190

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. július 21.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1352 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. április 18.) az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményből és az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményből adódó, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról szóló (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1353 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. május 19.) a 607/2009/EK rendeletnek a borok címkéin feltüntethető borszőlőfajtanevek és szinonimáik tekintetében történő módosításáról | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1354 európai parlamenti és tanácsi végrehajtási rendelete (2017. július 20.) a 2014/53/EU irányelv 10. cikkének (10) bekezdésében meghatározott információk megadásának módjáról (
  1
  ) | 7 |
| | | A Bizottság (EU) 2017/1355 végrehajtási rendelete (2017. július 20.) a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott tizenegyedik részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról | 11 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1356 határozata (2017. július 18.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2017/321 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/2/2017) | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1357 végrehajtási határozata (2017. július 19.) az 1025/2012/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a grillek, kenyérpirítók és hasonló hordozható főzőkészülékek egyedi előírásairól szóló, a legutóbb az A13:2010 dokumentummal módosított EN 60335-2-9:2003 szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő, korlátozással ellátott közzétételéről
  (az értesítés a C(2017) 3168. számú dokumentummal történt) | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1358 végrehajtási határozata (2017. július 20.) egyes IKT műszaki előírások közbeszerzésben hivatkozhatóként történő elismeréséről (
  1
  ) | 16 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1359 határozata (2017. május 18.) a vállalati szektort érintő vásárlási program végrehajtásáról szóló (EU) 2016/948 határozat módosításáról (EKB/2017/13) | 20 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1360 határozata (2017. május 18.) a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról szóló EKB/2014/40 határozat módosításáról (EKB/2017/14) | 22 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1361 határozata (2017. május 18.) az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program végrehajtásáról szóló (EU) 2015/5 határozat módosításáról (EKB/2017/15) | 24 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1362 iránymutatása (2017. május 18.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról szóló (EU) 2015/510 iránymutatás módosításáról (EKB/2017/12) | 26 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/1352 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. április 18.) az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményből és az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményből adódó, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról szóló (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2017/1353 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. május 19.) a 607/2009/EK rendeletnek a borok címkéin feltüntethető borszőlőfajtanevek és szinonimáik tekintetében történő módosításáról

5

*

A Bizottság (EU) 2017/1354 európai parlamenti és tanácsi végrehajtási rendelete (2017. július 20.) a 2014/53/EU irányelv 10. cikkének (10) bekezdésében meghatározott információk megadásának módjáról (
  1
  )

1

7

A Bizottság (EU) 2017/1355 végrehajtási rendelete (2017. július 20.) a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott tizenegyedik részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról

11

HATÁROZATOK

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1356 határozata (2017. július 18.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2017/321 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/2/2017)

12

*

A Bizottság (EU) 2017/1357 végrehajtási határozata (2017. július 19.) az 1025/2012/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a grillek, kenyérpirítók és hasonló hordozható főzőkészülékek egyedi előírásairól szóló, a legutóbb az A13:2010 dokumentummal módosított EN 60335-2-9:2003 szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő, korlátozással ellátott közzétételéről
  (az értesítés a C(2017) 3168. számú dokumentummal történt)

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(az értesítés a C(2017) 3168. számú dokumentummal történt)

14

*

A Bizottság (EU) 2017/1358 végrehajtási határozata (2017. július 20.) egyes IKT műszaki előírások közbeszerzésben hivatkozhatóként történő elismeréséről (
  1
  )

1

16

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1359 határozata (2017. május 18.) a vállalati szektort érintő vásárlási program végrehajtásáról szóló (EU) 2016/948 határozat módosításáról (EKB/2017/13)

20

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1360 határozata (2017. május 18.) a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról szóló EKB/2014/40 határozat módosításáról (EKB/2017/14)

22

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1361 határozata (2017. május 18.) az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program végrehajtásáról szóló (EU) 2015/5 határozat módosításáról (EKB/2017/15)

24

IRÁNYMUTATÁSOK

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1362 iránymutatása (2017. május 18.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról szóló (EU) 2015/510 iránymutatás módosításáról (EKB/2017/12)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.7.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1352 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. április 18.)

az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményből és az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményből adódó, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról szóló (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU rendelet kirakodási kötelezettséget ír elő az összes, a fogási korlátok és – a Földközi-tengeren – a minimális méretre vonatkozó szabályok hatálya alá tartozó faj tekintetében („kirakodási kötelezettség”). A szóban forgó rendelet 15. cikkének (1) cikke olyan halászati tevékenységekre vonatkozik, amelyeket az uniós vizeken folytatnak, vagy uniós halászhajókkal az uniós vizeken kívül, harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizeken folytatnak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU rendelet kirakodási kötelezettséget ír elő az összes, a fogási korlátok és – a Földközi-tengeren – a minimális méretre vonatkozó szabályok hatálya alá tartozó faj tekintetében („kirakodási kötelezettség”). A szóban forgó rendelet 15. cikkének (1) cikke olyan halászati tevékenységekre vonatkozik, amelyeket az uniós vizeken folytatnak, vagy uniós halászhajókkal az uniós vizeken kívül, harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizeken folytatnak.

| (2) | Az 1386/2007/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedéseket (3); az Unió 1978-ban csatlakozott a szervezethez. A NAFO egyes védelmi és végrehajtási intézkedései visszadobási kötelezettséget állapítanak meg néhány olyan faj fogásaira és járulékos fogásaira vonatkozóan, amelyekre a kirakodási kötelezettséget alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

Az 1386/2007/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedéseket (3); az Unió 1978-ban csatlakozott a szervezethez. A NAFO egyes védelmi és végrehajtási intézkedései visszadobási kötelezettséget állapítanak meg néhány olyan faj fogásaira és járulékos fogásaira vonatkozóan, amelyekre a kirakodási kötelezettséget alkalmazni kell.

| (3) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nemzetközi kötelezettségek uniós jogban történő végrehajtása céljából, ideértve különösen a kirakodási kötelezettségtől való eltéréseket. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nemzetközi kötelezettségek uniós jogban történő végrehajtása céljából, ideértve különösen a kirakodási kötelezettségtől való eltéréseket.

| (4) | Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) eltéréseket állapít meg a 2015. január 1-jétől alkalmazandó kirakodási kötelezettségtől a kapellánfogásokra és -járulékos fogásokra vonatkozóan, amelyeket a NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum értelmében vissza kell dobni. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) eltéréseket állapít meg a 2015. január 1-jétől alkalmazandó kirakodási kötelezettségtől a kapellánfogásokra és -járulékos fogásokra vonatkozóan, amelyeket a NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum értelmében vissza kell dobni.

| (5) | A kirakodási kötelezettség legkésőbb 2017. január 1-jétől további, halászatot meghatározó fajokra is vonatkozik, beleértve a NAFO szabályozási területén kifogott fajokat. |
| --- | --- |

(5)

A kirakodási kötelezettség legkésőbb 2017. január 1-jétől további, halászatot meghatározó fajokra is vonatkozik, beleértve a NAFO szabályozási területén kifogott fajokat.

| (6) | A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum 5. cikke szerint a NAFO szabályozási területén kifogott egyes állományok a fogási korlátok hatálya alá tartoznak a NAFO 3M körzet norvéggarnéla-állománya kivételével, ahol az állománygazdálkodás a halászati erőkifejtés kiosztása útján történik. |
| --- | --- |

(6)

A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum 5. cikke szerint a NAFO szabályozási területén kifogott egyes állományok a fogási korlátok hatálya alá tartoznak a NAFO 3M körzet norvéggarnéla-állománya kivételével, ahol az állománygazdálkodás a halászati erőkifejtés kiosztása útján történik.

| (7) | A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum 6. cikke korlátozza a fogási vagy halászati erőkifejtési korlátok hatálya alá tartozó állományok járulékos fogásainak fedélzeten tartható mennyiségét. A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum 6. cikke (3) bekezdésének d) pontja – amelyet az 1386/2007/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) bekezdése hajtott végre – kimondja, hogy abban az esetben, ha halászati tilalom van érvényben, a járulékos fogásnak minősülő fajok fedélzeten tartott mennyiségét legfeljebb 1 250 kg-ra vagy 5 %-ra kell korlátozni attól függően, hogy melyik érték a nagyobb. |
| --- | --- |

(7)

A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum 6. cikke korlátozza a fogási vagy halászati erőkifejtési korlátok hatálya alá tartozó állományok járulékos fogásainak fedélzeten tartható mennyiségét. A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum 6. cikke (3) bekezdésének d) pontja – amelyet az 1386/2007/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) bekezdése hajtott végre – kimondja, hogy abban az esetben, ha halászati tilalom van érvényben, a járulékos fogásnak minősülő fajok fedélzeten tartott mennyiségét legfeljebb 1 250 kg-ra vagy 5 %-ra kell korlátozni attól függően, hogy melyik érték a nagyobb.

| (8) | Ezen túlmenően a NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum 14. cikke – amelyet az 1386/2007/EK tanácsi rendelet 10. cikke hajtott végre – megállapítja, hogy semmilyen hajó nem tarthat fedélzetén az alkalmazandó legkisebb méretnél kisebb méretű halakat, és hogy az ilyen halakat haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. |
| --- | --- |

(8)

Ezen túlmenően a NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum 14. cikke – amelyet az 1386/2007/EK tanácsi rendelet 10. cikke hajtott végre – megállapítja, hogy semmilyen hajó nem tarthat fedélzetén az alkalmazandó legkisebb méretnél kisebb méretű halakat, és hogy az ilyen halakat haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.

| (9) | A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum IA. melléklete tartalmazza valamennyi, fogási korlát hatálya alá tartozó NAFO-állományok éves kvótáját felsoroló táblázatot. |
| --- | --- |

(9)

A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum IA. melléklete tartalmazza valamennyi, fogási korlát hatálya alá tartozó NAFO-állományok éves kvótáját felsoroló táblázatot.

| (10) | A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum 5., 6. és 14. cikke együttesen kötelezettséget ír elő a meghatározott fogási-, vagy járulékos fogási korlátok feletti fogások visszadobására vonatkozóan. A NAFO szabályozási területén halászó uniós hajók tekintetében a NAFO területén folytatott alábbi halászati tevékenységek érintettek: közönséges tőkehal (a 2J3KL, 3M, 3NO körzetben), vörös lepényhal (a 3L és 3NO körzetben), érdes laposhal (a 3M és a 3LNO körzetben), sebes kalmár (a 3-as és a 4-es alterületen), sárgafarkú lepényhal (a 3LNO körzetben), a grönlandi laposhal (a 3LMNO körzetben), a vörös álsügérek (a 3LN, 3M, 3O körzetben és a 2-es alterületen, valamint az 1F és 3K körzetben), fehér villás tőkehal (a 3NO körzetben) és norvég garnéla (a 3LNO körzetben). Annak érdekében, hogy az Unió eleget tegyen nemzetközi kötelezettségeinek, valamint a halászok jogbiztonságának garantálása érdekében egyértelműen meg kell határozni azokat a helyzeteket, amelyekben a kirakodási kötelezettség nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(10)

A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum 5., 6. és 14. cikke együttesen kötelezettséget ír elő a meghatározott fogási-, vagy járulékos fogási korlátok feletti fogások visszadobására vonatkozóan. A NAFO szabályozási területén halászó uniós hajók tekintetében a NAFO területén folytatott alábbi halászati tevékenységek érintettek: közönséges tőkehal (a 2J3KL, 3M, 3NO körzetben), vörös lepényhal (a 3L és 3NO körzetben), érdes laposhal (a 3M és a 3LNO körzetben), sebes kalmár (a 3-as és a 4-es alterületen), sárgafarkú lepényhal (a 3LNO körzetben), a grönlandi laposhal (a 3LMNO körzetben), a vörös álsügérek (a 3LN, 3M, 3O körzetben és a 2-es alterületen, valamint az 1F és 3K körzetben), fehér villás tőkehal (a 3NO körzetben) és norvég garnéla (a 3LNO körzetben). Annak érdekében, hogy az Unió eleget tegyen nemzetközi kötelezettségeinek, valamint a halászok jogbiztonságának garantálása érdekében egyértelműen meg kell határozni azokat a helyzeteket, amelyekben a kirakodási kötelezettség nem alkalmazandó.

| (11) | Helyénvaló helyesbíteni a NAFO-terület megnevezését – amelyre az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet által előírt intézkedések alkalmazandók –, oly módon, hogy az említett rendeletben a „NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület” kifejezést a „NAFO szabályozási terület” kifejezésre kell cserélni. |
| --- | --- |

(11)

Helyénvaló helyesbíteni a NAFO-terület megnevezését – amelyre az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet által előírt intézkedések alkalmazandók –, oly módon, hogy az említett rendeletben a „NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület” kifejezést a „NAFO szabályozási terület” kifejezésre kell cserélni.

| (12) | Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Figyelemmel az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időkeretre, e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(13)

Figyelemmel az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időkeretre, e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | A »NAFO szabályozási terület« az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény (NAFO-egyezmény) I. cikkének (2) bekezdésében meghatározott terület.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

| b) | A 2. pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A 2. pontot el kell hagyni.

| 2. | Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet III. fejezete helyébe a következő szöveg lép:


  „III. FEJEZET


  NAFO SZABÁLYOZÁSI TERÜLET



  6. cikk
  A járulékos fogási korlátok kiszámítása

  (1)   Az e rendeletben említett járulékos fogási korlátok a NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum IA. mellékletében felsorolt állományokra alkalmazandók (fajok és körzetek kombinációja).


