# Euroopan unionin L 211/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 211 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta17. elokuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 211

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta17. elokuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/1475, annettu 26 päivänä tammikuuta 2017, standardin EN 1304 mukaisten savitiilien pakkasenkestävyyttä koskevan suorituskyvyn luokittelusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 305/2011 mukaisesti (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1476, annettu 11 päivänä elokuuta 2017, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1477, annettu 11 päivänä elokuuta 2017, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön annetun asetuksen (EY) N:o 1051/2009 muuttamisesta | 6 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1478, annettu 16 päivänä elokuuta 2017, asetuksen (EY) N:o 1439/95 liitteen I, asetuksen (EY) N:o 748/2008 liitteen III ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 593/2013 liitteen III muuttamisesta sen viranomaisen osalta, jolla on valtuudet antaa asiakirjoja ja todistuksia Argentiinassa | 8 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1479, annettu 16 päivänä elokuuta 2017, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1240 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse interventiovarastojen poistamisesta vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa | 10 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1480, annettu 16 päivänä elokuuta 2017, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valurautatavaroiden tuonnissa | 14 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1481, annettu 14 päivänä elokuuta 2017, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5589)

   (
  1
  ) | 46 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/1475, annettu 26 päivänä tammikuuta 2017, standardin EN 1304 mukaisten savitiilien pakkasenkestävyyttä koskevan suorituskyvyn luokittelusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 305/2011 mukaisesti (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1476, annettu 11 päivänä elokuuta 2017, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1477, annettu 11 päivänä elokuuta 2017, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön annetun asetuksen (EY) N:o 1051/2009 muuttamisesta

6

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1478, annettu 16 päivänä elokuuta 2017, asetuksen (EY) N:o 1439/95 liitteen I, asetuksen (EY) N:o 748/2008 liitteen III ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 593/2013 liitteen III muuttamisesta sen viranomaisen osalta, jolla on valtuudet antaa asiakirjoja ja todistuksia Argentiinassa

8

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1479, annettu 16 päivänä elokuuta 2017, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1240 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse interventiovarastojen poistamisesta vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa

10

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1480, annettu 16 päivänä elokuuta 2017, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valurautatavaroiden tuonnissa

14

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1481, annettu 14 päivänä elokuuta 2017, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5589)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5589)

1

46

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2016/2095, annettu 26 päivänä syyskuuta 2016, oliiviöljyn ja uutetun oliiviöljyn ominaisuuksista sekä niiden määritysmenetelmistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2568/91 muuttamisesta ( EUVL L 326, 1.12.2016 ) | 58 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2016/2095, annettu 26 päivänä syyskuuta 2016, oliiviöljyn ja uutetun oliiviöljyn ominaisuuksista sekä niiden määritysmenetelmistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2568/91 muuttamisesta ( EUVL L 326, 1.12.2016 )

( EUVL L 326, 1.12.2016 )

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 211/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/1475,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2017,

standardin EN 1304 mukaisten savitiilien pakkasenkestävyyttä koskevan suorituskyvyn luokittelusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 305/2011 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rakennustuotteiden kaupan pitämistä koskevien ehtojen yhdenmukaistamisesta ja neuvoston direktiivin 89/106/ETY kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 305/2011 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jos komissio ei ole vahvistanut rakennustuotteiden perusominaisuuksiin liittyviä suoritustasoluokkia, eurooppalaiset standardointielimet voivat asetuksen (EU) N:o 305/2011 27 artiklan 2 kohdan mukaan vahvistaa niitä, mutta ainoastaan tarkistetun toimeksiannon perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Jos komissio ei ole vahvistanut rakennustuotteiden perusominaisuuksiin liittyviä suoritustasoluokkia, eurooppalaiset standardointielimet voivat asetuksen (EU) N:o 305/2011 27 artiklan 2 kohdan mukaan vahvistaa niitä, mutta ainoastaan tarkistetun toimeksiannon perusteella.

| (2) | Savikattotiiliä käsittelevä eurooppalainen tuotestandardi EN 1304 on standardi, jota on vuodesta 2005 lähtien yhdenmukaistettu neuvoston direktiivin 89/106/ETY (2) nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Savikattotiiliä käsittelevä eurooppalainen tuotestandardi EN 1304 on standardi, jota on vuodesta 2005 lähtien yhdenmukaistettu neuvoston direktiivin 89/106/ETY (2) nojalla.

| (3) | Standardin EN 1304 mukaisten, ulkokäyttöön tarkoitettujen savitiilien pakkasenkestävyyttä koskevan suorituskyvyn uusi luokittelu on sisällytetty kyseisen standardin uuteen versioon. Luokittelu perustuu yhdenmukaistettujen arviointimenetelmien asteittaiseen kehittämiseen ja merkitsee suurta edistysaskelta kyseisten tuotteiden sisämarkkinoiden lujittamisessa. |
| --- | --- |

(3)

Standardin EN 1304 mukaisten, ulkokäyttöön tarkoitettujen savitiilien pakkasenkestävyyttä koskevan suorituskyvyn uusi luokittelu on sisällytetty kyseisen standardin uuteen versioon. Luokittelu perustuu yhdenmukaistettujen arviointimenetelmien asteittaiseen kehittämiseen ja merkitsee suurta edistysaskelta kyseisten tuotteiden sisämarkkinoiden lujittamisessa.

| (4) | Uutta luokittelua varten ei ole annettu tarkistettua toimeksiantoa. |
| --- | --- |

(4)

Uutta luokittelua varten ei ole annettu tarkistettua toimeksiantoa.

| (5) | Sen vuoksi olisi vahvistettava uusi luokitusjärjestelmä, jota on määrä käyttää standardin EN 1304 piiriin kuuluvien, ulkokäyttöön tarkoitettujen tuotteiden yhteydessä, |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi olisi vahvistettava uusi luokitusjärjestelmä, jota on määrä käyttää standardin EN 1304 piiriin kuuluvien, ulkokäyttöön tarkoitettujen tuotteiden yhteydessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Ulkokäyttöön tarkoitettujen savitiilien suorituskyky, joka liittyy niiden pakkasenkestävyyttä koskevaan perusominaisuuteen, on luokiteltava liitteessä esitettyä luokitusjärjestelmää noudattaen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 5.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 89/106/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, rakennusalan tuotteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 40, 11.2.1989, s. 12).

2

---

LIITE

Standardin EN 1304 ”Savikattotiilet – Tuotemäärittelyt ja vaatimukset” piiriin kuuluville, ulkokäyttöön tarkoitetuille tuotteille vahvistetaan niiden pakkasenkestävyyttä koskevaan perusominaisuuteen liittyvä luokittelu seuraavasti:

| | Luokka 1 (150 sykliä): vähintään 150 sykliä. Jos yhdessäkään tiilessä ei 150 syklin jälkeen todeta vaurioita, joita standardissa EN 539-2:2013 olevan taulukon 1 mukaan ei voida pitää hyväksyttävinä. |
| --- | --- |

Luokka 1 (150 sykliä): vähintään 150 sykliä. Jos yhdessäkään tiilessä ei 150 syklin jälkeen todeta vaurioita, joita standardissa EN 539-2:2013 olevan taulukon 1 mukaan ei voida pitää hyväksyttävinä.

| | Luokka 2 (90 sykliä): 90–149 sykliä. Jos yhdessäkään tiilessä ei 90 syklin jälkeen todeta vaurioita, joita standardissa EN 539-2:2013 olevan taulukon 1 mukaan ei voida pitää hyväksyttävinä. |
| --- | --- |

Luokka 2 (90 sykliä): 90–149 sykliä. Jos yhdessäkään tiilessä ei 90 syklin jälkeen todeta vaurioita, joita standardissa EN 539-2:2013 olevan taulukon 1 mukaan ei voida pitää hyväksyttävinä.

| | Luokka 3 (30 sykliä): 30–89 sykliä. Jos yhdessäkään tiilessä ei 30 syklin jälkeen todeta vaurioita, joita standardissa EN 539-2:2013 olevan taulukon 1 mukaan ei voida pitää hyväksyttävinä. |
| --- | --- |

Luokka 3 (30 sykliä): 30–89 sykliä. Jos yhdessäkään tiilessä ei 30 syklin jälkeen todeta vaurioita, joita standardissa EN 539-2:2013 olevan taulukon 1 mukaan ei voida pitää hyväksyttävinä.

---

| 17.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 211/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 211/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1476,

annettu 11 päivänä elokuuta 2017,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 57 artiklan 4 kohdan ja 58 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (2) liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (2) liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi asetuksen (EU) N:o 952/2013 34 artiklan 9 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi asetuksen (EU) N:o 952/2013 34 artiklan 9 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.

2 artikla

Sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (EU) N:o 952/2013 34 artiklan 9 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä elokuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Stephen QUEST

Pääjohtaja

Verotuksen ja tulliliiton pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tavara (nk. LED-hammashoitovalaisin) on valmistettu eri aineista, joita ovat lasi, muovi ja eri metallit, ja se sisältää useita valodiodeja (LED). Se esitetään tullille nivelvarteen kiinnitettynä. Nivelvarsi voidaan kiinnittää hammashoitotuoliin tai esimerkiksi hoitohuoneen seinään tai kattoon.
  Tavara on suunniteltu valaisemaan suuontelo hammashoitotoimenpiteen aikana. Sen tuottama valo on valaistusvoimakkuutensa, värinsä ja kuvionsa puolesta tarkoitettu erityisesti hammaslääkärien käyttöön.
  Katso kuva (*1) | 9405 40 99 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön, 3 yleisen tulkintasäännön c alakohdan ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 9405 , 9405 40 ja 9405 40 99 nimiketekstien mukaisesti.
  Luokittelu nimikkeen 9018 lääketieteessä käytettäväksi kojeeksi tai laitteeksi ei tule kyseeseen, sillä nimikkeeseen eivät kuulu tietyt täydellisten hammaslääkintäkojeyhdistelmien osat (kuten varjottomat lamput), kun ne esitetään tullille erikseen; kyseiset tavarat on luokiteltava omiin nimikkeisiinsä (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset (HS-selitykset), nimike 9018 , II osa, 3 kappale, 2 kohta sekä II osaa koskevat poikkeukset).
  Tavara vastaa ominaisuuksiltaan ja suunnittelultaan nimikkeen 9405 sähkövalaisinta/-valaistusvarustetta. Kyseinen nimike kattaa sähköllä toimivat erikoisvalaisimet ja -valaistusvarusteet, jotka voivat olla mitä tahansa ainetta ja voivat käyttää mitä tahansa valonlähdettä (ks. myös HS-selitykset, nimike 9405 , I osa).
  Tämä tavara, joka koostuu eri aineista, joista yksikään ei anna sille sen olennaista luonnetta, on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 9405 40 99 muuksi sähkövalaisimeksi ja -valaistusvarusteeksi, joka on muuta ainetta kuin muovia. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu (CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Tavara (nk. LED-hammashoitovalaisin) on valmistettu eri aineista, joita ovat lasi, muovi ja eri metallit, ja se sisältää useita valodiodeja (LED). Se esitetään tullille nivelvarteen kiinnitettynä. Nivelvarsi voidaan kiinnittää hammashoitotuoliin tai esimerkiksi hoitohuoneen seinään tai kattoon.

Tavara on suunniteltu valaisemaan suuontelo hammashoitotoimenpiteen aikana. Sen tuottama valo on valaistusvoimakkuutensa, värinsä ja kuvionsa puolesta tarkoitettu erityisesti hammaslääkärien käyttöön.

Katso kuva (*1)

9405 40 99

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön, 3 yleisen tulkintasäännön c alakohdan ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 9405 , 9405 40 ja 9405 40 99 nimiketekstien mukaisesti.

Luokittelu nimikkeen 9018 lääketieteessä käytettäväksi kojeeksi tai laitteeksi ei tule kyseeseen, sillä nimikkeeseen eivät kuulu tietyt täydellisten hammaslääkintäkojeyhdistelmien osat (kuten varjottomat lamput), kun ne esitetään tullille erikseen; kyseiset tavarat on luokiteltava omiin nimikkeisiinsä (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset (HS-selitykset), nimike 9018 , II osa, 3 kappale, 2 kohta sekä II osaa koskevat poikkeukset).

Tavara vastaa ominaisuuksiltaan ja suunnittelultaan nimikkeen 9405 sähkövalaisinta/-valaistusvarustetta. Kyseinen nimike kattaa sähköllä toimivat erikoisvalaisimet ja -valaistusvarusteet, jotka voivat olla mitä tahansa ainetta ja voivat käyttää mitä tahansa valonlähdettä (ks. myös HS-selitykset, nimike 9405 , I osa).

Tämä tavara, joka koostuu eri aineista, joista yksikään ei anna sille sen olennaista luonnetta, on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 9405 40 99 muuksi sähkövalaisimeksi ja -valaistusvarusteeksi, joka on muuta ainetta kuin muovia.

Image 1

---

(*1)  Kuva on ainoastaan ohjeellinen.

---

| 17.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 211/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 211/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1477,

annettu 11 päivänä elokuuta 2017,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön annetun asetuksen (EY) N:o 1051/2009 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 57 artiklan 4 kohdan ja 58 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio luokitteli asetuksella (EU) N:o 1051/2009 (2) sen liitteen taulukon ensimmäisen sarakkeen 2 kohdassa kuvatun uuden nelipyöräisen ajoneuvon CN-koodiin 8701 90 90. |
| --- | --- |

(1)

Komissio luokitteli asetuksella (EU) N:o 1051/2009 (2) sen liitteen taulukon ensimmäisen sarakkeen 2 kohdassa kuvatun uuden nelipyöräisen ajoneuvon CN-koodiin 8701 90 90.

| (2) | Unionin tuomioistuin totesi asiassa C-91/15 Kawasaki (3) antamassaan tuomiossa, että asetuksen (EY) N:o 1051/2009 liitteessä oleva taulukon 2 kohta on pätemätön siltä osin kuin sillä luokitellaan kyseinen ajoneuvo neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (4), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 948/2009 (5), liitteessä I olevan yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8701 90 90 eikä mainitun yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 8701 90 11–8701 90 39. |
| --- | --- |

(2)

Unionin tuomioistuin totesi asiassa C-91/15 Kawasaki (3) antamassaan tuomiossa, että asetuksen (EY) N:o 1051/2009 liitteessä oleva taulukon 2 kohta on pätemätön siltä osin kuin sillä luokitellaan kyseinen ajoneuvo neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (4), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 948/2009 (5), liitteessä I olevan yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8701 90 90 eikä mainitun yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 8701 90 11–8701 90 39.

| (3) | Oikeusvarmuuden vuoksi on aiheellista poistaa unionin oikeusjärjestyksestä säännökset, joita ei enää sovelleta. Pätemättömäksi todettu säännös olisi sen vuoksi poistettava, jotta vältetään mahdolliset erot tiettyjen ajoneuvojen luokittelussa tariffiin ja varmistetaan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukainen soveltaminen unionissa. |
| --- | --- |

(3)

Oikeusvarmuuden vuoksi on aiheellista poistaa unionin oikeusjärjestyksestä säännökset, joita ei enää sovelleta. Pätemättömäksi todettu säännös olisi sen vuoksi poistettava, jotta vältetään mahdolliset erot tiettyjen ajoneuvojen luokittelussa tariffiin ja varmistetaan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukainen soveltaminen unionissa.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1051/2009 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1051/2009 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1051/2009 liitteessä oleva taulukon 2 kohta.

2 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä elokuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Stephen QUEST

Pääjohtaja

Verotuksen ja tulliliiton pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1051/2009, annettu 3 päivänä marraskuuta 2009, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön (EUVL L 290, 6.11.2009, s. 56).

2

(3)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.9.2016, Kawasaki Motors Europe, asia C-91/15, ECLI:EU:C:2016:716.

3

(4)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 948/2009, annettu 30 päivänä syyskuuta 2009, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta (EUVL L 287, 31.10.2009, s. 1).

5

---

| 17.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 211/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1478,

annettu 16 päivänä elokuuta 2017,

asetuksen (EY) N:o 1439/95 liitteen I, asetuksen (EY) N:o 748/2008 liitteen III ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 593/2013 liitteen III muuttamisesta sen viranomaisen osalta, jolla on valtuudet antaa asiakirjoja ja todistuksia Argentiinassa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luettelossa CXL olevien myönnytysten täytäntöönpanosta GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaisesti käytyjen neuvottelujen päättymisen seurauksena 18 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1095/96 (1),

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (2),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3013/89 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä lampaan- ja vuohenliha-alan tuotteiden tuonnin ja viennin osalta 26 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1439/95 (3) ja erityisesti sen 12 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon CN-koodiin 0206 29 91 kuuluvaa nautaeläinten jäädytettyä kuvelihaa koskevan yhteisön tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 30 päivänä heinäkuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 748/2008 (4) ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon korkealaatuista tuoretta, jäähdytettyä tai jäädytettyä naudanlihaa ja jäädytettyä puhvelinlihaa koskevien tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 593/2013 (5) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1439/95 liitteessä I vahvistetaan luettelo viejämaiden viranomaisista, joilla on valtuudet antaa alkuperäasiakirjoja. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1439/95 liitteessä I vahvistetaan luettelo viejämaiden viranomaisista, joilla on valtuudet antaa alkuperäasiakirjoja.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 748/2008 liitteessä III vahvistetaan luettelo Argentiinan toimielimistä, joilla on valtuudet antaa aitoustodistus. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 748/2008 liitteessä III vahvistetaan luettelo Argentiinan toimielimistä, joilla on valtuudet antaa aitoustodistus.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 593/2013 liitteessä III vahvistetaan luettelo viejämaiden viranomaisista, joilla on valtuudet antaa aitoustodistus. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 593/2013 liitteessä III vahvistetaan luettelo viejämaiden viranomaisista, joilla on valtuudet antaa aitoustodistus.

| (4) | Argentiina on ilmoittanut komissiolle, että 26 päivästä kesäkuuta 2017 alkaen viranomainen, jolla on valtuudet antaa alkuperäasiakirjoja ja aitoustodistuksia Argentiinasta peräisin olevalle naudan-, lampaan- ja vuohenlihalle, on maatalousministeriö. Sen vuoksi tätä asetusta on tarpeen soveltaa kyseisestä päivästä alkaen. |
| --- | --- |

(4)

Argentiina on ilmoittanut komissiolle, että 26 päivästä kesäkuuta 2017 alkaen viranomainen, jolla on valtuudet antaa alkuperäasiakirjoja ja aitoustodistuksia Argentiinasta peräisin olevalle naudan-, lampaan- ja vuohenlihalle, on maatalousministeriö. Sen vuoksi tätä asetusta on tarpeen soveltaa kyseisestä päivästä alkaen.

| (5) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1439/95 liitettä I, asetuksen (EY) N:o 748/2008 liitettä III ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 593/2013 liitettä III olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1439/95 liitettä I, asetuksen (EY) N:o 748/2008 liitettä III ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 593/2013 liitettä III olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1439/95 liitteessä I oleva 1 kohta seuraavasti:

| ”1. | Argentiina: Ministerio de Agroindustria” |
| --- | --- |

”1.

2 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 748/2008 liite III seuraavasti:

”LIITE III

Luettelo Argentiinan toimielimistä, joilla on valtuudet antaa aitoustodistus

Argentiina: Ministerio de Agroindustria:

1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua Argentiinasta peräisin olevaa kuvelihaa varten.

3 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 593/2013 liitteen III ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA:
  Argentiinasta peräisin olevan lihan osalta:






  a) | joka vastaa 1 artiklan 1 kohdan c alakohdan määritelmää; |
| --- | --- | --- |

”—

MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA:

Argentiinasta peräisin olevan lihan osalta:

a)

joka vastaa 1 artiklan 1 kohdan c alakohdan määritelmää;

| b) | joka vastaa 2 artiklan a alakohdan määritelmää.” |
| --- | --- |

b)

joka vastaa 2 artiklan a alakohdan määritelmää.”

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 26 päivästä kesäkuuta 2017.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 146, 20.6.1996, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

2

(3)  
  EYVL L 143, 27.6.1995, s. 7.

3

(4)  
  EUVL L 202, 31.7.2008, s. 28.

4

(5)  
  EUVL L 170, 22.6.2013, s. 32.

5

---

| 17.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 211/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 211/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1479,

annettu 16 päivänä elokuuta 2017,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1240 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse interventiovarastojen poistamisesta vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan ensimmäisen kohdan i alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 16 artiklan 2 kohdan mukaan julkisessa interventiossa ostetut tuotteet, jäljempänä ’interventiotuotteet’, voidaan poistaa asettamalla ne käytettäviksi asiaankuuluvissa unionin säädöksissä tarkoitetuille unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa, jäljempänä ’ohjelma’. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 16 artiklan 2 kohdan mukaan julkisessa interventiossa ostetut tuotteet, jäljempänä ’interventiotuotteet’, voidaan poistaa asettamalla ne käytettäviksi asiaankuuluvissa unionin säädöksissä tarkoitetuille unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa, jäljempänä ’ohjelma’.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 223/2014 (2) 23 artiklan 4 kohdan mukaan unionin vähävaraisimmille jaettavat elintarvikkeet voivat olla peräisin interventiotuotteiden käytöstä, käsittelemisestä tai myynnistä, edellyttäen, että tämä on taloudellisesti suotuisin vaihtoehto eikä se viivytä kohtuuttomasti elintarvikkeiden toimittamista. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 223/2014 (2) 23 artiklan 4 kohdan mukaan unionin vähävaraisimmille jaettavat elintarvikkeet voivat olla peräisin interventiotuotteiden käytöstä, käsittelemisestä tai myynnistä, edellyttäen, että tämä on taloudellisesti suotuisin vaihtoehto eikä se viivytä kohtuuttomasti elintarvikkeiden toimittamista.

| (3) | Vaikka komission delegoitu asetus (EU) 2016/1238 (3) sisältää säännöksiä, jotka koskevat vakuuden asettamista jätettäessä tarjous interventiotuotteiden poistamiseksi ohjelmassa, komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1240 (4) ei sisällä yksityiskohtaisia sääntöjä menettelyistä, jotka koskevat ohjelmassa käytettäviksi asetettuja tuotteita. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka komission delegoitu asetus (EU) 2016/1238 (3) sisältää säännöksiä, jotka koskevat vakuuden asettamista jätettäessä tarjous interventiotuotteiden poistamiseksi ohjelmassa, komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1240 (4) ei sisällä yksityiskohtaisia sääntöjä menettelyistä, jotka koskevat ohjelmassa käytettäviksi asetettuja tuotteita.

| (4) | Kun interventiotuotteita on saatavilla ja näiden tuotteiden poistaminen on mahdollista vallitsevissa markkinaolosuhteissa, komissiolla olisi oltava mahdollisuus päättää kyseisten tuotteiden asettamisesta käytettäviksi ohjelmassa. Tätä tarkoitusta varten komission olisi vahvistettava käytettäväksi asetettava määrä, ja niiden jäsenvaltioiden, jotka haluavat saada osan käytettäväksi asetetusta määrästä, olisi esitettävä asiaa koskeva pyyntö. |
| --- | --- |

(4)

Kun interventiotuotteita on saatavilla ja näiden tuotteiden poistaminen on mahdollista vallitsevissa markkinaolosuhteissa, komissiolla olisi oltava mahdollisuus päättää kyseisten tuotteiden asettamisesta käytettäviksi ohjelmassa. Tätä tarkoitusta varten komission olisi vahvistettava käytettäväksi asetettava määrä, ja niiden jäsenvaltioiden, jotka haluavat saada osan käytettäväksi asetetusta määrästä, olisi esitettävä asiaa koskeva pyyntö.

| (5) | Jos pyydetty kokonaismäärä ylittää käytettävissä olevan kokonaismäärän, tuotteet olisi jaettava suhteessa pyydettyihin määriin. Tämän jälkeen käytettävissä olevien erien jakaminen jäsenvaltioiden kesken olisi toteutettava komission määrittämien, tuotteiden sijaintipaikkaa koskevien kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

(5)

Jos pyydetty kokonaismäärä ylittää käytettävissä olevan kokonaismäärän, tuotteet olisi jaettava suhteessa pyydettyihin määriin. Tämän jälkeen käytettävissä olevien erien jakaminen jäsenvaltioiden kesken olisi toteutettava komission määrittämien, tuotteiden sijaintipaikkaa koskevien kriteerien perusteella.

| (6) | Interventiotuotteet voivat olla luonteeltaan erilaisia ja niillä voi olla erilaisia ominaisuuksia, ja sen vuoksi tarkoituksenmukaisin ja tehokkain tapaa poistaa ne ohjelmassa voi vaihdella. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa asiaankuuluvat menettelysäännöt, mukaan lukien tietyt määräajat. |
| --- | --- |

(6)

Interventiotuotteet voivat olla luonteeltaan erilaisia ja niillä voi olla erilaisia ominaisuuksia, ja sen vuoksi tarkoituksenmukaisin ja tehokkain tapaa poistaa ne ohjelmassa voi vaihdella. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa asiaankuuluvat menettelysäännöt, mukaan lukien tietyt määräajat.

| (7) | Interventiotuotteiden käytön tai käsittelemisen lisäksi yhtenä tehokkaana vaihtoehtona on, että jäsenvaltiot, joille on myönnetty osa ohjelmassa käytettäväksi asetetusta määrästä, myyvät tuotteet järjestämiensä tarjouskilpailujen kautta. Olisi vahvistettava tällaisten tarjouskilpailujen kautta tapahtuvaa myyntiä koskevat erityiset säännöt. Jotta vältettäisiin riski, että asianomaisia markkinoita häiritään tarjouskilpailujen kautta tapahtuvalla myynnillä, on aiheellista vahvistaa vähimmäishinta, jonka alittavia tarjouksia ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(7)

Interventiotuotteiden käytön tai käsittelemisen lisäksi yhtenä tehokkaana vaihtoehtona on, että jäsenvaltiot, joille on myönnetty osa ohjelmassa käytettäväksi asetetusta määrästä, myyvät tuotteet järjestämiensä tarjouskilpailujen kautta. Olisi vahvistettava tällaisten tarjouskilpailujen kautta tapahtuvaa myyntiä koskevat erityiset säännöt. Jotta vältettäisiin riski, että asianomaisia markkinoita häiritään tarjouskilpailujen kautta tapahtuvalla myynnillä, on aiheellista vahvistaa vähimmäishinta, jonka alittavia tarjouksia ei voida hyväksyä.

| (8) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2016/1240 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2016/1240 olisi muutettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1240 seuraavasti:

| 1) | Lisätään II osastoon IV luku seuraavasti:


  ”IV LUKU



  Interventiosta peräisin olevien tuotteiden poistaminen unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa





  38 a artikla
  Interventiosta peräisin olevien tuotteiden asettaminen käytettäviksi ohjelmassa

  1.   Komissio voi asetuksen (EU) N:o 1308/2013 229 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti hyväksytyllä täytäntöönpanoasetuksella asettaa interventiotuotteita käytettäviksi kyseisen asetuksen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa, jäljempänä ’ohjelma’.


