# Eiropas Savienības L 139/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 139 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 14. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 139

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 14. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 492/2014 (2014. gada 7. marts), kas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 attiecībā uz noteikumiem par atļauju atjaunošanu biocīdiem, uz kuriem attiecas savstarpējā atzīšana (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 493/2014 (2014. gada 13. maijs), ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012, ar ko inter alia Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas inter alia no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 494/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumu attiecībā uz importēšanas nosacījumiem un to valstu sarakstu, kuras minētas 9. pantā (
  1
  ) | 11 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 495/2014 (2014. gada 13. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 14 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/275/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 6. maijs), ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējo revidentu | 16 |
| | | 2014/276/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 2. maijs) par grozījumiem Lēmumā 2008/411/EK par 3400–3800 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2798)

   (
  1
  ) | 18 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 492/2014 (2014. gada 7. marts), kas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 attiecībā uz noteikumiem par atļauju atjaunošanu biocīdiem, uz kuriem attiecas savstarpējā atzīšana (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 493/2014 (2014. gada 13. maijs), ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012, ar ko inter alia Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas inter alia no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā

inter alia

inter alia

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 494/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumu attiecībā uz importēšanas nosacījumiem un to valstu sarakstu, kuras minētas 9. pantā (
  1
  )

1

11

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 495/2014 (2014. gada 13. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

14

LĒMUMI

2014/275/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 6. maijs), ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējo revidentu

Banque centrale du Luxembourg

16

2014/276/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 2. maijs) par grozījumiem Lēmumā 2008/411/EK par 3400–3800 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2798)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2798)

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 14.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 139/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 492/2014

(2014. gada 7. marts),

kas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 attiecībā uz noteikumiem par atļauju atjaunošanu biocīdiem, uz kuriem attiecas savstarpējā atzīšana

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 40. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ir lietderīgi noteikt papildu noteikumus par tādu valsts atļauju atjaunošanu, kurām tikusi piemērota savstarpēja atzīšana saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) 4. pantu vai Regulas (ES) Nr. 528/2012 33. un 34. pantu gan tajās dalībvalstīs, kurās piešķirtas pirmās atļaujas, gan tajās dalībvalstīs, kuras atļaujas piešķīrušas pirmo atļauju savstarpējas atzīšanas kārtā. |
| --- | --- |

(1)

Ir lietderīgi noteikt papildu noteikumus par tādu valsts atļauju atjaunošanu, kurām tikusi piemērota savstarpēja atzīšana saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (2) 4. pantu vai Regulas (ES) Nr. 528/2012 33. un 34. pantu gan tajās dalībvalstīs, kurās piešķirtas pirmās atļaujas, gan tajās dalībvalstīs, kuras atļaujas piešķīrušas pirmo atļauju savstarpējas atzīšanas kārtā.

| (2) | Lai izvairītos no nevajadzīgas darba dublēšanās un nodrošinātu konsekvenci, tādu atļauju atjaunošanai, kurām piemērota savstarpēja atzīšana, pirmām kārtām būtu jābūt vienotās atsauces dalībvalsts kompetentās iestādes pārziņā. Lai kompetentajām iestādēm un pieteikumu iesniedzējiem nodrošinātu elastīgumu, būtu jābūt iespējai pieteikuma iesniedzējam izvēlēties atsauces dalībvalsti ar tās piekrišanu. |
| --- | --- |

(2)

Lai izvairītos no nevajadzīgas darba dublēšanās un nodrošinātu konsekvenci, tādu atļauju atjaunošanai, kurām piemērota savstarpēja atzīšana, pirmām kārtām būtu jābūt vienotās atsauces dalībvalsts kompetentās iestādes pārziņā. Lai kompetentajām iestādēm un pieteikumu iesniedzējiem nodrošinātu elastīgumu, būtu jābūt iespējai pieteikuma iesniedzējam izvēlēties atsauces dalībvalsti ar tās piekrišanu.

| (3) | Lai veicinātu efektīvu procedūras un kompetentajām iestādēm veicamo uzdevumu norisi, šīs regulas darbības joma ar ierobežotiem izņēmumiem būtu jāattiecina tikai uz tām atļaujām, kurām visās dalībvalstīs atjaunošanas pieteikuma iesniegšanas brīdī ir vienādi noteikumi un nosacījumi. Citu valsts atļauju atjaunošanas pieteikums būtu jāiesniedz attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 31. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Lai veicinātu efektīvu procedūras un kompetentajām iestādēm veicamo uzdevumu norisi, šīs regulas darbības joma ar ierobežotiem izņēmumiem būtu jāattiecina tikai uz tām atļaujām, kurām visās dalībvalstīs atjaunošanas pieteikuma iesniegšanas brīdī ir vienādi noteikumi un nosacījumi. Citu valsts atļauju atjaunošanas pieteikums būtu jāiesniedz attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 31. pantu.

| (4) | Valsts atļaujas atjaunošanas pieteikuma saturs tiek noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 31. pantu. Tomēr attiecībā uz tādu valsts atļauju atjaunošanas pieteikumiem, kas izsniegtas, pamatojoties uz savstarpēju atzīšanu, pieprasījuma saturs būtu jāprecizē, it īpaši, lai atvieglotu darbu dalībvalstīm, kuras iesaistītas šo atļauju atjaunošanā. |
| --- | --- |

(4)

Valsts atļaujas atjaunošanas pieteikuma saturs tiek noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 31. pantu. Tomēr attiecībā uz tādu valsts atļauju atjaunošanas pieteikumiem, kas izsniegtas, pamatojoties uz savstarpēju atzīšanu, pieprasījuma saturs būtu jāprecizē, it īpaši, lai atvieglotu darbu dalībvalstīm, kuras iesaistītas šo atļauju atjaunošanā.

| (5) | Lai ņemtu vērā darbu, kas saistīts ar izvērtēšanu, pieteikuma apstrādei atvēlētajam termiņam būtu jābūt atkarīgam no tā, vai ir jāveic pilna vai nepilna izvērtēšana. |
| --- | --- |

(5)

Lai ņemtu vērā darbu, kas saistīts ar izvērtēšanu, pieteikuma apstrādei atvēlētajam termiņam būtu jābūt atkarīgam no tā, vai ir jāveic pilna vai nepilna izvērtēšana.

| (6) | Lai tad, kad atļauja tiek atjaunota, nodrošinātu tādu pašu aizsardzības līmeni kā tad, kad tā tiek pirmoreiz piešķirta, atjaunoto atļauju maksimālajam derīguma termiņam nevajadzētu pārsniegt sākotnējo atļauju derīguma termiņu. Turklāt attiecībā uz pastāvošajiem biocīdiem dalībvalstu tirgū būtu jānosaka pakāpeniskas atcelšanas noteikumi tām atļaujām, kuru atjaunošanas pieteikums nav iesniegts vai tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(6)

Lai tad, kad atļauja tiek atjaunota, nodrošinātu tādu pašu aizsardzības līmeni kā tad, kad tā tiek pirmoreiz piešķirta, atjaunoto atļauju maksimālajam derīguma termiņam nevajadzētu pārsniegt sākotnējo atļauju derīguma termiņu. Turklāt attiecībā uz pastāvošajiem biocīdiem dalībvalstu tirgū būtu jānosaka pakāpeniskas atcelšanas noteikumi tām atļaujām, kuru atjaunošanas pieteikums nav iesniegts vai tiek noraidīts.

| (7) | Ir lietderīgi par visām domstarpībām atjaunošanas pieteikumu izvērtēšanā ziņot koordinācijas grupai, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012, lai izskatītu domstarpības, kas saistītas ar biocīda atļauju, un atļautu atkāpes no savstarpējas atzīšanas, balstoties uz tādu atkāpju vispārīgo pamatojumu, kas noteiktas minētās regulas 37. pantā. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi par visām domstarpībām atjaunošanas pieteikumu izvērtēšanā ziņot koordinācijas grupai, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012, lai izskatītu domstarpības, kas saistītas ar biocīda atļauju, un atļautu atkāpes no savstarpējas atzīšanas, balstoties uz tādu atkāpju vispārīgo pamatojumu, kas noteiktas minētās regulas 37. pantā.

| (8) | Lai sekmētu prognozējamību, aģentūrai būtu jāizstrādā sīkas vadlīnijas par to, kā rīkoties ar atjaunojumiem, un tās regulāri jāatjaunina, balstoties uz pieredzi un zinātnes un tehnikas attīstību, |
| --- | --- |

(8)

Lai sekmētu prognozējamību, aģentūrai būtu jāizstrādā sīkas vadlīnijas par to, kā rīkoties ar atjaunojumiem, un tās regulāri jāatjaunina, balstoties uz pieredzi un zinātnes un tehnikas attīstību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula nosaka, kā atjaunojama valsts atļauja biocīdam vai biocīdu saimei, kam piemērota savstarpēja atzīšana saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 4. pantu vai Regulas (ES) Nr. 528/2012 33. un 34. pantu, vai valsts atļauja, kas piešķirta šādas savstarpējas atzīšanas kārtā (turpmāk “atļauja”).

2.   Šī regula attiecas uz atļaujām, kurām brīdī, kad tiek pieprasīts atjaunojums, ir vienādi noteikumi un nosacījumi visās dalībvalstīs, kurās tiek pieprasīts atjaunojums.

3.   Šī regula attiecas arī uz atļaujām, kam ir atšķirīgi noteikumi un nosacījumi vienā vai vairākos šādos aspektos:

| a) | tikai saistībā ar informāciju, kas var būt administratīvu izmaiņu priekšmets saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013 (3); |
| --- | --- |

a)

tikai saistībā ar informāciju, kas var būt administratīvu izmaiņu priekšmets saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013 (3);

| b) | kas izriet no sākotnējās atļaujas koriģējuma, pamatojoties uz Direktīvas 98/8/EK 4. panta 1. punkta otro un trešo daļu; |
| --- | --- |

b)

kas izriet no sākotnējās atļaujas koriģējuma, pamatojoties uz Direktīvas 98/8/EK 4. panta 1. punkta otro un trešo daļu;

| c) | kas noteikta ar Komisijas lēmumu, kurš pieņemts vai nu saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 4. panta 4. punktu, vai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 2. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

kas noteikta ar Komisijas lēmumu, kurš pieņemts vai nu saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 4. panta 4. punktu, vai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 2. punkta b) apakšpunktu;

| d) | kas izriet no nolīguma ar pieteikuma iesniedzēju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 2. punkta pirmo daļu vai no līdzvērtīgiem nolīgumiem, kas noslēgti, īstenojot Direktīvas 98/8/EK 4. panta noteikumus. |
| --- | --- |

d)

kas izriet no nolīguma ar pieteikuma iesniedzēju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. panta 2. punkta pirmo daļu vai no līdzvērtīgiem nolīgumiem, kas noslēgti, īstenojot Direktīvas 98/8/EK 4. panta noteikumus.