  (2)   Az egyes állományok tekintetében a járulékos fogások e rendeletben említett százalékos arányának kiszámítása az adott állomány fedélzeten tartott fogásának és a fedélzeten tartott összes állomány fogásának az arányán alapul.


  (3)   Az e rendeletben említett fogások és százalékos arányok az ellenőrzés idején a fedélzeten tartott fogások tömegére utalnak és kiszámításuk a halászati naplóban szereplő számadatok alapján körzetenként történik. Ettől eltérve, a tengerfenéken élő halfajok járulékos fogásainak kiszámításakor a norvég garnélafogásokat nem kell figyelembe venni.



  6a. cikk
  A NAFO szabályozási területre vonatkozó általános eltérések

  (1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a NAFO szabályozási területen a kötelező erejű uniós jogi aktusokban meghatározott fogási korlátokon felül kifogott halak nem tarthatók a fedélzeten.


  (2)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve azon fajok esetében, amelyekre vonatkozóan a fogási korlát valamely kötelező erejű uniós jogi aktus szerint 0, az 1386/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdését kell alkalmazni, amely tiltja az 1 250 kg vagy 5 % feletti mennyiségű (amelyik a kettő közül a nagyobb) járulékos fogások fedélzeten tartását.


  (3)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az 1386/2007/EK rendelet 10. cikkét kell alkalmazni, amely előírja, hogy az utóbbi rendelet III. mellékletében előírt legkisebb kifogható méretek alatti halakat haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.



  6b. cikk
  Közönséges tőkehal a NAFO 3NO körzetben
  Az 1386/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a fogási korlát valamely kötelező erejű uniós jogi aktus szerint 0, a NAFO 3NO körzetben járulékosan kifogott közönséges tőkehal 1 000 kg vagy 4 % feletti mennyiségben (amelyik a kettő közül a nagyobb) nem tartható a fedélzeten.


  6c. cikk
  Érdes laposhal a NAFO 3LNO körzetben
  Az 1386/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a fogási korlát valamely kötelező erejű uniós jogi aktus szerint 0, a NAFO 3LNO körzetben sárgafarkú lepényhalra irányuló célzott halászat során járulékosan kifogott érdes laposhal 15 % feletti mennyiségben nem tartható a fedélzeten.


  6d. cikk
  Sárgafarkú lepényhal a NAFO 3LNO körzetben

  (1)   Az 1386/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a fogási korlát valamely kötelező erejű uniós jogi aktus szerint 0, a NAFO 3LNO körzetben járulékosan kifogott sárgafarkú lepényhal 2 500 kg vagy 10 % feletti mennyiségben (amelyik a kettő közül a nagyobb) nem tartható a fedélzeten.


  (2)   Amennyiben a NAFO által a szerződő felek számára a sárgafarkú lepényhalra vonatkozóan – az állomány meghatározott százalékos aránya nélkül – kijelölt fogási korlátot elérik, a járulékosan kifogott sárgafarkú lepényhal 1 250 kg vagy 5 % feletti mennyiségben (amelyik a kettő közül a nagyobb) nem tartható a fedélzeten.



  6e. cikk
  Vörös álsügérek a NAFO 3M körzetben
  Amíg a vörös álsügérekre irányuló célzott halászat a NAFO 3M körzetben átmenetileg fel van függesztve, mivel az éves fogási korlát 50 %-át elérték, a járulékosan kifogott vörös álsügérek 1 250 kg vagy 5 % feletti mennyiségben (amelyik a kettő közül a nagyobb) nem tartható a fedélzeten.” |
| --- | --- |

2.

Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet III. fejezete helyébe a következő szöveg lép:

„III. FEJEZET

NAFO SZABÁLYOZÁSI TERÜLET

6. cikk

A járulékos fogási korlátok kiszámítása

(1)   Az e rendeletben említett járulékos fogási korlátok a NAFO védelmi és végrehajtási intézkedéseiről szóló dokumentum IA. mellékletében felsorolt állományokra alkalmazandók (fajok és körzetek kombinációja).

(2)   Az egyes állományok tekintetében a járulékos fogások e rendeletben említett százalékos arányának kiszámítása az adott állomány fedélzeten tartott fogásának és a fedélzeten tartott összes állomány fogásának az arányán alapul.

(3)   Az e rendeletben említett fogások és százalékos arányok az ellenőrzés idején a fedélzeten tartott fogások tömegére utalnak és kiszámításuk a halászati naplóban szereplő számadatok alapján körzetenként történik. Ettől eltérve, a tengerfenéken élő halfajok járulékos fogásainak kiszámításakor a norvég garnélafogásokat nem kell figyelembe venni.

6a. cikk

A NAFO szabályozási területre vonatkozó általános eltérések

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a NAFO szabályozási területen a kötelező erejű uniós jogi aktusokban meghatározott fogási korlátokon felül kifogott halak nem tarthatók a fedélzeten.

(2)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve azon fajok esetében, amelyekre vonatkozóan a fogási korlát valamely kötelező erejű uniós jogi aktus szerint 0, az 1386/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdését kell alkalmazni, amely tiltja az 1 250 kg vagy 5 % feletti mennyiségű (amelyik a kettő közül a nagyobb) járulékos fogások fedélzeten tartását.

(3)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az 1386/2007/EK rendelet 10. cikkét kell alkalmazni, amely előírja, hogy az utóbbi rendelet III. mellékletében előírt legkisebb kifogható méretek alatti halakat haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.

6b. cikk

Közönséges tőkehal a NAFO 3NO körzetben

Az 1386/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a fogási korlát valamely kötelező erejű uniós jogi aktus szerint 0, a NAFO 3NO körzetben járulékosan kifogott közönséges tőkehal 1 000 kg vagy 4 % feletti mennyiségben (amelyik a kettő közül a nagyobb) nem tartható a fedélzeten.

6c. cikk

Érdes laposhal a NAFO 3LNO körzetben

Az 1386/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a fogási korlát valamely kötelező erejű uniós jogi aktus szerint 0, a NAFO 3LNO körzetben sárgafarkú lepényhalra irányuló célzott halászat során járulékosan kifogott érdes laposhal 15 % feletti mennyiségben nem tartható a fedélzeten.

6d. cikk

Sárgafarkú lepényhal a NAFO 3LNO körzetben

(1)   Az 1386/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a fogási korlát valamely kötelező erejű uniós jogi aktus szerint 0, a NAFO 3LNO körzetben járulékosan kifogott sárgafarkú lepényhal 2 500 kg vagy 10 % feletti mennyiségben (amelyik a kettő közül a nagyobb) nem tartható a fedélzeten.

(2)   Amennyiben a NAFO által a szerződő felek számára a sárgafarkú lepényhalra vonatkozóan – az állomány meghatározott százalékos aránya nélkül – kijelölt fogási korlátot elérik, a járulékosan kifogott sárgafarkú lepényhal 1 250 kg vagy 5 % feletti mennyiségben (amelyik a kettő közül a nagyobb) nem tartható a fedélzeten.

6e. cikk

Vörös álsügérek a NAFO 3M körzetben

Amíg a vörös álsügérekre irányuló célzott halászat a NAFO 3M körzetben átmenetileg fel van függesztve, mivel az éves fogási korlát 50 %-át elérték, a járulékosan kifogott vörös álsügérek 1 250 kg vagy 5 % feletti mennyiségben (amelyik a kettő közül a nagyobb) nem tartható a fedélzeten.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. április 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

1

(2)  A Tanács 1386/2007/EK rendelete (2007. október 22.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról (HL L 318., 2007.12.5., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 3179/78/EGK rendelete (1978. december 28.) az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezménynek az Európai Gazdasági Közösség általi megkötéséről (HL L 378., 1978.12.30., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. november 18.) az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményből és az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményből adódó, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról (HL L 16., 2015.1.23., 23. o.).

4

---

| 2017.7.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1353 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. május 19.)

a 607/2009/EK rendeletnek a borok címkéin feltüntethető borszőlőfajtanevek és szinonimáik tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 100. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz. |
| --- | --- |

(1)

Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz.

| (2) | Horvátország az Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei csatlakozására tekintettel kérelmezte az elismert borszőlőfajtáit felsoroló nemzeti jegyzék belefoglalását a földrajzi árujelzőt tartalmazó, a borok címkéin feltüntethető borszőlőfajtanevek jegyzékébe, amely a kérelmezés időpontjában a 753/2002/EK bizottsági rendelet (2) II. mellékletében szerepelt, jelenleg pedig a 607/2009/EK bizottsági rendelet (3) XV. mellékletében található. A Bizottság az 1234/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően tájékoztatta Horvátországot arról, hogy a nemzeti fajtajegyzéket nem szükséges uniós szinten jóváhagyni, és hogy az egyes tagállamok maguk döntenek saját jegyzékükről. A Bizottság azt is közölte Horvátországgal, hogy a korábbi csatlakozások során követett gyakorlattal és különösen a 753/2002/EK rendelet II. mellékletét módosító 1429/2004/EK bizottsági rendelettel (5) összhangban a horvát borszőlőfajtaneveknek a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletében található jegyzékbe történő belefoglalására a csatlakozás után kerül majd sor. Horvátország ezen információk alapján visszavonta az említett kérelmét tárgyalási álláspontjából. |
| --- | --- |

(2)

Horvátország az Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei csatlakozására tekintettel kérelmezte az elismert borszőlőfajtáit felsoroló nemzeti jegyzék belefoglalását a földrajzi árujelzőt tartalmazó, a borok címkéin feltüntethető borszőlőfajtanevek jegyzékébe, amely a kérelmezés időpontjában a 753/2002/EK bizottsági rendelet (2) II. mellékletében szerepelt, jelenleg pedig a 607/2009/EK bizottsági rendelet (3) XV. mellékletében található. A Bizottság az 1234/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően tájékoztatta Horvátországot arról, hogy a nemzeti fajtajegyzéket nem szükséges uniós szinten jóváhagyni, és hogy az egyes tagállamok maguk döntenek saját jegyzékükről. A Bizottság azt is közölte Horvátországgal, hogy a korábbi csatlakozások során követett gyakorlattal és különösen a 753/2002/EK rendelet II. mellékletét módosító 1429/2004/EK bizottsági rendelettel (5) összhangban a horvát borszőlőfajtaneveknek a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletében található jegyzékbe történő belefoglalására a csatlakozás után kerül majd sor. Horvátország ezen információk alapján visszavonta az említett kérelmét tárgyalási álláspontjából.