  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanoasetuksen on sisällettävä erityisesti seuraavat tiedot:






  a) | ohjelmassa käytettäviksi asetettavien tuotteiden laji ja määrä; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään II osastoon IV luku seuraavasti:

”IV LUKU

Interventiosta peräisin olevien tuotteiden poistaminen unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa

38 a artikla

Interventiosta peräisin olevien tuotteiden asettaminen käytettäviksi ohjelmassa

1.   Komissio voi asetuksen (EU) N:o 1308/2013 229 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti hyväksytyllä täytäntöönpanoasetuksella asettaa interventiotuotteita käytettäviksi kyseisen asetuksen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa, jäljempänä ’ohjelma’.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanoasetuksen on sisällettävä erityisesti seuraavat tiedot:

a)

ohjelmassa käytettäviksi asetettavien tuotteiden laji ja määrä;

| b) | ohjelmassa käytettäviksi asetettavien tuotteiden sijaintipaikka sekä kriteerit käytettävissä olevien erien jakamiselle asianomaisten jäsenvaltioiden kesken niiden sijaintipaikan perusteella; |
| --- | --- |

b)

ohjelmassa käytettäviksi asetettavien tuotteiden sijaintipaikka sekä kriteerit käytettävissä olevien erien jakamiselle asianomaisten jäsenvaltioiden kesken niiden sijaintipaikan perusteella;

| c) | tapa, jolla tuotteet on poistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 223/2014 (*1) 23 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (suora käyttö, käsitteleminen tai myynti), jotta ne olisivat käytettävissä ohjelmassa tavalla, joka on taloudellisesti suotuisin vaihtoehto, kun otetaan huomioon tuotteiden luonne ja ominaisuudet; |
| --- | --- |

c)

tapa, jolla tuotteet on poistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 223/2014 (*1) 23 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (suora käyttö, käsitteleminen tai myynti), jotta ne olisivat käytettävissä ohjelmassa tavalla, joka on taloudellisesti suotuisin vaihtoehto, kun otetaan huomioon tuotteiden luonne ja ominaisuudet;

| d) | jos tuotteet on tarkoitus myydä tämän asetuksen 38 b artiklan mukaisesti, delegoidun asetuksen (EU) 2016/1238 4 artiklan a alakohdan mukaisesti asetettavan vakuuden määrä sekä hinta, jonka alittavaan hintaan tuotteita ei saa myydä. |
| --- | --- |

d)

jos tuotteet on tarkoitus myydä tämän asetuksen 38 b artiklan mukaisesti, delegoidun asetuksen (EU) 2016/1238 4 artiklan a alakohdan mukaisesti asetettavan vakuuden määrä sekä hinta, jonka alittavaan hintaan tuotteita ei saa myydä.

3.   Jäsenvaltiot, jotka ovat kiinnostuneita saamaan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun määrän tai sen osan, on esitettävä komissiolle asiaa koskeva pyyntö 10 työpäivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanoasetuksen julkaisemisesta. Pyynnössä on mainittava pyydettävän tuotteen laji ja määrä (ilmaistuna tonneina). Jäsenvaltion pyytämä määrä ei saa ylittää 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua määrää.

4.   Kahdenkymmenen työpäivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanoasetuksen julkaisemisesta komissio hyväksyy ilman asetuksen (EU) N:o 1308/2013 229 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista täytäntöönpanoasetuksen, jolla se

| a) | vahvistaa kullekin pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle myönnettävän määrän; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa kullekin pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle myönnettävän määrän;

| b) | ilmoittaa asianomaisille jäsenvaltioille 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen kriteerien mukaisesti jaettujen käytettävissä olevien erien sijaintipaikan. |
| --- | --- |

b)

ilmoittaa asianomaisille jäsenvaltioille 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen kriteerien mukaisesti jaettujen käytettävissä olevien erien sijaintipaikan.

Jos ensimmäisen alakohdan a alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltioiden pyytämä kokonaismäärä ylittää 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun määrän, asianomaisille jäsenvaltioille myönnetään määrä, joka on suhteutettu niiden pyytämään määrään.

5.   Jos jäsenvaltiolle myönnetty määrä on 50 prosenttia pienempi kuin pyydetty määrä, jäsenvaltio voi luopua sille myönnetystä määrästä ilmoittamalla päätöksestään komissiolle 10 työpäivän kuluessa sen täytäntöönpanoasetuksen julkaisemisesta, jolla tuotteet myönnettiin. Nämä tuotteet eivät ole enää käytettävissä ohjelmassa kyseisen täytäntöönpanoasetuksen säännösten mukaisesti.

38 b artikla

Ohjelmassa käytettäviksi asetettujen interventiotuotteiden myynti

1.   Jos 38 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa täytäntöönpanoasetuksessa säädetään, että ohjelmassa käytettäviksi asetetut tuotteet on poistettava myymällä, sovelletaan tämän artiklan 2–7 kohtaa.

2.   Maksajaviraston siinä jäsenvaltiossa, jolle on myönnetty tuotteita 38 a artiklan 4 kohdan mukaisesti, on 40 työpäivän kuluessa sen täytäntöönpanoasetuksen julkaisemisesta, jolla tuotteet myönnettiin, aloitettava tarjouskilpailumenettely kyseisten tuotteiden myymiseksi.

Jos jäsenvaltiolle on myönnetty toisen jäsenvaltion maksajaviraston hallussaan pitämiä tuotteita, tuotteita hallussaan pitävän maksajaviraston on toimitettava 29 artiklan 2 kohdan d–g alakohdassa tarkoitetut tiedot tuotteet myyvälle maksajavirastolle 10 työpäivän kuluessa sen täytäntöönpanoasetuksen julkaisemisesta, jolla tuotteet myönnettiin.

3.   Jos maksajavirasto siinä jäsenvaltiossa, jolle on myönnetty toisen jäsenvaltion maksajaviraston hallussaan pitämiä tuotteita, myy kyseiset tuotteet tai osan niistä, tuotteet myyvän maksajaviraston on maksettava niitä hallussaan pitävälle maksajavirastolle asetuksen (EU) N:o 1308/2013 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kirjanpitoarvo. Maksu on suoritettava 4 työpäivän kuluessa siitä, kun toimijalta on saatu sen tarjousta vastaava summa. Tuotteita hallussaan pitävän maksajaviraston on annettava tämän asetuksen 37 artiklassa tarkoitettu poistomääräys 5 työpäivän kuluessa siitä, kun se on saanut maksun tuotteet myyvältä maksajavirastolta.

4.   Tuotteet myyvän maksajaviraston on 10 työpäivän kuluessa siitä, kun toimijalta on saatu sen tarjousta vastaava summa, siirrettävä tuotteiden myyntihinnan ja kirjanpitoarvon erotus kerrottuna myydyllä määrällä elimelle, jolle komissio suorittaa maksut asetuksen (EU) N:o 223/2014 nojalla. Siirretty määrä on käytettävä vähävaraisimmille henkilöille suunnatun elintarvikkeiden oston ja jakelun rahoitukseen toimintaohjelmassa jo käytettävissä olevien määrärahojen lisäksi.

5.   Kaikista tuotteiden myyntiin liittyvistä hallinnollisista kuluista vastaa tuotteet myyvä maksajavirasto.

6.   Maksajaviraston tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti aloittamaan tarjouskilpailumenettelyyn sovelletaan delegoidun asetuksen (EU) 2016/1238 II lukua ja tämän asetuksen II osaston III lukua, lukuun ottamatta tämän asetuksen 28 artiklan 2 kohtaa, 29 artiklan 2 kohdan b alakohtaa, 30 artiklan 1 kohdan a ja e alakohtaa, 31 artiklaa, 32 artiklan 2 kohtaa, 33 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa ja 36 artiklaa. Edellä olevaa 32 artiklan 1 kohtaa ja 33 artiklan 3 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin asiaa koskevaan jäsenvaltion päätökseen. Edellä olevaa 30 artiklan 1 kohdan g alakohtaa sovellettaessa myynnin aloittamisesta annetussa täytäntöönpanoasetuksessa säädettyä vakuutta on pidettävä 38 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa täytäntöönpanoasetuksessa säädettynä vakuutena.

7.   Jos jäsenvaltiolle myönnettyjä tuotteita tai osaa niistä ei ole myyty 5 kuukauden kuluessa sen täytäntöönpanoasetuksen julkaisemisesta, jolla tuotteet myönnettiin, kyseiset tuotteet eivät ole enää käytettävissä kyseisen täytäntöönpanoasetuksen säännösten mukaisesti.

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 223/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta (EUVL L 72, 12.3.2014, s. 1).”
  "

*1

| 2) | Korvataan 65 artiklan 1 kohdan d alakohdan ii alakohta seuraavasti:






  ”ii) | tiedot, jotka koskevat tuotteiden poistamista vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa, mukaan lukien kyseessä oleva summa (myyntihinnan ja kirjanpitoarvon erotus) ja ajankohta, jona summa tämän asetuksen 38 b artiklan 4 kohdan mukaisesti siirretään elimelle, jolle komissio suorittaa maksut asetuksen (EU) N:o 223/2014 nojalla.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 65 artiklan 1 kohdan d alakohdan ii alakohta seuraavasti:

”ii)

tiedot, jotka koskevat tuotteiden poistamista vähävaraisimmille henkilöille suunnatussa elintarvikkeiden jakeluohjelmassa, mukaan lukien kyseessä oleva summa (myyntihinnan ja kirjanpitoarvon erotus) ja ajankohta, jona summa tämän asetuksen 38 b artiklan 4 kohdan mukaisesti siirretään elimelle, jolle komissio suorittaa maksut asetuksen (EU) N:o 223/2014 nojalla.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 223/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta (EUVL L 72, 12.3.2014, s. 1).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1238, annettu 18 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin tuen osalta (EUVL L 206, 30.7.2016, s. 15).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1240, annettu 18 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin tuen osalta (EUVL L 206, 30.7.2016, s. 71).

4

---

| 17.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 211/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 211/14

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1480,

annettu 16 päivänä elokuuta 2017,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valurautatavaroiden tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 10 päivänä joulukuuta 2016 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Intiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen suomugrafiittivaluraudasta (harmaa valurauta) tai pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä ’pallografiittivalurauta’) valmistettujen tavaroiden tai niiden osien, jäljempänä ’valurautatavarat’, tuontia unioniin koskevan polkumyyntitutkimuksen asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 10 päivänä joulukuuta 2016 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Intiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen suomugrafiittivaluraudasta (harmaa valurauta) tai pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä ’pallografiittivalurauta’) valmistettujen tavaroiden tai niiden osien, jäljempänä ’valurautatavarat’, tuontia unioniin koskevan polkumyyntitutkimuksen asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan perusteella.

| (2) | Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(2)

Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (3) | Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan seitsemän unionin tuottajan (Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd ja Fundiciones de Odena SA), jäljempänä ’valituksen tekijät’, 31 päivänä lokakuuta 2016 tekemän valituksen. Valituksen tekijöiden osuus valurautatavaroiden kokonaistuotannosta unionissa on yli 40 prosenttia. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan seitsemän unionin tuottajan (Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd ja Fundiciones de Odena SA), jäljempänä ’valituksen tekijät’, 31 päivänä lokakuuta 2016 tekemän valituksen. Valituksen tekijöiden osuus valurautatavaroiden kokonaistuotannosta unionissa on yli 40 prosenttia. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (4) | Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan komissioon yhteyttä tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan ja Intian viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(4)

Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan komissioon yhteyttä tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan ja Intian viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

| (5) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(5)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (6) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se oli valinnut alustavasti Intian markkinataloutta harjoittavaksi kolmanneksi maaksi, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se oli valinnut alustavasti Intian markkinataloutta harjoittavaksi kolmanneksi maaksi, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (7) | Free Castings Imports -niminen järjestö, joka edustaa 19:ää tuojaa, esitti huomautuksia tutkimuksen vireillepanon jälkeen, jäljempänä ’etuyhteydettömien tuojien järjestö’. Lisäksi useat intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat, Intian tuotannonala ja Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari, jäljempänä ’CCCME’, esittivät huomautuksia menettelyn vireillepanon jälkeen. |
| --- | --- |

(7)

Free Castings Imports -niminen järjestö, joka edustaa 19:ää tuojaa, esitti huomautuksia tutkimuksen vireillepanon jälkeen, jäljempänä ’etuyhteydettömien tuojien järjestö’. Lisäksi useat intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat, Intian tuotannonala ja Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari, jäljempänä ’CCCME’, esittivät huomautuksia menettelyn vireillepanon jälkeen.

| (8) | Joidenkin asianomaisten osapuolten mukaan valituksessa ei ollut tutkimuksen vireillepanoon riittävästi alustavaa näyttöä, koska siinä ei esitetty täydellistä tosiasioihin perustuvaa näyttöä väitteiden tueksi eikä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokustannuksista ja kotimarkkinahinnoista esitetty tietoja. Niiden mukaan kyseiset tiedot ovat tarpeen tutkimuksen käynnistämiseksi Kiinan kaltaista markkinatalousmaata vastaan. |
| --- | --- |

(8)

Joidenkin asianomaisten osapuolten mukaan valituksessa ei ollut tutkimuksen vireillepanoon riittävästi alustavaa näyttöä, koska siinä ei esitetty täydellistä tosiasioihin perustuvaa näyttöä väitteiden tueksi eikä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokustannuksista ja kotimarkkinahinnoista esitetty tietoja. Niiden mukaan kyseiset tiedot ovat tarpeen tutkimuksen käynnistämiseksi Kiinan kaltaista markkinatalousmaata vastaan.

| (9) | Komissio tutki valituksen perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti ja tuli siihen tulokseen, että tutkimuksen vireillepanoa koskevat vaatimukset täyttyivät eli valituksen tekijän esittämä näyttö oli tarpeeksi täsmällistä ja riittävää. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaan valitukseen on sisällyttävä sellaista tietoa, joka on kohtuudella valituksen tekijän käytettävissä, kuten raportteja ja julkisesti saatavilla olevia tilastoja. Lisäksi valitukseen sisältyvää ja vertailumaata koskevien tietojen pohjalta laskettua normaaliarvoa pidettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla riittävänä alustavana näyttönä tutkimuksen panemiseksi vireille. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(9)

Komissio tutki valituksen perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti ja tuli siihen tulokseen, että tutkimuksen vireillepanoa koskevat vaatimukset täyttyivät eli valituksen tekijän esittämä näyttö oli tarpeeksi täsmällistä ja riittävää. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaan valitukseen on sisällyttävä sellaista tietoa, joka on kohtuudella valituksen tekijän käytettävissä, kuten raportteja ja julkisesti saatavilla olevia tilastoja. Lisäksi valitukseen sisältyvää ja vertailumaata koskevien tietojen pohjalta laskettua normaaliarvoa pidettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla riittävänä alustavana näyttönä tutkimuksen panemiseksi vireille. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (10) | Komissio totesi näin ollen, että valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(10)

Komissio totesi näin ollen, että valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.3   Otanta

Otanta

| (11) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa vientiä harjoittaviin tuottajiin, unionin tuottajiin ja etuyhteydettömiin tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa vientiä harjoittaviin tuottajiin, unionin tuottajiin ja etuyhteydettömiin tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

1.3.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (12) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tutkimusajanjaksolle ajoittuvan suurimman edustavan myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen tuotelajien valinnan ja maantieteellisen jakauman. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tutkimusajanjaksolle ajoittuvan suurimman edustavan myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen tuotelajien valinnan ja maantieteellisen jakauman.

| (13) | Otokseen kuului kolme unionin tuottajaa eli EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA sekä Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus kokonaistuotantomäärästä oli 48 prosenttia ja unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä 43 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. |
| --- | --- |

(13)

Otokseen kuului kolme unionin tuottajaa eli EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA sekä Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus kokonaistuotantomäärästä oli 48 prosenttia ja unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä 43 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta.

| (14) | Valituksen tekijät pyysivät neljännen unionin tuottajan, Fondatel Lecomten, sisällyttämistä otokseen. Koska valituksen tekijät eivät perustelleet pyyntöään, komissio hylkäsi sen. |
| --- | --- |

(14)

Valituksen tekijät pyysivät neljännen unionin tuottajan, Fondatel Lecomten, sisällyttämistä otokseen. Koska valituksen tekijät eivät perustelleet pyyntöään, komissio hylkäsi sen.

| (15) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, ettei ehdotettu otos edustanut asianmukaisesti tuottajien maantieteellistä jakautumista eikä unionin tuottajien kantaa valituksen tekijöihin nähden. Ehdotettuun otokseen sisältyivät vain valituksen tekijät ja eräs valituksen tukija, mutta siihen ei sisältynyt unionin tuottajia jäsenvaltioissa, joihin Kiinasta väitetysti polkumyynnillä tapahtuva tuonti eniten vaikuttaa, eikä unionin tuottajia Keski- ja Itä-Euroopan maissa. |
| --- | --- |

(15)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, ettei ehdotettu otos edustanut asianmukaisesti tuottajien maantieteellistä jakautumista eikä unionin tuottajien kantaa valituksen tekijöihin nähden. Ehdotettuun otokseen sisältyivät vain valituksen tekijät ja eräs valituksen tukija, mutta siihen ei sisältynyt unionin tuottajia jäsenvaltioissa, joihin Kiinasta väitetysti polkumyynnillä tapahtuva tuonti eniten vaikuttaa, eikä unionin tuottajia Keski- ja Itä-Euroopan maissa.

| (16) | Komissio totesi, että otokseen sisältyivät tarkasteltavana olevan tuotteen suurimmat markkinat ja määrän ja myynnin mukaan suurimmat unionin markkinoiden tuottajat, jotka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. |
| --- | --- |

(16)

Komissio totesi, että otokseen sisältyivät tarkasteltavana olevan tuotteen suurimmat markkinat ja määrän ja myynnin mukaan suurimmat unionin markkinoiden tuottajat, jotka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.

| (17) | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että unionin tuottajien otos ei ole edustava, koska siihen kuuluu yrityksiä, jotka ovat itse väitetyn polkumyynnillä tuodun tuotteen tuojia. |
| --- | --- |

(17)

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että unionin tuottajien otos ei ole edustava, koska siihen kuuluu yrityksiä, jotka ovat itse väitetyn polkumyynnillä tuodun tuotteen tuojia.

| (18) | Komissio totesi, että yksi otokseen valituista unionin tuottajista tosiaankin tuo tarkasteltavana olevaa tuotetta oman tuotevalikoimansa täydentämiseksi. Komissio havaitsi, että tuotu määrä on paljon pienempi kuin tämän yrityksen tuottama määrä, koska se on alle 15 prosenttia sen kokonaismyynnistä unionissa, ja katsoi näin ollen, että otokseen valittu unionin tuottaja edustaa unionin tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(18)

Komissio totesi, että yksi otokseen valituista unionin tuottajista tosiaankin tuo tarkasteltavana olevaa tuotetta oman tuotevalikoimansa täydentämiseksi. Komissio havaitsi, että tuotu määrä on paljon pienempi kuin tämän yrityksen tuottama määrä, koska se on alle 15 prosenttia sen kokonaismyynnistä unionissa, ja katsoi näin ollen, että otokseen valittu unionin tuottaja edustaa unionin tuotannonalaa.

| (19) | Edellä sanottu huomioon ottaen komissio vahvisti, että otos on unionin tuotannonalaa edustava. |
| --- | --- |

(19)

Edellä sanottu huomioon ottaen komissio vahvisti, että otos on unionin tuotannonalaa edustava.

1.3.2   Tuojia koskeva otanta

Tuojia koskeva otanta

| (20) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. |
| --- | --- |

(20)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

| (21) | Kaksikymmentäkahdeksan etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen etuyhteydettömän tuojan otoksen käyttäen valintaperusteena suurinta unioniin suuntautuvan tuonnin määrää. Kaikkia tiedossa olevia tuojia, joita asian tiedettiin koskevan, kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(21)

Kaksikymmentäkahdeksan etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen etuyhteydettömän tuojan otoksen käyttäen valintaperusteena suurinta unioniin suuntautuvan tuonnin määrää. Kaikkia tiedossa olevia tuojia, joita asian tiedettiin koskevan, kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Huomautuksia ei esitetty.

1.3.3   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (22) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(22)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (23) | Kahdeksankymmentäyksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottaja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio katsoi, että otokseen voitiin hyväksyä 78 vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää. Kolme tuottajaa ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta EU:hun tutkimusajanjakson aikana, eikä niitä tämän vuoksi voitu hyväksyä otokseen. Komissio valitsi alustavasti kolmen yhteistyössä toimineen tuottajan otoksen unioniin suuntautuneen viennin suurimman edustavan määrän perusteella. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Kiinan viranomaisia kuultiin valitusta otoksesta. Jotkin asianomaiset osapuolet pyysivät komissiota laajentamaan otostaan sen edustavuuden parantamiseksi. Komissio otti nämä huomautukset huomioon. Lopulliseen otokseen sisältyivät ne viisi suurinta unioniin vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Kiinan kansantasavallan edustusto Euroopan unionissa ilmaisi tukensa lopulliselle otokselle. |
| --- | --- |

(23)

Kahdeksankymmentäyksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottaja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio katsoi, että otokseen voitiin hyväksyä 78 vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää. Kolme tuottajaa ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta EU:hun tutkimusajanjakson aikana, eikä niitä tämän vuoksi voitu hyväksyä otokseen. Komissio valitsi alustavasti kolmen yhteistyössä toimineen tuottajan otoksen unioniin suuntautuneen viennin suurimman edustavan määrän perusteella. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Kiinan viranomaisia kuultiin valitusta otoksesta. Jotkin asianomaiset osapuolet pyysivät komissiota laajentamaan otostaan sen edustavuuden parantamiseksi. Komissio otti nämä huomautukset huomioon. Lopulliseen otokseen sisältyivät ne viisi suurinta unioniin vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Kiinan kansantasavallan edustusto Euroopan unionissa ilmaisi tukensa lopulliselle otokselle.