2. pants

Pieteikuma saturs

1.   Atļaujas atjaunošanas pieteikumam izmanto Biocīdu reģistrā pieejamo pieteikuma veidlapu, un tajā iekļauj šādas ziņas:

| a) | tās dalībvalsts nosaukums, kurā izvērtēts sākotnējais atļaujas pieteikums vai – attiecīgā gadījumā – dalībvalsts, kuru izvēlējies pieteikuma iesniedzējs, kā arī rakstisks apstiprinājums, ka dalībvalsts piekrīt būt atbildīga par atjaunojuma pieteikuma izvērtēšanu (turpmāk “atsauces dalībvalsts”); |
| --- | --- |

a)

tās dalībvalsts nosaukums, kurā izvērtēts sākotnējais atļaujas pieteikums vai – attiecīgā gadījumā – dalībvalsts, kuru izvēlējies pieteikuma iesniedzējs, kā arī rakstisks apstiprinājums, ka dalībvalsts piekrīt būt atbildīga par atjaunojuma pieteikuma izvērtēšanu (turpmāk “atsauces dalībvalsts”);

| b) | pārējo dalībvalstu saraksts, kurās tiek pieprasīta atļaujas atjaunošana (turpmāk “attiecīgās dalībvalstis”), kurā ir arī atsauces dalībvalsts un attiecīgo dalībvalstu piešķirto atļauju numuri; |
| --- | --- |

b)

pārējo dalībvalstu saraksts, kurās tiek pieprasīta atļaujas atjaunošana (turpmāk “attiecīgās dalībvalstis”), kurā ir arī atsauces dalībvalsts un attiecīgo dalībvalstu piešķirto atļauju numuri;

| c) | pieteikuma iesniedzēja apstiprinājums, ka uz atļaujām attiecas šīs regulas darbības joma, kā noteikts 1. panta 2. un 3. punktā; |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzēja apstiprinājums, ka uz atļaujām attiecas šīs regulas darbības joma, kā noteikts 1. panta 2. un 3. punktā;

| d) | visi attiecīgie dati, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 31. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ko pieteikuma iesniedzējs ir radījis kopš sākotnējās atļaujas saņemšanas, vai – attiecīgā gadījumā – iepriekšējā atjaunojuma, ja vien šie dati nav jau iesniegti aģentūrai pieprasītajā formātā; |
| --- | --- |

d)

visi attiecīgie dati, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 31. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ko pieteikuma iesniedzējs ir radījis kopš sākotnējās atļaujas saņemšanas, vai – attiecīgā gadījumā – iepriekšējā atjaunojuma, ja vien šie dati nav jau iesniegti aģentūrai pieprasītajā formātā;

| e) | biocīda raksturojuma kopsavilkuma projekts, kas ietver informāciju, kas prasīta Regulas (ES) Nr. 528/2012 22. panta 2. punktā, atsauces dalībvalsts un attiecīgo dalībvalstu oficiālajās valodās, kas attiecīgā gadījumā var atšķirties starp dalībvalstīm saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

e)

biocīda raksturojuma kopsavilkuma projekts, kas ietver informāciju, kas prasīta Regulas (ES) Nr. 528/2012 22. panta 2. punktā, atsauces dalībvalsts un attiecīgo dalībvalstu oficiālajās valodās, kas attiecīgā gadījumā var atšķirties starp dalībvalstīm saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu;

| f) | pieteikuma iesniedzēja novērtējums par to, vai sākotnējā vai iepriekšējā novērtējuma secinājumi par biocīdu vai biocīdu saimi paliek spēkā, ieskaitot kritisku pārskatu par visu informāciju, kas paziņota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 47. pantu, ieskaitot papildu informāciju par minēto novērtējumu, ja tā nav jau pieejama Biocīdu reģistrā. |
| --- | --- |

f)

pieteikuma iesniedzēja novērtējums par to, vai sākotnējā vai iepriekšējā novērtējuma secinājumi par biocīdu vai biocīdu saimi paliek spēkā, ieskaitot kritisku pārskatu par visu informāciju, kas paziņota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 47. pantu, ieskaitot papildu informāciju par minēto novērtējumu, ja tā nav jau pieejama Biocīdu reģistrā.

2.   Šā panta 1. punkta d) apakšpunkta izpildes vajadzībām attiecīgā gadījumā atļaujas atjaunošanas pieteikumā ietilpst arī:

| a) | to darbību saraksts, kuras izpilda atļaujas turētājs saskaņā ar atļaujas derīguma nosacījumiem jebkurā dalībvalstī, un apstiprinājums, ka šīs darbības ir pabeigtas; |
| --- | --- |

a)

to darbību saraksts, kuras izpilda atļaujas turētājs saskaņā ar atļaujas derīguma nosacījumiem jebkurā dalībvalstī, un apstiprinājums, ka šīs darbības ir pabeigtas;

| b) | to lēmumu par izmaiņām saraksts, kuriem kāda no dalībvalstīm piekritusi pirms 2013. gada 1. septembra; |
| --- | --- |

b)

to lēmumu par izmaiņām saraksts, kuriem kāda no dalībvalstīm piekritusi pirms 2013. gada 1. septembra;

| c) | to lēmumu par izmaiņām saraksts, kuriem kāda no dalībvalstīm piekritusi saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013; |
| --- | --- |

c)

to lēmumu par izmaiņām saraksts, kuriem kāda no dalībvalstīm piekritusi saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013;

| d) | to paziņojumu vai izmaiņu pieteikumu saraksts, kas iesniegti kādai no dalībvalstīm saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013, kuri vēl tiek izskatīti brīdī, kad tiek iesniegts atjaunojuma pieteikums. |
| --- | --- |

d)

to paziņojumu vai izmaiņu pieteikumu saraksts, kas iesniegti kādai no dalībvalstīm saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 354/2013, kuri vēl tiek izskatīti brīdī, kad tiek iesniegts atjaunojuma pieteikums.

Pieteikuma izvērtēšanas vajadzībām atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde var pieprasīt kopiju no lēmumiem, kas minēti b) un c) apakšpunktā.

3. pants

Pieteikuma iesniegšana un validēšana

1.   Pieteikuma iesniedzējs, kas vēlas pieprasīt atļaujas atjaunojumu no atļaujas turētāja vai tā vārdā (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”), iesniedz pieteikumu atsauces dalībvalsts kompetentajai iestādei vismaz 550 dienas pirms atļaujas derīguma termiņa beigām.

2.   Pieteikuma iesniedzējs tajā pašā reizē, kad iesniedz pieteikumu atsauces dalībvalstij, iesniedz attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm pieteikumu atjaunot atļaujas, kas piešķirtas minētajās dalībvalstīs.

3.   Atsauces dalībvalsts un attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes pieteikuma iesniedzēju informē par maksām, kas maksājamas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 80. pantu, un noraida pieteikumu, ja pieteikuma iesniedzējs nav tās samaksājis 30 dienās. Tās attiecīgi informē par to pieteikuma iesniedzēju un citas kompetentās iestādes.

4.   Saņemot minētās maksas, atsauces dalībvalsts un attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes pieņem pieteikumu un par to informē pieteikuma iesniedzēju, norādot pieņemšanas datumus.

5.   Trīsdesmit dienu laikā pēc pieņemšanas atsauces dalībvalstī minētā dalībvalsts validē pieteikumu, ja tas ietver visu attiecīgo informāciju, kas minēta 2. pantā. Atsauces dalībvalsts attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju un attiecīgās dalībvalstis.

Validējot pieteikumu, atsauces dalībvalsts neveic iesniegto datu vai pamatojumu kvalitātes vai piemērotības vērtēšanu.

6.   Trīsdesmit dienu laikā pēc pieņemšanas attiecīgajā dalībvalstī minētā dalībvalsts pārbauda, vai atļauja ietilpst šīs regulas darbības jomā, kas noteikta 1. panta 2. un 3. punktā.

Ja atļauja neietilpst šīs regulas darbības jomā, attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde izskata pieteikumu kā pieteikumu, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 31. panta 1. punktu, un attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju un kompetentās iestādes citās dalībvalstīs.

7.   Ja atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde uzskata, ka pieteikums ir nepilnīgs, tā pieteikuma iesniedzējam prasa pieteikuma validācijai vajadzīgo papildinformāciju un nosaka pieņemamu termiņu minētās informācijas iesniegšanai. Normālos apstākļos minētais termiņš nepārsniedz 90 dienas.

Atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde 30 dienu laikā pēc papildinformācijas saņemšanas validē pieteikumu, ja iesniegtā papildinformācija ir pietiekama, lai pieteikums atbilstu 2. pantā noteiktajām prasībām.

Atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde noraida pieteikumu, ja tā iesniedzējs nesniedz vajadzīgo informāciju noteiktajā termiņā, un par noraidījumu informē pieteikuma iesniedzēju un attiecīgās dalībvalstis.

4. pants

Pieteikuma izvērtēšana

1.   Pamatojoties uz pieejamās informācijas novērtējumu un ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas, atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde 90 dienās pēc pieteikuma validācijas pieņem lēmumu, vai ir nepieciešama atjaunojuma pieteikuma pilna izvērtēšana.

2.   Ja pilna izvērtēšana ir nepieciešama, atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde sagatavo novērtējuma ziņojuma projektu, ievērojot procedūru un termiņus, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 528/2012 30. pantā. Novērtējuma ziņojumā secina, vai joprojām ir izpildīti minētās regulas 19. pantā izklāstītie atļaujas piešķiršanas nosacījumi, un attiecīgā gadījumā ņem vērā saskaņā ar minētās regulas 23. pantu veiktās salīdzinošās novērtēšanas rezultātus.

Neskarot Regulas (ES) Nr. 528/2012 30. panta 2. punkta pirmo daļu, novērtējuma ziņojumu un biocīda tehnisko īpašību kopsavilkuma projektu nosūta attiecīgajām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam 365 dienās pēc pieteikuma validēšanas.