| (3) | A 753/2013/EU bizottsági rendelet (6) módosította a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletét abból a célból, hogy az említett mellékletben szerepeljenek a Horvátország területén előállított borok forgalmazásához hagyományosan használt, az Unióban oltalom alatt álló eredetmegjelölésből vagy földrajzi jelzésből álló, illetve ilyen eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést magukban foglaló borszőlőfajtanevek, és ezáltal továbbra is fel lehessen tüntetni őket az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott horvát borok címkéjén. Tekintettel arra, hogy a „Teran” borszőlőfajta neve, amely azonos alakú a „Teran” oltalom alatt álló szlovén eredetmegjelöléssel (PDO-SI-A1581), Szlovénia szempontjából érzékeny problémának bizonyult, a kérdéses horvát fajtanévnek az említett rendeletbe való felvétele halasztásra került arra az időre, amíg Horvátország és Szlovénia tárgyalások útján megállapodásra jut egymással. |
| --- | --- |

(3)

A 753/2013/EU bizottsági rendelet (6) módosította a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletét abból a célból, hogy az említett mellékletben szerepeljenek a Horvátország területén előállított borok forgalmazásához hagyományosan használt, az Unióban oltalom alatt álló eredetmegjelölésből vagy földrajzi jelzésből álló, illetve ilyen eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést magukban foglaló borszőlőfajtanevek, és ezáltal továbbra is fel lehessen tüntetni őket az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott horvát borok címkéjén. Tekintettel arra, hogy a „Teran” borszőlőfajta neve, amely azonos alakú a „Teran” oltalom alatt álló szlovén eredetmegjelöléssel (PDO-SI-A1581), Szlovénia szempontjából érzékeny problémának bizonyult, a kérdéses horvát fajtanévnek az említett rendeletbe való felvétele halasztásra került arra az időre, amíg Horvátország és Szlovénia tárgyalások útján megállapodásra jut egymással.

| (4) | Horvátország a „Teran” borszőlőfajtanév használatára vonatkozó kérelmét a „Hrvatska Istra” (PDO-HR-A1652) oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borokra korlátozta. A kért engedély területi hatályának korlátozása és a Bizottság kitartó erőfeszítései ellenére lehetetlennek bizonyult kompromisszumos megoldást találni Horvátország és Szlovénia vitájában. |
| --- | --- |

(4)

Horvátország a „Teran” borszőlőfajtanév használatára vonatkozó kérelmét a „Hrvatska Istra” (PDO-HR-A1652) oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borokra korlátozta. A kért engedély területi hatályának korlátozása és a Bizottság kitartó erőfeszítései ellenére lehetetlennek bizonyult kompromisszumos megoldást találni Horvátország és Szlovénia vitájában.

| (5) | Tekintettel arra, hogy a Horvátország és Szlovénia álláspontjának összehangolására irányuló bizottsági erőfeszítések ellenére a két fél közötti tárgyalások nem vezettek eredményre, továbbá a „Teran” borszőlőfajtával kapcsolatos címkézési gyakorlatra vonatkozóan a Bizottság birtokában lévő információk vizsgálata alapján indokolt bejegyezni az említett fajtanevet a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletének A. részébe a „Hrvatska Istra” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel összefüggésben. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel arra, hogy a Horvátország és Szlovénia álláspontjának összehangolására irányuló bizottsági erőfeszítések ellenére a két fél közötti tárgyalások nem vezettek eredményre, továbbá a „Teran” borszőlőfajtával kapcsolatos címkézési gyakorlatra vonatkozóan a Bizottság birtokában lévő információk vizsgálata alapján indokolt bejegyezni az említett fajtanevet a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletének A. részébe a „Hrvatska Istra” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel összefüggésben.

| (6) | Ugyanakkor a Szlovénia által a fogyasztók megtévesztésének állítólagos kockázata kapcsán kifejezésre juttatott fenntartásokra tekintettel, valamint egy olyan megoldás megtalálása érdekében, amely valamennyi érintett termelő számára kielégítő és mindegyik érintett tagállam támogatását élvezi, a Bizottság megítélése szerint helyénvaló meghatározni azokat a feltételeket, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a „Teran” fajtanév szerepelhessen az említett eredetmegjelöléssel ellátott termékek címkéin, figyelembe véve ezzel összefüggésben azokat a feltételeket is, amelyeket Horvátország maga kíván előírni termelői számára. |
| --- | --- |

(6)

Ugyanakkor a Szlovénia által a fogyasztók megtévesztésének állítólagos kockázata kapcsán kifejezésre juttatott fenntartásokra tekintettel, valamint egy olyan megoldás megtalálása érdekében, amely valamennyi érintett termelő számára kielégítő és mindegyik érintett tagállam támogatását élvezi, a Bizottság megítélése szerint helyénvaló meghatározni azokat a feltételeket, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a „Teran” fajtanév szerepelhessen az említett eredetmegjelöléssel ellátott termékek címkéin, figyelembe véve ezzel összefüggésben azokat a feltételeket is, amelyeket Horvátország maga kíván előírni termelői számára.

| (7) | Ezért a 607/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Ezért a 607/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy Horvátországnak a „Teran” borszőlőfajtanév használatával összefüggésben a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletének A. részébe történő bejegyzése az ország csatlakozásának időpontjától, 2013. július 1-jétől legyen hatályos, tekintve, hogy Horvátország a kérelmét az említett időpont előtt nyújtotta be, a csatlakozás időpontjában meglévő gyakorlat volt a „Teran” borszőlőfajtanévnek a horvát területen előállított borok forgalmazása során történő hagyományos használata, és e rendelet elfogadása annak reményében került elhalasztásra, hogy tárgyalások útján megoldás születik a problémára. Ugyanezen okokból kifolyólag helyénvaló átmeneti rendelkezésről gondoskodni az e rendelet hatálybalépését megelőzően előállított borok tekintetében, |
| --- | --- |

(8)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy Horvátországnak a „Teran” borszőlőfajtanév használatával összefüggésben a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletének A. részébe történő bejegyzése az ország csatlakozásának időpontjától, 2013. július 1-jétől legyen hatályos, tekintve, hogy Horvátország a kérelmét az említett időpont előtt nyújtotta be, a csatlakozás időpontjában meglévő gyakorlat volt a „Teran” borszőlőfajtanévnek a horvát területen előállított borok forgalmazása során történő hagyományos használata, és e rendelet elfogadása annak reményében került elhalasztásra, hogy tárgyalások útján megoldás születik a problémára. Ugyanezen okokból kifolyólag helyénvaló átmeneti rendelkezésről gondoskodni az e rendelet hatálybalépését megelőzően előállított borok tekintetében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 607/2009/EK rendelet XV. mellékletének A. része a következő 55. sorral egészül ki:

| „55 | Teran (SI) | Teran | Horvátország (3) |
| --- | --- | --- | --- |

„55

Teran (SI)

Teran

Horvátország (3)

2. cikk

Azok a „Hrvatska Istra” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (PDO-HR-A1652) ellátott borok, amelyek előállítására e rendelet hatálybalépése előtt, az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően került sor, a készletek kimerüléséig forgalmazhatók, még akkor is, ha esetükben nem teljesülnek a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletének A. részébe e rendelet 1. cikke szerint beillesztett 55. sorban a címkézés tekintetében előírt feltételek.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 753/2002/EK rendelete (2002. április 29.) az egyes borászati termékek leírása, jelölése, kiszerelése és oltalma tekintetében az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról (HL L 118., 2002.5.4., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 607/2009/EK rendelete (2009. július 14.) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról (HL L 193., 2009.7.24., 60. o.).

3

(4)  A Tanács 1234/2007/EK rendelete (2007. október 22.) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 1429/2004/EK rendelete (2004. augusztus 9.) az egyes borászati termékek leírása, jelölése, kiszerelése és oltalma tekintetében az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló 753/2002/EK rendelet módosításáról (HL L 263., 2004.8.10., 11. o.).

5

(6)  A Bizottság 753/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. augusztus 2.) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló 607/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 210., 2013.8.6., 21. o.).

6

(3)  Kizárólag a »Hrvatska Istra« oltalom alatt álló eredetmegjelölés (PDO-HR-A1652) esetében, azzal a feltétellel, hogy a »Hrvatska Istra« és a »Teran« jelöléseknek ugyanazon látómezőben kell szerepelniük, és a »Teran« nevet kisebb betűmérettel kell feltüntetni, mint a »Hrvatska Istra« eredetmegjelölést.”

3

---

| 2017.7.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1354 EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. július 20.)

a 2014/53/EU irányelv 10. cikkének (10) bekezdésében meghatározott információk megadásának módjáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról és az 1999/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. április 16-i 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 10. cikke (10) bekezdésére, valamint 45. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/53/EU irányelv 10. cikkének (10) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az üzembe helyezésre vonatkozó korlátozások vagy a használat engedélyezésére vonatkozó követelmények esetén a csomagoláson feltüntetett információ elegendő kell, hogy legyen azon tagállam vagy valamely tagállam azon földrajzi területének azonosítására, ahol az üzembe helyezésre vonatkozó korlátozások vagy a használat engedélyezésére vonatkozó követelmények vannak érvényben, és ezeket az információkat a rádióberendezés használati utasításában ki kell egészíteni. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/53/EU irányelv 10. cikkének (10) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az üzembe helyezésre vonatkozó korlátozások vagy a használat engedélyezésére vonatkozó követelmények esetén a csomagoláson feltüntetett információ elegendő kell, hogy legyen azon tagállam vagy valamely tagállam azon földrajzi területének azonosítására, ahol az üzembe helyezésre vonatkozó korlátozások vagy a használat engedélyezésére vonatkozó követelmények vannak érvényben, és ezeket az információkat a rádióberendezés használati utasításában ki kell egészíteni.

| (2) | A 2014/53/EU irányelv 10. cikkének (10) bekezdése értelmében a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a 10. cikk (10) bekezdésében meghatározott információk megadásának módjáról. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/53/EU irányelv 10. cikkének (10) bekezdése értelmében a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a 10. cikk (10) bekezdésében meghatározott információk megadásának módjáról.

| (3) | Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 2014/53/EU irányelv 45. cikkének (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében fogadják el. |
| --- | --- |

(3)

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 2014/53/EU irányelv 45. cikkének (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében fogadják el.

| (4) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2014/53/EU irányelv 45. cikke alapján létrehozott távközlési megfelelőségértékelési és piacfelügyeleti bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2014/53/EU irányelv 45. cikke alapján létrehozott távközlési megfelelőségértékelési és piacfelügyeleti bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet megállapítja a 2014/53/EU irányelv 10. cikkének (10) bekezdésében meghatározott információk megadásának módját, és csak olyan rádióberendezésekre vonatkozik, amelyek legalább egy tagállamban üzembe helyezésre vonatkozó korlátozások vagy a használat engedélyezésére vonatkozó követelmények hatálya alá esnek.

2. cikk

(1)   Ha egy rádióberendezésre a 2014/53/EU irányelv 10. cikkének (10) bekezdése szerinti, az üzembe helyezésre vonatkozó korlátozások vagy a használat engedélyezésére vonatkozó követelmények vonatkoznak, a rádióberendezés csomagolásán láthatóan és olvashatóan fel kell tüntetni:

| a) | az I. mellékletben meghatározott piktogramot; vagy |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben meghatározott piktogramot; vagy

| b) | a „korlátozások vagy követelmények” szavakat egy olyan nyelven, amelyet az érintett tagállamok meghatározása szerint a végfelhasználók könnyen megértenek, valamint ezt követően azon tagállamoknak a II. mellékletben előírt rövidítését, ahol a korlátozások vagy követelmények érvényben vannak. |
| --- | --- |

b)

a „korlátozások vagy követelmények” szavakat egy olyan nyelven, amelyet az érintett tagállamok meghatározása szerint a végfelhasználók könnyen megértenek, valamint ezt követően azon tagállamoknak a II. mellékletben előírt rövidítését, ahol a korlátozások vagy követelmények érvényben vannak.