1.3.4   Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (24) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Intian edustustoa Euroopan unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(24)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Intian edustustoa Euroopan unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (25) | Kaksikymmentäkaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio katsoi, että otokseen voitiin hyväksyä 21 vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää. Yksi tuottaja ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta EU:hun tutkimusajanjakson aikana, eikä sitä tämän vuoksi voitu hyväksyä otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmesta yritysryhmästä koostuvan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Intian viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. |
| --- | --- |

(25)

Kaksikymmentäkaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio katsoi, että otokseen voitiin hyväksyä 21 vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää. Yksi tuottaja ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta EU:hun tutkimusajanjakson aikana, eikä sitä tämän vuoksi voitu hyväksyä otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmesta yritysryhmästä koostuvan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Intian viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta.

| (26) | Komissio sai kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta huomautuksia siitä, että ainoastaan kolmen yritysryhmän valinta unioniin suuntautuneen viennin suurimman edustavan määrän perusteella ei tuo esille Intian markkinoiden merkittävää monimuotoisuutta. Koska kyseiset kolme alustavasti valittua yritysryhmää edustivat huomattavaa osaa Intian viennistä EU:hun tutkimusajanjaksolla ja koska ne voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, komissio vahvisti alustavan otoksen. |
| --- | --- |

(26)

Komissio sai kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta huomautuksia siitä, että ainoastaan kolmen yritysryhmän valinta unioniin suuntautuneen viennin suurimman edustavan määrän perusteella ei tuo esille Intian markkinoiden merkittävää monimuotoisuutta. Koska kyseiset kolme alustavasti valittua yritysryhmää edustivat huomattavaa osaa Intian viennistä EU:hun tutkimusajanjaksolla ja koska ne voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, komissio vahvisti alustavan otoksen.

1.4   Yksilöllinen tarkastelu

Yksilöllinen tarkastelu

| (27) | Kiinan osalta 18 otoksen ulkopuolista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi virallisesti perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua. Näin lukuisten pyyntöjen tarkastelu olisi kohtuuttoman raskasta eikä sitä voida kohtuudella olettaa tehtävän tähän tutkimukseen käytettävissä olevassa ajassa. Komissio on tämän vuoksi päättänyt, ettei se myönny yhteenkään yksilölliseen tarkasteluun. |
| --- | --- |

(27)

Kiinan osalta 18 otoksen ulkopuolista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi virallisesti perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua. Näin lukuisten pyyntöjen tarkastelu olisi kohtuuttoman raskasta eikä sitä voida kohtuudella olettaa tehtävän tähän tutkimukseen käytettävissä olevassa ajassa. Komissio on tämän vuoksi päättänyt, ettei se myönny yhteenkään yksilölliseen tarkasteluun.

| (28) | Intian osalta yksikään otoksen ulkopuolisista vientiä harjoittavista tuottajista tai tuottajaryhmistä ei pyytänyt perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua. |
| --- | --- |

(28)

Intian osalta yksikään otoksen ulkopuolisista vientiä harjoittavista tuottajista tai tuottajaryhmistä ei pyytänyt perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua.

1.5   Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

| (29) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan soveltamiseksi komissio lähetti markkinatalouskohtelua koskevat lomakkeet kaikille yhteistyössä toimiville ja otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä otoksen ulkopuolisille yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, jotka halusivat hakea yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. Ainoastaan yksi otokseen valittu kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevan lomakkeen, jonka komissio arvioi. |
| --- | --- |

(29)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan soveltamiseksi komissio lähetti markkinatalouskohtelua koskevat lomakkeet kaikille yhteistyössä toimiville ja otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä otoksen ulkopuolisille yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, jotka halusivat hakea yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. Ainoastaan yksi otokseen valittu kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevan lomakkeen, jonka komissio arvioi.

1.6   Kyselyvastaukset

Kyselyvastaukset

| (30) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille otokseen valituille yrityksille, kaikille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka aikoivat pyytää yksilöllistä tarkastelua, sekä kymmenelle tuottajalle mahdollisissa vertailumaissa. |
| --- | --- |

(30)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille otokseen valituille yrityksille, kaikille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka aikoivat pyytää yksilöllistä tarkastelua, sekä kymmenelle tuottajalle mahdollisissa vertailumaissa.

| (31) | Komissio sai kyselyvastaukset otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta, kolmelta etuyhteydettömältä tuojalta, otokseen valituilta viideltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, 18 kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, otokseen valituilta kolmelta intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä sekä kolmelta vertailumaan tuottajalta. |
| --- | --- |

(31)

Komissio sai kyselyvastaukset otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta, kolmelta etuyhteydettömältä tuojalta, otokseen valituilta viideltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, 18 kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, otokseen valituilta kolmelta intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä sekä kolmelta vertailumaan tuottajalta.

1.7   Tarkastuskäynnit

Tarkastuskäynnit

| (32) | Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Valituksen tekijöiden edustaja:






  — | Heuking Kühn Lüer Wojtek, Bryssel, Belgia; |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Valituksen tekijöiden edustaja:

—

Heuking Kühn Lüer Wojtek, Bryssel, Belgia;

| | Unionin tuottajat:






  — | Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Ranska; |
| --- | --- | --- |

Unionin tuottajat:

—

Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Ranska;

| — | EJ Picardie, Saint-Crépin-Ibouvillers, Ranska; |
| --- | --- |

—

EJ Picardie, Saint-Crépin-Ibouvillers, Ranska;

| — | Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Saksa; |
| --- | --- |

—

Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Saksa;

| | Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou; |
| --- | --- | --- |

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou;

| — | Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou; |
| --- | --- |

—

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou;

| — | Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan; |
| --- | --- |

—

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan;

| — | Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town; |
| --- | --- |

—

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town;

| — | Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd, Shijiazhuang; |
| --- | --- |

—

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd, Shijiazhuang;

| | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kolkata ja Uchchhad; |
| --- | --- | --- |

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kolkata ja Uchchhad;

| — | RB Agarwalla & Co and RBA Exports Private Limited, Kolkata; |
| --- | --- |

—

RB Agarwalla & Co and RBA Exports Private Limited, Kolkata;

| — | Victory Iron Works Ltd and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd, Kolkata. |
| --- | --- |

—

Victory Iron Works Ltd and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd, Kolkata.

1.8   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (33) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2015 ja 30 päivän syyskuuta 2016 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(33)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2015 ja 30 päivän syyskuuta 2016 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

| (34) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että tarkastelujakso on epätavallisen lyhyt ja erittäin valikoiva ja näin ollen liian lyhyt asianmukaisen analyysin tekemiseen. |
| --- | --- |

(34)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että tarkastelujakso on epätavallisen lyhyt ja erittäin valikoiva ja näin ollen liian lyhyt asianmukaisen analyysin tekemiseen.

| (35) | Komission mukaan tarkastelujakso ei ole epätavallisen lyhyt (3). Tämän tutkimuksen tarkastelujakso muodostuu tutkimusajanjaksosta sekä sitä edeltävistä kolmesta vuodesta, jolloin koko ajanjakson pituus on kolme vuotta ja kolme vuosineljännestä. Tätä pidettiin kohtuullisena vahingon arvioimisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelemiseksi. Se kattaa yli kolme vuotta, mikä vastaa komission käytäntöä eikä näin ollen ole epätavallisen lyhyt. |
| --- | --- |

(35)

Komission mukaan tarkastelujakso ei ole epätavallisen lyhyt (3). Tämän tutkimuksen tarkastelujakso muodostuu tutkimusajanjaksosta sekä sitä edeltävistä kolmesta vuodesta, jolloin koko ajanjakson pituus on kolme vuotta ja kolme vuosineljännestä. Tätä pidettiin kohtuullisena vahingon arvioimisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelemiseksi. Se kattaa yli kolme vuotta, mikä vastaa komission käytäntöä eikä näin ollen ole epätavallisen lyhyt.

3

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (36) | Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat tietyt suomugrafiittivaluraudasta (harmaa valurauta) tai pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä ’pallografiittivalurauta’) valmistetut tavarat tai niiden osat. Kyseisiä tavaroita käytetään seuraavasti:






  — | peittämään maan pinnalla tai alla olevia järjestelmiä ja/tai maan pinnalla tai alla oleviin järjestelmiin johtavia aukkoja sekä |
| --- | --- | --- |

(36)

Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat tietyt suomugrafiittivaluraudasta (harmaa valurauta) tai pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä ’pallografiittivalurauta’) valmistetut tavarat tai niiden osat. Kyseisiä tavaroita käytetään seuraavasti:

—

peittämään maan pinnalla tai alla olevia järjestelmiä ja/tai maan pinnalla tai alla oleviin järjestelmiin johtavia aukkoja sekä

| — | tarjoamaan pääsy ja/tai näkymä maan pinnalla tai alla oleviin järjestelmiin. |
| --- | --- |

—

tarjoamaan pääsy ja/tai näkymä maan pinnalla tai alla oleviin järjestelmiin.

Kiinasta ja Intiasta peräisin olevat tavarat, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 7325 10 00 ja ex 7325 99 10, voivat olla työstettyjä, päällystettyjä, maalattuja ja/tai sisältää muita materiaaleja, kuten betonia, päällyslaattoja tai tiiliä, mutta niihin eivät sisälly palopostit, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (37) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset:






  a) | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(37)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset:

a)

tarkasteltavana oleva tuote,

| b) | Kiinan ja Intian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; |
| --- | --- |

b)

Kiinan ja Intian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote;

| c) | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

c)

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (38) | Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(38)

Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.3   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (39) | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tuotteen määritelmä on liian laaja. Ne väittivät eritoten, että standardin EN 1433 piiriin kuuluvat koururitilät olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Ne perustivat väitteensä lähinnä seuraaviin seikkoihin. |
| --- | --- |

(39)

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tuotteen määritelmä on liian laaja. Ne väittivät eritoten, että standardin EN 1433 piiriin kuuluvat koururitilät olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Ne perustivat väitteensä lähinnä seuraaviin seikkoihin.

| (40) | Ne väittivät ensinnäkin, että koururitilöiden osat tuotetaan erilaisten tuotantoprosessien mukaan ja että niitä tuotetaan vain vähän unionissa. Toiseksi ne väittivät, että koururitilöiden kehyksillä ja poikkipuilla on erilaiset fyysiset perusominaisuudet ja ne ovat ainoastaan unionin markkinoilla myytyjen lineaaristen viemäröintijärjestelmien osatekijä. |
| --- | --- |

(40)

Ne väittivät ensinnäkin, että koururitilöiden osat tuotetaan erilaisten tuotantoprosessien mukaan ja että niitä tuotetaan vain vähän unionissa. Toiseksi ne väittivät, että koururitilöiden kehyksillä ja poikkipuilla on erilaiset fyysiset perusominaisuudet ja ne ovat ainoastaan unionin markkinoilla myytyjen lineaaristen viemäröintijärjestelmien osatekijä.

| (41) | Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti samanlaisen väitteen ja totesi edellä esitettyjen väitteiden lisäksi, että koururitilät ja tarkastuskaivon kannet eivät ole vaihdettavissa keskenään vaan koururitilät kuuluvat eri teollisuusstandardin piiriin. |
| --- | --- |

(41)

Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti samanlaisen väitteen ja totesi edellä esitettyjen väitteiden lisäksi, että koururitilät ja tarkastuskaivon kannet eivät ole vaihdettavissa keskenään vaan koururitilät kuuluvat eri teollisuusstandardin piiriin.

| (42) | Etuyhteydettömien tuojien järjestö kannatti pyyntöä koururitilöiden jättämisestä tuotteen määritelmän ulkopuolelle ja totesi edellä esitettyjen väitteiden lisäksi, että koururitilöillä on erilaiset käyttötarkoitukset ja sovellukset kuin muilla tarkasteltavana olevilla tuotteilla eivätkä ne kilpaile suoraan unionin tuottajien valmistamien tuotteiden kanssa. Järjestön mukaan unionista ei löydy koururitilöiden valmistamiseen tarvittavaa osaamista. |
| --- | --- |

(42)

Etuyhteydettömien tuojien järjestö kannatti pyyntöä koururitilöiden jättämisestä tuotteen määritelmän ulkopuolelle ja totesi edellä esitettyjen väitteiden lisäksi, että koururitilöillä on erilaiset käyttötarkoitukset ja sovellukset kuin muilla tarkasteltavana olevilla tuotteilla eivätkä ne kilpaile suoraan unionin tuottajien valmistamien tuotteiden kanssa. Järjestön mukaan unionista ei löydy koururitilöiden valmistamiseen tarvittavaa osaamista.

| (43) | Valituksen tekijät ja yksi muu unionin tuottaja totesivat, etteivät ne vastusta koururitilöiden jättämistä määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(43)

Valituksen tekijät ja yksi muu unionin tuottaja totesivat, etteivät ne vastusta koururitilöiden jättämistä määritelmän ulkopuolelle.

| (44) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että koururitilöihin sovelletaan eri standardia kuin muihin tarkasteltavana oleviin tuotteisiin eli standardia EN 1433. Lisäksi kaikki asianomaiset osapuolet olivat yhtä mieltä koururitilöiden jättämisestä tuotteen määritelmän ulkopuolelle tässä tutkimuksessa. Tämän vuoksi komissio jätti alustavasti tämän tuotteen tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(44)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että koururitilöihin sovelletaan eri standardia kuin muihin tarkasteltavana oleviin tuotteisiin eli standardia EN 1433. Lisäksi kaikki asianomaiset osapuolet olivat yhtä mieltä koururitilöiden jättämisestä tuotteen määritelmän ulkopuolelle tässä tutkimuksessa. Tämän vuoksi komissio jätti alustavasti tämän tuotteen tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmän ulkopuolelle.

| (45) | Yhden etuyhteydettömän tuojan mukaan osat, joissa vapaan aukon koko ylittää 1 000 mm ja joita tuo etuyhteydetön tuoja Gatic Kiinasta, jäljempänä ’Gaticin osat’, olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska näiden osien ei voida katsoa muodostavan yhdessä yhtä yksittäistä tuotetta ja koska ne eivät kokonsa vuoksi kuulu standardin EN 124 piiriin. Se esitti väitteensä tueksi lähinnä seuraavat kolme seikkaa. |
| --- | --- |

(45)

Yhden etuyhteydettömän tuojan mukaan osat, joissa vapaan aukon koko ylittää 1 000 mm ja joita tuo etuyhteydetön tuoja Gatic Kiinasta, jäljempänä ’Gaticin osat’, olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska näiden osien ei voida katsoa muodostavan yhdessä yhtä yksittäistä tuotetta ja koska ne eivät kokonsa vuoksi kuulu standardin EN 124 piiriin. Se esitti väitteensä tueksi lähinnä seuraavat kolme seikkaa.

| (46) | Se väitti ensinnäkin, että Gaticin osat tuotetaan eri tuotantoprosessien mukaan, koska osat kootaan unionissa käyttäen Yhdistyneestä kuningaskunnasta hankittuja materiaaleja tuotteen luomiseksi. Toiseksi se väitti, että Gaticin osilla on erilaiset fyysiset perusominaisuudet, koska ne ovat korkeampilaatuisia ja edellyttävät lisäsuunnittelua tarkasteltavana olevaan tuotteeseen verrattuna niiden saamiseksi kaasu- ja ilmatiiviiksi. Kolmanneksi se väitti, että Gaticin osilla on erilaiset tehtävät ja käyttötarkoitukset, koska ne on tiivistettävä ja ne kootaan yleensä osana laajempaa rakennetta. |
| --- | --- |

(46)

Se väitti ensinnäkin, että Gaticin osat tuotetaan eri tuotantoprosessien mukaan, koska osat kootaan unionissa käyttäen Yhdistyneestä kuningaskunnasta hankittuja materiaaleja tuotteen luomiseksi. Toiseksi se väitti, että Gaticin osilla on erilaiset fyysiset perusominaisuudet, koska ne ovat korkeampilaatuisia ja edellyttävät lisäsuunnittelua tarkasteltavana olevaan tuotteeseen verrattuna niiden saamiseksi kaasu- ja ilmatiiviiksi. Kolmanneksi se väitti, että Gaticin osilla on erilaiset tehtävät ja käyttötarkoitukset, koska ne on tiivistettävä ja ne kootaan yleensä osana laajempaa rakennetta.

| (47) | Lisäksi tuojien järjestö väitti, että Gaticin osina käytettävät valetut kannet ja ritilät eivät ole itsenäisiä tuotteita, ne eivät kilpaile suoraan muiden tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajien kanssa ja ne edellyttävät lisäkäsittelyä tuotantoprosessissa. |
| --- | --- |

(47)

Lisäksi tuojien järjestö väitti, että Gaticin osina käytettävät valetut kannet ja ritilät eivät ole itsenäisiä tuotteita, ne eivät kilpaile suoraan muiden tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajien kanssa ja ne edellyttävät lisäkäsittelyä tuotantoprosessissa.

| (48) | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tuotelajiksi kuvattuja Gaticin osia, jotka eivät ole pelkästään sellaisia, joissa vapaan aukon koko ylittää 1 000 mm, tuotetaan ainutlaatuisilla prosesseilla, joiden tuloksena saadaan tiivis tuote, joka on koottava, eikä useimmilla unionin tuottajilla ole tähän tarvittavaa teknistä osaamista. |
| --- | --- |

(48)

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tuotelajiksi kuvattuja Gaticin osia, jotka eivät ole pelkästään sellaisia, joissa vapaan aukon koko ylittää 1 000 mm, tuotetaan ainutlaatuisilla prosesseilla, joiden tuloksena saadaan tiivis tuote, joka on koottava, eikä useimmilla unionin tuottajilla ole tähän tarvittavaa teknistä osaamista.

| (49) | Edellä 45–48 kappaleessa kuvattujen väitteiden perusteella asianomaiset osapuolet pyysivät Gaticin osien jättämistä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(49)

Edellä 45–48 kappaleessa kuvattujen väitteiden perusteella asianomaiset osapuolet pyysivät Gaticin osien jättämistä tuotteen määritelmän ulkopuolelle.

| (50) | Väitteen tekijät eivät hyväksyneet tätä pyyntöä. Niiden mukaan Gaticin osilla on samat fyysiset perusominaisuudet, samat tehtävät ja käyttötarkoitukset ja samat tuotantoprosessit kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Joillakin muilla tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajeilla väitetään olevan samat kaasu- ja ilmatiiviyden piirteet kuin Gaticin osilla. Lisäksi ne väittivät, ettei tarkasteltavana olevaa tuotetta ole määritelty standardissa ja että se sisältää laajemman tuotelajien joukon kuin standardi EN 124. |
| --- | --- |

(50)

Väitteen tekijät eivät hyväksyneet tätä pyyntöä. Niiden mukaan Gaticin osilla on samat fyysiset perusominaisuudet, samat tehtävät ja käyttötarkoitukset ja samat tuotantoprosessit kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Joillakin muilla tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajeilla väitetään olevan samat kaasu- ja ilmatiiviyden piirteet kuin Gaticin osilla. Lisäksi ne väittivät, ettei tarkasteltavana olevaa tuotetta ole määritelty standardissa ja että se sisältää laajemman tuotelajien joukon kuin standardi EN 124.

| (51) | Komissio totesi, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä sisältää valuraudasta valmistetut tavarat ja niiden osat. Väite, jonka mukaan Gaticin osat eivät yhdessä muodosta yhtä tuotetta, on näin ollen merkityksetön. |
| --- | --- |

(51)

Komissio totesi, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä sisältää valuraudasta valmistetut tavarat ja niiden osat. Väite, jonka mukaan Gaticin osat eivät yhdessä muodosta yhtä tuotetta, on näin ollen merkityksetön.

| (52) | Tuotteen fyysiset ja tekniset ominaisuudet määräytyvät tarkoituksen, asennuksen ja sijainnin mukaan, ja niistä tärkeimpiä ovat liikenteen aiheuttaman kuormituksen kesto, joka määritetään niin kutsutulla kuormitusluokalla, kannen ja ritilän paikallaanpysyvyys kehyksessä sekä kulun turvallisuus ja helppous. Tuote voi olla suomu- tai pallografiittivalurautaa, ja tarkastuskaivon kansi ja/tai kehys voidaan täyttää betonilla tai muilla aineilla. Tuote voi olla tietyn standardin mukainen. Tuotteen tehtävästä ja käyttötarkoituksesta mainittakoon, että valukappaleiden kannet ja kehykset toimivat liittymänä maanalaisten verkkojen ja tienpinnan välillä. Tuote tuotetaan valimoissa, jotka ovat samoja tai samanlaisia kuin ne, joissa valmistetaan muita tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja. |
| --- | --- |

(52)

Tuotteen fyysiset ja tekniset ominaisuudet määräytyvät tarkoituksen, asennuksen ja sijainnin mukaan, ja niistä tärkeimpiä ovat liikenteen aiheuttaman kuormituksen kesto, joka määritetään niin kutsutulla kuormitusluokalla, kannen ja ritilän paikallaanpysyvyys kehyksessä sekä kulun turvallisuus ja helppous. Tuote voi olla suomu- tai pallografiittivalurautaa, ja tarkastuskaivon kansi ja/tai kehys voidaan täyttää betonilla tai muilla aineilla. Tuote voi olla tietyn standardin mukainen. Tuotteen tehtävästä ja käyttötarkoituksesta mainittakoon, että valukappaleiden kannet ja kehykset toimivat liittymänä maanalaisten verkkojen ja tienpinnan välillä. Tuote tuotetaan valimoissa, jotka ovat samoja tai samanlaisia kuin ne, joissa valmistetaan muita tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja.

| (53) | Kaikki edellä mainitut ominaispiirteet koskevat myös Gaticin osia tuotteen vapaan aukon koosta riippumatta. Gaticin osia ei voida erottaa tarkasteltavana olevasta tuotteesta minkään edellä mainitun ominaispiirteen osalta. Tästä syystä hylättiin pyyntö, jonka mukaan Gaticin osat olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(53)

Kaikki edellä mainitut ominaispiirteet koskevat myös Gaticin osia tuotteen vapaan aukon koosta riippumatta. Gaticin osia ei voida erottaa tarkasteltavana olevasta tuotteesta minkään edellä mainitun ominaispiirteen osalta. Tästä syystä hylättiin pyyntö, jonka mukaan Gaticin osat olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle.

| (54) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle olisi jätettävä standardin EN 1253 piiriin kuuluvat lattiakaivot, kattokaivot, puhdistusaukot ja puhdistusaukkojen kannet sekä Watts Dead Level Systems, joka on rekisteröity tavaramerkki. Se totesi väitteensä tueksi, että asianomaisen osapuolen kuvaamat tuotteet kuuluvat eri standardin piiriin kuin tarkasteltavana oleva tuote. |
| --- | --- |

(54)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle olisi jätettävä standardin EN 1253 piiriin kuuluvat lattiakaivot, kattokaivot, puhdistusaukot ja puhdistusaukkojen kannet sekä Watts Dead Level Systems, joka on rekisteröity tavaramerkki. Se totesi väitteensä tueksi, että asianomaisen osapuolen kuvaamat tuotteet kuuluvat eri standardin piiriin kuin tarkasteltavana oleva tuote.

| (55) | Väitteen tekijät selvensivät, etteivät ne katso tällaisten standardin EN 1253 piiriin kuuluvien tuotteiden olevan osa tarkasteltavana olevaa tuotetta, koska niillä on eri tehtävä eikä niitä käytetä yhdyskuntatekniikan valukappaleina. Unionin tuotannonala ei myöskään tuota näitä tuotteita. |
| --- | --- |

(55)

Väitteen tekijät selvensivät, etteivät ne katso tällaisten standardin EN 1253 piiriin kuuluvien tuotteiden olevan osa tarkasteltavana olevaa tuotetta, koska niillä on eri tehtävä eikä niitä käytetä yhdyskuntatekniikan valukappaleina. Unionin tuotannonala ei myöskään tuota näitä tuotteita.

| (56) | Komissio vahvisti, että standardin EN 1253 piiriin kuuluvien tuotteiden ei katsota olevan osa tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää. |
| --- | --- |

(56)

Komissio vahvisti, että standardin EN 1253 piiriin kuuluvien tuotteiden ei katsota olevan osa tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää.

| (57) | Etuyhteydettömien tuojien järjestö väitti, että tarkastuslaatikot olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Se perusti väitteensä pääasiassa seuraaviin seikkoihin. |
| --- | --- |

(57)

Etuyhteydettömien tuojien järjestö väitti, että tarkastuslaatikot olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Se perusti väitteensä pääasiassa seuraaviin seikkoihin.

| (58) | Tarkastuslaatikoilla on erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet kuin perinteisillä tarkastuskaivon kansilla, koska ne ovat yleensä paljon pienempiä ja kuuluvat kansallisten normien eivätkä standardin EN 124 piiriin. Tarkastuslaatikoiden käyttötarkoitukset ja sovellukset poikkeavat huomattavasti tarkastuskaivojen kansien vastaavista, koska ne toimivat suojatiloina ja kansina eivätkä työntekijöiden kulkuväylänä. |
| --- | --- |

(58)

Tarkastuslaatikoilla on erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet kuin perinteisillä tarkastuskaivon kansilla, koska ne ovat yleensä paljon pienempiä ja kuuluvat kansallisten normien eivätkä standardin EN 124 piiriin. Tarkastuslaatikoiden käyttötarkoitukset ja sovellukset poikkeavat huomattavasti tarkastuskaivojen kansien vastaavista, koska ne toimivat suojatiloina ja kansina eivätkä työntekijöiden kulkuväylänä.