3.   Ja pilna izvērtēšana nav nepieciešama, atsauces dalībvalsts sagatavo novērtējuma ziņojuma projektu atbilstīgi procedūrai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 30. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktā. Ziņojumā secina, vai ir ievēroti minētās regulas 19. pantā izklāstītie atļaujas piešķiršanas nosacījumi, un attiecīgā gadījumā ņem vērā saskaņā ar minētās regulas 23. pantu veiktās salīdzinošās novērtēšanas rezultātus.

Novērtējuma ziņojumu un biocīda tehnisko īpašību kopsavilkuma projektu nosūta attiecīgajām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam 180 dienu laikā pēc pieteikuma validēšanas.

5. pants

Lēmums par atjaunošanu

1.   Deviņdesmit dienu laikā pēc novērtējuma ziņojuma un biocīda raksturojuma kopsavilkuma projekta saņemšanas, ievērojot 6. pantu, attiecīgās dalībvalstis vienojas par biocīda tehnisko īpašību kopsavilkumu, izņemot – attiecīgā gadījumā – atšķirības, kas minētas 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā, un reģistrē savu vienošanos Biocīdu reģistrā.

Biocīda raksturojuma kopsavilkumu, par kuru panākta vienošanās, un galīgā novērtējuma ziņojumu atsauces dalībvalsts iekļauj Biocīdu reģistrā kopā ar noteikumiem vai nosacījumiem par biocīda vai biocīdu saimes, par ko panākta vienošanās, piedāvāšanu tirgū vai lietošanu.

2.   Trīsdesmit dienās pēc panāktās vienošanās atsauces dalībvalsts un katra attiecīgā dalībvalsts atjauno atļaujas, ievērojot biocīda raksturojuma kopsavilkumu, par ko panākta vienošanās.

Neskarot Regulas (ES) Nr. 528/2012 23. panta 6. punktu, atļauju var atjaunot uz laiku, kas nepārsniedz 10 gadus.

3.   Neskarot 7. pantu, ja 90 dienu laikā netiek panākta vienošanās, katra dalībvalsts, kas piekrīt 1. punktā minētajam biocīda tehnisko īpašību kopsavilkumam, var attiecīgi atjaunot atļauju.

4.   Ja no atļaujas turētāja neatkarīgu iemeslu dēļ lēmums par minētās atļaujas atjaunošanu nav pieņemts pirms tās derīguma termiņa beigām, attiecīgā kompetentā iestāde atjauno valsts atļauju uz laikposmu, kas vajadzīgs izvērtēšanas pabeigšanai.

6. pants

Papildtermiņš

Regulas (ES) Nr. 528/2012 52. pants attiecas uz esošajiem biocīda krājumiem, kas pieejami šādos tirgos:

| a) | tādas dalībvalsts tirgū, kurai nav iesniegts atjaunošanas pieteikums vai kura ir noraidījusi pieteikumu saskaņā ar šīs regulas 3. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

tādas dalībvalsts tirgū, kurai nav iesniegts atjaunošanas pieteikums vai kura ir noraidījusi pieteikumu saskaņā ar šīs regulas 3. panta 3. punktu;

| b) | atsauces dalībvalsts un attiecīgo dalībvalstu tirgū, ja atsauces dalībvalsts noraida atjaunošanas pieteikumu saskaņā ar šīs regulas 3. panta 3. punktu vai 3. panta 7. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

b)

atsauces dalībvalsts un attiecīgo dalībvalstu tirgū, ja atsauces dalībvalsts noraida atjaunošanas pieteikumu saskaņā ar šīs regulas 3. panta 3. punktu vai 3. panta 7. punkta trešo daļu.

7. pants

Koordinācijas grupa, arbitrāža un atkāpe no savstarpējas atzīšanas

1.   Attiecīgā dalībvalsts var saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 37. pantu ierosināt atteikt atļaujas atjaunošanu vai koriģēt atļaujas noteikumus un nosacījumus.

2.   Ja jautājumos, kas nav 1. punktā minētie jautājumi, attiecīgās dalībvalstis nepanāk vienošanos par novērtējuma ziņojuma secinājumiem vai – attiecīgā gadījumā – par biocīda raksturojuma kopsavilkumu, ko atsauces dalībvalsts ierosinājusi saskaņā ar 5. panta 1. punktu, atsauces dalībvalsts nodod jautājumu izskatīšanai ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 35. pantu izveidotajā koordinācijas grupā.

Ja attiecīgā dalībvalsts nepiekrīt atsauces dalībvalstij, tā sniedz visām attiecīgajām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam sīku izklāstu par savas nostājas iemesliem.

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem jautājumiem, kuros valda domstarpības, piemēro Regulas (ES) Nr. 528/2012 35. un 36. pantu.

8. pants

Norādījumi par atjaunošanas kārtību savstarpējās atzīšanas procedūrās

1.   Apspriedusies ar dalībvalstīm, Komisiju un ieinteresētajām personām, aģentūra izstrādā vadlīnijas ar sīku informāciju par to, kā rīkoties ar atļauju atjaunojumiem, uz ko attiecas šī regula.

2.   Minētās vadlīnijas regulāri atjaunina, ņemot vērā dalībvalstu un ieinteresēto personu sniegto informāciju par to īstenojumu, kā arī zinātnes un tehnikas attīstību.

9. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 7. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2013. gada 18. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 354/2013 par tādu biocīdu izmaiņām, kas atļauti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (OV L 109, 19.4.2013., 4. lpp.).

3

---

| 14.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 139/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 139/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 493/2014

(2014. gada 13. maijs),

ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012, ar ko inter alia Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas inter alia no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 13. panta 4. punktu,

tā kā:

A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) Padome noteica galīgu antidempinga maksājumu inter alia Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam. Minētie pasākumi bija saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (3) un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1858/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) Padome noteica galīgu antidempinga maksājumu inter alia Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam. Minētie pasākumi bija saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (3) un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1858/2005 (4).

| (2) | Pēc pretapiešanas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 400/2010 (5) paplašināja Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto antidempinga maksājumu, to attiecinot uz šā paša ražojuma importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav deklarēts ar izcelsmi Korejas Republikā. Ar šo pašu regulu konkrēti Korejas ražotāji eksportētāji tika atbrīvoti no minētajiem paplašinātajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

Pēc pretapiešanas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 400/2010 (5) paplašināja Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto antidempinga maksājumu, to attiecinot uz šā paša ražojuma importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav deklarēts ar izcelsmi Korejas Republikā. Ar šo pašu regulu konkrēti Korejas ražotāji eksportētāji tika atbrīvoti no minētajiem paplašinātajiem pasākumiem.

| (3) | Patlaban spēkā ir antidempinga maksājums (“spēkā esošie pasākumi”), kas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pēc termiņbeigu pārskatīšanas noteikts ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012 (6), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr 489/2014 (7), tērauda trošu un tauvu importam, kura izcelsme inter alia ir Ķīnas Tautas Republikā, un kas attiecināts inter alia arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā. |
| --- | --- |

(3)

Patlaban spēkā ir antidempinga maksājums (“spēkā esošie pasākumi”), kas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pēc termiņbeigu pārskatīšanas noteikts ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012 (6), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr 489/2014 (7), tērauda trošu un tauvu importam, kura izcelsme inter alia ir Ķīnas Tautas Republikā, un kas attiecināts inter alia arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā.

B.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras sākšana

| (4) | Komisija saņēma pieprasījumu par daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Pieprasījumu iesniedza Goodwire MFG. C. Ltd (“Goodwire”), ražotājs Korejas Republikā, un tajā pieprasīts tikai izvērtēt iespēju piešķirt Goodwire atbrīvojumu no spēkā esošajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija saņēma pieprasījumu par daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Pieprasījumu iesniedza Goodwire MFG. C. Ltd (“Goodwire”), ražotājs Korejas Republikā, un tajā pieprasīts tikai izvērtēt iespēju piešķirt Goodwire atbrīvojumu no spēkā esošajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.

| (5) | Komisija, izskatījusi Goodwire iesniegtos pierādījumus un apspriedusies ar dalībvalstīm, kā arī pēc tam, kad Savienības ražošanas nozarei bija dota iespēja izteikt piezīmes, 2013. gada 27. augustā sāka izmeklēšanu, publicējot paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8). |
| --- | --- |

(5)

Komisija, izskatījusi Goodwire iesniegtos pierādījumus un apspriedusies ar dalībvalstīm, kā arī pēc tam, kad Savienības ražošanas nozarei bija dota iespēja izteikt piezīmes, 2013. gada 27. augustā sāka izmeklēšanu, publicējot paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (8).

2.   Pārskatāmais ražojums

| (6) | Pārskatīšana attiecas uz tādām tērauda trosēm un tauvām, tostarp slēgta tinuma trosēm, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru vairāk nekā 3 mm, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuras ir sūtītas no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā (“pārskatāmais ražojums”), un kuras patlaban tiek klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (Taric kodi 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 un 7312109813). |
| --- | --- |

(6)

Pārskatīšana attiecas uz tādām tērauda trosēm un tauvām, tostarp slēgta tinuma trosēm, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru vairāk nekā 3 mm, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuras ir sūtītas no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā (“pārskatāmais ražojums”), un kuras patlaban tiek klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (Taric kodi 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 un 7312109813).

3.   Pārskata periods

| (7) | Pārskata periods aptvēra laika posmu no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam. Lai izmeklētu izmaiņas tirdzniecības modelī, dati bija vākti no 2008. gada līdz pārskata perioda beigām. |
| --- | --- |

(7)

Pārskata periods aptvēra laika posmu no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam. Lai izmeklētu izmaiņas tirdzniecības modelī, dati bija vākti no 2008. gada līdz pārskata perioda beigām.

4.   Izmeklēšana

| (8) | Komisija oficiāli paziņoja Goodwire, kā arī Korejas Republikas pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli un tika informētas par iespēju pieprasīt uzklausīšanu. Netika saņemts neviens šāds pieprasījums. |
| --- | --- |

(8)

Komisija oficiāli paziņoja Goodwire, kā arī Korejas Republikas pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli un tika informētas par iespēju pieprasīt uzklausīšanu. Netika saņemts neviens šāds pieprasījums.

| (9) | Komisija nosūtīja Goodwire anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai. Goodwire telpās notika pārbaudes apmeklējums. |
| --- | --- |

(9)

Komisija nosūtīja Goodwire anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai. Goodwire telpās notika pārbaudes apmeklējums.