(2)   Ha egy rádióberendezésre a 2014/53/EU irányelv 10. cikkének (10) bekezdése szerinti, az üzembe helyezésre vonatkozó korlátozások vagy a használat engedélyezésére vonatkozó követelmények vonatkoznak, a rádióberendezés használati utasításában jelezni kell – egy olyan nyelven, amelyet az érintett tagállamok meghatározása szerint a végfelhasználók könnyen megértenek – azon tagállamok és a tagállamokon belül azon földrajzi területek listáját, ahol ilyen korlátozások vagy követelmények érvényben vannak, valamint az egyes tagállamokban és a tagállamokon belüli földrajzi területeken érvényes korlátozások vagy követelmények típusát.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba, és 2018. augusztus 9-től kell alkalmazni.

Az olyan rádióberendezéseket, amelyeket 2017. augusztus 8. után hoztak forgalomba, és amelyek megfelelnek e rendeletnek, úgy kell tekinteni, mint amelyek megfelelnek a 2014/53/EU irányelv 10. cikke (10) bekezdésének.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 153., 2014.5.22., 62. o.

1

---

I. MELLÉKLET

Piktogram

| 1. | A piktogram egy táblázat formáját ölti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A piktogram magába foglalja a következő jelet: |
| --- | --- |

2.

Image 1

| 3. | A piktogram – a 2. pontban említett jel alatt vagy mellett – feltünteti azon tagállamoknak a II. mellékletben előírt rövidítését, ahol az üzembe helyezésre vonatkozó korlátozások vagy a használat engedélyezésére vonatkozó követelmények vannak érvényben. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A piktogramban és annak tartalmában lehetnek eltérések (pl. szín, tömör vagy üres, vonalvastagság), feltéve, hogy az látható és olvasható marad. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Példák a piktogramra: |
| --- | --- |
| ES | LU | RO |
| CZ | FR | HU |
| SI | DK | HR |

5.

Image 2

ES

LU

RO

CZ

FR

HU

SI

DK

HR

| | BG | EE | BE |
| --- | --- | --- | --- |

Image 3

BG

EE

BE

---

II. MELLÉKLET

Rövidítések

A tagállamok rövidítései a következők:

Belgium (BE), Bulgária (BG), Cseh Köztársaság (CZ), Dánia (DK), Németország (DE), Észtország (EE), Írország (IE), Görögország (EL), Spanyolország (ES), Franciaország (FR), Horvátország (HR), Olaszország (IT), Ciprus (CY), Lettország (LV), Litvánia (LT), Luxembourg (LU), Magyarország (HU), Málta (MT), Hollandia (NL), Ausztria (AT), Lengyelország (PL), Portugália (PT), Románia (RO), Szlovénia (SI), Szlovákia (SK), Finnország (FI), Svédország (SE) és Egyesült Királyság (UK).

---

| 2017.7.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1355 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. július 20.)

a sovány tejpornak az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott tizenegyedik részleges pályázati felhíváshoz kapcsolódó minimális eladási áráról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2016. május 18-i (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (3) megindította a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (3) megindította a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárást.

| (2) | A tizenegyedik részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatok alapján nem indokolt minimális eladási árat meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

A tizenegyedik részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatok alapján nem indokolt minimális eladási árat meghatározni.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott, sovány tejpor értékesítésére irányuló tizenegyedik részleges pályázati felhívás tekintetében – amelyre vonatkozóan a pályázatok benyújtásának határideje 2017. július 18-án járt le – minimális eladási árat nem határoztak meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 20-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 206., 2016.7.30., 71. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (2016. november 25.) a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárás megindításáról (HL L 321., 2016.11.29., 45. o.).

3

---

HATÁROZATOK

| 2017.7.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/12

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2017/1356 HATÁROZATA

(2017. július 18.)

a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2017/321 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/2/2017)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló, 2008. november 10-i 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezésére vonatkozó döntéseket. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezésére vonatkozó döntéseket.

| (2) | A PBB 2017. február 21-én elfogadta a (KKBP) 2017/321 határozatot (2), amellyel Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS ellentengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2017. február 21-én elfogadta a (KKBP) 2017/321 határozatot (2), amellyel Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS ellentengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává.

| (3) | Az uniós műveleti parancsnok azt javasolta, hogy Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS ellentengernagy utódjaként 2017. július 27-i hatállyal Fabio GREGORI ellentengernagyot nevezzék ki az EU-erők új parancsnokává. |
| --- | --- |

(3)

Az uniós műveleti parancsnok azt javasolta, hogy Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS ellentengernagy utódjaként 2017. július 27-i hatállyal Fabio GREGORI ellentengernagyot nevezzék ki az EU-erők új parancsnokává.

| (4) | 2017. június 27-én az Európai Unió Katonai Bizottsága támogatta ezt az ajánlást. |
| --- | --- |

(4)

2017. június 27-én az Európai Unió Katonai Bizottsága támogatta ezt az ajánlást.

| (5) | A (KKBP) 2017/321 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(5)

A (KKBP) 2017/321 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió olyan határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, amelyeknek védelmi vonatkozásai vannak, |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió olyan határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, amelyeknek védelmi vonatkozásai vannak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) a Politikai és Biztonsági Bizottság 2017. július 27-i hatállyal Fabio GREGORI ellentengernagyot nevezi ki az EU-erők parancsnokává.

2. cikk

A (KKBP) 2017/321 határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat 2017. július 27-én lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 18-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  
  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/321 határozata (2017. február 21.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2016/940 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/1/2017) (HL L 47., 2017.2.24., 11. o.).

2

---

| 2017.7.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1357 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. július 19.)

az 1025/2012/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a grillek, kenyérpirítók és hasonló hordozható főzőkészülékek egyedi előírásairól szóló, a legutóbb az A13:2010 dokumentummal módosított EN 60335-2-9:2003 szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő, korlátozással ellátott közzétételéről

(az értesítés a C(2017) 3168. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az 1025/2012/EU rendelet 22. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Amennyiben valamely, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozással rendelkező harmonizált szabvány megfelel a 2014/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletében meghatározott biztonsági célkitűzések egy vagy több elemének, az említett szabvány szerint készült, meghatározott feszültséghatárokon belüli használatra tervezett elektromos berendezések esetében vélelmezni kell, hogy azok megfelelnek a szóban forgó biztonsági célkitűzések érintett elemeinek. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben valamely, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozással rendelkező harmonizált szabvány megfelel a 2014/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletében meghatározott biztonsági célkitűzések egy vagy több elemének, az említett szabvány szerint készült, meghatározott feszültséghatárokon belüli használatra tervezett elektromos berendezések esetében vélelmezni kell, hogy azok megfelelnek a szóban forgó biztonsági célkitűzések érintett elemeinek.

| (2) | Németország 2014 júniusában, Norvégia pedig 2014 júliusában hivatalos kifogást emelt a legutóbb az A13:2010 dokumentummal módosított, „Háztartási és hasonló jellegű villamos készülékek. Biztonság. 2–9. rész: Grillek, kenyérpirítók és hasonló hordozható főzőkészülékek egyedi előírásai” címet viselő, EN 60335-2-9:2003 szabvány tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Németország 2014 júniusában, Norvégia pedig 2014 júliusában hivatalos kifogást emelt a legutóbb az A13:2010 dokumentummal módosított, „Háztartási és hasonló jellegű villamos készülékek. Biztonság. 2–9. rész: Grillek, kenyérpirítók és hasonló hordozható főzőkészülékek egyedi előírásai” címet viselő, EN 60335-2-9:2003 szabvány tekintetében.

| (3) | Németország és Norvégia hivatalos kifogásában azt állította, hogy a szabvány „Melegedés” című 11. szakaszának a hozzáférhető nem funkcionális felületek hőmérséklet-határértékeire vonatkozó előírásai nem kielégítőek. A szabvány számos kivételt engedélyez a hőmérsékletkorlát alól, lehetővé téve a gyártó számára, hogy az – az eszköz mérete, tervezése vagy felszíni felülete függvényében – a hőmérséklet-határértékek kétszeresét alkalmazza, vagy azok alól teljes mértékben mentesüljön; a szabvány mindössze figyelmeztető felirat vagy címke alkalmazására kötelezi a gyártót. E tekintetben a szabvány 7.1. szakasza úgy rendelkezik, hogy a gyártónak csak azon a felületen kell figyelmeztetést feltüntetnie, amely a határértékeket meghaladó részek között a legmagasabb hőmérsékletű. A figyelmeztető címke színei pedig eltérhetnek a nemzetközi figyelmeztető színektől, ami összezavarhatja a felhasználókat. Ezenfelül annak eredményeként, hogy a szabvány követelményei nem egyértelműek, a szabvány úgy is értelmezhető, hogy lehetővé teszi, hogy egy adott termék bizonyos részei hőmérsékletnövekedését ne mérjék meg, ami a szabvány szerint a teljes termékre vonatkozó hőmérséklet-határértékek figyelmen kívül hagyásához vagy kétszeresének alkalmazásához vezethet. Következésképpen a személyek és háziállatok égési sérülésének kockázata továbbra is fennáll, így a szabvány jelenlegi változata alapján nem szabad vélelmezni a 2014/35/EU irányelvnek való megfelelést. |
| --- | --- |

(3)

Németország és Norvégia hivatalos kifogásában azt állította, hogy a szabvány „Melegedés” című 11. szakaszának a hozzáférhető nem funkcionális felületek hőmérséklet-határértékeire vonatkozó előírásai nem kielégítőek. A szabvány számos kivételt engedélyez a hőmérsékletkorlát alól, lehetővé téve a gyártó számára, hogy az – az eszköz mérete, tervezése vagy felszíni felülete függvényében – a hőmérséklet-határértékek kétszeresét alkalmazza, vagy azok alól teljes mértékben mentesüljön; a szabvány mindössze figyelmeztető felirat vagy címke alkalmazására kötelezi a gyártót. E tekintetben a szabvány 7.1. szakasza úgy rendelkezik, hogy a gyártónak csak azon a felületen kell figyelmeztetést feltüntetnie, amely a határértékeket meghaladó részek között a legmagasabb hőmérsékletű. A figyelmeztető címke színei pedig eltérhetnek a nemzetközi figyelmeztető színektől, ami összezavarhatja a felhasználókat. Ezenfelül annak eredményeként, hogy a szabvány követelményei nem egyértelműek, a szabvány úgy is értelmezhető, hogy lehetővé teszi, hogy egy adott termék bizonyos részei hőmérsékletnövekedését ne mérjék meg, ami a szabvány szerint a teljes termékre vonatkozó hőmérséklet-határértékek figyelmen kívül hagyásához vagy kétszeresének alkalmazásához vezethet. Következésképpen a személyek és háziállatok égési sérülésének kockázata továbbra is fennáll, így a szabvány jelenlegi változata alapján nem szabad vélelmezni a 2014/35/EU irányelvnek való megfelelést.

| (4) | Miután az ágazati szakértőket tömörítő, a kisfeszültségű irányelvvel foglalkozó munkacsoportban a tagállamokkal és az érintett felekkel együtt megvizsgálta a legutóbb az A13:2010 dokumentummal módosított EN 60335-2-9:2003 szabványt, a Bizottság és a tagállami szakértők többsége egyetértett a Németország és Norvégia által ismertetett érvekkel. Következésképpen megállapításra került, hogy a szabvány nem felel meg a 2014/35/EU irányelv I. mellékletének 1.c) pontjában szereplő, a melléklet 2.b) pontjával összefüggésben értelmezett biztonsági célkitűzéseknek. |
| --- | --- |