| (59) | Kuten 36 kappaleessa todetaan, komissio totesi, että tarkasteltavana oleva tuote käsittää niiden tavaroiden lisäksi, joista on pääsy maan pinnalla tai alla oleviin järjestelmiin, myös tavaroita, jotka peittävät maan pinnalla tai alla olevia järjestelmiä tai tarjoavat näkymän niihin. Tarkastuslaatikot ovat näin ollen osa tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta, ja pyyntö jättää tarkastuslaatikot tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle hylättiin. |
| --- | --- |

(59)

Kuten 36 kappaleessa todetaan, komissio totesi, että tarkasteltavana oleva tuote käsittää niiden tavaroiden lisäksi, joista on pääsy maan pinnalla tai alla oleviin järjestelmiin, myös tavaroita, jotka peittävät maan pinnalla tai alla olevia järjestelmiä tai tarjoavat näkymän niihin. Tarkastuslaatikot ovat näin ollen osa tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta, ja pyyntö jättää tarkastuslaatikot tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle hylättiin.

| (60) | Komissio päätti tämän vuoksi alustavasti jättää standardin EN 1433 piiriin kuuluvat koururitilät tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Sitä vastoin se katsoi tässä vaiheessa, että standardin EN 1253 piiriin kuuluvat tuotteet eivät kuulu valituksen piiriin eivätkä näin ollen ole tutkimuksen kohteena. Lisäksi se hylkäsi alustavasti pyynnön jättää tarkastuslaatikot ja Gaticin osat tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(60)

Komissio päätti tämän vuoksi alustavasti jättää standardin EN 1433 piiriin kuuluvat koururitilät tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Sitä vastoin se katsoi tässä vaiheessa, että standardin EN 1253 piiriin kuuluvat tuotteet eivät kuulu valituksen piiriin eivätkä näin ollen ole tutkimuksen kohteena. Lisäksi se hylkäsi alustavasti pyynnön jättää tarkastuslaatikot ja Gaticin osat tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

3.1   Kiina

Kiina

3.1.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

3.1.1.1   Markkinatalouskohtelu

Markkinatalouskohtelu

| (61) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla komissio määrittää normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka täyttävät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset ja joille voidaan siten myöntää markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(61)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla komissio määrittää normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka täyttävät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset ja joille voidaan siten myöntää markkinatalouskohtelu.

| (62) | Kyseiset perusteet ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinaedellytysten perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(62)

Kyseiset perusteet ovat lyhyesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinaedellytysten perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| 2) | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan; |
| --- | --- |

2)

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4) | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; sekä |
| --- | --- |

4)

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; sekä

| 5) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (63) | Sen määrittämiseksi, täyttyvätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, komissio hankki tarvittavia tietoja pyytämällä vientiä harjoittavia tuottajia täyttämään markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen. Ainoastaan yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, jäljempänä ’Lisheng’, pyysi markkinatalouskohtelua ja vastasi määräajassa. Komissio tarkisti toimitetut tiedot kyseisen yrityksen toimitiloissa. |
| --- | --- |

(63)

Sen määrittämiseksi, täyttyvätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, komissio hankki tarvittavia tietoja pyytämällä vientiä harjoittavia tuottajia täyttämään markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen. Ainoastaan yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, jäljempänä ’Lisheng’, pyysi markkinatalouskohtelua ja vastasi määräajassa. Komissio tarkisti toimitetut tiedot kyseisen yrityksen toimitiloissa.

| (64) | Lisheng ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksia, ja sen vuoksi komissio eväsi siltä markkinatalouskohtelun. |
| --- | --- |

(64)

Lisheng ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksia, ja sen vuoksi komissio eväsi siltä markkinatalouskohtelun.

| (65) | Se ei täyttänyt yhtään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyistä viidestä vaatimuksesta. |
| --- | --- |

(65)

Se ei täyttänyt yhtään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyistä viidestä vaatimuksesta.

| (66) | Vaatimuksen 1 (valtio ei puutu asioihin) osalta yrityksen todettiin vaihtaneen omistajaa ilman, että se oli ilmoittanut tästä komissiolle, ja yhdellä uusista omistajista oli yhteyksiä valtioon ja Kiinan kommunistiseen puolueeseen. |
| --- | --- |

(66)

Vaatimuksen 1 (valtio ei puutu asioihin) osalta yrityksen todettiin vaihtaneen omistajaa ilman, että se oli ilmoittanut tästä komissiolle, ja yhdellä uusista omistajista oli yhteyksiä valtioon ja Kiinan kommunistiseen puolueeseen.

| (67) | Kirjanpitoa koskevan vaatimuksen 2 osalta yrityksen kirjanpito ei ollut riittävän täydellinen, jotta se olisi voitu tarkastaa asianmukaisesti, eikä se ollut kiinalaisten tai kansainvälisten kirjanpitonormien mukainen. |
| --- | --- |

(67)

Kirjanpitoa koskevan vaatimuksen 2 osalta yrityksen kirjanpito ei ollut riittävän täydellinen, jotta se olisi voitu tarkastaa asianmukaisesti, eikä se ollut kiinalaisten tai kansainvälisten kirjanpitonormien mukainen.

| (68) | Vaatimuksen 3 osalta yritys ei pystynyt osoittamaan, ettei keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä esiintynyt maanvuokrauksen ja yrityksen käyttöomaisuuden osalta. |
| --- | --- |

(68)

Vaatimuksen 3 osalta yritys ei pystynyt osoittamaan, ettei keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä esiintynyt maanvuokrauksen ja yrityksen käyttöomaisuuden osalta.

| (69) | Vaatimuksen 4 osalta yritys ei pystynyt osoittamaan, että omaisuuslainsäädäntöä sovellettiin tähän yritykseen, koska se ei kyennyt toimittamaan näyttöä omistajan vaihdoksesta vuonna 2010 tapahtuneen perustamisensa jälkeen. |
| --- | --- |

(69)

Vaatimuksen 4 osalta yritys ei pystynyt osoittamaan, että omaisuuslainsäädäntöä sovellettiin tähän yritykseen, koska se ei kyennyt toimittamaan näyttöä omistajan vaihdoksesta vuonna 2010 tapahtuneen perustamisensa jälkeen.

| (70) | Vaatimuksen 5 osalta yritys ei kyennyt kirjanpidossaan osoittamaan, että ulkomaiset valuuttakurssit muunnettiin markkinahintaan. |
| --- | --- |

(70)

Vaatimuksen 5 osalta yritys ei kyennyt kirjanpidossaan osoittamaan, että ulkomaiset valuuttakurssit muunnettiin markkinahintaan.

| (71) | Komissio ilmoitti päätelmät kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, asianomaisen maan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmistä ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Komissio otti esitetyt näkemykset huomioon. Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille markkinatalouskohtelua koskevista lopullisista päätelmistä. |
| --- | --- |

(71)

Komissio ilmoitti päätelmät kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, asianomaisen maan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmistä ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Komissio otti esitetyt näkemykset huomioon. Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille markkinatalouskohtelua koskevista lopullisista päätelmistä.

| (72) | Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisilta osapuolilta ei saatu huomautuksia. Lishengin markkinatalouskohtelun epäämistä koskeva päätelmä säilyy näin ollen muuttumattomana. |
| --- | --- |

(72)

Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisilta osapuolilta ei saatu huomautuksia. Lishengin markkinatalouskohtelun epäämistä koskeva päätelmä säilyy näin ollen muuttumattomana.

3.1.1.2   Vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua

Vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua

3.1.1.2.1.   Vertailumaa

| (73) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Tästä syystä oli valittava markkinataloutta toteuttava kolmas maa. |
| --- | --- |

(73)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Tästä syystä oli valittava markkinataloutta toteuttava kolmas maa.

| (74) | Vireillepanoilmoituksessa mainittujen Intian, Amerikan yhdysvaltojen, Norjan, Turkin ja Iranin lisäksi komissio yritti löytää tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia Brasiliasta ja Koreasta. Komissio pyysi saamiensa tietojen perusteella kymmentä tiedossa olevaa samankaltaisen tuotteen tuottajaa toimittamaan tietoja. Kaksi yhdysvaltalaista tuottajaa ja yksi norjalainen tuottaja vastasivat vertailumaan tuottajille tarkoitettuun kyselylomakkeeseen. Lisäksi komissio tarkasteli otokseen valituilta kolmelta intialaiselta tuottajalta saatuja tietoja. |
| --- | --- |

(74)

Vireillepanoilmoituksessa mainittujen Intian, Amerikan yhdysvaltojen, Norjan, Turkin ja Iranin lisäksi komissio yritti löytää tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia Brasiliasta ja Koreasta. Komissio pyysi saamiensa tietojen perusteella kymmentä tiedossa olevaa samankaltaisen tuotteen tuottajaa toimittamaan tietoja. Kaksi yhdysvaltalaista tuottajaa ja yksi norjalainen tuottaja vastasivat vertailumaan tuottajille tarkoitettuun kyselylomakkeeseen. Lisäksi komissio tarkasteli otokseen valituilta kolmelta intialaiselta tuottajalta saatuja tietoja.

| (75) | Intian tilannetta tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti; siinä säädetään, että ”tarvittaessa valitaan saman tutkimuksen kohteena oleva kolmas maa, joka on markkinatalousmaa”. Komissio oli ilmoittanut vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se oli alustavasti valinnut Intian asianmukaiseksi vertailumaaksi ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. |
| --- | --- |

(75)

Intian tilannetta tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti; siinä säädetään, että ”tarvittaessa valitaan saman tutkimuksen kohteena oleva kolmas maa, joka on markkinatalousmaa”. Komissio oli ilmoittanut vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se oli alustavasti valinnut Intian asianmukaiseksi vertailumaaksi ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia.

| (76) | CCCME ja etuyhteydettömien tuojien järjestö väittivät, että Kiinan liittymistä WTO:hon koskevan pöytäkirjan 15 kohdan voimassaolo oli päättynyt 11 päivänä joulukuuta 2016. Tämän vuoksi vertailumaan valinta ei ollut enää perusteltua ja komission olisi käytettävä kiinalaisten tuottajien kotimarkkinahintoja ja -kustannuksia polkumyynnin esiintymisen vahvistamiseksi. Komissio totesi tältä osin, että ainoastaan yksi viidestä otokseen valitusta vientiä harjoittavasta tuottajasta oli toimittanut tietoja kotimarkkinahinnoista ja -kustannuksista. Komissio muistutti joka tapauksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä vertailumaan tietojen perusteella. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(76)

CCCME ja etuyhteydettömien tuojien järjestö väittivät, että Kiinan liittymistä WTO:hon koskevan pöytäkirjan 15 kohdan voimassaolo oli päättynyt 11 päivänä joulukuuta 2016. Tämän vuoksi vertailumaan valinta ei ollut enää perusteltua ja komission olisi käytettävä kiinalaisten tuottajien kotimarkkinahintoja ja -kustannuksia polkumyynnin esiintymisen vahvistamiseksi. Komissio totesi tältä osin, että ainoastaan yksi viidestä otokseen valitusta vientiä harjoittavasta tuottajasta oli toimittanut tietoja kotimarkkinahinnoista ja -kustannuksista. Komissio muistutti joka tapauksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä vertailumaan tietojen perusteella. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (77) | Valituksen tekijä toisti vastustavansa Intian valintaa vertailumaaksi. Valituksen tekijä väitti, että Intian valinta ei ollut asianmukainen polkumyyntiä koskevan alustavan näytön, intialaisten ja kiinalaisten tuottajien tuotantoprosessien väitettyjen erojen, väitettyjen vientitukijärjestelmien ja rautamalmin hintaan vaikuttavien markkinoiden vääristymien vuoksi. |
| --- | --- |

(77)

Valituksen tekijä toisti vastustavansa Intian valintaa vertailumaaksi. Valituksen tekijä väitti, että Intian valinta ei ollut asianmukainen polkumyyntiä koskevan alustavan näytön, intialaisten ja kiinalaisten tuottajien tuotantoprosessien väitettyjen erojen, väitettyjen vientitukijärjestelmien ja rautamalmin hintaan vaikuttavien markkinoiden vääristymien vuoksi.

| (78) | Komissio tutki väitteen, jonka mukaan Intia ei ollut sopiva valinta polkumyyntiä koskevan alustavan näytön vuoksi. Komissio totesi, että polkumyyntiä koskeva alustava näyttö ei millään lailla anna osviittaa normaaliarvosta vaan mahdollisesta normaaliarvon ja Intian vientihinnan välisestä erosta. Tutkimuksessa ei myöskään vahvistettu väitettä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotaisiin Intiasta polkumyynnillä. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(78)

Komissio tutki väitteen, jonka mukaan Intia ei ollut sopiva valinta polkumyyntiä koskevan alustavan näytön vuoksi. Komissio totesi, että polkumyyntiä koskeva alustava näyttö ei millään lailla anna osviittaa normaaliarvosta vaan mahdollisesta normaaliarvon ja Intian vientihinnan välisestä erosta. Tutkimuksessa ei myöskään vahvistettu väitettä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotaisiin Intiasta polkumyynnillä. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (79) | Komissio tutki väitteen, jonka mukaan Intia ei ollut sopiva valinta, koska kiinalaisten tuottajien väitettiin automatisoineen tuotantolinjansa ja käyttävän teknologiaa, joka vastaa ennemmin Yhdysvalloissa ja Norjassa sijaitsevien tuottajien käyttämää teknologiaa. Komission tarkastuskäynneillä kävi ilmi, että intialaiset ja kiinalaiset tuottajat olivat alkaneet automatisoida tuotantolinjojaan mutta että kokonaisuudessaan tuotanto oli edelleen suurelta osin manuaalista molemmissa maissa. Komissio ei näin ollen löytänyt näyttöä tuotantoprosessien väitetyistä eroista. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(79)

Komissio tutki väitteen, jonka mukaan Intia ei ollut sopiva valinta, koska kiinalaisten tuottajien väitettiin automatisoineen tuotantolinjansa ja käyttävän teknologiaa, joka vastaa ennemmin Yhdysvalloissa ja Norjassa sijaitsevien tuottajien käyttämää teknologiaa. Komission tarkastuskäynneillä kävi ilmi, että intialaiset ja kiinalaiset tuottajat olivat alkaneet automatisoida tuotantolinjojaan mutta että kokonaisuudessaan tuotanto oli edelleen suurelta osin manuaalista molemmissa maissa. Komissio ei näin ollen löytänyt näyttöä tuotantoprosessien väitetyistä eroista. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (80) | Komissio tutki väitteen, jonka mukaan Intia ei ollut sopiva valinta väitettyjen vientitukien vuoksi. Komissio totesi, että vientituet liittyvät suoraan vientihintoihin eivätkä normaaliarvoon, eikä valituksen tekijä esittänyt näyttöä siitä, että ne vaikuttaisivat normaaliarvon tasoon. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(80)

Komissio tutki väitteen, jonka mukaan Intia ei ollut sopiva valinta väitettyjen vientitukien vuoksi. Komissio totesi, että vientituet liittyvät suoraan vientihintoihin eivätkä normaaliarvoon, eikä valituksen tekijä esittänyt näyttöä siitä, että ne vaikuttaisivat normaaliarvon tasoon. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (81) | Komissio tutki väitteen, jonka mukaan Intia ei ollut sopiva valinta rautamalmin hintaan vaikuttavien markkinoiden vääristymien vuoksi. Komissio totesi tutkimuksen aikana, että otokseen valitut intialaiset tuottajat käyttivät harkkorautaa eivätkä rautamalmia. Tutkimuksessa ei myöskään löydetty näyttöä rautamalmiin kohdistuvien markkinoiden vääristymien mahdollisesta vaikutuksesta jatkojalostustuotteisiin, kuten harkkorautaan ja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(81)

Komissio tutki väitteen, jonka mukaan Intia ei ollut sopiva valinta rautamalmin hintaan vaikuttavien markkinoiden vääristymien vuoksi. Komissio totesi tutkimuksen aikana, että otokseen valitut intialaiset tuottajat käyttivät harkkorautaa eivätkä rautamalmia. Tutkimuksessa ei myöskään löydetty näyttöä rautamalmiin kohdistuvien markkinoiden vääristymien mahdollisesta vaikutuksesta jatkojalostustuotteisiin, kuten harkkorautaan ja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (82) | Komissio muistutti, että Intiaa käytettiin vertailumaana polkumyyntimenettelyssä, joka johti polkumyyntitullin ottamiseen käyttöön Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa vuonna 2005. Intian ja Kiinan talouskehitys on samantasoista. Kuten CCCME, etuyhteydettömien tuojien järjestö ja valituksen tekijä tunnustivat, Intialla on edustavaa kotimarkkinamyyntiä. Kotimaanmarkkinoilla esiintyy paljon kilpailua. |
| --- | --- |

(82)

Komissio muistutti, että Intiaa käytettiin vertailumaana polkumyyntimenettelyssä, joka johti polkumyyntitullin ottamiseen käyttöön Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa vuonna 2005. Intian ja Kiinan talouskehitys on samantasoista. Kuten CCCME, etuyhteydettömien tuojien järjestö ja valituksen tekijä tunnustivat, Intialla on edustavaa kotimarkkinamyyntiä. Kotimaanmarkkinoilla esiintyy paljon kilpailua.

| (83) | Komissio katsoi siksi tässä vaiheessa, että Intia on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukainen vertailumaa. |
| --- | --- |

(83)

Komissio katsoi siksi tässä vaiheessa, että Intia on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukainen vertailumaa.

3.1.1.2.2.   Normaaliarvo (vertailumaa)

| (84) | Vertailumaan yhteistyössä toimineilta tuottajilta saatuja tietoja käytettiin perustana normaaliarvon määrittämiseen sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(84)

Vertailumaan yhteistyössä toimineilta tuottajilta saatuja tietoja käytettiin perustana normaaliarvon määrittämiseen sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (85) | Komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kunkin vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan vertailumaan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti vertailumaan kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi. |
| --- | --- |

(85)

Komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kunkin vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan vertailumaan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti vertailumaan kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.

| (86) | Komissio yksilöi otokseen valittujen intialaisten tuottajien tuottamat ja kotimaassa myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia tai verrattavissa tuotelajeihin, joita vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin. |
| --- | --- |

(86)

Komissio yksilöi otokseen valittujen intialaisten tuottajien tuottamat ja kotimaassa myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia tai verrattavissa tuotelajeihin, joita vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin.

| (87) | Jotkin Kiinasta unioniin vietävistä tuotelajeista eivät vastaa suoraan vertailumaassa tuotettuja tuotelajeja. Tällaisissa tapauksissa komissio määritti normaaliarvon laskemalla painotetun keskimääräisen normaaliarvon kaikille tuotelajeille, joissa käytettiin samaa raaka-ainetta (joko pallografiittivalurautaa tai harmaata valurautaa) |
| --- | --- |

(87)

Jotkin Kiinasta unioniin vietävistä tuotelajeista eivät vastaa suoraan vertailumaassa tuotettuja tuotelajeja. Tällaisissa tapauksissa komissio määritti normaaliarvon laskemalla painotetun keskimääräisen normaaliarvon kaikille tuotelajeille, joissa käytettiin samaa raaka-ainetta (joko pallografiittivalurautaa tai harmaata valurautaa)

| (88) | Muutoin normaaliarvo määritettiin kullekin otokseen valitulle intialaiselle tuottajalle laskettujen tuotelajikohtaisten normaaliarvojen painotetun keskiarvon perusteella, kuten 99–102 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(88)

Muutoin normaaliarvo määritettiin kullekin otokseen valitulle intialaiselle tuottajalle laskettujen tuotelajikohtaisten normaaliarvojen painotetun keskiarvon perusteella, kuten 99–102 kappaleessa todetaan.

3.1.2   Vientihinta

Vientihinta

| (89) | Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientiä unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksetuksi tai maksettavaksi hinnaksi. |
| --- | --- |

(89)

Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientiä unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksetuksi tai maksettavaksi hinnaksi.

3.1.3   Vertailu

Vertailu

| (90) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(90)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (91) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten (1–5 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), vakuutuskustannusten (0–0,2 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (0,2–2,5 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), pakkauskustannusten (0–3 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), luottokustannusten (0–1 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan) ja pankkikulujen (0,1–0,2 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan) osalta. |
| --- | --- |

(91)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten (1–5 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), vakuutuskustannusten (0–0,2 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (0,2–2,5 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), pakkauskustannusten (0–3 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), luottokustannusten (0–1 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan) ja pankkikulujen (0,1–0,2 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan) osalta.

3.1.4   Polkumyyntimarginaalit

Polkumyyntimarginaalit

| (92) | Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa (ks. 86–88 kappale) tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(92)

Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa (ks. 86–88 kappale) tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (93) | Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

  Taulukko 1


  Polkumyyntimarginaali, otos







  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 |

(93)

Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Taulukko 1

Taulukko 1

Polkumyyntimarginaali, otos

Polkumyyntimarginaali, otos

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

| (94) | Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(94)

Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

| (95) | Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali on 33,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(95)

Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali on 33,1 prosenttia.

| (96) | Kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa. |
| --- | --- |

(96)

Kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa.

| (97) | Yhteistyössä toimimisen aste on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli noin 60 prosenttia ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannonala osoittautui erittäin pirstaleiseksi – otoksen valintaa varten ilmoittautui yhteensä 78 vientiä harjoittavaa tuottajaa. Tämän perusteella komissio päätti asettaa kaikkia muita yrityksiä koskevan polkumyyntimarginaalin sen otokseen valitun yrityksen tasolle, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein. |
| --- | --- |

(97)

Yhteistyössä toimimisen aste on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli noin 60 prosenttia ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannonala osoittautui erittäin pirstaleiseksi – otoksen valintaa varten ilmoittautui yhteensä 78 vientiä harjoittavaa tuottajaa. Tämän perusteella komissio päätti asettaa kaikkia muita yrityksiä koskevan polkumyyntimarginaalin sen otokseen valitun yrityksen tasolle, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein.

| (98) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

  Taulukko 2


  Polkumyyntimarginaali, kaikki







  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 33,1 |
| Kaikki muut yritykset | 42,8 |

(98)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Taulukko 2

Taulukko 2

Polkumyyntimarginaali, kaikki

Polkumyyntimarginaali, kaikki

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

33,1

Kaikki muut yritykset

42,8

3.2   Intia

Intia

3.2.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (99) | Komissio tarkasti kolme intialaista vientiä harjoittavaa yritystä tai yritysryhmää. Yhdessä ryhmässä oli tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva yritys ja toisessa ryhmässä kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa. |
| --- | --- |

(99)

Komissio tarkasti kolme intialaista vientiä harjoittavaa yritystä tai yritysryhmää. Yhdessä ryhmässä oli tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva yritys ja toisessa ryhmässä kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa.

| (100) | Komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun kolmen vientiä harjoittavan tuottajaryhmän kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(100)

Komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun kolmen vientiä harjoittavan tuottajaryhmän kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (101) | Lukuun ottamatta yhtä ainoastaan yhden vientiä harjoittavan tuottajan myymää tuotelajia, jonka osalta komissio käytti hintaa tavanomaisessa kaupankäynnissä, mitään muita kyseisen kolmen vientiä harjoittavan tuottajaryhmän tuotelajeja ei myyty edustavia määriä kotimarkkinoilla. Komissio muodosti näin ollen normaaliarvon laskennallisesti kaikille tuotelajeille yhtä lukuun ottamatta perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(101)

Lukuun ottamatta yhtä ainoastaan yhden vientiä harjoittavan tuottajan myymää tuotelajia, jonka osalta komissio käytti hintaa tavanomaisessa kaupankäynnissä, mitään muita kyseisen kolmen vientiä harjoittavan tuottajaryhmän tuotelajeja ei myyty edustavia määriä kotimarkkinoilla. Komissio muodosti näin ollen normaaliarvon laskennallisesti kaikille tuotelajeille yhtä lukuun ottamatta perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (102) | Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajaryhmien samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:






  a) | painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; sekä |
| --- | --- | --- |

(102)

Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajaryhmien samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:

a)

painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; sekä

| b) | otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

b)

otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana.

3.2.2   Vientihinta

Vientihinta

| (103) | Otokseen valitut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät harjoittivat vientiä unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksetuksi tai maksettavaksi hinnaksi tarkasteltavana olevasta tuotteesta, joka on myyty unioniin suuntautuvaa vientiä varten. |
| --- | --- |

(103)

Otokseen valitut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät harjoittivat vientiä unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksetuksi tai maksettavaksi hinnaksi tarkasteltavana olevasta tuotteesta, joka on myyty unioniin suuntautuvaa vientiä varten.