C.   KONSTATĒJUMI

| (10) | Izmeklēšana apliecināja, ka Goodwire patiešām ražo pārskatāmo ražojumu un nav saistīts ne ar vienu Ķīnas eksportētāju vai ražotāju, kam piemēro spēkā esošos antidempinga pasākumus. Izmeklēšanā bez tam apstiprinājās, ka Goodwire nav eksportējis pārskatāmo ražojumu uz Savienību pretapiešanas izmeklēšanas perioda laikā, pēc kuras tika paplašināti pasākumi, t. i., no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(10)

Izmeklēšana apliecināja, ka Goodwire patiešām ražo pārskatāmo ražojumu un nav saistīts ne ar vienu Ķīnas eksportētāju vai ražotāju, kam piemēro spēkā esošos antidempinga pasākumus. Izmeklēšanā bez tam apstiprinājās, ka Goodwire nav eksportējis pārskatāmo ražojumu uz Savienību pretapiešanas izmeklēšanas perioda laikā, pēc kuras tika paplašināti pasākumi, t. i., no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam.

| (11) | Var uzskatīt, ka Goodwire pārstrādes darbības ir nobeiguma apstrādes un/vai montāžas darbība pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē. Goodwire iegādājas gan iekšzemē ražotas tērauda velmētās stieples, gan importē tās no Ķīnas Tautas Republikas, un uzņēmuma telpās Korejas Republikā tās pēc tam tiek stieptas, vītas un saslēgtas. Galaražojums tiek pārdots iekšzemes tirgū un eksportēts uz Savienotajām Valstīm un Savienību. |
| --- | --- |

(11)

Var uzskatīt, ka Goodwire pārstrādes darbības ir nobeiguma apstrādes un/vai montāžas darbība pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē. Goodwire iegādājas gan iekšzemē ražotas tērauda velmētās stieples, gan importē tās no Ķīnas Tautas Republikas, un uzņēmuma telpās Korejas Republikā tās pēc tam tiek stieptas, vītas un saslēgtas. Galaražojums tiek pārdots iekšzemes tirgū un eksportēts uz Savienotajām Valstīm un Savienību.

| (12) | Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka Ķīnas izejmateriālu daļa bija ievērojami zem 60 % sliekšņa. Tādējādi nebija nepieciešams noskaidrot, vai 25 % pievienotās vērtības slieksnis tika sasniegts pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē. Tādēļ netika konstatēts, ka Goodwire ražošanas darbības ietvertu pasākumu apiešanu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(12)

Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka Ķīnas izejmateriālu daļa bija ievērojami zem 60 % sliekšņa. Tādējādi nebija nepieciešams noskaidrot, vai 25 % pievienotās vērtības slieksnis tika sasniegts pamatregulas 13. panta 2. punkta nozīmē. Tādēļ netika konstatēts, ka Goodwire ražošanas darbības ietvertu pasākumu apiešanu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu.

| (13) | Izmeklēšanā apstiprinājās, ka Goodwire neiegādājās pārskatāmo galaražojumu no Ķīnas Tautas Republikas, lai to tālāk pārdotu vai pārsūtītu uz Savienību, un ka uzņēmums var pamatot visu tā eksportu, kas veikts izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšanā apstiprinājās, ka Goodwire neiegādājās pārskatāmo galaražojumu no Ķīnas Tautas Republikas, lai to tālāk pārdotu vai pārsūtītu uz Savienību, un ka uzņēmums var pamatot visu tā eksportu, kas veikts izmeklēšanas periodā.

| (14) | Ņemot vērā 10. un 13. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, Komisija secina, ka Goodwire neapiet inter alia Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteiktos spēkā esošos antidempinga pasākumus, kas attiecināti arī uz inter alia no Korejas Republikas sūtītu tērauda trošu un tauvu importu neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā 10. un 13. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, Komisija secina, ka Goodwire neapiet inter alia Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteiktos spēkā esošos antidempinga pasākumus, kas attiecināti arī uz inter alia no Korejas Republikas sūtītu tērauda trošu un tauvu importu neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā.

| (15) | Ar iepriekš minētajiem secinājumiem tika iepazīstināts Goodwire un Savienības ražošanas nozare, un tiem tika dota iespēja sniegt piezīmes. Saņemtās piezīmes attiecīgos gadījumos tika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(15)

Ar iepriekš minētajiem secinājumiem tika iepazīstināts Goodwire un Savienības ražošanas nozare, un tiem tika dota iespēja sniegt piezīmes. Saņemtās piezīmes attiecīgos gadījumos tika ņemtas vērā.

D.   GROZĪJUMI SARAKSTĀ AR UZŅĒMUMIEM, UZ KURUS ATBRĪVO NO SPĒKĀ ESOŠAJIEM PASĀKUMIEM

| (16) | Saskaņā ar iepriekš minētajiem konstatējumiem uzņēmums Goodwire jāiekļauj to uzņēmumu sarakstā, kuri ir atbrīvoti no antidempinga maksājuma, kas noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar iepriekš minētajiem konstatējumiem uzņēmums Goodwire jāiekļauj to uzņēmumu sarakstā, kuri ir atbrīvoti no antidempinga maksājuma, kas noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 102/2012.

| (17) | Kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 400/2010 1. panta 2. punktā, atbrīvojuma piemērošana ir atkarīga no tāda derīga rēķina iesniegšanas dalībvalstu muitas iestādēm, kas atbilst minētās regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neiesniedz, būtu jāturpina piemērot antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(17)

Kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 400/2010 1. panta 2. punktā, atbrīvojuma piemērošana ir atkarīga no tāda derīga rēķina iesniegšanas dalībvalstu muitas iestādēm, kas atbilst minētās regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neiesniedz, būtu jāturpina piemērot antidempinga maksājumu.

| (18) | Turklāt saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu Goodwire ražoto tērauda trošu un tauvu importam piešķirtais atbrīvojums no paplašinātajiem pasākumiem paliek spēkā, ja atbrīvojums ir pamatots ar galīgi konstatētajiem faktiem. Ja pirmšķietamie pierādījumi liecina citādi, Komisija drīkst sākt izmeklēšanu, lai noteiktu, vai ir pamats atsaukt atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu Goodwire ražoto tērauda trošu un tauvu importam piešķirtais atbrīvojums no paplašinātajiem pasākumiem paliek spēkā, ja atbrīvojums ir pamatots ar galīgi konstatētajiem faktiem. Ja pirmšķietamie pierādījumi liecina citādi, Komisija drīkst sākt izmeklēšanu, lai noteiktu, vai ir pamats atsaukt atbrīvojumu.

| (19) | Goodwire ražoto tērauda trošu un tauvu importam atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem piešķīra, pamatojoties uz šajā pārskatīšanā konstatētajiem faktiem. Tādējādi šis atbrīvojums ir piemērojams tikai tādu tērauda trošu un tauvu importam, kuras nosūtītas no Korejas Republikas un kuras ražojusi minētā konkrētā juridiskā persona. Atbrīvojums nebūtu jāattiecina uz importētām tērauda trosēm un tauvām, ko ražo uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 102/2012 1. panta 4. punktā, vai uzņēmumi, kas ir saistīti ar konkrēti norādītajiem uzņēmumiem, un tiem būtu jāpiemēro minētajā regulā noteiktā atlikusī maksājuma likme. |
| --- | --- |

(19)

Goodwire ražoto tērauda trošu un tauvu importam atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem piešķīra, pamatojoties uz šajā pārskatīšanā konstatētajiem faktiem. Tādējādi šis atbrīvojums ir piemērojams tikai tādu tērauda trošu un tauvu importam, kuras nosūtītas no Korejas Republikas un kuras ražojusi minētā konkrētā juridiskā persona. Atbrīvojums nebūtu jāattiecina uz importētām tērauda trosēm un tauvām, ko ražo uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 102/2012 1. panta 4. punktā, vai uzņēmumi, kas ir saistīti ar konkrēti norādītajiem uzņēmumiem, un tiem būtu jāpiemēro minētajā regulā noteiktā atlikusī maksājuma likme.

| (20) | Būtu jāizbeidz daļējā starpposma pārskatīšana un pēdējoreiz grozītā Īstenošanas regula (ES) Nr. 102/2012 būtu jāgroza, lai tās 1. panta 4. punkta tabulā iekļautu Goodwire. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jāizbeidz daļējā starpposma pārskatīšana un pēdējoreiz grozītā Īstenošanas regula (ES) Nr. 102/2012 būtu jāgroza, lai tās 1. panta 4. punkta tabulā iekļautu Goodwire.

| (21) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 102/2012, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 489/2014, 1. panta 4. punkta tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

| “Valsts | Uzņēmums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Korejas Republika | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872 | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Goodwire MFG. Co. Ltd, 984-23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam | B955 |
| | Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam | B926 |
| | Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969” |

“Valsts

Uzņēmums

Taric papildu kods

Korejas Republika

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Goodwire MFG. Co. Ltd, 984-23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam

B955

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam

B926

Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1796/1999 (1999. gada 12. augusts), ar ko attiecībā uz tērauda trošu un tauvu importu ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, Ungārijā, Indijā, Meksikā, Polijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu, kā arī izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz importu ar izcelsmi Korejas Republikā (OV L 217, 17.8.1999., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1601/2001 (2001. gada 2. augusts), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē antidempinga pagaidu maksājumu attiecībā uz dažu veidu dzelzs vai tērauda trošu un tauvu importu, kuru izcelsme ir Čehijas Republikā, Krievijā, Taizemē un Turcijā (OV L 211, 4.8.2001., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1858/2005 (2005. gada 8. novembris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas, Indijas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu (OV L 299, 16.11.2005., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 400/2010 (2010. gada 26. aprīlis), ar ko paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteikts par cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam, attiecinot to uz tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā, un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz importu, kas nosūtīts no Malaizijas (OV L 117, 11.5.2010.,1. lpp.).

5

(6)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 102/2012 (2012. gada 27. janvāris), ar kuru pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas, Moldovas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi minētajās valstīs, un ar kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz termiņa beigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu (OV L 36, 9.2.2012., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 138, 13.5.2014., 80. lpp.

7

(8)  OV C 246, 27.8.2013., 5. lpp.