(4)

Miután az ágazati szakértőket tömörítő, a kisfeszültségű irányelvvel foglalkozó munkacsoportban a tagállamokkal és az érintett felekkel együtt megvizsgálta a legutóbb az A13:2010 dokumentummal módosított EN 60335-2-9:2003 szabványt, a Bizottság és a tagállami szakértők többsége egyetértett a Németország és Norvégia által ismertetett érvekkel. Következésképpen megállapításra került, hogy a szabvány nem felel meg a 2014/35/EU irányelv I. mellékletének 1.c) pontjában szereplő, a melléklet 2.b) pontjával összefüggésben értelmezett biztonsági célkitűzéseknek.

| (5) | Tekintettel a biztonsági szempontok javításának szükségességére, a szabvány megfelelő felülvizsgálatáig a legutóbb az A13:2010 dokumentummal módosított EN 60335-2-9:2003 szabvány hivatkozását az Európai Unió Hivatalos Lapjában megfelelő korlátozással ellátva közzé kell tenni, hogy a szabványnak a korlátozás hatálya alá tartozó, meghatározott részeinek betartása alapján ne vélelmezzék a megfelelést, |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a biztonsági szempontok javításának szükségességére, a szabvány megfelelő felülvizsgálatáig a legutóbb az A13:2010 dokumentummal módosított EN 60335-2-9:2003 szabvány hivatkozását az Európai Unió Hivatalos Lapjában megfelelő korlátozással ellátva közzé kell tenni, hogy a szabványnak a korlátozás hatálya alá tartozó, meghatározott részeinek betartása alapján ne vélelmezzék a megfelelést,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A legutóbb az A13:2010 dokumentummal módosított, „Háztartási és hasonló jellegű villamos készülékek. Biztonság. 2–9. rész: Grillek, kenyérpirítók és hasonló hordozható főzőkészülékek egyedi előírásai” címet viselő, EN 60335-2-9:2003 szabvány hivatkozását az Európai Unió Hivatalos Lapjában a mellékletben meghatározott korlátozással kell közzétenni.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 19-én.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/35/EU irányelve (2014. február 26.) a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (HL L 96., 2014.3.29., 357. o.).

2

---

MELLÉKLET

Harmonizált szabvány címének és hivatkozásának a 2014/35/EU irányelv szerinti közzététele

| Európai Szabványügyi Szervezet | A harmonizált szabvány hivatkozása és címe |
| --- | --- |
| Cenelec (1) | EN 60335-2-9:2003
  Háztartási és hasonló jellegű villamos készülékek. Biztonság. 2–9. rész: Grillek, kenyérpirítók és hasonló hordozható főzőkészülékek egyedi előírásai című szabvány, amelyet a következő dokumentumok módosítottak: | EN 60335-2-9:2003/A1:2004 |

Európai Szabványügyi Szervezet

A harmonizált szabvány hivatkozása és címe

Cenelec (1)

EN 60335-2-9:2003

Háztartási és hasonló jellegű villamos készülékek. Biztonság. 2–9. rész: Grillek, kenyérpirítók és hasonló hordozható főzőkészülékek egyedi előírásai című szabvány, amelyet a következő dokumentumok módosítottak:

EN 60335-2-9:2003/A1:2004

| | EN 60335-2-9:2003/A2:2006 |
| --- | --- |

EN 60335-2-9:2003/A2:2006

| | EN 60335-2-9:2003/A12:2007 |
| --- | --- |

EN 60335-2-9:2003/A12:2007

| | EN 60335-2-9:2003/A13:2010 |
| --- | --- |

EN 60335-2-9:2003/A13:2010

Korlátozás:

A legutóbb az A13:2010 dokumentummal módosított EN 60335-2-9:2003 szabvány következő részeinek alkalmazása alapján nem vélelmezhető a 2014/35/EU irányelv I. mellékletének 1.c) pontjában szereplő, a melléklet 2.b) pontjával összefüggésben értelmezett biztonsági célkitűzéseknek való megfelelés:

| — | a 11. szakasz Z101 táblázatának b. lábjegyzete, |
| --- | --- |

—

a 11. szakasz Z101 táblázatának b. lábjegyzete,

| — | a 7.1. szakasznak a Z101 táblázat b. lábjegyzetére hivatkozó részei, |
| --- | --- |

—

a 7.1. szakasznak a Z101 táblázat b. lábjegyzetére hivatkozó részei,

| — | a 11.Z10x szakasz szellőzőnyílásokra hivatkozó részei. |
| --- | --- |

—

a 11.Z10x szakasz szellőzőnyílásokra hivatkozó részei.

---

(1)  Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000, Brüsszel, Belgium. Tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu).

---

| 2017.7.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1358 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. július 20.)

egyes IKT műszaki előírások közbeszerzésben hivatkozhatóként történő elismeréséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (1) bekezdésére,

Az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal és az ágazati szakértőkkel folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A szabványosítás fontos szerepet tölt be az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményben meghatározott Európa 2020 stratégia előmozdításában. Az Európa 2020 stratégia számos kiemelt kezdeményezése hangsúlyozza a termék- és szolgáltatáspiacokon az önkéntes szabványosítás fontosságát a más termékekkel vagy szolgáltatásokkal való kompatibilitás és interoperabilitás, valamint a technológiafejlesztés előmozdítása és az innováció támogatása szempontjából. |
| --- | --- |

(1)

A szabványosítás fontos szerepet tölt be az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményben meghatározott Európa 2020 stratégia előmozdításában. Az Európa 2020 stratégia számos kiemelt kezdeményezése hangsúlyozza a termék- és szolgáltatáspiacokon az önkéntes szabványosítás fontosságát a más termékekkel vagy szolgáltatásokkal való kompatibilitás és interoperabilitás, valamint a technológiafejlesztés előmozdítása és az innováció támogatása szempontjából.

| (2) | A szabványok elengedhetetlenek az európai versenyképesség biztosításához, és kulcsszerepet játszanak az innovációban és a fejlődésben. Jelentőségüket a Bizottság az egységes piac megvalósítását (2) és a digitális egységes piac megvalósítását (3) szolgáló legújabb kezdeményezéseiben is hangsúlyozza; és a szabványosításnak és az interoperabilitásnak az európai digitális gazdaság megteremtésében játszott szerepét támasztja alá az „Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című közlemény (4) elfogadása is, amely átfogó stratégiai és politikai megközelítést határoz meg a digitális egységes piac megvalósításához kulcsfontosságú, elsőbbséget élvező információs és kommunikációs technológiák szabványosításához. |
| --- | --- |

(2)

A szabványok elengedhetetlenek az európai versenyképesség biztosításához, és kulcsszerepet játszanak az innovációban és a fejlődésben. Jelentőségüket a Bizottság az egységes piac megvalósítását (2) és a digitális egységes piac megvalósítását (3) szolgáló legújabb kezdeményezéseiben is hangsúlyozza; és a szabványosításnak és az interoperabilitásnak az európai digitális gazdaság megteremtésében játszott szerepét támasztja alá az „Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című közlemény (4) elfogadása is, amely átfogó stratégiai és politikai megközelítést határoz meg a digitális egységes piac megvalósításához kulcsfontosságú, elsőbbséget élvező információs és kommunikációs technológiák szabványosításához.

| (3) | A digitális társadalomban a szabványosítási követelmények elengedhetetlenek a különböző hálózatok és rendszerek interoperabilitásához. „Az európai szabványok stratégiai jövőképe: az európai gazdaság fenntartható növekedésének elősegítése és gyorsítása 2020-ig” című bizottsági közlemény (5) elismeri az információs és kommunikációs technológiák (IKT) terén zajló szabványosításnak azt a sajátosságát, hogy az IKT-megoldásokat, -alkalmazásokat és -szolgáltatásokat gyakran olyan globális IKT-fórumok és -konzorciumok fejlesztik, amelyek egyben vezető IKT-szabványosítási szervezetekké is váltak. |
| --- | --- |

(3)

A digitális társadalomban a szabványosítási követelmények elengedhetetlenek a különböző hálózatok és rendszerek interoperabilitásához. „Az európai szabványok stratégiai jövőképe: az európai gazdaság fenntartható növekedésének elősegítése és gyorsítása 2020-ig” című bizottsági közlemény (5) elismeri az információs és kommunikációs technológiák (IKT) terén zajló szabványosításnak azt a sajátosságát, hogy az IKT-megoldásokat, -alkalmazásokat és -szolgáltatásokat gyakran olyan globális IKT-fórumok és -konzorciumok fejlesztik, amelyek egyben vezető IKT-szabványosítási szervezetekké is váltak.

| (4) | Az 1025/2012/EU rendelet célja az európai szabványosítási keretrendszer korszerűsítése és javítása. Olyan rendszert alakít ki, amelyben a Bizottság dönthet annak megállapításáról, hogy a nem európai, nemzetközi vagy nemzeti szabványügyi szervezetek által elfogadott IKT műszaki előírások közül melyek a legrelevánsabbak és a legszélesebb körben elfogadottak. Ha egy hardver, szoftver vagy információs technológiai szolgáltatás közbeszerzése során lehetőség van az IKT műszaki előírások teljes körének kihasználására, az lehetővé teszi az eszközök, szolgáltatások és alkalmazások közötti interoperabilitást és segít elkerülni a közigazgatásban azt a csapdát, hogy a saját tulajdonú IKT-megoldások alkalmazása miatt a közbeszerző a beszerzési szerződés lejártával nem tud szolgáltatót váltani, továbbá ösztönzi a versenyt az interoperábilis IKT-megoldások szolgáltatásainak piacán. |
| --- | --- |

(4)

Az 1025/2012/EU rendelet célja az európai szabványosítási keretrendszer korszerűsítése és javítása. Olyan rendszert alakít ki, amelyben a Bizottság dönthet annak megállapításáról, hogy a nem európai, nemzetközi vagy nemzeti szabványügyi szervezetek által elfogadott IKT műszaki előírások közül melyek a legrelevánsabbak és a legszélesebb körben elfogadottak. Ha egy hardver, szoftver vagy információs technológiai szolgáltatás közbeszerzése során lehetőség van az IKT műszaki előírások teljes körének kihasználására, az lehetővé teszi az eszközök, szolgáltatások és alkalmazások közötti interoperabilitást és segít elkerülni a közigazgatásban azt a csapdát, hogy a saját tulajdonú IKT-megoldások alkalmazása miatt a közbeszerző a beszerzési szerződés lejártával nem tud szolgáltatót váltani, továbbá ösztönzi a versenyt az interoperábilis IKT-megoldások szolgáltatásainak piacán.

| (5) | A közbeszerzési eljárásokban akkor lehet IKT műszaki előírásokra hivatkozni, ha azok megfelelnek az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek. Az említett követelményeknek való megfelelés garantálja a hatóságok számára, hogy az IKT műszaki előírások kidolgozása során érvényesüljenek a Kereskedelmi Világszervezet által a szabványosítás területén elismert következő elvek: az átláthatóság, a nyitottság, a pártatlanság és a konszenzus. |
| --- | --- |

(5)

A közbeszerzési eljárásokban akkor lehet IKT műszaki előírásokra hivatkozni, ha azok megfelelnek az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek. Az említett követelményeknek való megfelelés garantálja a hatóságok számára, hogy az IKT műszaki előírások kidolgozása során érvényesüljenek a Kereskedelmi Világszervezet által a szabványosítás területén elismert következő elvek: az átláthatóság, a nyitottság, a pártatlanság és a konszenzus.