3.2.3   Vertailu

Vertailu

| (104) | Komissio vertasi normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(104)

Komissio vertasi normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (105) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten (0–4,4 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), vakuutuskustannusten (0–0,04 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (0,1–1,8 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), unionissa maksettavien käsittely-, rahti- ja tuontimaksujen (0–0,4 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), luottokustannusten (0,3–1,5 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), pakkauskustannusten (1,3–2,4 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), pankkikulujen (0–0,2 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), muiden korvausten (0–0,4 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan) ja palkkioiden (0–6,5 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan) osalta. |
| --- | --- |

(105)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten (0–4,4 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), vakuutuskustannusten (0–0,04 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (0,1–1,8 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), unionissa maksettavien käsittely-, rahti- ja tuontimaksujen (0–0,4 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), luottokustannusten (0,3–1,5 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), pakkauskustannusten (1,3–2,4 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), pankkikulujen (0–0,2 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan), muiden korvausten (0–0,4 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan) ja palkkioiden (0–6,5 % kyseisen yrityksen ilmoittamien, tarkistettujen tietojen mukaan) osalta.

3.2.4   Polkumyynti

Polkumyynti

| (106) | Komissio vertasi otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(106)

Komissio vertasi otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (107) | Tältä pohjalta komissio ei alustavasti todennut otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien harjoittaneen polkumyyntiä. Näin ollen komissio totesi alustavasti, etteivät perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaiset otoksen ulkopuoliset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat harjoittaneet polkumyyntiä eivätkä mitkään muutkaan intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat, koska intialaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti erittäin suuren osan (noin 85 %) Intian kokonaisviennistä unioniin. |
| --- | --- |

(107)

Tältä pohjalta komissio ei alustavasti todennut otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien harjoittaneen polkumyyntiä. Näin ollen komissio totesi alustavasti, etteivät perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaiset otoksen ulkopuoliset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat harjoittaneet polkumyyntiä eivätkä mitkään muutkaan intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat, koska intialaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti erittäin suuren osan (noin 85 %) Intian kokonaisviennistä unioniin.

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (108) | Tarkastelujakson alussa 24 tuottajaa valmisti samankaltaista tuotetta unionissa. Niistä neljä lopetti tuotantonsa tarkastelujaksolla, joten unionissa oli tutkimusajanjaksolla 20 tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(108)

Tarkastelujakson alussa 24 tuottajaa valmisti samankaltaista tuotetta unionissa. Niistä neljä lopetti tuotantonsa tarkastelujaksolla, joten unionissa oli tutkimusajanjaksolla 20 tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (109) | Tuojien järjestö väitti, että unionin tuottajien luettelosta puuttui kuusi unionin tuottajaa. Valituksen tekijöiden mukaan kaksi näistä tuottajista ei tuottanut tarkasteltavana olevaa tuotetta, yksi tuottaja joutui lopettamaan toimintansa ennen tarkastelujaksoa, yhden tuottajan tuotanto sisältyi jo luetteloon eikä valituksen tekijöillä ollut täysimääräisiä tietoja yhdestä tuottajasta. Valituksen tekijät sisällyttivät näin ollen yhden ylimääräisen unionin tuottajan unionin tuottajien luetteloon, mikä näkyy edellisessä kappaleessa mainitussa tuottajien kokonaismäärässä. |
| --- | --- |

(109)

Tuojien järjestö väitti, että unionin tuottajien luettelosta puuttui kuusi unionin tuottajaa. Valituksen tekijöiden mukaan kaksi näistä tuottajista ei tuottanut tarkasteltavana olevaa tuotetta, yksi tuottaja joutui lopettamaan toimintansa ennen tarkastelujaksoa, yhden tuottajan tuotanto sisältyi jo luetteloon eikä valituksen tekijöillä ollut täysimääräisiä tietoja yhdestä tuottajasta. Valituksen tekijät sisällyttivät näin ollen yhden ylimääräisen unionin tuottajan unionin tuottajien luetteloon, mikä näkyy edellisessä kappaleessa mainitussa tuottajien kokonaismäärässä.

| (110) | Komissio vahvisti unionin kokonaistuotannon määräksi tutkimusajanjaksolla noin 360 tuhatta tonnia kaikkien unionin tuotannonalasta saatavilla olevien tietojen, kuten valituksen, otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettujen kyselyvastausten ja valituksen tekijöiltä saatujen tarkistettujen tietojen, perusteella. |
| --- | --- |

(110)

Komissio vahvisti unionin kokonaistuotannon määräksi tutkimusajanjaksolla noin 360 tuhatta tonnia kaikkien unionin tuotannonalasta saatavilla olevien tietojen, kuten valituksen, otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettujen kyselyvastausten ja valituksen tekijöiltä saatujen tarkistettujen tietojen, perusteella.

| (111) | Kuten 13 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 48 prosenttia ja kokonaismyynnistä unionissa 43 prosenttia. |
| --- | --- |

(111)

Kuten 13 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 48 prosenttia ja kokonaismyynnistä unionissa 43 prosenttia.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (112) | Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin tuontitietojen, valituksen tekijöiltä saatujen tarkistettujen tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tarkistettujen myyntitietojen perusteella. |
| --- | --- |

(112)

Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin tuontitietojen, valituksen tekijöiltä saatujen tarkistettujen tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tarkistettujen myyntitietojen perusteella.

| (113) | Valurautatavaroiden kulutus unionissa kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Unionin kulutus (tonnia) | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä (tonnia) | 584 903 | 584 235 | 557 067 | 539 933 |
| Indeksi | 100 | 100 | 95 | 92 |
| Lähde: Eurostat, valituksen tekijöiden toimittamat tarkistetut tiedot ja kyselyvastaukset. |

(113)

Valurautatavaroiden kulutus unionissa kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Unionin kulutus (tonnia)

Unionin kulutus (tonnia)

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä (tonnia)

584 903

584 235

557 067

539 933

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

95

95

92

92

Lähde: Eurostat, valituksen tekijöiden toimittamat tarkistetut tiedot ja kyselyvastaukset.

Lähde

| (114) | Unionin kulutus väheni jatkuvasti 8 prosenttia tarkastelujaksolla. Valurautatavaroiden markkinat riippuvat lähinnä vesihuoltoalan kysynnästä, joka riippuu unionin yleisestä talouskehityksestä. |
| --- | --- |

(114)

Unionin kulutus väheni jatkuvasti 8 prosenttia tarkastelujaksolla. Valurautatavaroiden markkinat riippuvat lähinnä vesihuoltoalan kysynnästä, joka riippuu unionin yleisestä talouskehityksestä.

4.3   Tuonti Kiinasta

Tuonti Kiinasta

4.3.1   Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (115) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevien valurautatavaroiden tuontia arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(115)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevien valurautatavaroiden tuontia arvioitava kumulatiivisesti.

| (116) | Koska Intiasta ei alustavasti todettu tulevan polkumyyntituontia, komissio katsoi, että kyseisen tuonnin vaikutusta ei voida arvioida yhdessä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

(116)

Koska Intiasta ei alustavasti todettu tulevan polkumyyntituontia, komissio katsoi, että kyseisen tuonnin vaikutusta ei voida arvioida yhdessä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa.

4.3.2   Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (117) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertailemalla tuontimääriä edellä 113 kappaleessa olevassa taulukossa 3 esitettyyn unionin kulutukseen. |
| --- | --- |

(117)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertailemalla tuontimääriä edellä 113 kappaleessa olevassa taulukossa 3 esitettyyn unionin kulutukseen.

| (118) | Valurautatavaroiden tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 126 790 | 157 728 | 152 494 | 147 186 |
| Indeksi | 100 | 124 | 120 | 116 |
| Markkinaosuus (%) | 21,7 | 27,0 | 27,4 | 27,3 |
| Indeksi | 100 | 125 | 126 | 126 |
| Lähde: Eurostat, valituksen tekijöiden toimittamat tarkistetut tiedot ja kyselyvastaukset. |

(118)

Valurautatavaroiden tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

126 790

157 728

152 494

147 186

Indeksi

Indeksi

100

100

124

124

120

120

116

116

Markkinaosuus (%)

21,7

27,0

27,4

27,3

Indeksi

Indeksi

100

100

125

125

126

126

126

126

Lähde: Eurostat, valituksen tekijöiden toimittamat tarkistetut tiedot ja kyselyvastaukset.

Lähde

| (119) | Kiinasta unioniin tulevan tuonnin määrä lisääntyi tarkastelujakson aikana 16 prosenttia. Kiinasta tuleva tuonti kasvoi ensin 24 prosenttia vuodesta 2013 vuoteen 2014 ja väheni sitten vakaasti 4 prosenttiyksikköä vuonna 2015 ja vielä toiset 4 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(119)

Kiinasta unioniin tulevan tuonnin määrä lisääntyi tarkastelujakson aikana 16 prosenttia. Kiinasta tuleva tuonti kasvoi ensin 24 prosenttia vuodesta 2013 vuoteen 2014 ja väheni sitten vakaasti 4 prosenttiyksikköä vuonna 2015 ja vielä toiset 4 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

| (120) | Samalla Kiinasta tulevan tuonnin osuus unionin markkinoista kasvoi vuoden 2013 tasolta 21,7 prosentista 27,3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(120)

Samalla Kiinasta tulevan tuonnin osuus unionin markkinoista kasvoi vuoden 2013 tasolta 21,7 prosentista 27,3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

| (121) | CCCME oli huolissaan tuontitietojen luotettavuudesta. Sen mukaan valituksen tekijät ovat luottaneet Eurostatilta saatuihin tietoihin, jotka eivät täysin vastaa tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää. |
| --- | --- |

(121)

CCCME oli huolissaan tuontitietojen luotettavuudesta. Sen mukaan valituksen tekijät ovat luottaneet Eurostatilta saatuihin tietoihin, jotka eivät täysin vastaa tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää.

| (122) | Komissio toteaa, että valituksessa valituksen tekijät selostivat, millaista menetelmää ne olivat käyttäneet ottaakseen huomioon vain tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat tuontitiedot Eurostatin tietojen perusteella. Koska käytettävissä ei ollut luotettavampia menetelmiä ja tietoja, komissio käytti tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tulevan tuontimäärän määrittämiseen tätä menetelmää Eurostatin tietojen perusteella jättäen koururitilät ulkopuolelle. CCCME ei myöskään ole toimittanut mitään vaihtoehtoisia tietoja. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(122)

Komissio toteaa, että valituksessa valituksen tekijät selostivat, millaista menetelmää ne olivat käyttäneet ottaakseen huomioon vain tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat tuontitiedot Eurostatin tietojen perusteella. Koska käytettävissä ei ollut luotettavampia menetelmiä ja tietoja, komissio käytti tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tulevan tuontimäärän määrittämiseen tätä menetelmää Eurostatin tietojen perusteella jättäen koururitilät ulkopuolelle. CCCME ei myöskään ole toimittanut mitään vaihtoehtoisia tietoja. Tämän vuoksi väite hylättiin.

4.3.3   Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (123) | Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(123)

Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella.

| (124) | Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin hinta | 1 088 | 1 123 | 1 247 | 1 136 |
| Indeksi | 100 | 103 | 115 | 104 |
| Lähde: Eurostat. |

(124)

Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin hinta

1 088

1 123

1 247

1 136

Indeksi

Indeksi

100

100

103

103

115

115

104

104

Lähde: Eurostat.

Lähde

| (125) | Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat tarkastelujakson aikana 4 prosenttia. Hintojen noustua ensin 15 prosenttia vuodesta 2013 vuoteen 2015 ne laskivat jyrkästi 11 prosenttiyksikköä vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(125)

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat tarkastelujakson aikana 4 prosenttia. Hintojen noustua ensin 15 prosenttia vuodesta 2013 vuoteen 2015 ne laskivat jyrkästi 11 prosenttiyksikköä vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (126) | Koska nämä tiedot perustuvat tuontitilastoihin eikä tarkka tuotelajivalikoima ole tiedossa, hintojen kehitys ei ole täysin luotettavaa. |
| --- | --- |

(126)

Koska nämä tiedot perustuvat tuontitilastoihin eikä tarkka tuotelajivalikoima ole tiedossa, hintojen kehitys ei ole täysin luotettavaa.

| (127) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:






  1) | otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; sekä |
| --- | --- | --- |

(127)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

1)

otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; sekä

| 2) | vastaavat otokseen valituilta viideltä kiinalaiselta tuottajalta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien huomioon ottamiseksi – 1,7 prosenttia harmaasta valuraudasta valmistettujen tuotteiden ja 2,7 prosenttia pallografiittivaluraudasta valmistettujen tuotteiden tapauksessa. |
| --- | --- |

2)

vastaavat otokseen valituilta viideltä kiinalaiselta tuottajalta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien huomioon ottamiseksi – 1,7 prosenttia harmaasta valuraudasta valmistettujen tuotteiden ja 2,7 prosenttia pallografiittivaluraudasta valmistettujen tuotteiden tapauksessa.

| (128) | Komissio vertasi hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Hintojen alittavuuden marginaali on 35,4–42,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(128)

Komissio vertasi hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Hintojen alittavuuden marginaali on 35,4–42,7 prosenttia.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (129) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(129)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (130) | Kuten 12 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(130)

Kuten 12 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (131) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. |
| --- | --- |

(131)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit.

| (132) | Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, kasvu, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja aiemmasta polkumyynnistä toipuminen) valituksen tekijöiden ja unionin tuottajien toimittamien tietojen pohjalta. Tiedot liittyvät kaikkiin unionin tuottajiin. |
| --- | --- |

(132)

Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, kasvu, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja aiemmasta polkumyynnistä toipuminen) valituksen tekijöiden ja unionin tuottajien toimittamien tietojen pohjalta. Tiedot liittyvät kaikkiin unionin tuottajiin.

| (133) | Etuyhteydettömien tuojien järjestö väitti, että unionin tuotannonalan tilanne kokonaisuudessaan näyttää makroekonomisten indikaattoreiden pohjalta positiiviselta ja vakaalta. Tiedoista ilmenee tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kysynnän yleinen vähentyminen Euroopassa, minkä ei pidä katsoa johtuvan Kiinasta ja Intiasta tulevasta tuonnista. |
| --- | --- |

(133)

Etuyhteydettömien tuojien järjestö väitti, että unionin tuotannonalan tilanne kokonaisuudessaan näyttää makroekonomisten indikaattoreiden pohjalta positiiviselta ja vakaalta. Tiedoista ilmenee tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kysynnän yleinen vähentyminen Euroopassa, minkä ei pidä katsoa johtuvan Kiinasta ja Intiasta tulevasta tuonnista.

| (134) | Komissio on tarkistanut valituksen tekijöiden toimittamat makroekonomiset indikaattorit. Koko unionin tuotannonalaa koskevat tiedot perustuivat valituksen tekijöitä ja niitä tukevia tuottajia koskeviin tosiasiallisiin tietoihin ja tarkistettuihin arvioihin, joita valituksen tekijät olivat toimittaneet muusta unionin tuotannonalasta. |
| --- | --- |

(134)

Komissio on tarkistanut valituksen tekijöiden toimittamat makroekonomiset indikaattorit. Koko unionin tuotannonalaa koskevat tiedot perustuivat valituksen tekijöitä ja niitä tukevia tuottajia koskeviin tosiasiallisiin tietoihin ja tarkistettuihin arvioihin, joita valituksen tekijät olivat toimittaneet muusta unionin tuotannonalasta.

| (135) | Komissio katsoi tämän perusteella, että makrotalouden tiedot ovat edustavia unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen kannalta. |
| --- | --- |

(135)

Komissio katsoi tämän perusteella, että makrotalouden tiedot ovat edustavia unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen kannalta.

| (136) | Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit (keskimääräiset yksikkömyyntihinnat, työvoimakustannukset, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto) otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin tarkistettuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. |
| --- | --- |

(136)

Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit (keskimääräiset yksikkömyyntihinnat, työvoimakustannukset, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto) otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin tarkistettuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (137) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 378 424 | 390 209 | 362 881 | 361 561 |
| Indeksi | 100 | 103 | 96 | 96 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 697 794 | 688 543 | 665 308 | 669 176 |
| Indeksi | 100 | 99 | 95 | 96 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 54,2 | 56,7 | 54,5 | 54,0 |
| Indeksi | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Lähde: Tarkistetut valituksen tekijöiden toimittamat tiedot ja kyselyvastaukset. |

(137)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

378 424

390 209

362 881

361 561

Indeksi

Indeksi

100

100

103

103

96

96

96

96

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

697 794

688 543

665 308

669 176

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

95

95

96

96

Kapasiteetin käyttöaste (%)

54,2

56,7

54,5

54,0

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

100

100

99

99

Lähde: Tarkistetut valituksen tekijöiden toimittamat tiedot ja kyselyvastaukset.

Lähde

| (138) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuotantomäärä kasvoi ensin hieman vuodesta 2013 vuoteen 2014 ja väheni sitten vuonna 2015 7 prosenttiyksikköä ja pysyi vakaana tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(138)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuotantomäärä kasvoi ensin hieman vuodesta 2013 vuoteen 2014 ja väheni sitten vuonna 2015 7 prosenttiyksikköä ja pysyi vakaana tutkimusajanjaksolla.

| (139) | Tuotantomäärän vähentyminen vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä johtui kulutuksen vähenemisestä (ks. 113 kappaleessa oleva taulukko 3) sekä polkumyynnillä Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrän kasvusta. |
| --- | --- |

(139)

Tuotantomäärän vähentyminen vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä johtui kulutuksen vähenemisestä (ks. 113 kappaleessa oleva taulukko 3) sekä polkumyynnillä Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrän kasvusta.

| (140) | Unionin tuotannonalan ilmoitetut tuotantokapasiteettiluvut viittaavat tekniseen kapasiteettiin, mikä tarkoittaa sitä, että tuotannonalan normeina pitämät käynnistysaikaa, huoltoa, pullonkauloja ja muita tavanomaisia seisokkeja koskevat oikaisut on otettu huomioon. |
| --- | --- |

(140)

Unionin tuotannonalan ilmoitetut tuotantokapasiteettiluvut viittaavat tekniseen kapasiteettiin, mikä tarkoittaa sitä, että tuotannonalan normeina pitämät käynnistysaikaa, huoltoa, pullonkauloja ja muita tavanomaisia seisokkeja koskevat oikaisut on otettu huomioon.

| (141) | Tämän pohjalta tuotantokapasiteetti laski vuoden 2013 ja vuoden 2015 välillä 5 prosenttiyksikköä, minkä jälkeen se nousi 1 prosenttiyksikön verran. |
| --- | --- |

(141)

Tämän pohjalta tuotantokapasiteetti laski vuoden 2013 ja vuoden 2015 välillä 5 prosenttiyksikköä, minkä jälkeen se nousi 1 prosenttiyksikön verran.

| (142) | Koska tuotantomäärä ja tuotantokapasiteetti vähenivät suunnilleen samaan tahtiin, kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste oli kaiken kaikkiaan hyvin alhaisella tasolla tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(142)

Koska tuotantomäärä ja tuotantokapasiteetti vähenivät suunnilleen samaan tahtiin, kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste oli kaiken kaikkiaan hyvin alhaisella tasolla tarkastelujaksolla.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (143) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia) | 355 353 | 343 683 | 320 748 | 317 276 |
| Indeksi | 100 | 97 | 90 | 89 |
| Markkinaosuus (%) | 60,8 | 58,8 | 57,6 | 58,8 |
| Indeksi | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Lähde: Tarkistetut valituksen tekijöiden toimittamat tiedot ja kyselyvastaukset. |

(143)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

355 353

343 683

320 748

317 276

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

90

90

89

89

Markkinaosuus (%)

60,8

58,8

57,6

58,8

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

95

95

97

97

Lähde: Tarkistetut valituksen tekijöiden toimittamat tiedot ja kyselyvastaukset.

Lähde

| (144) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni tarkastelujaksolla 11 prosenttia. |
| --- | --- |

(144)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni tarkastelujaksolla 11 prosenttia.

| (145) | Tuotantomäärän kehityksen tapaan myyntimäärän vähentyminen vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä johtui 113 kappaleessa selostetusta kulutuksen vähenemisestä unionin markkinoilla sekä polkumyynnillä Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrän kasvusta. |
| --- | --- |

(145)

Tuotantomäärän kehityksen tapaan myyntimäärän vähentyminen vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä johtui 113 kappaleessa selostetusta kulutuksen vähenemisestä unionin markkinoilla sekä polkumyynnillä Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrän kasvusta.

| (146) | Kiinasta tulevan tuonnin kasvu markkinoilla, joilla kulutus laski, johti unionin tuotannonalan markkinaosuuden supistumiseen 3 prosentilla. |
| --- | --- |

(146)

Kiinasta tulevan tuonnin kasvu markkinoilla, joilla kulutus laski, johti unionin tuotannonalan markkinaosuuden supistumiseen 3 prosentilla.

4.4.2.3   Kasvu

Kasvu

| (147) | Unionin kulutus väheni asteittain vuodesta 2013 tutkimusajanjaksolle 8 prosenttia eli lähes 46 000 tonnia. Tällä vähentymisellä on kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan myynnin ja tuotantomäärien sekä työllisyyden tilanteeseen. |
| --- | --- |

(147)

Unionin kulutus väheni asteittain vuodesta 2013 tutkimusajanjaksolle 8 prosenttia eli lähes 46 000 tonnia. Tällä vähentymisellä on kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan myynnin ja tuotantomäärien sekä työllisyyden tilanteeseen.

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

| (148) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Työllisyys ja tuottavuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 3 123 | 3 288 | 2 929 | 2 910 |
| Indeksi | 100 | 105 | 94 | 93 |
| Tuottavuus (tonnia / kokoaikaiseksi muutettuna) | 121,2 | 118,7 | 123,9 | 124,2 |
| Indeksi | 100 | 98 | 102 | 103 |
| Lähde: Tarkistetut valituksen tekijöiden toimittamat tiedot ja kyselyvastaukset. |

(148)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

3 123

3 288

2 929

2 910

Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

94

94

93

93

Tuottavuus (tonnia / kokoaikaiseksi muutettuna)

121,2

118,7

123,9

124,2

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

102

102

103

103

Lähde: Tarkistetut valituksen tekijöiden toimittamat tiedot ja kyselyvastaukset.

Lähde

| (149) | Unionin tuotannonalan työllisyys laski tarkastelujaksolla 7 prosenttia. Tämä vähentyminen oli seurausta tuotantomäärien 4 prosentin laskusta, mikä johtui kysynnän supistumisesta ja polkumyynnillä Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrien kasvusta. |
| --- | --- |

(149)

Unionin tuotannonalan työllisyys laski tarkastelujaksolla 7 prosenttia. Tämä vähentyminen oli seurausta tuotantomäärien 4 prosentin laskusta, mikä johtui kysynnän supistumisesta ja polkumyynnillä Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrien kasvusta.

4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (150) | Kiinan osalta havaittu polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(150)

Kiinan osalta havaittu polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (151) | Neuvosto otti vuonna 2005 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinasta peräisin olevien valukappaleiden tuonnissa (4). Nämä toimenpiteet kumottiin syyskuussa 2011 (5). Tämän tutkimuksen aikana kerätyt luvut osoittavat, että polkumyyntiä on ilmennyt unionissa uudelleen tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(151)

Neuvosto otti vuonna 2005 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinasta peräisin olevien valukappaleiden tuonnissa (4). Nämä toimenpiteet kumottiin syyskuussa 2011 (5). Tämän tutkimuksen aikana kerätyt luvut osoittavat, että polkumyyntiä on ilmennyt unionissa uudelleen tarkastelujakson aikana.

4

5

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (152) | Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Myyntihinnat unionissa | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni) | 1 595 | 1 567 | 1 536 | 1 511 |
| Indeksi | 100 | 98 | 96 | 95 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) | 1 511 | 1 500 | 1 480 | 1 464 |
| Indeksi | 100 | 99 | 98 | 97 |
| Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset. |

(152)

Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni)

1 595

1 567

1 536

1 511

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

96

96

95

95

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

1 511

1 500

1 480

1 464

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

98

98

97

97

Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset.

Lähde

| (153) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat laskivat 5 prosenttia ja samaan aikaan keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset alenivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(153)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat laskivat 5 prosenttia ja samaan aikaan keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset alenivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (154) | Rajoittaakseen markkinaosuutensa supistumista ja kilpaillakseen Kiinasta tulevan halpatuonnin kanssa unionin tuottajien oli alennettava myyntihintaansa. Hinnanalennus ylittää niiden tuotantokustannusten alenemisen, joka oli pääasiassa seurausta raaka-aineiden hintojen laskusta tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(154)

Rajoittaakseen markkinaosuutensa supistumista ja kilpaillakseen Kiinasta tulevan halpatuonnin kanssa unionin tuottajien oli alennettava myyntihintaansa. Hinnanalennus ylittää niiden tuotantokustannusten alenemisen, joka oli pääasiassa seurausta raaka-aineiden hintojen laskusta tarkastelujaksolla.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

| (155) | Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset (euroa) | 56 018 | 55 789 | 57 977 | 57 501 |
| Indeksi | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Lähde: Tarkistetut valituksen tekijöiden toimittamat tiedot ja kyselyvastaukset. |

(155)

Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset (euroa)

56 018

55 789

57 977

57 501

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

103

103

103

103

Lähde: Tarkistetut valituksen tekijöiden toimittamat tiedot ja kyselyvastaukset.