8

---

| 14.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 139/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 139/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 494/2014

(2014. gada 13. maijs),

ar ko groza Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumu attiecībā uz importēšanas nosacījumiem un to valstu sarakstu, kuras minētas 9. pantā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 97/78/EK nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Savienībā no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 97/78/EK nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Savienībā no trešām valstīm.

| (2) | Minētās direktīvas 19. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Komisijai ir jāizveido to augu produktu saraksts, kam piemēros veterinārās pārbaudes uz robežas, un to trešo valstu saraksts, kurām var atļaut eksportēt šos augu produktus uz Savienību. |
| --- | --- |

(2)

Minētās direktīvas 19. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Komisijai ir jāizveido to augu produktu saraksts, kam piemēros veterinārās pārbaudes uz robežas, un to trešo valstu saraksts, kurām var atļaut eksportēt šos augu produktus uz Savienību.

| (3) | Attiecīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 136/2004 (2) IV pielikumā uzskaitīti augu produkti siens un salmi, kas pakļauti veterinārajām pārbaudēm uz robežas, savukārt minētās regulas V pielikuma I daļā ir uzskaitītas valstis, no kurām dalībvalstis drīkst importēt sienu un salmus. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 136/2004 (2) IV pielikumā uzskaitīti augu produkti siens un salmi, kas pakļauti veterinārajām pārbaudēm uz robežas, savukārt minētās regulas V pielikuma I daļā ir uzskaitītas valstis, no kurām dalībvalstis drīkst importēt sienu un salmus.

| (4) | Ukraina nesen ir pieprasījusi atļauju eksportēt uz Savienību granulētus salmus un ir lūgusi, lai to iekļauj Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Ukraina nesen ir pieprasījusi atļauju eksportēt uz Savienību granulētus salmus un ir lūgusi, lai to iekļauj Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumā.

| (5) | Baltkrievija jau ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumā un drīkst eksportēt uz Savienību jebkura veida sienu un salmus. Tomēr dažas dalībvalstis ir paudušas bažas par pārmaiņām Baltkrievijas dzīvnieku veselības situācijā, atsaucoties uz Āfrikas cūku mēra uzliesmojumiem. Tās bažījas, ka neapstrādāta siena un salmu eksports no šīs trešās valsts varētu radīt lielu apdraudējumu dzīvnieku veselībai Savienībā. Tādēļ ir pieprasīts veikt piesardzības pasākumus, pieņemot vēl stingrākus nosacījumus siena un salmu importēšanai no Baltkrievijas. |
| --- | --- |

(5)

Baltkrievija jau ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumā un drīkst eksportēt uz Savienību jebkura veida sienu un salmus. Tomēr dažas dalībvalstis ir paudušas bažas par pārmaiņām Baltkrievijas dzīvnieku veselības situācijā, atsaucoties uz Āfrikas cūku mēra uzliesmojumiem. Tās bažījas, ka neapstrādāta siena un salmu eksports no šīs trešās valsts varētu radīt lielu apdraudējumu dzīvnieku veselībai Savienībā. Tādēļ ir pieprasīts veikt piesardzības pasākumus, pieņemot vēl stingrākus nosacījumus siena un salmu importēšanai no Baltkrievijas.

| (6) | Analīze liecina, ka dzīvnieku veselības situācija Baltkrievijā un Ukrainā nerada infekciozu vai lipīgu dzīvnieku slimību izplatīšanās apdraudējumu Savienībā, ja importēt atļauts tikai kurināšanai paredzētus granulētus salmus ar noteikumu, ka tos no apstiprinātām ievešanas vietām Savienībā robežkontroles punktos (RKP) nogādā tieši uz galamērķi objektā, kur tos paredzēts sadedzināt. Lai nodrošinātu, ka šādi sūtījumi nerada apdraudējumu dzīvnieku veselībai, novirzot tos no paredzētā galamērķa, tie jāpārvieto saskaņā ar muitas tranzīta procedūru, kas paredzēta Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (3), un attiecīgi jāpārrauga integrētajā datorizētajā veterinārajā sistēmā (Traces) no ievešanas vietas robežkontroles punktā līdz galamērķim objektā. |
| --- | --- |

(6)

Analīze liecina, ka dzīvnieku veselības situācija Baltkrievijā un Ukrainā nerada infekciozu vai lipīgu dzīvnieku slimību izplatīšanās apdraudējumu Savienībā, ja importēt atļauts tikai kurināšanai paredzētus granulētus salmus ar noteikumu, ka tos no apstiprinātām ievešanas vietām Savienībā robežkontroles punktos (RKP) nogādā tieši uz galamērķi objektā, kur tos paredzēts sadedzināt. Lai nodrošinātu, ka šādi sūtījumi nerada apdraudējumu dzīvnieku veselībai, novirzot tos no paredzētā galamērķa, tie jāpārvieto saskaņā ar muitas tranzīta procedūru, kas paredzēta Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (3), un attiecīgi jāpārrauga integrētajā datorizētajā veterinārajā sistēmā (Traces) no ievešanas vietas robežkontroles punktā līdz galamērķim objektā.

| (7) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 136/2004. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 136/2004.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 136/2004 V pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula (EK) Nr. 136/2004, ar ko nosaka procedūras veterinārajām pārbaudēm Kopienas robežkontroles punktos attiecībā uz produktiem, ko importē no trešām valstīm (OV L 21, 28.1.2004., 11. lpp.).

2

(3)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“V PIELIKUMS

TO VALSTU SARAKSTS, KURAS MINĒTAS 9. PANTĀ

| ISO kods | Valsts |
| --- | --- |
| AU | Austrālija |
| BY | Baltkrievija (1) |
| CA | Kanāda |
| CH | Šveice |
| CL | Čīle |
| GL | Grenlande |
| IS | Islande |
| NZ | Jaunzēlande |
| RS | Serbija (2) |
| UA | Ukraina (1) |
| ASV | Amerikas Savienotās Valstis |
| ZA | Dienvidāfrika (izņemot to mutes un nagu sērgas uzraudzības zonu, kas atrodas Ziemeļtransvālas un Austrumtransvālas (Northern and Eastern Transvaal) veterinārajā reģionā, Natālas (Natal) veterinārā reģiona Ingvavumas (Ingwavuma) rajonā un pierobežas apgabalā ar Botsvānu uz austrumiem no 28. meridiāna) |

ISO kods

Valsts

AU

Austrālija

BY

Baltkrievija (1)

CA

Kanāda

CH

Šveice

CL

Čīle

GL

Grenlande

IS

Islande

NZ

Jaunzēlande

RS

Serbija (2)

UA

Ukraina (1)

ASV

Amerikas Savienotās Valstis

ZA

Dienvidāfrika (izņemot to mutes un nagu sērgas uzraudzības zonu, kas atrodas Ziemeļtransvālas un Austrumtransvālas (Northern and Eastern Transvaal) veterinārajā reģionā, Natālas (Natal) veterinārā reģiona Ingvavumas (Ingwavuma) rajonā un pierobežas apgabalā ar Botsvānu uz austrumiem no 28. meridiāna)

---

(1)  Tikai kurināšanai paredzēti granulēti salmi, kas saskaņā ar muitas tranzīta procedūru, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.) 4. panta 16. punkta b) apakšpunktā, un izmantojot pārraudzību TRACES sistēmā, no apstiprinātām ievešanas vietām Savienībā robežkontroles punktos (RKP) tiek nogādāti Savienībā tieši uz galamērķi objektā, kur tos paredzēts sadedzināt.

1

TRACES

(2)  Kā minēts 135. pantā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses (OV L 278, 18.10.2013., 16. lpp.).”

2

---

| 14.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 139/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 139/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 495/2014

(2014. gada 13. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 48,3 |
| MK | 62,8 |
| TN | 49,2 |
| TR | 67,4 |
| ZZ | 56,9 |
| 0707 00 05 | AL | 32,3 |
| MK | 38,7 |
| TR | 125,0 |
| ZZ | 65,3 |
| 0709 93 10 | TR | 112,7 |
| ZZ | 112,7 |
| 0805 10 20 | EG | 54,2 |
| IL | 74,0 |
| MA | 47,6 |
| TN | 68,6 |
| TR | 41,5 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | TR | 93,7 |
| ZZ | 93,7 |
| 0808 10 80 | AR | 98,2 |
| BR | 88,4 |
| CL | 102,9 |
| CN | 98,7 |
| MK | 33,9 |
| NZ | 134,6 |
| US | 191,6 |
| ZA | 108,2 |
| ZZ | 107,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

48,3

MK

62,8

TN

49,2

TR

67,4

ZZ

56,9

0707 00 05

AL

32,3

MK

38,7

TR

125,0

ZZ

65,3

0709 93 10

TR

112,7

ZZ

112,7

0805 10 20

EG

54,2

IL

74,0

MA

47,6

TN

68,6

TR

41,5

ZZ

57,2

0805 50 10

TR

93,7

ZZ

93,7

0808 10 80

AR

98,2

BR

88,4

CL

102,9

CN

98,7

MK

33,9

NZ

134,6

US

191,6

ZA

108,2

ZZ

107,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 14.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 139/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 139/16

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 6. maijs),

ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējo revidentu

(2014/275/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā protokolu (Nr. 4) par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 27. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2013/51 (2013. gada 17. decembris) Eiropas Savienības Padomei par Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējo revidentu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskati jārevidē neatkarīgam ārējam revidentam, kuru ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskati jārevidē neatkarīgam ārējam revidentam, kuru ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Pašreizējā Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējā revidenta pilnvaru termiņš beidzās pēc 2013. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ ir jāieceļ ārējais revidents no 2014. līdz 2018. finanšu gadam. |
| --- | --- |

(2)

Pašreizējā Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējā revidenta pilnvaru termiņš beidzās pēc 2013. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ ir jāieceļ ārējais revidents no 2014. līdz 2018. finanšu gadam.

| (3) | Luksemburgas Centrālā banka (Banque centrale du Luxembourg) par savu ārējo revidentu no 2014. līdz 2018. finanšu gadam ir izvēlējusies DELOITTE AUDIT SARL. |
| --- | --- |

(3)

Luksemburgas Centrālā banka (Banque centrale du Luxembourg) par savu ārējo revidentu no 2014. līdz 2018. finanšu gadam ir izvēlējusies DELOITTE AUDIT SARL.

| (4) | Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un attiecīgi grozīt Padomes Lēmumu 1999/70/EK (2), |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un attiecīgi grozīt Padomes Lēmumu 1999/70/EK (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Ar šo par Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējo revidentu no 2014. līdz 2018. finanšu gadam tiek apstiprināts DELOITTE AUDIT SARL.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Eiropas Centrālajai bankai.