| (6) | Az IKT-előírások elismerésére vonatkozó határozatok elfogadása előtt a Bizottság konzultál a 2011/C 349/04 bizottsági határozattal (6) létrehozott, IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal, illetve más fórumokon az ágazati szakértőkkel. |
| --- | --- |

(6)

Az IKT-előírások elismerésére vonatkozó határozatok elfogadása előtt a Bizottság konzultál a 2011/C 349/04 bizottsági határozattal (6) létrehozott, IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal, illetve más fórumokon az ágazati szakértőkkel.

| (7) | Az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform értékelte és a közbeszerzésben hivatkozhatóként történő elismerésre javasolta a következő műszaki előírásokat: a World Wide Web Consortium (W3C) által kifejlesztett „Simple Knowledge Organisation System” (a továbbiakban: SKOS) és „Resource Description Framework” 1.0 és 1.1 (a továbbiakban: RDF 1.0 & 1.1); az Organization for the Advancement of Structured Information Standards (OASIS) által kifejlesztett „Service Metadata Publisher 1.0” (a továbbiakban: SMP 1.0); az Internet Engineering Task Force (Internet-mérnöki Munkacsoport – IETF) által kifejlesztett „MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2” RFC 4130 (a továbbiakban: AS2) és „Internationalized Resource Identifiers” RFC 3987 (a továbbiakban: IRIs); a Research Data Alliance Foundation (a kutatási adatokkal foglalkozó szövetség – RDA) által kifejlesztett „Data Foundation & Terminology Model”, „PID Information Types API”, „Data Type Registries Model” és „Practical Policies Recommendations” elnevezésű műszaki szabványok. A platform által végzett értékelést és a megfogalmazott tanácsokat ezután megvitatták ágazati szakértőkkel, akik szintén az elismerés mellett foglaltak állást. |
| --- | --- |

(7)

Az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform értékelte és a közbeszerzésben hivatkozhatóként történő elismerésre javasolta a következő műszaki előírásokat: a World Wide Web Consortium (W3C) által kifejlesztett „Simple Knowledge Organisation System” (a továbbiakban: SKOS) és „Resource Description Framework” 1.0 és 1.1 (a továbbiakban: RDF 1.0 & 1.1); az Organization for the Advancement of Structured Information Standards (OASIS) által kifejlesztett „Service Metadata Publisher 1.0” (a továbbiakban: SMP 1.0); az Internet Engineering Task Force (Internet-mérnöki Munkacsoport – IETF) által kifejlesztett „MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2” RFC 4130 (a továbbiakban: AS2) és „Internationalized Resource Identifiers” RFC 3987 (a továbbiakban: IRIs); a Research Data Alliance Foundation (a kutatási adatokkal foglalkozó szövetség – RDA) által kifejlesztett „Data Foundation & Terminology Model”, „PID Information Types API”, „Data Type Registries Model” és „Practical Policies Recommendations” elnevezésű műszaki szabványok. A platform által végzett értékelést és a megfogalmazott tanácsokat ezután megvitatták ágazati szakértőkkel, akik szintén az elismerés mellett foglaltak állást.

| (8) | A W3C által kifejlesztett „SKOS” műszaki leírás nem formális tudásszervező rendszereket tesz strukturált módon online elérhetővé a nagyközönség számára azzal a céllal, hogy szervezetten hozzáférést biztosítson az alapul szolgáló fogalmak jelentésével és a közöttük lévő összefüggésekkel kapcsolatos tudáshoz. Az „SKOS” adatmodell szabványos, alacsony költségű migrációs utat nyújt a meglévő tudásszervezési rendszerek szemantikus webre való átviteléhez. Az „SKOS” könnyű, intuitív nyelvet biztosít új tudásszervezési rendszerek kifejlesztéséhez és megosztásához. Használható önmagában vagy más formális tudásleíró nyelvekkel, például a webontológiai nyelvvel (OWL) együtt. |
| --- | --- |

(8)

A W3C által kifejlesztett „SKOS” műszaki leírás nem formális tudásszervező rendszereket tesz strukturált módon online elérhetővé a nagyközönség számára azzal a céllal, hogy szervezetten hozzáférést biztosítson az alapul szolgáló fogalmak jelentésével és a közöttük lévő összefüggésekkel kapcsolatos tudáshoz. Az „SKOS” adatmodell szabványos, alacsony költségű migrációs utat nyújt a meglévő tudásszervezési rendszerek szemantikus webre való átviteléhez. Az „SKOS” könnyű, intuitív nyelvet biztosít új tudásszervezési rendszerek kifejlesztéséhez és megosztásához. Használható önmagában vagy más formális tudásleíró nyelvekkel, például a webontológiai nyelvvel (OWL) együtt.

| (9) | A szintén a W3C által kifejlesztett „RDF 1.0” a webes adatcserére szolgáló szabványos modell, amely olyan funkciókkal rendelkezik, amelyek megkönnyítik az adategyesítést eltérő alapsémák esetében is, és kifejezetten támogatja a rendszerek fejlődését anélkül, hogy szükségessé tenné az összes adatfelhasználó változtatását. Az „RDF 1.1” az „RDF 1.0” továbbfejlesztett változata, amely visszamenőlegesen kompatibilis, nemzetközi azonosítókat használ és finomhangolja a szövegkonstansokhoz kapcsolt adattípusok és nyelvi címkék, valamint számos új sorosító formátum használatát. |
| --- | --- |

(9)

A szintén a W3C által kifejlesztett „RDF 1.0” a webes adatcserére szolgáló szabványos modell, amely olyan funkciókkal rendelkezik, amelyek megkönnyítik az adategyesítést eltérő alapsémák esetében is, és kifejezetten támogatja a rendszerek fejlődését anélkül, hogy szükségessé tenné az összes adatfelhasználó változtatását. Az „RDF 1.1” az „RDF 1.0” továbbfejlesztett változata, amely visszamenőlegesen kompatibilis, nemzetközi azonosítókat használ és finomhangolja a szövegkonstansokhoz kapcsolt adattípusok és nyelvi címkék, valamint számos új sorosító formátum használatát.

| (10) | Az OASIS által kifejlesztett „SMP 1.0” műszaki leírás protokollt határoz meg szolgáltatási metaadatok közzétételéhez olyan „négysarkú” hálózatban (4-corner network), ahol a szereplők közbenső kapuszolgáltatásokon (ezeket esetenként hozzáférési pontoknak nevezik) keresztül osztanak meg egymással üzleti dokumentumokat. Ahhoz, hogy egy üzleti dokumentumot sikeresen el lehessen küldeni egy ilyen hálózatban, a szereplőnek hozzá kell tudnia férnie az üzleti dokumentum fogadójára (a végpontra) vonatkozó kritikus metaadatokhoz, így például ahhoz, hogy a végpont milyen dokumentumtípusokat tud kezelni, és melyek a támogatott továbbítási módszerek. A fogadó ezeket a metaadatokat a Service Metadata Publisher szolgáltatáson keresztül teszi elérhetővé a hálózathoz kapcsolódó többi szereplő számára. A leírás bemutatja a Service Metadata Publisher és a végpontra vonatkozó információkat megtudni kívánó ügyfél közötti kérés-válasz cserét. |
| --- | --- |

(10)

Az OASIS által kifejlesztett „SMP 1.0” műszaki leírás protokollt határoz meg szolgáltatási metaadatok közzétételéhez olyan „négysarkú” hálózatban (4-corner network), ahol a szereplők közbenső kapuszolgáltatásokon (ezeket esetenként hozzáférési pontoknak nevezik) keresztül osztanak meg egymással üzleti dokumentumokat. Ahhoz, hogy egy üzleti dokumentumot sikeresen el lehessen küldeni egy ilyen hálózatban, a szereplőnek hozzá kell tudnia férnie az üzleti dokumentum fogadójára (a végpontra) vonatkozó kritikus metaadatokhoz, így például ahhoz, hogy a végpont milyen dokumentumtípusokat tud kezelni, és melyek a támogatott továbbítási módszerek. A fogadó ezeket a metaadatokat a Service Metadata Publisher szolgáltatáson keresztül teszi elérhetővé a hálózathoz kapcsolódó többi szereplő számára. A leírás bemutatja a Service Metadata Publisher és a végpontra vonatkozó információkat megtudni kívánó ügyfél közötti kérés-válasz cserét.

| (11) | Az IETF által kifejlesztett „AS2” az egyik legnépszerűbb módszer a strukturált üzleti adatok interneten való biztonságos és megbízható továbbítására. Lényege, hogy két számítógép – egy kliens és egy szerver – között pont-pont összeköttetést létesít a weben. Az AS2 a strukturált üzleti adatok számára „borítékot” alakít ki, ami lehetővé teszi, hogy – elektronikus tanúsítványok és kódolás révén – biztonságosan lehessen azokat továbbítani a neten. Az AS2-t magán- és közszektorbeli szervezetek, illetve kormányok használják számos tagállamban konkrét esetekben, illetve üzenetek és üzleti dokumentumok biztonságos továbbítását támogató általános infrastruktúrák kiépítéséhez. |
| --- | --- |

(11)

Az IETF által kifejlesztett „AS2” az egyik legnépszerűbb módszer a strukturált üzleti adatok interneten való biztonságos és megbízható továbbítására. Lényege, hogy két számítógép – egy kliens és egy szerver – között pont-pont összeköttetést létesít a weben. Az AS2 a strukturált üzleti adatok számára „borítékot” alakít ki, ami lehetővé teszi, hogy – elektronikus tanúsítványok és kódolás révén – biztonságosan lehessen azokat továbbítani a neten. Az AS2-t magán- és közszektorbeli szervezetek, illetve kormányok használják számos tagállamban konkrét esetekben, illetve üzenetek és üzleti dokumentumok biztonságos továbbítását támogató általános infrastruktúrák kiépítéséhez.

| (12) | Az IETF által kifejlesztett „IRIs” műszaki leírás egy olyan protokollelem, amely az ASCII karakterkészleten alapuló Uniform Resource Identifier (URI) sémára épül, de a karakterek sokkal szélesebb körét támogatja, így a latin ABC-n alapuló, az ASCII készleten kívüli betűket is tartalmazó és a teljesen más írásmódot használó (görög, bolgár) európai nyelvek karaktereit is. |
| --- | --- |

(12)

Az IETF által kifejlesztett „IRIs” műszaki leírás egy olyan protokollelem, amely az ASCII karakterkészleten alapuló Uniform Resource Identifier (URI) sémára épül, de a karakterek sokkal szélesebb körét támogatja, így a latin ABC-n alapuló, az ASCII készleten kívüli betűket is tartalmazó és a teljesen más írásmódot használó (görög, bolgár) európai nyelvek karaktereit is.

| (13) | A Research Data Alliance (RDA) egy nemzetközi szervezet, amely elsősorban olyan infrastrukturális és közösségi tevékenységek és ajánlások kidolgozásával foglalkozik, amelyek célja világszerte az adatmegosztás és -csere akadályainak felszámolása, és az adatalapú innováció felgyorsítása. Az RDA által kidolgozott műszaki leírások közül négy került elismerésre: az „RDA Data Foundation & Terminology Model” az alapterminológia törzsmodellje, alapszótára és keresőeszköze, amely biztosítja, hogy a felhasználók az adatokra való hivatkozáskor egységes terminológiát használjanak; az „RDA PID Information Types API – Persistent Identifier Type Registry” a típussal rendelkező információk strukturálása szolgáló koncepcionális modell, amellyel könnyebben azonosíthatók a PID-ek, és amely és közös interfészt biztosít a szóban forgó információkhoz való hozzáféréshez; az „RDA Data Type Registries Model” egy olyan adattípusmodell és adattár (az adatokhoz tartozó „MIME-típusok”), amely segíti az eszközöket az adatok értelmezésében, megjelenítésében és feldolgozásában; és az „RDA Practical Policies recommendations”, amely a bizalmat és az interoperabilitást erősítő, géppel végrehajtható stratégiákat tartalmaz, |
| --- | --- |

(13)

A Research Data Alliance (RDA) egy nemzetközi szervezet, amely elsősorban olyan infrastrukturális és közösségi tevékenységek és ajánlások kidolgozásával foglalkozik, amelyek célja világszerte az adatmegosztás és -csere akadályainak felszámolása, és az adatalapú innováció felgyorsítása. Az RDA által kidolgozott műszaki leírások közül négy került elismerésre: az „RDA Data Foundation & Terminology Model” az alapterminológia törzsmodellje, alapszótára és keresőeszköze, amely biztosítja, hogy a felhasználók az adatokra való hivatkozáskor egységes terminológiát használjanak; az „RDA PID Information Types API – Persistent Identifier Type Registry” a típussal rendelkező információk strukturálása szolgáló koncepcionális modell, amellyel könnyebben azonosíthatók a PID-ek, és amely és közös interfészt biztosít a szóban forgó információkhoz való hozzáféréshez; az „RDA Data Type Registries Model” egy olyan adattípusmodell és adattár (az adatokhoz tartozó „MIME-típusok”), amely segíti az eszközöket az adatok értelmezésében, megjelenítésében és feldolgozásában; és az „RDA Practical Policies recommendations”, amely a bizalmat és az interoperabilitást erősítő, géppel végrehajtható stratégiákat tartalmaz,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben felsorolt műszaki előírások hivatkozhatók közbeszerzési eljárásokban.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

1

(2)  A Bizottság közleménye: „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése”, COM(2015) 550 final, 2015. október 28.