Lähde

| (156) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat 3 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(156)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat 3 prosenttia tarkastelujaksolla.

4.4.3.3   Varastot

Varastot

| (157) | Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Varastot | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 29 456 | 36 406 | 33 824 | 32 971 |
| Indeksi | 100 | 124 | 115 | 112 |
| Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset. |

(157)

Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Varastot

Varastot

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

29 456

36 406

33 824

32 971

Indeksi

Indeksi

100

100

124

124

115

115

112

112

Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset.

Lähde

| (158) | Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan loppuvarastot kasvoivat 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Kasvu vuodesta 2013 vuoteen 2014 johtui tuotantomäärän kasvusta, kun myynti unionin markkinoilla laski. |
| --- | --- |

(158)

Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan loppuvarastot kasvoivat 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Kasvu vuodesta 2013 vuoteen 2014 johtui tuotantomäärän kasvusta, kun myynti unionin markkinoilla laski.

| (159) | Varastojen kasvun pääsyynä oli se, että vaikka unionin tuotannonala oli rajoittanut tuotantomääriään, myyntimäärät laskivat nopeammin, koska unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan kiinalaiselle tuonnille. |
| --- | --- |

(159)

Varastojen kasvun pääsyynä oli se, että vaikka unionin tuotannonala oli rajoittanut tuotantomääriään, myyntimäärät laskivat nopeammin, koska unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan kiinalaiselle tuonnille.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (160) | Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 5,3 | 4,3 | 3,7 | 3,1 |
| Indeksi | 100 | 81 | 69 | 59 |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 34 956 | 15 206 | 22 551 | 21 672 |
| Indeksi | 100 | 44 | 65 | 62 |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 47 996 | 47 287 | 46 781 | 43 991 |
| Indeksi | 100 | 99 | 97 | 92 |
| Investointien tuotto (%) | 35,6 | 30,4 | 28,3 | 31,2 |
| Indeksi | 100 | 86 | 80 | 88 |
| Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset. |

(160)

Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

5,3

4,3

3,7

3,1

Indeksi

Indeksi

100

100

81

81

69

69

59

59

Kassavirta (tuhatta euroa)

34 956

15 206

22 551

21 672

Indeksi

Indeksi

100

100

44

44

65

65

62

62

Investoinnit (tuhatta euroa)

47 996

47 287

46 781

43 991

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

97

97

92

92

Investointien tuotto (%)

35,6

30,4

28,3

31,2

Indeksi

Indeksi

100

100

86

86

80

80

88

88

Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset.

Lähde

| (161) | Komissio määritti otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(161)

Komissio määritti otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (162) | Unionin tuotannonalan voitot ovat vähentyneet asteittain viimeisten kymmenen vuoden aikana. Unionin tuottajien kannattavuus oli noin 10 prosenttia vuonna 2006, mutta vain 5,3 prosenttia tarkastelujakson ensimmäisenä vuonna ja heikentyi edelleen tarkastelujakson aikana. Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan kannattavuus väheni 41 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(162)

Unionin tuotannonalan voitot ovat vähentyneet asteittain viimeisten kymmenen vuoden aikana. Unionin tuottajien kannattavuus oli noin 10 prosenttia vuonna 2006, mutta vain 5,3 prosenttia tarkastelujakson ensimmäisenä vuonna ja heikentyi edelleen tarkastelujakson aikana. Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan kannattavuus väheni 41 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (163) | Tämän negatiivisen kehityksen syynä ovat unionin tuotannonalan vähenevät myyntimäärät unionin markkinoilla hinnoilla, jotka laskivat tuotantokustannuksia nopeammin tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(163)

Tämän negatiivisen kehityksen syynä ovat unionin tuotannonalan vähenevät myyntimäärät unionin markkinoilla hinnoilla, jotka laskivat tuotantokustannuksia nopeammin tarkastelujaksolla.

| (164) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta pieneni tarkastelujaksolla 38 prosenttia. Se pieneni 56 prosenttia vuosien 2013 ja 2014 välillä, mihin vaikutti tuotannon lisääntyminen vuoteen 2013 verrattuna myynnin vähentyessä, ja parani vuonna 2015. Negatiivinen suuntaus jatkui kuitenkin tutkimusajanjaksolla laskun ollessa suhteellisen pientä. |
| --- | --- |

(164)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta pieneni tarkastelujaksolla 38 prosenttia. Se pieneni 56 prosenttia vuosien 2013 ja 2014 välillä, mihin vaikutti tuotannon lisääntyminen vuoteen 2013 verrattuna myynnin vähentyessä, ja parani vuonna 2015. Negatiivinen suuntaus jatkui kuitenkin tutkimusajanjaksolla laskun ollessa suhteellisen pientä.

| (165) | Investoinnit muodostuvat omaisuuden nettikirjanpitoarvosta. Ne vähenivät vakaasti vuosien 2013 ja 2015 välillä 3 prosenttiyksikköä ja laskivat sitten jyrkästi tutkimusajanjaksolla 5 prosenttiyksikköä. Investoinnit laskivat tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 8 prosenttia. Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta, joka osoittaa omaisuuseristä tehtävien poistojen tason. Se pieneni 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vähennyttyään vakaasti vuodesta 2013 vuoteen 2015, mihin vaikutti myynnin huomattava vähentyminen, se parani jonkin verran tutkimusajanjaksolla. Tämä indikaattori ei kuitenkaan sellaisenaan kuvaa unionin tuotannonalan tilannetta. Unionin tuotannonalan omaisuuseristä on tehty lähes täydet poistot ja näin ollen omaisuuden nettoarvo on alhainen, mikä johtaa keinotekoisen korkeaan investointien tuottoon. |
| --- | --- |

(165)

Investoinnit muodostuvat omaisuuden nettikirjanpitoarvosta. Ne vähenivät vakaasti vuosien 2013 ja 2015 välillä 3 prosenttiyksikköä ja laskivat sitten jyrkästi tutkimusajanjaksolla 5 prosenttiyksikköä. Investoinnit laskivat tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 8 prosenttia. Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta, joka osoittaa omaisuuseristä tehtävien poistojen tason. Se pieneni 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vähennyttyään vakaasti vuodesta 2013 vuoteen 2015, mihin vaikutti myynnin huomattava vähentyminen, se parani jonkin verran tutkimusajanjaksolla. Tämä indikaattori ei kuitenkaan sellaisenaan kuvaa unionin tuotannonalan tilannetta. Unionin tuotannonalan omaisuuseristä on tehty lähes täydet poistot ja näin ollen omaisuuden nettoarvo on alhainen, mikä johtaa keinotekoisen korkeaan investointien tuottoon.

| (166) | Unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tulos vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä rajoitti sen kykyä hankkia pääomaa. Valurautatavaroita tuottava tuotannonala on pääomavaltaista, ja sille ovat ominaisia toistuvat huomattavat investoinnit 15–20 vuoden välein tuotantoprosessissa tarvittavien koneiden uusimiseksi. Unionin tuotannonalan tuotantotilat vanhenevat nopeasti, ja unionin tuotannonala tarvitsee huomattavia pitkäaikaisia investointeja voidakseen jatkaa toimintaansa. Investointien tuotto tarkastelujaksolla ei riitä kattamaan tällaisia huomattavia investointeja. |
| --- | --- |

(166)

Unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tulos vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä rajoitti sen kykyä hankkia pääomaa. Valurautatavaroita tuottava tuotannonala on pääomavaltaista, ja sille ovat ominaisia toistuvat huomattavat investoinnit 15–20 vuoden välein tuotantoprosessissa tarvittavien koneiden uusimiseksi. Unionin tuotannonalan tuotantotilat vanhenevat nopeasti, ja unionin tuotannonala tarvitsee huomattavia pitkäaikaisia investointeja voidakseen jatkaa toimintaansa. Investointien tuotto tarkastelujaksolla ei riitä kattamaan tällaisia huomattavia investointeja.

4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (167) | Edellä mainittujen tekijöiden tarkastelu osoittaa, että vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan tuotanto laski (– 4 %) ja se menetti osan markkinaosuudestaan. Neljä unionin valimoa on lopettanut toimintansa tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(167)

Edellä mainittujen tekijöiden tarkastelu osoittaa, että vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan tuotanto laski (– 4 %) ja se menetti osan markkinaosuudestaan. Neljä unionin valimoa on lopettanut toimintansa tarkastelujakson aikana.

| (168) | Lisäksi unionin tuottajien kannattavuus on lähes puoliintunut erittäin alhaiselle tasolle vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(168)

Lisäksi unionin tuottajien kannattavuus on lähes puoliintunut erittäin alhaiselle tasolle vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (169) | Myös muut vahinkoindikaattorit, kuten kapasiteetti (– 4 %), myyntimäärä unionissa (– 11 %) ja työllisyys (– 7 %) kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(169)

Myös muut vahinkoindikaattorit, kuten kapasiteetti (– 4 %), myyntimäärä unionissa (– 11 %) ja työllisyys (– 7 %) kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla.

| (170) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(170)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (171) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(171)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (172) | Komissio varmisti, ettei muiden tekijöiden kuin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat tuonti muista kolmansista maista, unionin tuottajien vientimyynti, kysynnän supistuminen, unionin tuottajien välinen kilpailu, unionin tuotannonalan johtaminen ja unionin markkinoiden väitetty segmentoituminen. |
| --- | --- |

(172)

Komissio varmisti, ettei muiden tekijöiden kuin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat tuonti muista kolmansista maista, unionin tuottajien vientimyynti, kysynnän supistuminen, unionin tuottajien välinen kilpailu, unionin tuotannonalan johtaminen ja unionin markkinoiden väitetty segmentoituminen.

5.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (173) | Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla (hintojen alittavuuden marginaalit olivat 35,4–42,7 prosenttia), mikä johti unionin tuotannonalan markkinaosuuksien ja voittojen pienentymiseen (5,3 prosentista vuonna 2013 3,1 prosenttiin tutkimusajanjaksolla). Unionin tuotannonala menetti tarkastelujaksolla 11 prosenttia myyntimäärästään markkinoilla, jotka supistuivat 8 prosenttia samalla, kun Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 16 prosenttia. |
| --- | --- |

(173)

Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla (hintojen alittavuuden marginaalit olivat 35,4–42,7 prosenttia), mikä johti unionin tuotannonalan markkinaosuuksien ja voittojen pienentymiseen (5,3 prosentista vuonna 2013 3,1 prosenttiin tutkimusajanjaksolla). Unionin tuotannonala menetti tarkastelujaksolla 11 prosenttia myyntimäärästään markkinoilla, jotka supistuivat 8 prosenttia samalla, kun Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 16 prosenttia.

| (174) | Kaiken kaikkiaan polkumyynnillä Kiinasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuuden 5,6 prosenttiyksikön kasvu kattoi unionin tuotannonalan 2,1 prosenttiyksikön suuruisen markkinaosuuden menetyksen. |
| --- | --- |

(174)

Kaiken kaikkiaan polkumyynnillä Kiinasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuuden 5,6 prosenttiyksikön kasvu kattoi unionin tuotannonalan 2,1 prosenttiyksikön suuruisen markkinaosuuden menetyksen.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (175) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 13


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia | Määrä (tonnia) | 37 917 | 51 561 | 51 452 | 46 004 |
| Indeksi | 100 | 136 | 136 | 121 |
| Markkinaosuus (%) | 6,5 | 8,8 | 9,2 | 8,5 |
| Keskimääräinen hinta | 945 | 1 027 | 1 055 | 976 |
| Indeksi | 100 | 109 | 112 | 103 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | 64 843 | 31 263 | 32 373 | 29 468 |
| Indeksi | 100 | 48 | 50 | 45 |
| Markkinaosuus (%) | 11,1 | 5,4 | 5,8 | 5,5 |
| Keskimääräinen hinta | 928 | 1 702 | 1 770 | 1 795 |
| Indeksi | 100 | 183 | 190 | 193 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä (Kiinaa lukuun ottamatta) | Määrä (tonnia) | 102 759 | 82 824 | 83 825 | 75 471 |
| Indeksi | 100 | 81 | 82 | 73 |
| Markkinaosuus (%) | 17,6 | 14,2 | 15,0 | 14,0 |
| Keskimääräinen hinta | 922 | 1 269 | 1 317 | 1 282 |
| Indeksi | 100 | 138 | 143 | 139 |
| Lähde: Eurostat, valituksen tekijöiden toimittamat tarkistetut tiedot. |

(175)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 13

Taulukko 13

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Intia

Määrä (tonnia)

37 917

51 561

51 452

46 004

Indeksi

Indeksi

100

100

136

136

136

136

121

121

Markkinaosuus (%)

6,5

8,8

9,2

8,5

Keskimääräinen hinta

945

1 027

1 055

976

Indeksi

Indeksi

100

100

109

109

112

112

103

103

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

64 843

31 263

32 373

29 468

Indeksi

Indeksi

100

100

48

48

50

50

45

45

Markkinaosuus (%)

11,1

5,4

5,8

5,5

Keskimääräinen hinta

928

1 702

1 770

1 795

Indeksi

Indeksi

100

100

183

183

190

190

193

193

Kaikki kolmannet maat yhteensä (Kiinaa lukuun ottamatta)

Määrä (tonnia)

102 759

82 824

83 825

75 471

Indeksi

Indeksi

100

100

81

81

82

82

73

73

Markkinaosuus (%)

17,6

14,2

15,0

14,0

Keskimääräinen hinta

922

1 269

1 317

1 282

Indeksi

Indeksi

100

100

138

138

143

143

139

139

Lähde: Eurostat, valituksen tekijöiden toimittamat tarkistetut tiedot.

Lähde

| (176) | Tuonnin määrät muista kolmansista maista kuin Kiinasta laskivat 27 prosenttia tarkastelujaksolla vuoden 2013 tasolta 102 759 tonnista 75 471 tonniin tutkimusajanjaksolla. Niiden markkinaosuus supistui 20 prosenttia. Suurin osa tästä tuonnista on peräisin Intiasta (61 % tutkimusajanjaksolla). Kolmansista maista tulevan tuonnin osuus kaikesta unioniin tulevasta tuonnista oli tutkimusajanjaksolla noin 34 prosenttia; Intiasta tulevan tuonnin osuus siitä oli noin 21 prosenttia. |
| --- | --- |

(176)

Tuonnin määrät muista kolmansista maista kuin Kiinasta laskivat 27 prosenttia tarkastelujaksolla vuoden 2013 tasolta 102 759 tonnista 75 471 tonniin tutkimusajanjaksolla. Niiden markkinaosuus supistui 20 prosenttia. Suurin osa tästä tuonnista on peräisin Intiasta (61 % tutkimusajanjaksolla). Kolmansista maista tulevan tuonnin osuus kaikesta unioniin tulevasta tuonnista oli tutkimusajanjaksolla noin 34 prosenttia; Intiasta tulevan tuonnin osuus siitä oli noin 21 prosenttia.

| (177) | Tuonnin määrät Intiasta kasvoivat 19 prosenttia tarkastelujaksolla 37 917 tonnista vuonna 2013 noin 46 004 tonniin tutkimusajanjaksolla. Intian markkinaosuus kasvoi 30 prosenttia eli vuoden 2013 6,5 prosentista tutkimusajanjakson 8,5 prosenttiin. |
| --- | --- |

(177)

Tuonnin määrät Intiasta kasvoivat 19 prosenttia tarkastelujaksolla 37 917 tonnista vuonna 2013 noin 46 004 tonniin tutkimusajanjaksolla. Intian markkinaosuus kasvoi 30 prosenttia eli vuoden 2013 6,5 prosentista tutkimusajanjakson 8,5 prosenttiin.

| (178) | Tarkastelujaksolla Kiina kasvatti markkinaosuuttaan osittain unionin tuotannonalan ja osittain muiden kolmansien maiden kuin Intian kustannuksella, mutta sitäkään mahdollisuutta ei voida sulkea pois, että Intia olisi kasvattanut markkinaosuuttaan ainakin osittain unionin tuotannonalan vahingoksi. |
| --- | --- |

(178)

Tarkastelujaksolla Kiina kasvatti markkinaosuuttaan osittain unionin tuotannonalan ja osittain muiden kolmansien maiden kuin Intian kustannuksella, mutta sitäkään mahdollisuutta ei voida sulkea pois, että Intia olisi kasvattanut markkinaosuuttaan ainakin osittain unionin tuotannonalan vahingoksi.

| (179) | Lisäksi Intiasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla samoilla tasoilla kuin Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat (40–50 %). Kun tarkastellaan määrää tonneina, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat tarkastelujaksolla. Tämä hintaero ei kuitenkaan osoita mitään, koska intialaisen ja kiinalaisen viennin tuotevalikoima on erilainen. Intiasta tuotiin EU:hun lähinnä harmaata valurautaa ja Kiinasta pallografiittivalurautaa. Koska harmaa valurauta on suhteellisesti hauraampaa, harmaasta valuraudasta valmistettua tuotetta varten tarvitaan suurempi määrä raaka-ainetta kuin pallografiittivaluraudasta valmistettuun tuotteeseen, jotta ne olisivat suorituskyvyltään vertailukelpoiset. Tämän vuoksi harmaasta valuraudasta valmistetut tuotteet ovat raskaampia, jolloin niiden hinta tarkasteltavana olevan tuotteen kappaletta kohti on vastaavanlainen. |
| --- | --- |

(179)

Lisäksi Intiasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla samoilla tasoilla kuin Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat (40–50 %). Kun tarkastellaan määrää tonneina, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat tarkastelujaksolla. Tämä hintaero ei kuitenkaan osoita mitään, koska intialaisen ja kiinalaisen viennin tuotevalikoima on erilainen. Intiasta tuotiin EU:hun lähinnä harmaata valurautaa ja Kiinasta pallografiittivalurautaa. Koska harmaa valurauta on suhteellisesti hauraampaa, harmaasta valuraudasta valmistettua tuotetta varten tarvitaan suurempi määrä raaka-ainetta kuin pallografiittivaluraudasta valmistettuun tuotteeseen, jotta ne olisivat suorituskyvyltään vertailukelpoiset. Tämän vuoksi harmaasta valuraudasta valmistetut tuotteet ovat raskaampia, jolloin niiden hinta tarkasteltavana olevan tuotteen kappaletta kohti on vastaavanlainen.

| (180) | Koska Intiasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, ne ovat osaltaan aiheuttaneet merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Niiden määrät ja markkinaosuudet ovat kuitenkin huomattavasti pienemmät (8,5 % markkinaosuus tutkimusajanjaksolla verrattuna Kiinan 27,3 %:iin). Erityisesti voidaan todeta, että tuonnin määrä Kiinasta tutkimusajanjaksolla (147 186 tonnia tutkimusajanjaksolla) oli yli kolme kertaa niin suuri kuin Intiasta tulevan tuonnin määrä tutkimusajanjaksolla (46 004 tonnia tutkimusajanjaksolla). Näin ollen Intiasta tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä, eikä sillä voinut olla muuta kuin vähäinen vaikutus unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(180)

Koska Intiasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, ne ovat osaltaan aiheuttaneet merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Niiden määrät ja markkinaosuudet ovat kuitenkin huomattavasti pienemmät (8,5 % markkinaosuus tutkimusajanjaksolla verrattuna Kiinan 27,3 %:iin). Erityisesti voidaan todeta, että tuonnin määrä Kiinasta tutkimusajanjaksolla (147 186 tonnia tutkimusajanjaksolla) oli yli kolme kertaa niin suuri kuin Intiasta tulevan tuonnin määrä tutkimusajanjaksolla (46 004 tonnia tutkimusajanjaksolla). Näin ollen Intiasta tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä, eikä sillä voinut olla muuta kuin vähäinen vaikutus unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (181) | Eurostatin tietojen analyysi osoitti, että tuontihinnat muista maista kuin Intiasta ja Kiinasta nousivat tarkastelujaksolla ja ylittivät tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan hinnat samalla, kun niiden tuontimäärät laskivat 55 prosenttia tarkastelujaksolla (64 843 tonnista 29 468 tonniin) (6). Näin ollen tämä tuonti ei ole voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(181)

Eurostatin tietojen analyysi osoitti, että tuontihinnat muista maista kuin Intiasta ja Kiinasta nousivat tarkastelujaksolla ja ylittivät tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan hinnat samalla, kun niiden tuontimäärät laskivat 55 prosenttia tarkastelujaksolla (64 843 tonnista 29 468 tonniin) (6). Näin ollen tämä tuonti ei ole voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.

6

| (182) | Komissio analysoi myös kumulatiivisesti muista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin. Tuonnin määrä laski 27 prosenttia, keskimääräinen hinta nousi 39 prosenttia ja oli huomattavasti korkeampi kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat. Näin ollen kaikista muista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä eikä sillä voinut olla muuta kuin vähäinen vaikutus vahinkoon. |
| --- | --- |

(182)

Komissio analysoi myös kumulatiivisesti muista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin. Tuonnin määrä laski 27 prosenttia, keskimääräinen hinta nousi 39 prosenttia ja oli huomattavasti korkeampi kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat. Näin ollen kaikista muista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä eikä sillä voinut olla muuta kuin vähäinen vaikutus vahinkoon.

5.2.2   Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

| (183) | Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 14


  Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitulos | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (tonnia) | 14 030 | 16 015 | 19 363 | 19 842 |
| Indeksi | 100 | 114 | 138 | 141 |
| Keskimääräinen hinta (euroa) | 1 452 | 1 509 | 1 463 | 1 443 |
| Indeksi | 100 | 104 | 101 | 99 |
| Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset. |

(183)

Otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 14

Taulukko 14

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitulos

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitulos

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä (tonnia)

14 030

16 015

19 363

19 842

Indeksi

Indeksi

100

100

114

114

138

138

141

141

Keskimääräinen hinta (euroa)

1 452

1 509

1 463

1 443

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

101

101

99

99

Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset.

Lähde

| (184) | Unionin tuottajien vienti etuyhteydessä oleville ja etuyhteydettömille asiakkaille kasvoi tarkastelujaksolla niin määrällä kuin arvolla mitattuna. Keskimääräinen viennin yksikköhinta etuyhteydettömille asiakkaille on huomattavasti korkeampi kuin kiinalaisen tuonnin keskimääräinen yksikköhinta. Unionin tuotannonalan vientimyynti ei näin ollen ole vaikuttanut unionin tuotannonalan heikkoon kannattavuuteen ja alhaiseen kapasiteetin käyttöasteeseen. Komissio totesi tältä osin, ettei unionin tuotannonalan vientitulos vaikuttanut sille aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(184)

Unionin tuottajien vienti etuyhteydessä oleville ja etuyhteydettömille asiakkaille kasvoi tarkastelujaksolla niin määrällä kuin arvolla mitattuna. Keskimääräinen viennin yksikköhinta etuyhteydettömille asiakkaille on huomattavasti korkeampi kuin kiinalaisen tuonnin keskimääräinen yksikköhinta. Unionin tuotannonalan vientimyynti ei näin ollen ole vaikuttanut unionin tuotannonalan heikkoon kannattavuuteen ja alhaiseen kapasiteetin käyttöasteeseen. Komissio totesi tältä osin, ettei unionin tuotannonalan vientitulos vaikuttanut sille aiheutuneeseen vahinkoon.

| (185) | Tuojien järjestö väitti, että unionin tuotannonalalle väitetysti aiheutunut merkittävä vahinko johtui pääasiassa unionin viennin huomattavasta supistumisesta tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(185)

Tuojien järjestö väitti, että unionin tuotannonalalle väitetysti aiheutunut merkittävä vahinko johtui pääasiassa unionin viennin huomattavasta supistumisesta tarkastelujaksolla.

| (186) | Komissio totesi, että tuojien järjestö käyttää Eurostatin tietoja perusteluissaan. Kuten 36 kappaleessa selitetään, tarkasteltavana olevalla tuotteella on Eurostatin tiedoissa ex-etuliite, joten Eurostat ei anna tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää vastaavia tietoja. |
| --- | --- |

(186)

Komissio totesi, että tuojien järjestö käyttää Eurostatin tietoja perusteluissaan. Kuten 36 kappaleessa selitetään, tarkasteltavana olevalla tuotteella on Eurostatin tiedoissa ex-etuliite, joten Eurostat ei anna tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää vastaavia tietoja.

| (187) | Unionin tuottajilta saatujen tarkistettujen tietojen mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen myyntimäärä kasvoi, kuten 183 kappaleessa olevassa taulukossa 14 osoitetaan. |
| --- | --- |

(187)

Unionin tuottajilta saatujen tarkistettujen tietojen mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen myyntimäärä kasvoi, kuten 183 kappaleessa olevassa taulukossa 14 osoitetaan.

| (188) | Tuojien järjestö ei ole esittänyt mitään perusteluita otokseen valittujen yritysten toimittamien tarkistettujen tietojen kiistämiseksi, minkä vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(188)

Tuojien järjestö ei ole esittänyt mitään perusteluita otokseen valittujen yritysten toimittamien tarkistettujen tietojen kiistämiseksi, minkä vuoksi väite hylättiin.