Briselē, 2014. gada 6. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. STOURNARAS

---

(1)  OV C 378, 24.12.2013., 15. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 1999/70/EK (1999. gada 25. janvāris) par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem (OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.).

2

---

| 14.5.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 139/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 139/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 2. maijs)

par grozījumiem Lēmumā 2008/411/EK par 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2798)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/276/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmums 2008/411/EK (2) harmonizē tehniskos nosacījumus radiofrekvenču spektra izmantošanai 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā zemes elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanai visā Savienībā, galvenokārt nodrošinot bezvadu platjoslas pakalpojumus galalietotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmums 2008/411/EK (2) harmonizē tehniskos nosacījumus radiofrekvenču spektra izmantošanai 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā zemes elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanai visā Savienībā, galvenokārt nodrošinot bezvadu platjoslas pakalpojumus galalietotājiem.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 243/2012/ES (3) izveido radiofrekvenču spektra politikas daudzgadu programmu (RSPP) un izvirza mērķi veicināt bezvadu platjoslas pakalpojumu plašāku pieejamību, no kā gūtu labumu pilsoņi un patērētāji Savienībā. RSPP liek dalībvalstīm veicināt to, ka elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēji nepārtraukti uzlabo savus tīklus atbilstoši jaunākajai, efektīvākajai tehnoloģijai, lai radītu savas ciparu dividendes saskaņā ar pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitātes principu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 243/2012/ES (3) izveido radiofrekvenču spektra politikas daudzgadu programmu (RSPP) un izvirza mērķi veicināt bezvadu platjoslas pakalpojumu plašāku pieejamību, no kā gūtu labumu pilsoņi un patērētāji Savienībā. RSPP liek dalībvalstīm veicināt to, ka elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēji nepārtraukti uzlabo savus tīklus atbilstoši jaunākajai, efektīvākajai tehnoloģijai, lai radītu savas ciparu dividendes saskaņā ar pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitātes principu.

| (3) | Lēmuma Nr. 243/2012/ES 6. panta 2. punkts liek dalībvalstīm darīt pieejamu 3 400–3 800 MHz frekvenču joslu saskaņā ar Lēmuma 2008/411/EK noteikumiem un nosacījumiem un atbilstoši tirgus pieprasījumam līdz 2012. gada 31. decembrim atļaut šīs joslas izmantošanu, neierobežojot līdz šim izvērstos pakalpojumus, ar nosacījumiem, kas nodrošina patērētājiem bezvadu platjoslas pakalpojumu pieejamību. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma Nr. 243/2012/ES 6. panta 2. punkts liek dalībvalstīm darīt pieejamu 3 400–3 800 MHz frekvenču joslu saskaņā ar Lēmuma 2008/411/EK noteikumiem un nosacījumiem un atbilstoši tirgus pieprasījumam līdz 2012. gada 31. decembrim atļaut šīs joslas izmantošanu, neierobežojot līdz šim izvērstos pakalpojumus, ar nosacījumiem, kas nodrošina patērētājiem bezvadu platjoslas pakalpojumu pieejamību.

| (4) | 3 400–3 800 MHz frekvenču joslai ir nozīmīgs potenciāls blīvu un ātrdarbīgu bezvadu platjoslas tīklu izmantošanā novatorisku elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanai galalietotājiem. Šīs frekvenču joslas izmantošanai bezvadu platjoslai būtu jāveicina Eiropas Digitalizācijas programmas ekonomiskās un sociālās politikas mērķu sasniegšana. |
| --- | --- |

(4)

3 400–3 800 MHz frekvenču joslai ir nozīmīgs potenciāls blīvu un ātrdarbīgu bezvadu platjoslas tīklu izmantošanā novatorisku elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanai galalietotājiem. Šīs frekvenču joslas izmantošanai bezvadu platjoslai būtu jāveicina Eiropas Digitalizācijas programmas ekonomiskās un sociālās politikas mērķu sasniegšana.

| (5) | Atbilstīgi Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktam Komisija 2012. gada 23. martā pilnvaroja Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (CEPT) izstrādāt spektra izmantošanas tehniskos nosacījumus 3 400–3 800 MHz frekvenču joslai atbilstoši bezvadu platjoslas piekļuves tehnoloģiju attīstībai, it īpaši lieliem kanāla joslas platumiem, vienlaikus nodrošinot efektīvu spektra izmantošanu. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktam Komisija 2012. gada 23. martā pilnvaroja Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (CEPT) izstrādāt spektra izmantošanas tehniskos nosacījumus 3 400–3 800 MHz frekvenču joslai atbilstoši bezvadu platjoslas piekļuves tehnoloģiju attīstībai, it īpaši lieliem kanāla joslas platumiem, vienlaikus nodrošinot efektīvu spektra izmantošanu.

| (6) | Izpildot šo pilnvarojumu, 2013. gada 8. novembrīCEPT izdeva ziņojumu (CEPT 49. ziņojums) par tehniskajiem nosacījumiem spektra harmonizācijai zemes bezvadu sistēmām 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā. Tajā ietverti rezultāti, kas iegūti pētījumos par vismazāk ierobežojošajiem tehniskajiem nosacījumiem (piemēram, bloka malas maska), frekvenču sakārtojumiem un bezvadu platjoslas un līdzšinējo spektra izmantojumu līdzāspastāvēšanas un koordinācijas principiem. Bloka malas maskas pētījumu rezultāti un koordinācijas principi CEPT 49. ziņojumā tika izstrādāti uz Elektronisko sakaru komitejas (ECC) 203. ziņojuma pamata. |
| --- | --- |

(6)

Izpildot šo pilnvarojumu, 2013. gada 8. novembrīCEPT izdeva ziņojumu (CEPT 49. ziņojums) par tehniskajiem nosacījumiem spektra harmonizācijai zemes bezvadu sistēmām 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā. Tajā ietverti rezultāti, kas iegūti pētījumos par vismazāk ierobežojošajiem tehniskajiem nosacījumiem (piemēram, bloka malas maska), frekvenču sakārtojumiem un bezvadu platjoslas un līdzšinējo spektra izmantojumu līdzāspastāvēšanas un koordinācijas principiem. Bloka malas maskas pētījumu rezultāti un koordinācijas principi CEPT 49. ziņojumā tika izstrādāti uz Elektronisko sakaru komitejas (ECC) 203. ziņojuma pamata.

| (7) | Ar Komisijas pilnvarojumu tapušā CEPT ziņojuma rezultāti būtu jāpiemēro visā Savienībā un dalībvalstīm būtu jāīsteno bez kavēšanās, ņemot vērā strauji augošo tirgus pieprasījumu pēc ātrdarbīgiem bezvadu platjoslas pakalpojumiem un pašreizējo zemo 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas izmantojumu bezvadu platjoslas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(7)

Ar Komisijas pilnvarojumu tapušā CEPT ziņojuma rezultāti būtu jāpiemēro visā Savienībā un dalībvalstīm būtu jāīsteno bez kavēšanās, ņemot vērā strauji augošo tirgus pieprasījumu pēc ātrdarbīgiem bezvadu platjoslas pakalpojumiem un pašreizējo zemo 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas izmantojumu bezvadu platjoslas pakalpojumiem.

| (8) | Spektra lietotāji, kas sniedz bezvadu platjoslas pakalpojumus, būtu ieguvēji no vienotiem tehniskajiem nosacījumiem visā frekvenču diapazonā, un tas nodrošinātu iekārtu pieejamību un saskaņotu koordināciju starp dažādu operatoru tīkliem. Šim nolūkam būtu jānosaka lietderīgākais kanālu sakārtojums 3 400–3 600 MHz frekvenču joslā, pamatojoties uz CEPT 49. ziņojuma rezultātiem un reizē ievērojot tehnoloģijas un pakalpojumu neitralitātes principu. |
| --- | --- |

(8)

Spektra lietotāji, kas sniedz bezvadu platjoslas pakalpojumus, būtu ieguvēji no vienotiem tehniskajiem nosacījumiem visā frekvenču diapazonā, un tas nodrošinātu iekārtu pieejamību un saskaņotu koordināciju starp dažādu operatoru tīkliem. Šim nolūkam būtu jānosaka lietderīgākais kanālu sakārtojums 3 400–3 600 MHz frekvenču joslā, pamatojoties uz CEPT 49. ziņojuma rezultātiem un reizē ievērojot tehnoloģijas un pakalpojumu neitralitātes principu.

| (9) | Ar Lēmumu 2008/411/EK noteiktajam 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas izmantošanas tiesiskajam regulējumam būtu jāpaliek nemainīgam, tādējādi nodrošinot citu pastāvošo pakalpojumu nepārtrauktu aizsardzību minētajā joslā. Konkrēti, nepārtraukta aizsardzība būtu vajadzīga fiksēto satelītsakaru sistēmām (FSS), ieskaitot Zemes stacijas, valsts iestādēm katrā atsevišķā gadījumā atbilstīgi koordinējot šīs sistēmas un bezvadu platjoslas tīklus un pakalpojumus. |
| --- | --- |

(9)

Ar Lēmumu 2008/411/EK noteiktajam 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas izmantošanas tiesiskajam regulējumam būtu jāpaliek nemainīgam, tādējādi nodrošinot citu pastāvošo pakalpojumu nepārtrauktu aizsardzību minētajā joslā. Konkrēti, nepārtraukta aizsardzība būtu vajadzīga fiksēto satelītsakaru sistēmām (FSS), ieskaitot Zemes stacijas, valsts iestādēm katrā atsevišķā gadījumā atbilstīgi koordinējot šīs sistēmas un bezvadu platjoslas tīklus un pakalpojumus.

| (10) | Tas, kā spektru izmanto bezvadu platjoslas pakalpojumu sniedzēji un citi pastāvošie pakalpojumi, kas izmanto 3 400–3 800 MHz joslu, it sevišķi FSS Zemes stacijas, būtu jākoordinē, pamatojoties uz vadlīnijām, paraugpraksi un koordinācijas principiem, kas izklāstīti CEPT 49. ziņojumā. Šie principi aptver koordinēšanas procesus, informācijas apmaiņu, savstarpēju ierobežojumu mazināšanu un divpusējus nolīgumus par ātru pārrobežu koordināciju gadījumos, kad zemes bezvadu platjoslas tīkla bāzes stacijas un FSS Zemes stacijas atrodas dažādu dalībvalstu teritorijās. |
| --- | --- |