2

(3)  A Bizottság közleménye: „Európai digitális egységes piaci stratégia”, COM(2015) 192 final, 2015. május 6. és a Bizottság közleménye: „A digitális egységes piaci stratégia végrehajtásának félidős értékelése”, COM(2017) 228 final, 2017. május 10.

3

(4)  COM(2016) 176 final, 2016. április 19.

4

(5)  COM(2011) 311 végleges, 2011. június 1.

5

(6)  A Bizottság 2011/C 349/04 határozata (2011. november 28.) az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform létrehozásáról (HL C 349., 2011.11.30., 4. o.).

6

---

MELLÉKLET

World Wide Web Consortium (W3C)
   (1)

| Szám | Az IKT műszaki előírás címe |
| --- | --- |
| 1 | Simple Knowledge Organisation System (SKOS) |
| 2 | Resource Description Framework 1.0 és 1.1 (RDF 1.0 & 1.1) |

Szám

Az IKT műszaki előírás címe

1

Simple Knowledge Organisation System (SKOS)

2

Resource Description Framework 1.0 és 1.1 (RDF 1.0 & 1.1)

OASIS (Advancing open standards for the information society)
   (2)

| Szám | Az IKT műszaki előírás címe |
| --- | --- |
| 1 | Service Metadata Publisher 1.0 (SMP 1.0) |

Szám

Az IKT műszaki előírás címe

1

Service Metadata Publisher 1.0 (SMP 1.0)

Internet Engineering Task Force (IETF)
   (3)

| Szám | Az IKT műszaki előírás címe |
| --- | --- |
| 1 | MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2, RFC 4130 (AS2) |
| 2 | Internationalized Resource Identifiers, RFC 3987 (IRIs) |

Szám

Az IKT műszaki előírás címe

1

MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2, RFC 4130 (AS2)

2

Internationalized Resource Identifiers, RFC 3987 (IRIs)

Research Data Alliance (RDA)
   (4)

| Szám | Az IKT műszaki előírás címe |
| --- | --- |
| 1 | TS1 Data Foundation & Terminology Model |
| 2 | TS2 PID Information Types API- Persistent Identifier Type Registry |
| 3 | TS3 Data Type Registries Model |
| 4 | TS4 Practical Policies recommendations |

Szám

Az IKT műszaki előírás címe

1

TS1 Data Foundation & Terminology Model

2

TS2 PID Information Types API- Persistent Identifier Type Registry

3

TS3 Data Type Registries Model

4

TS4 Practical Policies recommendations

---

(1)  http://www.w3.org/

(2)  http://www.oasis-open.org/

(3)  http://www.ietf.org/

(4)  https://rd-alliance.org/

---

| 2017.7.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/20

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/1359 HATÁROZATA

(2017. május 18.)

a vállalati szektort érintő vásárlási program végrehajtásáról szóló (EU) 2016/948 határozat módosításáról (EKB/2017/13)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első franciabekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.1. cikke második albekezdésére, a 3.1. cikke első franciabekezdésével és a 18.1. cikkével együttesen,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/948 európai központi banki határozat (EKB/2016/16) (1) a vállalati szektort érintő vásárlási programot hozott létre. A vállalati szektort érintő vásárlási program a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program, az eszközfedezetűértékpapír-vásárlási program és a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló vásárlási program mellett a kibővített eszközvásárlási program részét képezi. Az eszközvásárlási program célja a monetáris politika transzmissziójának további előmozdítása, az euroövezet gazdaságának történő hitelezés megkönnyítése, a háztartások és cégek hitelfelvételi feltételeinek enyhítése és a hozzájárulás ahhoz, hogy az inflációs ráták visszatérjenek a középtávon 2 % alatti, azonban ahhoz közeli szintekhez, az Európai Központi Bank (EKB) árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljával összhangban. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/948 európai központi banki határozat (EKB/2016/16) (1) a vállalati szektort érintő vásárlási programot hozott létre. A vállalati szektort érintő vásárlási program a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program, az eszközfedezetűértékpapír-vásárlási program és a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló vásárlási program mellett a kibővített eszközvásárlási program részét képezi. Az eszközvásárlási program célja a monetáris politika transzmissziójának további előmozdítása, az euroövezet gazdaságának történő hitelezés megkönnyítése, a háztartások és cégek hitelfelvételi feltételeinek enyhítése és a hozzájárulás ahhoz, hogy az inflációs ráták visszatérjenek a középtávon 2 % alatti, azonban ahhoz közeli szintekhez, az Európai Központi Bank (EKB) árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljával összhangban.

| (2) | Az egységes monetáris politika elérése – az eszközvásárlási program igénybevételével együtt – magával vonja az eurorendszer által használandó eszközök és eljárások meghatározását, annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen mindazon tagállamokban, amelyeknek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(2)

Az egységes monetáris politika elérése – az eszközvásárlási program igénybevételével együtt – magával vonja az eurorendszer által használandó eszközök és eljárások meghatározását, annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen mindazon tagállamokban, amelyeknek pénzneme az euro.

| (3) | A Kormányzótanács 2017. március 22-én határozott a tevékenységüket megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetek által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó szabályok további finomításáról annak érdekében, hogy azoknak az eurorendszer monetáris politikája keretében az eszközvásárlási program révén történő következetes kezelését biztosítsa. |
| --- | --- |

(3)

A Kormányzótanács 2017. március 22-én határozott a tevékenységüket megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetek által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó szabályok további finomításáról annak érdekében, hogy azoknak az eurorendszer monetáris politikája keretében az eszközvásárlási program révén történő következetes kezelését biztosítsa.

| (4) | Ezért az (EU) 2016/948 határozatot (EKB/2016/16) megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Ezért az (EU) 2016/948 határozatot (EKB/2016/16) megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítás

(1)   Az (EU) 2016/948 (EKB/2016/16) határozat 2. cikke 1. pontjának j) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

| „j) | nem olyan, állami vagy magántulajdonú szervezet, amely(nek): i. fő célja eszközeinek fokozatos elidegenítése és üzleti tevékenységének beszüntetése; vagy ii. a pénzügyi szektorbeli szerkezetátalakítás és/vagy szanálás támogatására létrehozott vagyonkezelő vagy elidegenítő szervezet (*1), ideértve a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 26. cikke vagy a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*3) 42. cikkét végrehajtó nemzeti jogszabály szerinti, szanálási intézkedésként eszközelkülönítési eszköz alkalmazásából eredő vagyonkezelő szervezetet; |
| --- | --- |

„j)

(2)   Az (EU) 2016/948 (EKB/2016/16) határozat 2. cikke 1. pontjának k) alpontját el kell hagyni.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat 2017. július 21-én lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. május 18-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/948 határozata (2016. június 1.) a vállalati szektort érintő vásárlási programról (EKB/2016/16) (HL L 157., 2016.6.15., 28. o.).

1

---

| 2017.7.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/22

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/1360 HATÁROZATA

(2017. május 18.)

a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról szóló EKB/2014/40 határozat módosításáról (EKB/2017/14)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.1. cikke második albekezdésére, a 3.1. cikke első francia bekezdésével és a 18.1. cikkével együttesen,

mivel:

| (1) | Az EKB/2014/40 határozat (1) létrehozta a harmadik fedezettkötvény-vásárlási programot. A harmadik fedezettkötvény-vásárlási program az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program, a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló program és a vállalati szektort érintő vásárlási program mellett a kibővített eszközvásárlási program részét képezi. Az eszközvásárlási program célja a monetáris politika transzmissziójának további előmozdítása, az euroövezet gazdaságának történő hitelezés megkönnyítése, a háztartások és cégek hitelfelvételi feltételeinek enyhítése és a hozzájárulás ahhoz, hogy az inflációs ráták visszatérjenek a középtávon 2 % alatti, azonban ahhoz közeli szintekhez, az Európai Központi Bank (EKB) árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljával összhangban. |
| --- | --- |

(1)

Az EKB/2014/40 határozat (1) létrehozta a harmadik fedezettkötvény-vásárlási programot. A harmadik fedezettkötvény-vásárlási program az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program, a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló program és a vállalati szektort érintő vásárlási program mellett a kibővített eszközvásárlási program részét képezi. Az eszközvásárlási program célja a monetáris politika transzmissziójának további előmozdítása, az euroövezet gazdaságának történő hitelezés megkönnyítése, a háztartások és cégek hitelfelvételi feltételeinek enyhítése és a hozzájárulás ahhoz, hogy az inflációs ráták visszatérjenek a középtávon 2 % alatti, azonban ahhoz közeli szintekhez, az Európai Központi Bank (EKB) árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljával összhangban.

| (2) | Az egységes monetáris politika elérése – az eszközvásárlási program igénybevételével együtt – magával vonja az eurorendszer által használandó eszközök és eljárások meghatározását, annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen mindazon tagállamokban, amelyeknek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(2)

Az egységes monetáris politika elérése – az eszközvásárlási program igénybevételével együtt – magával vonja az eurorendszer által használandó eszközök és eljárások meghatározását, annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen mindazon tagállamokban, amelyeknek pénzneme az euro.

| (3) | A Kormányzótanács 2017. március 22-én határozott a fedezett kötvények azon kibocsátóira vonatkozó szabályok további finomításáról, amelyek tevékenységüket megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetek, annak érdekében, hogy azoknak az eurorendszer monetáris politikája keretében az eszközvásárlási program révén történő következetes kezelését biztosítsa. |
| --- | --- |

(3)

A Kormányzótanács 2017. március 22-én határozott a fedezett kötvények azon kibocsátóira vonatkozó szabályok további finomításáról, amelyek tevékenységüket megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetek, annak érdekében, hogy azoknak az eurorendszer monetáris politikája keretében az eszközvásárlási program révén történő következetes kezelését biztosítsa.

| (4) | Az EKB/2014/40 határozatot ezért megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Az EKB/2014/40 határozatot ezért megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítás

Az EKB/2014/40 határozat 2. cikke a következő 8. ponttal egészül ki:

| „8. | A kötvények kibocsátója nem olyan, állami vagy magántulajdonú szervezet, amely: a) fő célja eszközeinek fokozatos elidegenítése és üzleti tevékenységének beszüntetése; vagy b) a pénzügyi szektorbeli szerkezetátalakítás és/vagy szanálás támogatására létrehozott vagyonkezelő vagy elidegenítő szervezet, ideértve a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 26. cikke vagy a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 42. cikkét végrehajtó nemzeti jogszabály szerinti, szanálási intézkedésként eszközelkülönítési eszköz alkalmazásából eredő vagyonkezelő szervezetet. |
| --- | --- |

„8.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat 2017. július 21-én lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. május 18-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  Az EKB/2014/40 határozat (2014. október 15.) a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról (HL L 335., 2014.11.22., 22. o.).