5.2.3   Kysynnän supistuminen

Kysynnän supistuminen

| (189) | Tuojien järjestö väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko liittyy rakennustoiminnan – niin talonrakennuksen kuin maa- ja vesirakentamisen – markkinoihin, jotka eivät ole vielä täysin toipuneet talouskriisistä. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan vetäytymiseen unionista liittyvät epäselvät näkymät ovat luoneet ongelmia unionin tuotannonalalle. Tuojien järjestö ei kuitenkaan esittänyt pitävää näyttöä näiden väitteiden tueksi. |
| --- | --- |

(189)

Tuojien järjestö väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko liittyy rakennustoiminnan – niin talonrakennuksen kuin maa- ja vesirakentamisen – markkinoihin, jotka eivät ole vielä täysin toipuneet talouskriisistä. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan vetäytymiseen unionista liittyvät epäselvät näkymät ovat luoneet ongelmia unionin tuotannonalalle. Tuojien järjestö ei kuitenkaan esittänyt pitävää näyttöä näiden väitteiden tueksi.

| (190) | Intian tuotannonala väitti lisäksi, että valituksen tekijät eivät alun perin esittäneet näyttöä suorasta yhteydestä unionin tuottajien Aco, Dois Portos ja EJ Access Systems valimoiden sulkemisen ja Kiinasta ja Intiasta väitetysti polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvan paineen välillä. Nämä sulkemiset osuivat kuitenkin ajallisesti yksiin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvun, unionin tuotannonalan markkinaosuuden supistumisen ja sen hintojen ja kannattavuuden laskun kanssa. |
| --- | --- |

(190)

Intian tuotannonala väitti lisäksi, että valituksen tekijät eivät alun perin esittäneet näyttöä suorasta yhteydestä unionin tuottajien Aco, Dois Portos ja EJ Access Systems valimoiden sulkemisen ja Kiinasta ja Intiasta väitetysti polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvan paineen välillä. Nämä sulkemiset osuivat kuitenkin ajallisesti yksiin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvun, unionin tuotannonalan markkinaosuuden supistumisen ja sen hintojen ja kannattavuuden laskun kanssa.

| (191) | Komissio totesi, että tarkastelujaksolla kulutus laski unionissa 8 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan myynti väheni 11 prosenttia ja kiinalainen polkumyyntituonti kasvoi 16 prosenttia. Komissio päättelee näin ollen, että vaikka kysynnän supistumisella olisi voinut olla vaikutusta unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen tutkimusajanjaksolla, se ei poistanut syy-yhteyttä kiinalaisen polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. Sen vuoksi komissio hylkäsi nämä väitteet. |
| --- | --- |

(191)

Komissio totesi, että tarkastelujaksolla kulutus laski unionissa 8 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan myynti väheni 11 prosenttia ja kiinalainen polkumyyntituonti kasvoi 16 prosenttia. Komissio päättelee näin ollen, että vaikka kysynnän supistumisella olisi voinut olla vaikutusta unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen tutkimusajanjaksolla, se ei poistanut syy-yhteyttä kiinalaisen polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. Sen vuoksi komissio hylkäsi nämä väitteet.

5.2.4   Kilpailu unionin tuottajien välillä

Kilpailu unionin tuottajien välillä

| (192) | Tuojien järjestö väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on yhteydessä itäisissä jäsenvaltioissa toimivien tuottajien aiheuttamaan unionin sisäiseen kilpailuun, josta on aiheutunut vahinkoa läntisissä jäsenvaltioissa toimiville tuottajille. |
| --- | --- |

(192)

Tuojien järjestö väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on yhteydessä itäisissä jäsenvaltioissa toimivien tuottajien aiheuttamaan unionin sisäiseen kilpailuun, josta on aiheutunut vahinkoa läntisissä jäsenvaltioissa toimiville tuottajille.

| (193) | Valituksen tekijät kiistivät tämän ja väittivät, että keski- ja itäeurooppalaiset tuottajat eivät ole yleensä kilpailleet voimakkaasti läntisissä jäsenvaltioissa, koska läntisten jäsenvaltioiden markkinat eivät olleet niin houkuttelevat kiinalaisen polkumyyntituonnin vuoksi. |
| --- | --- |

(193)

Valituksen tekijät kiistivät tämän ja väittivät, että keski- ja itäeurooppalaiset tuottajat eivät ole yleensä kilpailleet voimakkaasti läntisissä jäsenvaltioissa, koska läntisten jäsenvaltioiden markkinat eivät olleet niin houkuttelevat kiinalaisen polkumyyntituonnin vuoksi.

| (194) | Komissio totesi, että valurautatavaroiden alalla on unionin sisäistä kauppaa myös keski-/itäeurooppalaisten ja läntisten jäsenvaltioiden välillä. Unionin sisäisen kaupan kehitys on ollut vakaata tarkastelujaksolla, eikä se näin ollen ole voinut vaikuttaa tarkastelujaksolla aiheutuneeseen vahinkoon. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(194)

Komissio totesi, että valurautatavaroiden alalla on unionin sisäistä kauppaa myös keski-/itäeurooppalaisten ja läntisten jäsenvaltioiden välillä. Unionin sisäisen kaupan kehitys on ollut vakaata tarkastelujaksolla, eikä se näin ollen ole voinut vaikuttaa tarkastelujaksolla aiheutuneeseen vahinkoon. Tämän vuoksi väite hylättiin.

5.2.5   Unionin tuotannonalan johtaminen

Unionin tuotannonalan johtaminen

| (195) | Tuojien järjestö väitti, että unionin tuotannonalan heikomman aseman syynä ovat johdon tehottomat päätökset ja se, ettei tutkimukseen ja kehitykseen ole tehty investointeja. |
| --- | --- |

(195)

Tuojien järjestö väitti, että unionin tuotannonalan heikomman aseman syynä ovat johdon tehottomat päätökset ja se, ettei tutkimukseen ja kehitykseen ole tehty investointeja.

| (196) | Tuojien järjestö ei esittänyt mitään näyttöä näiden väitteiden tueksi. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteet. |
| --- | --- |

(196)

Tuojien järjestö ei esittänyt mitään näyttöä näiden väitteiden tueksi. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteet.

5.2.6   Unionin markkinoiden segmentoituminen

Unionin markkinoiden segmentoituminen

| (197) | CCCME väitti, että myydyt tuotelajit poikkeavat toisistaan huomattavasti jäsenvaltioiden maantieteellisen sijainnin mukaan – ne jakaantuvat lähinnä harmaasta valuraudasta ja pallografiittivaluraudasta valmistettujen tuotteiden osalta. Asiakkaat eri jäsenvaltioissa näyttävät johdonmukaisesti käyttävän vain toista näistä tuotteista. Unionin tuotannonala jakaantuu harmaan valuraudan ja pallografiittivaluraudan valmistuksen suhteen, ja tuonti Kiinasta koostuu lähinnä pallografiittivaluraudasta valmistetuista tuotteista, kun taas Intiasta tulevat tuotteet on valmistettu pääasiassa harmaasta valuraudasta. Myös Intian tuotannonala otti tämän esille. |
| --- | --- |

(197)

CCCME väitti, että myydyt tuotelajit poikkeavat toisistaan huomattavasti jäsenvaltioiden maantieteellisen sijainnin mukaan – ne jakaantuvat lähinnä harmaasta valuraudasta ja pallografiittivaluraudasta valmistettujen tuotteiden osalta. Asiakkaat eri jäsenvaltioissa näyttävät johdonmukaisesti käyttävän vain toista näistä tuotteista. Unionin tuotannonala jakaantuu harmaan valuraudan ja pallografiittivaluraudan valmistuksen suhteen, ja tuonti Kiinasta koostuu lähinnä pallografiittivaluraudasta valmistetuista tuotteista, kun taas Intiasta tulevat tuotteet on valmistettu pääasiassa harmaasta valuraudasta. Myös Intian tuotannonala otti tämän esille.

| (198) | CCCME väitti, että sellaiselle jäsenvaltiolle, jossa myydään enimmäkseen harmaata valurautaa, aiheutuneen vahingon ei voida katsoa johtuvan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta, koska nämä tuotteet eivät kilpaile keskenään. |
| --- | --- |

(198)

CCCME väitti, että sellaiselle jäsenvaltiolle, jossa myydään enimmäkseen harmaata valurautaa, aiheutuneen vahingon ei voida katsoa johtuvan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta, koska nämä tuotteet eivät kilpaile keskenään.

| (199) | Komissio totesi, että unionin markkinat ovat sisämarkkinat, joilla on yleiseurooppalaisia ja myös kansallisia standardeja samoin kuin unionin sisäistä kauppaa ja tuontia muualta. Vaikka toisinaan suositaan harmaasta valuraudasta ja toisinaan pallografiittivaluraudasta valmistettuja tuotteita, myynti ja tuotanto eivät yksinomaan pohjaudu valuraudan tyyppiin. Molemmilla tyypeillä on sama käyttötarkoitus ja ne voidaan korvata keskenään. Komissio katsoi tästä syystä harmaasta valuraudasta ja pallografiittivaluraudasta valmistettujen tuotteiden olevan keskenään vaihdettavissa. |
| --- | --- |

(199)

Komissio totesi, että unionin markkinat ovat sisämarkkinat, joilla on yleiseurooppalaisia ja myös kansallisia standardeja samoin kuin unionin sisäistä kauppaa ja tuontia muualta. Vaikka toisinaan suositaan harmaasta valuraudasta ja toisinaan pallografiittivaluraudasta valmistettuja tuotteita, myynti ja tuotanto eivät yksinomaan pohjaudu valuraudan tyyppiin. Molemmilla tyypeillä on sama käyttötarkoitus ja ne voidaan korvata keskenään. Komissio katsoi tästä syystä harmaasta valuraudasta ja pallografiittivaluraudasta valmistettujen tuotteiden olevan keskenään vaihdettavissa.

| (200) | CCCME väitti vielä, että osa unionin tuotannonalasta erikoistuu muiden kuin vakiotyyppisten tuotteiden tuotantoon ja myyntiin. Tässä käsitelty tuonti ei koske muita kuin vakiotyyppisiä tuotteita, eikä tällaisiin tuotteisiin liittyvän vahingon voida katsoa johtuvan Kiinasta tai Intiasta tulevasta tuonnista. |
| --- | --- |

(200)

CCCME väitti vielä, että osa unionin tuotannonalasta erikoistuu muiden kuin vakiotyyppisten tuotteiden tuotantoon ja myyntiin. Tässä käsitelty tuonti ei koske muita kuin vakiotyyppisiä tuotteita, eikä tällaisiin tuotteisiin liittyvän vahingon voida katsoa johtuvan Kiinasta tai Intiasta tulevasta tuonnista.

| (201) | Komissio käytti tuoteluokitusjärjestelmää, jonka avulla voitiin verrata tuontituotteita unionin tuotannonalan tuottamiin samankaltaisiin tuotteisiin. Näin ollen tuotteiden väliset erot otetaan huomioon vahingon tason määrittelyssä. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(201)

Komissio käytti tuoteluokitusjärjestelmää, jonka avulla voitiin verrata tuontituotteita unionin tuotannonalan tuottamiin samankaltaisiin tuotteisiin. Näin ollen tuotteiden väliset erot otetaan huomioon vahingon tason määrittelyssä. Tämän vuoksi väite hylättiin.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (202) | Komissio vahvisti alustavasti syy-yhteyden unionin tuottajille aiheutuneen vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välillä. |
| --- | --- |

(202)

Komissio vahvisti alustavasti syy-yhteyden unionin tuottajille aiheutuneen vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välillä.

| (203) | Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(203)

Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (204) | Muiden yksilöityjen tekijöiden, kuten kolmansista maista tulevan tuonnin, unionin tuottajien vientituloksen, kysynnän supistumisen, unionin tuottajien välisen kilpailun, unionin tuotannonalan johtamisen ja unionin markkinoiden väitetyn segmentoitumisen, ei alustavasti havaittu poistavan syy-yhteyttä edes niiden yhteisvaikutus huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(204)

Muiden yksilöityjen tekijöiden, kuten kolmansista maista tulevan tuonnin, unionin tuottajien vientituloksen, kysynnän supistumisen, unionin tuottajien välisen kilpailun, unionin tuotannonalan johtamisen ja unionin markkinoiden väitetyn segmentoitumisen, ei alustavasti havaittu poistavan syy-yhteyttä edes niiden yhteisvaikutus huomioon ottaen.

| (205) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti, eivätkä muut tekijät, tarkasteltuina yksin tai yhdessä, poistaneet syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(205)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti, eivätkä muut tekijät, tarkasteltuina yksin tai yhdessä, poistaneet syy-yhteyttä.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (206) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(206)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (207) | Unionin tuotannonala muodostuu suurista sekä pienistä ja keskisuurista yrityksistä ja työllisti suoraan noin 3 000 työntekijää samankaltaisen tuotteen tuotannossa tarkastelujaksolla. Tuotannonala on sijoittanut pääasiallisesti Belgiaan, Espanjaan, Ranskaan, Saksaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mutta vähäisemmässä määrin tuotantoa on myös Alankomaissa, Italiassa, Kroatiassa, Puolassa, Ruotsissa, Sloveniassa, Suomessa ja Tšekissä. |
| --- | --- |

(207)

Unionin tuotannonala muodostuu suurista sekä pienistä ja keskisuurista yrityksistä ja työllisti suoraan noin 3 000 työntekijää samankaltaisen tuotteen tuotannossa tarkastelujaksolla. Tuotannonala on sijoittanut pääasiallisesti Belgiaan, Espanjaan, Ranskaan, Saksaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mutta vähäisemmässä määrin tuotantoa on myös Alankomaissa, Italiassa, Kroatiassa, Puolassa, Ruotsissa, Sloveniassa, Suomessa ja Tšekissä.

| (208) | Kahdeksan unionin tuottajaa (joista kaksi on toisiinsa etuyhteydessä) toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Yksikään tiedossa olevista tuottajista ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. Kuten edellä 4.4.4 kohdassa osoitettiin, analysoitaessa vahinkoindikaattoreiden kehitystä tarkastelujakson alusta lähtien todettiin koko unionin tuotannonalan tilanteen heikenneen ja koko tuotannonalan kärsineen polkumyyntituonnista. |
| --- | --- |

(208)

Kahdeksan unionin tuottajaa (joista kaksi on toisiinsa etuyhteydessä) toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Yksikään tiedossa olevista tuottajista ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. Kuten edellä 4.4.4 kohdassa osoitettiin, analysoitaessa vahinkoindikaattoreiden kehitystä tarkastelujakson alusta lähtien todettiin koko unionin tuotannonalan tilanteen heikenneen ja koko tuotannonalan kärsineen polkumyyntituonnista.

| (209) | Komissio odottaa, että väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotto palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoille, pysäyttää hintojen laskun ja antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuuden saada takaisin menettämänsä markkinaosuus. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan kannattavuus paranisi tasolle, jota pidetään välttämättömänä tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla. |
| --- | --- |

(209)

Komissio odottaa, että väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotto palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoille, pysäyttää hintojen laskun ja antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuuden saada takaisin menettämänsä markkinaosuus. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan kannattavuus paranisi tasolle, jota pidetään välttämättömänä tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla.

| (210) | Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Komissio muistuttaa, että useimmat vahinkoindikaattorit ovat kehittyneet negatiivisesti tarkastelujakson alusta lähtien. Otokseen valittujen unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvät vahinkoindikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia. |
| --- | --- |

(210)

Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Komissio muistuttaa, että useimmat vahinkoindikaattorit ovat kehittyneet negatiivisesti tarkastelujakson alusta lähtien. Otokseen valittujen unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvät vahinkoindikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia.

| (211) | Tämän vuoksi on tärkeää, että hinnat palautetaan tasolle, jolla kaikki tuottajat voivat toimia unionin markkinoilla tasapuolisissa toimintaolosuhteissa. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen ja rahoitustilanne heikkenee edelleen. |
| --- | --- |

(211)

Tämän vuoksi on tärkeää, että hinnat palautetaan tasolle, jolla kaikki tuottajat voivat toimia unionin markkinoilla tasapuolisissa toimintaolosuhteissa. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen ja rahoitustilanne heikkenee edelleen.

| (212) | Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että polkumyyntitullin käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden toipua havaitun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(212)

Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että polkumyyntitullin käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden toipua havaitun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien etu

Etuyhteydettömien tuojien etu

| (213) | Kuten 21 kappaleessa todettiin, 28 tuojaa, joista 19 on 7 kappaleessa tarkoitetun tuojien järjestön jäseniä, teki yhteistyötä tutkimuksessa, ja kolme niistä valittiin otokseen. Yhteistyössä toimineiden tuojien osuus Kiinasta ja Intiasta tulevasta tuonnista on 62 prosenttia. Otokseen valittujen kolmen tuojan osuus kaikkien yhteistyössä toimineiden tuojien tuonnin määrästä on 42 prosenttia. Kaikki otokseen valitut kolme tuojaa sekä muut tuojien järjestön jäsenet vastustavat toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(213)

Kuten 21 kappaleessa todettiin, 28 tuojaa, joista 19 on 7 kappaleessa tarkoitetun tuojien järjestön jäseniä, teki yhteistyötä tutkimuksessa, ja kolme niistä valittiin otokseen. Yhteistyössä toimineiden tuojien osuus Kiinasta ja Intiasta tulevasta tuonnista on 62 prosenttia. Otokseen valittujen kolmen tuojan osuus kaikkien yhteistyössä toimineiden tuojien tuonnin määrästä on 42 prosenttia. Kaikki otokseen valitut kolme tuojaa sekä muut tuojien järjestön jäsenet vastustavat toimenpiteiden käyttöönottoa.

| (214) | Tuojien järjestö väitti, ettei polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin edun mukaista, koska se aiheuttaisi kilpailun vääristymistä unionin markkinoilla ja estäisi tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin unioniin, koska tuonti Kiinasta ja Intiasta muodostaa lähes koko unionin tuonnin. |
| --- | --- |

(214)

Tuojien järjestö väitti, ettei polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin edun mukaista, koska se aiheuttaisi kilpailun vääristymistä unionin markkinoilla ja estäisi tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin unioniin, koska tuonti Kiinasta ja Intiasta muodostaa lähes koko unionin tuonnin.

| (215) | Valituksen tekijät vastustivat tätä väitettä ja totesivat, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi unionin hinnat tasolle, joka mahdollistaa tasapuolisen kilpailun eikä sulkisi markkinoita Kiinasta tai Intiasta tulevalta tuonnilta eikä johtaisi tilanteeseen, jossa jokin unionin tuottaja onnistuisi hankkimaan määräävän aseman unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(215)

Valituksen tekijät vastustivat tätä väitettä ja totesivat, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi unionin hinnat tasolle, joka mahdollistaa tasapuolisen kilpailun eikä sulkisi markkinoita Kiinasta tai Intiasta tulevalta tuonnilta eikä johtaisi tilanteeseen, jossa jokin unionin tuottaja onnistuisi hankkimaan määräävän aseman unionin markkinoilla.

| (216) | Tuojien järjestö väitti, että etuyhteydettömillä tuojilla on jo unionin tuottajien vertikaalisen integraation vuoksi vakavia vaikeuksia tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hankkimiseksi riittävässä määrin unionin markkinoilta; tämä tilanne heikkenee, jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

(216)

Tuojien järjestö väitti, että etuyhteydettömillä tuojilla on jo unionin tuottajien vertikaalisen integraation vuoksi vakavia vaikeuksia tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hankkimiseksi riittävässä määrin unionin markkinoilta; tämä tilanne heikkenee, jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön.

| (217) | Komissio totesi, että unionin tuotannonala myy riippumattomille jakelijoille eikä ole vertikaalisesti integroitunut, kuten etuyhteydettömien tuojien järjestö väitti. Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste on nykyään alhainen, ja noin 10 prosenttia tuonnista on peräisin muista maista kuin Kiinasta ja Intiasta, joten tuojat voisivat siirtyä unionin tuotantoon tai muuhun tuontiin. Tästä syystä komissio katsoo, että valituksen tekijät voisivat turvata toimitusvarmuuden mahdollisen ylimääräisen kysynnän täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(217)

Komissio totesi, että unionin tuotannonala myy riippumattomille jakelijoille eikä ole vertikaalisesti integroitunut, kuten etuyhteydettömien tuojien järjestö väitti. Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste on nykyään alhainen, ja noin 10 prosenttia tuonnista on peräisin muista maista kuin Kiinasta ja Intiasta, joten tuojat voisivat siirtyä unionin tuotantoon tai muuhun tuontiin. Tästä syystä komissio katsoo, että valituksen tekijät voisivat turvata toimitusvarmuuden mahdollisen ylimääräisen kysynnän täyttämiseksi.

| (218) | Tuojien järjestön mukaan useimmat etuyhteydettömät tuojat ovat pk-yrityksiä ja niillä on rajalliset mahdollisuudet mukauttaa yritystoimintansa polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(218)

Tuojien järjestön mukaan useimmat etuyhteydettömät tuojat ovat pk-yrityksiä ja niillä on rajalliset mahdollisuudet mukauttaa yritystoimintansa polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoon.

| (219) | Komissio arvioi sekä tuojien että valituksen tekijöiden väitteet ja päätteli, että nykytiedon mukaan tuojat tuovat jonkin verran lisäarvoa unionille eivätkä ne voisi absorboida polkumyyntitullia ilman hinnankorotuksia. Komissio vertasi tuojien ja unionin tuotannonalan keskimääräisiä myyntihintoja ja totesi, että hintojen nostamiseen on varaa. |
| --- | --- |

(219)

Komissio arvioi sekä tuojien että valituksen tekijöiden väitteet ja päätteli, että nykytiedon mukaan tuojat tuovat jonkin verran lisäarvoa unionille eivätkä ne voisi absorboida polkumyyntitullia ilman hinnankorotuksia. Komissio vertasi tuojien ja unionin tuotannonalan keskimääräisiä myyntihintoja ja totesi, että hintojen nostamiseen on varaa.

| (220) | Tuojien mukaan niiden on vaikea siirtyä käyttämään vaihtoehtoisia hankintalähteitä muottien ja sertifioinnin kustannusten vuoksi, mutta komission mukaan tämä on mahdollista seuraavasta syystä. Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste on 54 prosenttia, ja näyttää siltä, että Intia, jonka ei alun perin havaittu harjoittavan polkumyyntiä, tuottaa yhä enemmän pallografiittivalurautaa ja on näin ollen mahdollinen hankintalähde Turkin ja Norjan kaltaisten muiden maiden lisäksi. |
| --- | --- |

(220)

Tuojien mukaan niiden on vaikea siirtyä käyttämään vaihtoehtoisia hankintalähteitä muottien ja sertifioinnin kustannusten vuoksi, mutta komission mukaan tämä on mahdollista seuraavasta syystä. Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste on 54 prosenttia, ja näyttää siltä, että Intia, jonka ei alun perin havaittu harjoittavan polkumyyntiä, tuottaa yhä enemmän pallografiittivalurautaa ja on näin ollen mahdollinen hankintalähde Turkin ja Norjan kaltaisten muiden maiden lisäksi.

| (221) | Komissio totesi tuojilla olevan työllisyyden kannalta vähäinen merkitys. Otokseen valitut kolme unionin tuottajaa työllistävät noin 1 200 henkeä, mutta Kiinasta tuontia harjoittavien kahden otokseen valitun tuojan tapauksessa alle 100 hengen voidaan katsoa työskentelevän tarkasteltavana olevan tuotteen parissa. |
| --- | --- |

(221)

Komissio totesi tuojilla olevan työllisyyden kannalta vähäinen merkitys. Otokseen valitut kolme unionin tuottajaa työllistävät noin 1 200 henkeä, mutta Kiinasta tuontia harjoittavien kahden otokseen valitun tuojan tapauksessa alle 100 hengen voidaan katsoa työskentelevän tarkasteltavana olevan tuotteen parissa.

| (222) | Komissio totesi, että tässä vaiheessa käytettävissä olevien tietojen – jotka se vielä tarkistaa väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen – perusteella toimenpiteillä ei todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta etuyhteydettömiin tuojiin eivätkä ne kumoa toimenpiteistä unionin tuotannonalalle aiheutuvaa positiivista vaikutusta. |
| --- | --- |

(222)

Komissio totesi, että tässä vaiheessa käytettävissä olevien tietojen – jotka se vielä tarkistaa väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen – perusteella toimenpiteillä ei todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta etuyhteydettömiin tuojiin eivätkä ne kumoa toimenpiteistä unionin tuotannonalalle aiheutuvaa positiivista vaikutusta.