(10)

Tas, kā spektru izmanto bezvadu platjoslas pakalpojumu sniedzēji un citi pastāvošie pakalpojumi, kas izmanto 3 400–3 800 MHz joslu, it sevišķi FSS Zemes stacijas, būtu jākoordinē, pamatojoties uz vadlīnijām, paraugpraksi un koordinācijas principiem, kas izklāstīti CEPT 49. ziņojumā. Šie principi aptver koordinēšanas procesus, informācijas apmaiņu, savstarpēju ierobežojumu mazināšanu un divpusējus nolīgumus par ātru pārrobežu koordināciju gadījumos, kad zemes bezvadu platjoslas tīkla bāzes stacijas un FSS Zemes stacijas atrodas dažādu dalībvalstu teritorijās.

| (11) | Ņemot vērā 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas frekvenču izplatīšanās īpatnības un ieviestos harmonizētos tehniskos nosacījumus, esošo lietojumu aizsardzībai nāktu par labu dažas lietderīgākās konfigurācijas bezvadu platjoslas tīklu un pakalpojumu izvēršanai. Šajās konfigurācijās cita starpā ietilpst mazas šūnas, fiksētā bezvadu piekļuve, atvilces maršrutēšana bezvadu platjoslas piekļuves tīklos vai to kombinācijas. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas frekvenču izplatīšanās īpatnības un ieviestos harmonizētos tehniskos nosacījumus, esošo lietojumu aizsardzībai nāktu par labu dažas lietderīgākās konfigurācijas bezvadu platjoslas tīklu un pakalpojumu izvēršanai. Šajās konfigurācijās cita starpā ietilpst mazas šūnas, fiksētā bezvadu piekļuve, atvilces maršrutēšana bezvadu platjoslas piekļuves tīklos vai to kombinācijas.

| (12) | Lai gan šim lēmumam nebūtu jāskar citu esošo lietojumu aizsardzība un darbības turpināšana minētajās joslās, jaunie harmonizētie tehniskie nosacījumi būtu nepieciešamajā apmērā jāpiemēro arī spēkā esošajām spektra lietošanas tiesībām 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā, lai nodrošinātu tehnisko saderību starp esošajiem un jaunajiem joslas lietotājiem, efektīvu spektra izmantošanu un kaitīgo traucējumu novēršanu, arī pāri robežām starp Savienības dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan šim lēmumam nebūtu jāskar citu esošo lietojumu aizsardzība un darbības turpināšana minētajās joslās, jaunie harmonizētie tehniskie nosacījumi būtu nepieciešamajā apmērā jāpiemēro arī spēkā esošajām spektra lietošanas tiesībām 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā, lai nodrošinātu tehnisko saderību starp esošajiem un jaunajiem joslas lietotājiem, efektīvu spektra izmantošanu un kaitīgo traucējumu novēršanu, arī pāri robežām starp Savienības dalībvalstīm.

| (13) | Var būt nepieciešami pārrobežu nolīgumi, kas nodrošinātu, ka dalībvalstis tā īsteno šā lēmuma noteiktos parametrus, lai novērstu kaitīgos traucējumus un uzlabotu spektra efektivitāti un konverģenci spektra izmantošanā. |
| --- | --- |

(13)

Var būt nepieciešami pārrobežu nolīgumi, kas nodrošinātu, ka dalībvalstis tā īsteno šā lēmuma noteiktos parametrus, lai novērstu kaitīgos traucējumus un uzlabotu spektra efektivitāti un konverģenci spektra izmantošanā.

| (14) | CEPT 49. ziņojumā paredzētie spektra harmonizācijas tehniskie nosacījumi zemes bezvadu sistēmām 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā nenodrošina saderību ar dažām esošām lietošanas tiesībām izmantot šādas sistēmas šajā joslā Savienībā. Tāpēc esošiem spektra lietotājiem būtu jādod pietiekams laiks, lai tie piemērotu CEPT 49. ziņojuma tehniskos nosacījumus un neierobežotu piekļuvi spektram šajā joslā tiem lietotājiem, kuri ievēro CEPT 49. ziņojuma tehniskos nosacījumus, bet valsts pārvaldes iestādēm – rīcības brīvība atlikt šā lēmuma tehnisko nosacījumu īstenošanu atkarā no tirgus pieprasījuma. |
| --- | --- |

(14)

CEPT 49. ziņojumā paredzētie spektra harmonizācijas tehniskie nosacījumi zemes bezvadu sistēmām 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā nenodrošina saderību ar dažām esošām lietošanas tiesībām izmantot šādas sistēmas šajā joslā Savienībā. Tāpēc esošiem spektra lietotājiem būtu jādod pietiekams laiks, lai tie piemērotu CEPT 49. ziņojuma tehniskos nosacījumus un neierobežotu piekļuvi spektram šajā joslā tiem lietotājiem, kuri ievēro CEPT 49. ziņojuma tehniskos nosacījumus, bet valsts pārvaldes iestādēm – rīcības brīvība atlikt šā lēmuma tehnisko nosacījumu īstenošanu atkarā no tirgus pieprasījuma.

| (15) | Tāpēc Lēmums 2008/411/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc Lēmums 2008/411/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2008/411/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:
  “2. pants
  1.   Neierobežojot citu šajā joslā esošu lietojumu aizsardzību un darbības turpināšanu, dalībvalstis iedala un pēc tam dara pieejamu 3 400–3 800 MHz frekvenču joslu neekskluzīvai izmantošanai zemes elektronisko sakaru tīkliem atbilstoši pielikumā noteiktajiem parametriem. Turklāt pielikumā noteiktie parametri dalībvalstīm nav jāpiemēro attiecībā uz 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā esošajām zemes elektronisko sakaru tīklu lietošanas tiesībām, kas ir spēkā šā lēmuma pieņemšanas datumā, ciktāl minēto tiesību izlietošana neliedz izmantot šo joslu saskaņā ar pielikumu.
  2.   Dalībvalstis nodrošina, lai sistēmas blakusjoslās būtu pienācīgi aizsargātas no 1. punktā minētajiem tīkliem.
  3.   Ja koordinācija ar trešām valstīm nav iespējama bez atkāpes no šā lēmuma pielikumā norādītajiem parametriem, tad attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos dalībvalstīm nav jāīsteno šajā lēmumā noteiktie pienākumi.
  Dalībvalstis visiem spēkiem cenšas tādas atkāpes novērst un informē par to Komisiju, norādot attiecīgos ģeogrāfiskos apgabalus, kā arī publicē attiecīgo informāciju atbilstīgi Lēmumam Nr. 676/2002/EK.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

1.   Neierobežojot citu šajā joslā esošu lietojumu aizsardzību un darbības turpināšanu, dalībvalstis iedala un pēc tam dara pieejamu 3 400–3 800 MHz frekvenču joslu neekskluzīvai izmantošanai zemes elektronisko sakaru tīkliem atbilstoši pielikumā noteiktajiem parametriem. Turklāt pielikumā noteiktie parametri dalībvalstīm nav jāpiemēro attiecībā uz 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā esošajām zemes elektronisko sakaru tīklu lietošanas tiesībām, kas ir spēkā šā lēmuma pieņemšanas datumā, ciktāl minēto tiesību izlietošana neliedz izmantot šo joslu saskaņā ar pielikumu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, lai sistēmas blakusjoslās būtu pienācīgi aizsargātas no 1. punktā minētajiem tīkliem.

3.   Ja koordinācija ar trešām valstīm nav iespējama bez atkāpes no šā lēmuma pielikumā norādītajiem parametriem, tad attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos dalībvalstīm nav jāīsteno šajā lēmumā noteiktie pienākumi.

Dalībvalstis visiem spēkiem cenšas tādas atkāpes novērst un informē par to Komisiju, norādot attiecīgos ģeogrāfiskos apgabalus, kā arī publicē attiecīgo informāciju atbilstīgi Lēmumam Nr. 676/2002/EK.”;

| 2) | lēmuma 3. pantam pievieno šādu daļu:
  “Dalībvalstis sekmē pārrobežu koordinācijas nolīgumus, lai dotu iespēju ekspluatēt minētos tīklus, ņemot vērā esošās regulatīvās procedūras un tiesības.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 3. pantam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis sekmē pārrobežu koordinācijas nolīgumus, lai dotu iespēju ekspluatēt minētos tīklus, ņemot vērā esošās regulatīvās procedūras un tiesības.”;

| 3) | lēmumā iekļauj šādu 4.a pantu:
  “4.a pants
  Pielikumā noteiktos nosacījumus dalībvalstis piemēro ne vēlāk kā no 2015. gada 30. jūnija.
  Dalībvalstis ziņo par šā lēmuma piemērošanu ne vēlāk kā 2015. gada 30. septembrī.”; |
| --- | --- |

3)

lēmumā iekļauj šādu 4.a pantu:

“4.a pants

Pielikumā noteiktos nosacījumus dalībvalstis piemēro ne vēlāk kā no 2015. gada 30. jūnija.

Dalībvalstis ziņo par šā lēmuma piemērošanu ne vēlāk kā 2015. gada 30. septembrī.”;

| 4) | lēmuma pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

4)

lēmuma pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 2. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietniece

Neelie KROES

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 21. maija Lēmums 2008/411/EK par 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus (OV L 144, 4.6.2008., 77. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmums Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (OV L 81, 21.3.2012., 7. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

2. PANTĀ MINĒTIE PARAMETRI

A.   VISPĀRĪGIE PARAMETRI

| 1. | Lietderīgākais darbības dupleksais režīms 3 400–3 600 MHz apakšjoslā ir laikdales duplekss (TDD). |
| --- | --- |

1.

Lietderīgākais darbības dupleksais režīms 3 400–3 600 MHz apakšjoslā ir laikdales duplekss (TDD).

| 2. | Alternatīvā kārtā 3 400–3 600 MHz apakšjoslā dalībvalstis var īstenot frekvenčdales dupleksa (FDD) darbības režīmu, lai:






  a) | nodrošinātu lielāku spektra efektivitāti, piemēram, koplietošanā ar esošajām lietošanas tiesībām līdzāspastāvēšanas periodā vai īstenojot uz tirgu orientētu spektra pārvaldību; vai |
| --- | --- | --- |

2.