1

---

| 2017.7.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/24

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/1361 HATÁROZATA

(2017. május 18.)

az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program végrehajtásáról szóló (EU) 2015/5 határozat módosításáról (EKB/2017/15)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első franciabekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.1. cikke második albekezdésére, a 3.1. cikke első franciabekezdésével és a 18.1. cikkével együttesen,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/5 európai központi banki határozat (EKB/2014/45) (1) eszközfedezetű értékpapír-vásárlási programot hozott létre. Az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program, a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló program és a vállalati szektort érintő vásárlási program mellett a kibővített eszközvásárlási program részét képezi. Az eszközvásárlási program célja a monetáris politika transzmissziójának további előmozdítása, az euroövezet gazdaságának történő hitelezés megkönnyítése, a háztartások és cégek hitelfelvételi feltételeinek enyhítése és a hozzájárulás ahhoz, hogy az inflációs ráták visszatérjenek a középtávon 2 % alatti, azonban ahhoz közeli szintekhez, az Európai Központi Bank (EKB) árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljával összhangban. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/5 európai központi banki határozat (EKB/2014/45) (1) eszközfedezetű értékpapír-vásárlási programot hozott létre. Az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program, a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló program és a vállalati szektort érintő vásárlási program mellett a kibővített eszközvásárlási program részét képezi. Az eszközvásárlási program célja a monetáris politika transzmissziójának további előmozdítása, az euroövezet gazdaságának történő hitelezés megkönnyítése, a háztartások és cégek hitelfelvételi feltételeinek enyhítése és a hozzájárulás ahhoz, hogy az inflációs ráták visszatérjenek a középtávon 2 % alatti, azonban ahhoz közeli szintekhez, az Európai Központi Bank (EKB) árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljával összhangban.

| (2) | Az egységes monetáris politika elérése – az eszközvásárlási program igénybevételével együtt – magával vonja az eurorendszer által használandó eszközök és eljárások meghatározását, annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen mindazon tagállamokban, amelyeknek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(2)

Az egységes monetáris politika elérése – az eszközvásárlási program igénybevételével együtt – magával vonja az eurorendszer által használandó eszközök és eljárások meghatározását, annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen mindazon tagállamokban, amelyeknek pénzneme az euro.

| (3) | A Kormányzótanács 2017. március 22-én határozott a tevékenységüket megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetek által kezdeményezett eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó szabályok további finomításáról annak érdekében, hogy azoknak az eurorendszer monetáris politikája keretében az eszközvásárlási program révén történő következetes kezelését biztosítsa. |
| --- | --- |

(3)

A Kormányzótanács 2017. március 22-én határozott a tevékenységüket megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetek által kezdeményezett eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó szabályok további finomításáról annak érdekében, hogy azoknak az eurorendszer monetáris politikája keretében az eszközvásárlási program révén történő következetes kezelését biztosítsa.

| (4) | Ezért az (EU) 2015/5 határozatot (EKB/2014/45) megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Ezért az (EU) 2015/5 határozatot (EKB/2014/45) megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítás

Az (EU) 2015/5 határozat (EKB/2014/45) 2. cikke a következő 11. ponttal egészül ki:

| „11. | A szervezet, amely az eszközfedezetű értékpapírokat kezdeményezte vagy kialakította, nem olyan, állami vagy magántulajdonú szervezet, amely: a) fő célja eszközeinek fokozatos elidegenítése és üzleti tevékenységének beszüntetése; vagy b) a pénzügyi szektorbeli szerkezetátalakítás és/vagy szanálás támogatására létrehozott vagyonkezelő vagy elidegenítő szervezet, ideértve a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 26. cikke vagy a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 42. cikkét végrehajtó nemzeti jogszabály szerinti, szanálási intézkedésként eszközelkülönítési eszköz alkalmazásából eredő vagyonkezelő szervezetet. |
| --- | --- |

„11.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat 2017. július 21-én lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. május 18-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/5 határozata (2014. november 19.) az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program végrehajtásáról (EKB/2014/45) (HL L 1., 2015.1.6., 4. o.).

1

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 2017.7.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/26

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/1362 IRÁNYMUTATÁSA

(2017. május 18.)

az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról szóló (EU) 2015/510 iránymutatás módosításáról (EKB/2017/12)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, a 9.2., 12.1., 14.3. és 18.2. cikkére, valamint 20. cikke első bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egységes monetáris politika elérése magával vonja az eurorendszer által használandó eszközök, instrumentumok és eljárások meghatározását, annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen mindazon tagállamokban, amelyeknek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(1)

Az egységes monetáris politika elérése magával vonja az eurorendszer által használandó eszközök, instrumentumok és eljárások meghatározását, annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen mindazon tagállamokban, amelyeknek pénzneme az euro.

| (2) | A Kormányzótanács 2017. március 22-én úgy döntött, hogy tovább részletezi az eurorendszer monetáris politikai ügyfeleire vonatkozó keretszabályozásában a „tevékenységüket megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetekre” vonatkozó szabályokat, annak érdekében, hogy biztosítsa azok egységes kezelését az eurorendszer monetáris politikai műveteleihez való hozzáférés tekintetében. Így a Kormányzótanács megfelelőnek tekintette, hogy az ezen iránymutatásban meghatározott „tevékenységüket megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetek” részére ne engedjen hozzáférést az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez, mivel e szervezetek fő célja nem összeegyeztethető a monetáris politikai műveletek rendszeres résztvevőit képező hitelintézetek rendes üzleti tevékenységével. |
| --- | --- |

(2)

A Kormányzótanács 2017. március 22-én úgy döntött, hogy tovább részletezi az eurorendszer monetáris politikai ügyfeleire vonatkozó keretszabályozásában a „tevékenységüket megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetekre” vonatkozó szabályokat, annak érdekében, hogy biztosítsa azok egységes kezelését az eurorendszer monetáris politikai műveteleihez való hozzáférés tekintetében. Így a Kormányzótanács megfelelőnek tekintette, hogy az ezen iránymutatásban meghatározott „tevékenységüket megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetek” részére ne engedjen hozzáférést az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez, mivel e szervezetek fő célja nem összeegyeztethető a monetáris politikai műveletek rendszeres résztvevőit képező hitelintézetek rendes üzleti tevékenységével.

| (3) | Az átláthatóság és a jogi egyértelműség érdekében a Kormányzótanács 2017. március 22-i döntését késedelem nélkül az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatást (EKB/2014/60) (1) kiegészítő kötelező erejű jogi aktusban kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(3)

Az átláthatóság és a jogi egyértelműség érdekében a Kormányzótanács 2017. március 22-i döntését késedelem nélkül az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatást (EKB/2014/60) (1) kiegészítő kötelező erejű jogi aktusban kell rögzíteni.

| (4) | Ezért az (EU) 2015/510 iránymutatást (EKB/2014/60) megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Ezért az (EU) 2015/510 iránymutatást (EKB/2014/60) megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Módosítások

Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következő 99a. ponttal egészül ki:






  „99a. | »tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezet«: olyan, állami vagy magántulajdonú szervezet, amely: a) fő célja eszközeinek fokozatos elidegenítése és üzleti tevékenységének beszüntetése; vagy b) a pénzügyi szektorbeli szerkezetátalakítás és/vagy szanálás támogatására létrehozott vagyonkezelő vagy elidegenítő szervezet, ideértve a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 26. cikke vagy a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 42. cikkét végrehajtó nemzeti jogszabály szerinti, szanálási intézkedésként eszközelkülönítési eszköz alkalmazásából eredő vagyonkezelő szervezetet. |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következő 99a. ponttal egészül ki:

„99a.

»tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezet«: olyan, állami vagy magántulajdonú szervezet, amely: a) fő célja eszközeinek fokozatos elidegenítése és üzleti tevékenységének beszüntetése; vagy b) a pénzügyi szektorbeli szerkezetátalakítás és/vagy szanálás támogatására létrehozott vagyonkezelő vagy elidegenítő szervezet, ideértve a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1

*2

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 806/2014/EU rendelete (2014. július 15.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.)."

*1

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).”
  "

*2

| 2. | Az 55a. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   A tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezet nem jogosult az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez való hozzáférésre, kivéve, ha az eurorendszer monetáris politikai műveletei céljára elfogadható ügyfélként 2017. március 22-ig elfogadták. Ebben az esetben a tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezet 2021. december 31-ig elfogadható marad azzal a korlátozással, hogy a 2. cikk 31. pontjában meghatározott eurorendszer hitelműveletekhez való hozzáférése nem haladhatja meg az eurorendszer hitelműveleteiből a 2017. március 22-ét megelőző 12 hónapos időszak alatt általa igénybevett összeg átlagát, azzal, hogy adott esetben lehetőség van az egy csoporthoz tartozó, tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetek esetében e felső korlát közös kiszámítására és alkalmazására. Ezt követően a tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő ilyen szervezet nem jogosult az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez való hozzáférésre.” |
| --- | --- |

2.

Az 55a. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezet nem jogosult az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez való hozzáférésre, kivéve, ha az eurorendszer monetáris politikai műveletei céljára elfogadható ügyfélként 2017. március 22-ig elfogadták. Ebben az esetben a tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezet 2021. december 31-ig elfogadható marad azzal a korlátozással, hogy a 2. cikk 31. pontjában meghatározott eurorendszer hitelműveletekhez való hozzáférése nem haladhatja meg az eurorendszer hitelműveleteiből a 2017. március 22-ét megelőző 12 hónapos időszak alatt általa igénybevett összeg átlagát, azzal, hogy adott esetben lehetőség van az egy csoporthoz tartozó, tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezetek esetében e felső korlát közös kiszámítására és alkalmazására. Ezt követően a tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő ilyen szervezet nem jogosult az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez való hozzáférésre.”

| 3. | A 158. cikk a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   Az 55a. cikk (5) bekezdése alapján nem elfogadhatónak minősülő, tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezeteket illetően az eurorendszer prudenciális okok alapján felfüggesztheti, korlátozhatja vagy kizárhatja azon ügyfelek monetáris politikai műveletekhez való hozzáférését, amelyek az eurorendszertől eredő likviditást juttatnak nem elfogadható, a tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezethez.” |
| --- | --- |

3.

A 158. cikk a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   Az 55a. cikk (5) bekezdése alapján nem elfogadhatónak minősülő, tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezeteket illetően az eurorendszer prudenciális okok alapján felfüggesztheti, korlátozhatja vagy kizárhatja azon ügyfelek monetáris politikai műveletekhez való hozzáférését, amelyek az eurorendszertől eredő likviditást juttatnak nem elfogadható, a tevékenységét megszüntető, illetve más szervezet tevékenységének megszüntetésében részt vevő szervezethez.”

2. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

(1)   Ez az iránymutatás az azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlésének napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

(2)   Azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro, kötelesek meghozni az ezen iránymutatásnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, és azokat 2017. július 21-étől alkalmazni. A nemzeti központi bankok legkésőbb 2017. június 19-ig tájékoztatják az EKB-t az ezen intézkedésekhez kapcsolódó szövegekről és eszközökről.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. május 18-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/510 iránymutatása (2014. december 19.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (EKB/2014/60) (HL L 91., 2015.4.2., 3. o.).

1

---