6.3   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (223) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimpiä loppukäyttäjiä ovat julkiset palvelut. Käyttäjien kannalta tarkasteltavana olevan tuotteen osuus usein suurissa infrastruktuurihankkeissa on vähäinen. |
| --- | --- |

(223)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimpiä loppukäyttäjiä ovat julkiset palvelut. Käyttäjien kannalta tarkasteltavana olevan tuotteen osuus usein suurissa infrastruktuurihankkeissa on vähäinen.

| (224) | Tuojien järjestö pelkäsi, että polkumyyntitoimenpiteet nostaisivat hintoja loppukäyttäjien (useimmiten julkisyhteisöjä) vahingoksi. Loppukäyttäjät eivät kuitenkaan unionin tuotannonalan kustannuksella voi tuudittautua hintoihin, jotka alittavat kustannukset. |
| --- | --- |

(224)

Tuojien järjestö pelkäsi, että polkumyyntitoimenpiteet nostaisivat hintoja loppukäyttäjien (useimmiten julkisyhteisöjä) vahingoksi. Loppukäyttäjät eivät kuitenkaan unionin tuotannonalan kustannuksella voi tuudittautua hintoihin, jotka alittavat kustannukset.

| (225) | Yksikään käyttäjä- tai kuluttajajärjestö ei ilmoittautunut tutkimuksessa. Koska nämä osapuolet kieltäytyivät yhteistyöstä, komissio päätteli, että toimenpiteiden alustava käyttöönotto ei vaikuttaisi niiden tilanteeseen kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

(225)

Yksikään käyttäjä- tai kuluttajajärjestö ei ilmoittautunut tutkimuksessa. Koska nämä osapuolet kieltäytyivät yhteistyöstä, komissio päätteli, että toimenpiteiden alustava käyttöönotto ei vaikuttaisi niiden tilanteeseen kohtuuttomasti.

6.4   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (226) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. |
| --- | --- |

(226)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

7.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (227) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. Intian ei todettu harjoittavan polkumyyntiä, joten väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön, mutta tutkimusta jatketaan, kunnes lopulliset päätelmät on tehty. |
| --- | --- |

(227)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. Intian ei todettu harjoittavan polkumyyntiä, joten väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön, mutta tutkimusta jatketaan, kunnes lopulliset päätelmät on tehty.

7.1   Vahingon korjaava taso

Vahingon korjaava taso

| (228) | Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. |
| --- | --- |

(228)

Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.

| (229) | Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(229)

Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

| (230) | Määrittääkseen voiton, joka voidaan kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, komissio otti huomioon etuyhteydettömässä myynnissä saadut voitot, joita käytettiin vahingon korjaavan tason määrittämiseen. |
| --- | --- |

(230)

Määrittääkseen voiton, joka voidaan kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, komissio otti huomioon etuyhteydettömässä myynnissä saadut voitot, joita käytettiin vahingon korjaavan tason määrittämiseen.

| (231) | Tavoitevoitoksi määritettiin alustavasti 5,3 prosenttia vuonna 2013 etuyhteydettömästä myynnistä saatujen voittojen mukaisesti. Koska polkumyyntituonti kasvoi huomattavasti vuonna 2014, jonka jälkeen se vakiintui, vuoden 2013 voittotason katsotaan olevan sellainen, joka voitaisiin kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, jota oikaistiin asianmukaisesti tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, otokseen kuuluneiden unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(231)

Tavoitevoitoksi määritettiin alustavasti 5,3 prosenttia vuonna 2013 etuyhteydettömästä myynnistä saatujen voittojen mukaisesti. Koska polkumyyntituonti kasvoi huomattavasti vuonna 2014, jonka jälkeen se vakiintui, vuoden 2013 voittotason katsotaan olevan sellainen, joka voitaisiin kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, jota oikaistiin asianmukaisesti tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, otokseen kuuluneiden unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

| (232) | Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 94–98 kappale). |
| --- | --- |

(232)

Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 94–98 kappale).

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

Väliaikaiset toimenpiteet

| (233) | Kiinasta peräisin olevien valurautatavaroiden tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahingon korjaavia tasoja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullin määrä olisi asetettava polkumyyntimarginaalin ja vahingon korjaavista tasoista alemman suuruiseksi. |
| --- | --- |

(233)

Kiinasta peräisin olevien valurautatavaroiden tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahingon korjaavia tasoja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullin määrä olisi asetettava polkumyyntimarginaalin ja vahingon korjaavista tasoista alemman suuruiseksi.

| (234) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:








  Yritys | Polkumyyntimarginaali (%) | Vahingon korjaava taso (%) | Väliaikainen polkumyyntitulli (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | 70,7 | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 | 59,9 | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 | 80,7 | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 | 77,8 | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 | 73,5 | 33,1 |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 33,1 | 72,1 | 33,1 |
| Kaikki muut yritykset | 42,8 | 80,7 | 42,8 |

(234)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali (%)

Vahingon korjaava taso (%)

Väliaikainen polkumyyntitulli (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

70,7

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

59,9

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

80,7

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

77,8

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

73,5

33,1

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

33,1

72,1

33,1

Kaikki muut yritykset

42,8

80,7

42,8

| (235) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan Kiinasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(235)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan Kiinasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (236) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (7). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(236)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (7). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

7

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (237) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(237)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

8.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (238) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(238)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.

| (239) | Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, |
| --- | --- |

(239)

Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tiettyjä suomugrafiittivaluraudasta (harmaa valurauta) tai pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettuja tavaroita ja niiden osia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7325 10 00 (Taric-koodi 7325100031) ja ex 7325 99 10 (Taric-koodi 7325991051).

Kyseisiä tavaroita käytetään seuraavasti:

| — | peittämään maan pinnalla tai alla olevia järjestelmiä ja/tai maan pinnalla tai alla oleviin järjestelmiin johtavia aukkoja sekä |
| --- | --- |

—

peittämään maan pinnalla tai alla olevia järjestelmiä ja/tai maan pinnalla tai alla oleviin järjestelmiin johtavia aukkoja sekä

| — | tarjoamaan pääsy ja/tai näkymä maan pinnalla tai alla oleviin järjestelmiin. |
| --- | --- |

—

tarjoamaan pääsy ja/tai näkymä maan pinnalla tai alla oleviin järjestelmiin.

Tavarat voivat olla työstettyjä, päällystettyjä, maalattuja ja/tai sisältää muita materiaaleja, kuten betonia, päällyslaattoja tai tiiliä.

Seuraavat tuotelajit eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään:

| — | standardin EN 1433 piiriin kuuluvat koururitilät, jotka on tarkoitettu asennettaviksi polymeeristä, muovista tai betonista olevien kourujen osaksi mahdollistamaan pintaveden virtaus kouruun; |
| --- | --- |

—

standardin EN 1433 piiriin kuuluvat koururitilät, jotka on tarkoitettu asennettaviksi polymeeristä, muovista tai betonista olevien kourujen osaksi mahdollistamaan pintaveden virtaus kouruun;

| — | palopostit. |
| --- | --- |

—

palopostit.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | C221 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 | C222 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 | C223 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 | C224 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 | C225 |
| Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset | 33,1 | Ks. liite |
| Kaikki muut yritykset | 42,8 | C999 |

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

C221

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

C222

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

C223

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

C224

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

C225

Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

33,1

Ks. liite

Kaikki muut yritykset

42,8

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkasteltavana oleva tuote) (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), [asianomainen maa]. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta

| a) | pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin; |
| --- | --- |

a)

pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin;

| b) | toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; sekä |
| --- | --- |

b)

toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; sekä

| c) | pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

c)

pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

2.   Asetuksen (EU) 2016/1036 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta esittää väliaikaisten toimenpiteiden soveltamista koskevia huomautuksia.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevien tiettyjen valurautatavaroiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta (EUVL C 461, 10.12.2016, s. 22).

2

(3)  Komissio käyttää tavallisesti tutkimusajanjaksoa edeltävää kolmen vuoden ajanjaksoa, ks. esim. komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/141, annettu 26 päivänä tammikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkien liitososien tuonnissa (EUVL L 22, 27.1.2017, s. 14) ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1559, annettu 18 päivänä syyskuuta 2015, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (EUVL L 244, 19.9.2015, s. 25).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1212/2005, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuonnissa (EUVL L 199, 29.7.2005, s. 1).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 871/2011, annettu 26 päivänä elokuuta 2011, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä ja kyseisten toimenpiteiden kumoamisesta (EUVL L 227, 2.9.2011, s. 1).

5

(6)  Muista maista kuin Intiasta ja Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta ei ole vuoden 2013 osalta edustava, koska osa tästä tuonnista tuli Eurostatin mukaan maista ja alueilta, joita ei ole täsmennetty kaupallisista tai sotilaallisista syistä EU:n sisäisen kaupan puitteissa, hinnalla, joka ei ollut edustava.

6

(7)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

7

---

LIITE

Yhteistyössä toimineet mutta otoksen ulkopuoliset kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

| Nimi | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- |
| Baoding City Maikesaier Casting Ltd | C226 |
| Baoding GB Metal Products Co., Ltd | C232 |
| Baoding Hualong Casting Co., Ltd | C233 |
| Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd | C234 |
| Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd | C235 |
| Botou City Minghang Casting Co., Ltd | C236 |
| Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd and the related company Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd | C237 |
| Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory | C238 |
| Botou Dongli Foundry Co., Ltd | C239 |
| Botou GuangTai Precision Casting Factory | C240 |
| Botou Mancheng Foundry Co., Ltd | C241 |
| Botou Okai Foundry Co., Ltd | C242 |
| Botou Sanjiang Casting Co., Ltd | C243 |
| Botou TongYang Casting Factory | C244 |
| Botou Weili Precision Casting Co., Ltd | C245 |
| Botou Xinrong Foundry Co., Ltd | C246 |
| Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd | C247 |
| Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd | C248 |
| Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd | C249 |
| Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd | C250 |
| Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd | C251 |
| China National Minerals Co., Ltd | C252 |
| Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial | C253 |
| Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd | C254 |
| Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd | C255 |
| Handan Haolin Casting Co., Ltd | C256 |
| HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd | C257 |
| Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd | C258 |
| Handan Yuanyang Foundry Co.,Ltd | C259 |
| Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd | C260 |
| Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd | C261 |
| Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd | C262 |
| Hebei Jinghua Casting Co., Ltd | C263 |
| Hebei Shunda Foundry Co., Ltd | C264 |
| Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd | C265 |
| Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd | C266 |
| Hengtong Valve Co., LTD | C267 |
| Heping Cast Co., Ltd Yi County | C268 |
| Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd | C269 |
| Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd | C270 |
| Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd | C271 |
| Laiwu City Haitian Machinery Plant | C272 |
| Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd | C273 |
| Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry | C274 |
| Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd | C275 |
| Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd | C276 |
| Pingyao County Master Casting Co., Ltd | C277 |
| Qingdao Jiatailong Industrial co., Ltd | C278 |
| Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd | C279 |
| Qingdao Qitao Casting Co., Ltd | C280 |
| Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd | C281 |
| Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd | C282 |
| Rockhan Technology Co., Ltd | C283 |
| Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd | C284 |
| Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd | C285 |
| Shandong Lulong Group Co., Ltd | C286 |
| Shanxi Associated Industrial Co., Ltd | C287 |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd | C288 |
| Shanxi Solid Industrial Co., Ltd | C289 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd | C290 |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | C291 |
| Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd | C292 |
| Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd | C293 |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd | C294 |
| Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd | C295 |
| Wangdu Junrong Foundry Co., Limited | C296 |
| Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd | C297 |
| Weifang Stable Casting Co., Ltd | C298 |
| Weifang Weikai Casting Co., Ltd | C299 |
| Wen Shui Hengli Nature of the Company | C300 |
| Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd | C301 |
| Zibo Joy's Metal Co., Ltd | C302 |

Nimi

Taric-lisäkoodi

Baoding City Maikesaier Casting Ltd

C226

Baoding GB Metal Products Co., Ltd

C232

Baoding Hualong Casting Co., Ltd

C233

Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd

C234

Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd

C235

Botou City Minghang Casting Co., Ltd

C236

Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd and the related company Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd

C237

Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory

C238

Botou Dongli Foundry Co., Ltd

C239

Botou GuangTai Precision Casting Factory

C240

Botou Mancheng Foundry Co., Ltd

C241

Botou Okai Foundry Co., Ltd

C242

Botou Sanjiang Casting Co., Ltd

C243

Botou TongYang Casting Factory

C244

Botou Weili Precision Casting Co., Ltd

C245

Botou Xinrong Foundry Co., Ltd

C246

Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd

C247

Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd

C248

Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd

C249

Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd

C250

Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd

C251

China National Minerals Co., Ltd

C252

Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial

C253

Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd

C254

Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd

C255

Handan Haolin Casting Co., Ltd

C256

HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd

C257

Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd

C258

Handan Yuanyang Foundry Co.,Ltd

C259

Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd

C260

Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd

C261

Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd

C262

Hebei Jinghua Casting Co., Ltd

C263

Hebei Shunda Foundry Co., Ltd

C264

Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd

C265

Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd

C266

Hengtong Valve Co., LTD

C267

Heping Cast Co., Ltd Yi County

C268

Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd

C269

Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd

C270

Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd

C271

Laiwu City Haitian Machinery Plant

C272

Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd

C273

Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry

C274

Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd

C275

Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd

C276

Pingyao County Master Casting Co., Ltd

C277

Qingdao Jiatailong Industrial co., Ltd

C278

Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd

C279

Qingdao Qitao Casting Co., Ltd

C280

Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd

C281

Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd

C282

Rockhan Technology Co., Ltd

C283

Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd

C284

Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd

C285

Shandong Lulong Group Co., Ltd

C286

Shanxi Associated Industrial Co., Ltd

C287

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd

C288

Shanxi Solid Industrial Co., Ltd

C289

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd

C290

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

C291

Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd

C292

Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd

C293

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd

C294

Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd

C295

Wangdu Junrong Foundry Co., Limited

C296

Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd

C297

Weifang Stable Casting Co., Ltd

C298

Weifang Weikai Casting Co., Ltd

C299

Wen Shui Hengli Nature of the Company

C300

Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd

C301

Zibo Joy's Metal Co., Ltd

C302

---

PÄÄTÖKSET

| 17.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 211/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 211/46

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/1481,

annettu 14 päivänä elokuuta 2017,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5589)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevassa I–IV osassa määritetään ja luetellaan kyseisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Luettelossa on mukana tiettyjä Latvian, Liettuan ja Puolan alueita. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevassa I–IV osassa määritetään ja luetellaan kyseisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Luettelossa on mukana tiettyjä Latvian, Liettuan ja Puolan alueita.

| (2) | Heinäkuussa 2017 ilmeni muutamia afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia kotieläiminä pidetyissä sioissa Kąkolewnicassa, Podedwórzessa ja Włodawassa Puolassa. Taudinpurkaukset esiintyivät alueilla, jotka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Nämä taudinpurkaukset merkitsevät riskitason nousua, joka on otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen liitteessä. |
| --- | --- |

(2)

Heinäkuussa 2017 ilmeni muutamia afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia kotieläiminä pidetyissä sioissa Kąkolewnicassa, Podedwórzessa ja Włodawassa Puolassa. Taudinpurkaukset esiintyivät alueilla, jotka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Nämä taudinpurkaukset merkitsevät riskitason nousua, joka on otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen liitteessä.

| (3) | Heinäkuussa 2017 esiintyi muutamia afrikkalaisen sikaruton tapauksia villisioissa Bauskasissa, Dobelesissa ja Talsussa Latviassa, Pasvaliorajonossa Liettuassa sekä Hannassa ja Tucznassa Puolassa alueilla, jotka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa, tai alueilla, jotka mainitaan tällä hetkellä kyseisen liitteen II osassa mutta jotka sijaitsevat hyvin lähellä kyseisen liitteen I osassa lueteltuja alueita. Nämä tapaukset merkitsevät riskitason nousua, joka on otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen liitteessä. |
| --- | --- |

(3)

Heinäkuussa 2017 esiintyi muutamia afrikkalaisen sikaruton tapauksia villisioissa Bauskasissa, Dobelesissa ja Talsussa Latviassa, Pasvaliorajonossa Liettuassa sekä Hannassa ja Tucznassa Puolassa alueilla, jotka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa, tai alueilla, jotka mainitaan tällä hetkellä kyseisen liitteen II osassa mutta jotka sijaitsevat hyvin lähellä kyseisen liitteen I osassa lueteltuja alueita. Nämä tapaukset merkitsevät riskitason nousua, joka on otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen liitteessä.

| (4) | Afrikkalaisen sikaruton nykyisen epidemiologisen tilanteen kehittyminen asianomaisissa kotieläiminä pidetyissä ja luonnonvaraisissa sikapopulaatioissa unionissa olisi otettava huomioon arvioitaessa eläinten terveyteen kohdistuvaa riskiä, jonka kyseisen taudin uusi tilanne aiheuttaa Latviassa, Liettuassa ja Puolassa. Jotta täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU säädetyt eläinten terveyttä koskevat torjuntatoimenpiteet voidaan kohdentaa ja samalla estää afrikkalaisen sikaruton leviäminen edelleen sekä lisäksi ehkäistä tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja välttää se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, olisi muutettava kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä vahvistettua unionin luetteloa alueista, joilla sovelletaan eläinten terveyttä koskevia torjuntatoimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon muutokset taudin epidemiologisessa tilanteessa Latviassa, Liettuassa ja Puolassa. |
| --- | --- |

(4)

Afrikkalaisen sikaruton nykyisen epidemiologisen tilanteen kehittyminen asianomaisissa kotieläiminä pidetyissä ja luonnonvaraisissa sikapopulaatioissa unionissa olisi otettava huomioon arvioitaessa eläinten terveyteen kohdistuvaa riskiä, jonka kyseisen taudin uusi tilanne aiheuttaa Latviassa, Liettuassa ja Puolassa. Jotta täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU säädetyt eläinten terveyttä koskevat torjuntatoimenpiteet voidaan kohdentaa ja samalla estää afrikkalaisen sikaruton leviäminen edelleen sekä lisäksi ehkäistä tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja välttää se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, olisi muutettava kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä vahvistettua unionin luetteloa alueista, joilla sovelletaan eläinten terveyttä koskevia torjuntatoimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon muutokset taudin epidemiologisessa tilanteessa Latviassa, Liettuassa ja Puolassa.

| (5) | Näin ollen tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa mainitut alueet, joilla äskettäiset afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset kotieläiminä pidetyissä sioissa Puolassa ilmenivät, olisi nyt sen sijaan lueteltava kyseisessä liitteessä olevassa III osassa ja uudet Puolan alueet olisi lisättävä kyseisen liitteen I osaan. |
| --- | --- |

(5)

Näin ollen tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa mainitut alueet, joilla äskettäiset afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset kotieläiminä pidetyissä sioissa Puolassa ilmenivät, olisi nyt sen sijaan lueteltava kyseisessä liitteessä olevassa III osassa ja uudet Puolan alueet olisi lisättävä kyseisen liitteen I osaan.

| (6) | Lisäksi tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa mainitut alueet, joilla äskettäiset afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset villisioissa Latviassa, Liettuassa ja Puolassa ilmenivät, olisi nyt sen sijaan lueteltava kyseisen liitteen II osassa. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa mainitut alueet, joilla äskettäiset afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset villisioissa Latviassa, Liettuassa ja Puolassa ilmenivät, olisi nyt sen sijaan lueteltava kyseisen liitteen II osassa.

| (7) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 14 päivänä elokuuta 2017.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa ja täytäntöönpanopäätöksen 2014/178/EU kumoamisesta (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite seuraavasti:

”LIITE

I OSA

1.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Bauskas novada Īslīces pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Īslīces pagasts,

| — | Bauskas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Bauskas pilsēta,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Dobeles novada Penkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Penkules pagasts,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

3.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

4.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim,

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim,

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim. |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat sejneński. |
| --- |

powiat sejneński.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim,

| powiat ostrowski. |
| --- |

powiat ostrowski.

| w województwie lubelskim:





  gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim. |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim.

II OSA

1.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Abja vald, |
| --- | --- |

—

Abja vald,

| — | Alatskivi vald, |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald,

| — | Elva linn, |
| --- | --- |

—

Elva linn,

| — | Haaslava vald, |
| --- | --- |

—

Haaslava vald,

| — | Haljala vald, |
| --- | --- |

—

Haljala vald,

| — | Halliste vald, |
| --- | --- |

—

Halliste vald,

| — | Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald), |
| --- | --- |

—

Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald),

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Kambja vald, |
| --- | --- |

—

Kambja vald,

| — | Karksi vald, |
| --- | --- |

—

Karksi vald,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Konguta vald, |
| --- | --- |

—

Konguta vald,

| — | Kõpu vald, |
| --- | --- |

—

Kõpu vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | Laekvere vald, |
| --- | --- |

—

Laekvere vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79),

| — | Luunja vald, |
| --- | --- |

—

Luunja vald,

| — | Mäksa vald, |
| --- | --- |

—

Mäksa vald,

| — | Meeksi vald, |
| --- | --- |

—

Meeksi vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Nõo vald, |
| --- | --- |

—

Nõo vald,

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Peipsiääre vald, |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald,

| — | Piirissaare vald, |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald,

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Puhja vald, |
| --- | --- |

—

Puhja vald,

| — | Rägavere vald, |
| --- | --- |

—

Rägavere vald,

| — | Rakvere linn, |
| --- | --- |

—

Rakvere linn,

| — | Rakvere vald, |
| --- | --- |

—

Rakvere vald,

| — | Rannu vald, |
| --- | --- |

—

Rannu vald,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Rõngu vald, |
| --- | --- |

—

Rõngu vald,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Sõmeru vald, |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald,

| — | Suure-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani vald,

| — | Tähtvere vald, |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald,

| — | Tartu linn, |
| --- | --- |

—

Tartu linn,

| — | Tartu vald, |
| --- | --- |

—

Tartu vald,

| — | Tarvastu vald, |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Ülenurme vald, |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Vara vald, |
| --- | --- |

—

Vara vald,

| — | Vihula vald, |
| --- | --- |

—

Vihula vald,

| — | Viljandi linn, |
| --- | --- |

—

Viljandi linn,

| — | Viljandi vald, |
| --- | --- |

—

Viljandi vald,

| — | Vinni vald, |
| --- | --- |

—

Vinni vald,

| — | Viru-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald,

| — | Võhma linn, |
| --- | --- |

—

Võhma linn,

| — | Võnnu vald, |
| --- | --- |

—

Võnnu vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

2.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta,

| — | Auces novada Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts,

| — | Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Līgo pagasts, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Līgo pagasts,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novada Raunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasts,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Lazdukalna pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Lazdukalna pagasts,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

3.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

4.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie podlaskim:





  gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim. |
| --- |

gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim.

III OSA

1.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Aegviidu vald, |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald,

| — | Anija vald, |
| --- | --- |

—

Anija vald,

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Kadrina vald, |
| --- | --- |

—

Kadrina vald,

| — | Kolga-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald,

| — | Kõo vald, |
| --- | --- |

—

Kõo vald,

| — | Laeva vald, |
| --- | --- |

—

Laeva vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20),

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pöide vald, Rakke vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald, Rakke vald,

| — | Tapa vald, |
| --- | --- |

—

Tapa vald,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Väike-Maarja vald, |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Apes novada Virešu pagasts, |
| --- | --- |

—

Apes novada Virešu pagasts,

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Drustu pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Rugāju pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Rugāju pagasts,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads. |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads.

3.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gmina Korczew w powiecie siedleckim. |
| --- |

gmina Korczew w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim.

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

IV OSA

Italia

Seuraavat Italian alueet:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Oikaisuja

| 17.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 211/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 211/58

---

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2016/2095, annettu 26 päivänä syyskuuta 2016, oliiviöljyn ja uutetun oliiviöljyn ominaisuuksista sekä niiden määritysmenetelmistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2568/91 muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 326, 1. joulukuuta 2016
  )

Sivulla 4, liitteessä, jolla korvataan asetuksen (ETY) N:o 2568/91 liite I, olevan puhtausominaisuuksia koskevan taulukon 11. sarakkeessa (”HPLC:llä määritetyn ja teoreettisesti lasketun ECN42:n välinen ero”)

on:

”HPLC:llä määritetyn ja teoreettisesti lasketun ECN42:n

välinen ero

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,6 |
| --- | --- |

≤ 0,6

| | ≤ 0,5 |
| --- | --- |

≤ 0,5

| | ≤ 0,5” |
| --- | --- |

≤ 0,5”

pitää olla:

”HPLC:llä määritetyn ja teoreettisesti lasketun ECN42:n

välinen ero

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,6| |
| --- | --- |

≤ |0,6|

| | ≤ |0,5| |
| --- | --- |

≤ |0,5|

| | ≤ |0,5|” |
| --- | --- |

≤ |0,5|”

---