Alternatīvā kārtā 3 400–3 600 MHz apakšjoslā dalībvalstis var īstenot frekvenčdales dupleksa (FDD) darbības režīmu, lai:

a)

nodrošinātu lielāku spektra efektivitāti, piemēram, koplietošanā ar esošajām lietošanas tiesībām līdzāspastāvēšanas periodā vai īstenojot uz tirgu orientētu spektra pārvaldību; vai

| b) | aizsargātu esošos lietojumus vai novērstu traucējumus; vai |
| --- | --- |

b)

aizsargātu esošos lietojumus vai novērstu traucējumus; vai

| c) | koordinācijas dēļ ar valstīm ārpus ES. |
| --- | --- |

c)

koordinācijas dēļ ar valstīm ārpus ES.

Īstenojot FDD darbības režīmu, dupleksais atdalījums ir 100 MHz, galastacijai raidot (FDD augšuplīnija) joslas apakšējā daļā, kas sākas ar 3 410 MHz un beidzas ar 3 490 MHz, un bāzes stacijai raidot (FDD lejuplīnija) joslas augšējā daļā, kas sākas ar 3 510 MHz un beidzas ar 3 590 MHz.

| 3. | Dupleksais darbības režīms 3 600–3 800 MHz apakšjoslā ir laikdales duplekss (TDD). |
| --- | --- |

3.

Dupleksais darbības režīms 3 600–3 800 MHz apakšjoslā ir laikdales duplekss (TDD).

| 4. | Piešķirto bloku lielumiem ir jābūt 5 MHz daudzkārtņiem. Piešķirtā bloka zemākajai robežfrekvencei ir jāsakrīt ar attiecīgās apakšjoslas malu vai jābūt atdalītai no tās ar 5 MHz daudzkārtni (1). Atkarā no dupleksā darbības režīma attiecīgās apakšjoslas malas ir: 3 400 MHz un 3 600 MHz – TDD režīmam; 3 410 MHz un 3 510 MHz – FDD režīmam. |
| --- | --- |

4.

Piešķirto bloku lielumiem ir jābūt 5 MHz daudzkārtņiem. Piešķirtā bloka zemākajai robežfrekvencei ir jāsakrīt ar attiecīgās apakšjoslas malu vai jābūt atdalītai no tās ar 5 MHz daudzkārtni (1). Atkarā no dupleksā darbības režīma attiecīgās apakšjoslas malas ir: 3 400 MHz un 3 600 MHz – TDD režīmam; 3 410 MHz un 3 510 MHz – FDD režīmam.

| 5. | Bāzes stacijas un galastacijas raidīšanai 3 400–3 800 MHz joslas ietvaros ir jāatbilst šajā pielikumā norādītajām bloka malas maskām. |
| --- | --- |

5.

Bāzes stacijas un galastacijas raidīšanai 3 400–3 800 MHz joslas ietvaros ir jāatbilst šajā pielikumā norādītajām bloka malas maskām.

B.   TEHNISKIE NOSACĪJUMI BĀZES STACIJĀM. BLOKA MALAS MASKA

Tālāk aprakstītie tehniskie parametri bāzes stacijām, proti, bloka malas maska (BEM), ir būtiska to nosacījumu daļa, kas jāizpilda, lai nodrošinātu kaimiņtīklu līdzāspastāvēšanu, ja starp šādu kaimiņtīklu operatoriem nav ne divpusēju, ne daudzpusēju nolīgumu. Var izmantot arī mazāk ierobežojošus tehniskos parametrus, ja par to vienojas attiecīgo tīklu operatori.

BEM sastāv no vairākiem elementiem, kas doti 1. tabulā, gan 3 400–3 600 MHz, gan 3 600–3 800 MHz apakšjoslai. Bāzlīnijas jaudas robežvērtība, kas ir paredzēta, lai aizsargātu citu operatoru spektru, un pārejas apgabala jaudas robežvērtības, kas dod iespēju veikt filtrēšanu no jaudas robežvērtības bloka ietvaros līdz bāzlīnijas jaudas robežvērtībai, ir ārpusbloka elementi. Aizsargjoslas piemēro tikai gadījumā, ja 3 400–3 600 MHz apakšjoslā tiek izmantots FDD. BEM piemēro dažādu jaudas līmeņu bāzes stacijām (parasti tās sauc par makro, mikro, piko un femto bāzes stacijām (2)).

2.–6. tabulā dotas jaudas robežvērtības dažādiem BEM elementiem. Jaudas robežvērtību bloka ietvaros piemēro blokam, kas pieder operatoram. Jaudas robežvērtības ir paredzētas arī aizsargjoslām un radiolokācijas darbības aizsardzībai zem 3 400 MHz.

Frekvenču joslas 1.–6. tabulā ir atkarīgas no 3 400–3 600 MHz apakšjoslai izraudzītā dupleksā režīma (TDD vai alternatīvi FDD). PMax ir attiecīgās bāzes stacijas maksimālā nesēja jauda, ko mēra kā EIRP
   (3). Sinhronizēta darbība ir TDD darbība divos dažādos tīklos, kur nenotiek vienlaicīga pārraide augšuplīnijā un lejuplīnijā, kā noteikts piemērojamos standartos.

Lai iegūtu BEM konkrētam blokam, 1. tabulā definētos BEM elementus apvieno šādi:

| 1. | Jaudas robežvērtību bloka ietvaros izmanto operatoram piešķirtajam blokam. |
| --- | --- |

1.

Jaudas robežvērtību bloka ietvaros izmanto operatoram piešķirtajam blokam.

| 2. | Nosaka pārejas apgabalus un izmanto atbilstošas jaudas robežvērtības. Pārejas apgabali var pārklāties ar aizsargjoslām, un tādā gadījumā izmanto pārejas apgabala jaudas robežvērtības. |
| --- | --- |

2.

Nosaka pārejas apgabalus un izmanto atbilstošas jaudas robežvērtības. Pārejas apgabali var pārklāties ar aizsargjoslām, un tādā gadījumā izmanto pārejas apgabala jaudas robežvērtības.

| 3. | Pārējam spektram, kas piešķirts FDD vai TDD, izmanto bāzlīnijas jaudas robežvērtības. |
| --- | --- |

3.

Pārējam spektram, kas piešķirts FDD vai TDD, izmanto bāzlīnijas jaudas robežvērtības.

| 4. | Pārējam aizsargjoslu spektram izmanto aizsargjoslu jaudas robežvērtības. |
| --- | --- |

4.

Pārējam aizsargjoslu spektram izmanto aizsargjoslu jaudas robežvērtības.

| 5. | Spektram zem 3 400 MHz izmanto vienu no papildu bāzlīnijas jaudas robežvērtībām. |
| --- | --- |

5.

Spektram zem 3 400 MHz izmanto vienu no papildu bāzlīnijas jaudas robežvērtībām.

Attēlā parādīts dažādu BEM elementu apvienošanas paraugs.

Nesinhronizētiem TDD tīkliem divu blakusjoslu operatoru BEM prasību izpildi var panākt, ieviešot frekvenču atdalīšanu (piemēram, atļauju piešķiršanas procesā valsts līmenī) starp abu operatoru bloku malām. Cita iespēja ir ieviest tā sauktos ierobežotos blokus diviem blakusoperatoriem, kas tiem liktu ierobežot jaudas līmeni piešķirto spektra bloku augšējās vai apakšējās daļās (4).

1. tabula

BEM elementu definīcijas

| BEM elements | Definīcija |
| --- | --- |
| Bloka ietvaros | Attiecas uz bloku, kuram pielieto BEM. |
| Bāzlīnija | TDD, FDD augšuplīnijai vai FDD lejuplīnijai izmantotais spektrs, izņemot operatoram piešķirto bloku un attiecīgos pārejas apgabalus. |
| Pārejas apgabals | FDD lejuplīnijas blokiem pārejas apgabals ir 0–10 MHz zem un 0–10 MHz virs operatoram piešķirtā bloka.

  TDD blokiem pārejas apgabals ir 0–10 MHz zem un 0–10 MHz virs operatoram piešķirtā bloka. Pārejas apgabals attiecas uz citiem operatoriem piešķirtiem blakusesošiem TDD blokiem, ja tīkli ir sinhronizēti, vai uz spektru starp blakusesošiem TDD blokiem, ko atdala 5 vai 10 MHz. Pārejas apgabali neattiecas uz citiem operatoriem piešķirtiem blakusesošiem TDD blokiem, ja tīkli nav sinhronizēti.
  Pārejas apgabalu nepiemēro zem 3 400 MHz un virs 3 800 MHz. |
| Aizsargjoslas | FDD sadalījuma gadījumā piemēro šādas aizsargjoslas:
  3 400–3 410, 3 490–3 510 (dupleksa atstarpe) un 3 590–3 600 MHz.
  Ja pārejas apgabali un aizsargjoslas pārklājas, izmanto pārejas jaudas robežvērtības. |
| Papildu bāzlīnija | Spektrs zem 3 400 MHz |

BEM elements

Definīcija

Bloka ietvaros

Attiecas uz bloku, kuram pielieto BEM.

Bāzlīnija

TDD, FDD augšuplīnijai vai FDD lejuplīnijai izmantotais spektrs, izņemot operatoram piešķirto bloku un attiecīgos pārejas apgabalus.

Pārejas apgabals

FDD lejuplīnijas blokiem pārejas apgabals ir 0–10 MHz zem un 0–10 MHz virs operatoram piešķirtā bloka.

TDD blokiem pārejas apgabals ir 0–10 MHz zem un 0–10 MHz virs operatoram piešķirtā bloka. Pārejas apgabals attiecas uz citiem operatoriem piešķirtiem blakusesošiem TDD blokiem, ja tīkli ir sinhronizēti, vai uz spektru starp blakusesošiem TDD blokiem, ko atdala 5 vai 10 MHz. Pārejas apgabali neattiecas uz citiem operatoriem piešķirtiem blakusesošiem TDD blokiem, ja tīkli nav sinhronizēti.

Pārejas apgabalu nepiemēro zem 3 400 MHz un virs 3 800 MHz.

Aizsargjoslas

FDD sadalījuma gadījumā piemēro šādas aizsargjoslas:

3 400–3 410, 3 490–3 510 (dupleksa atstarpe) un 3 590–3 600 MHz.

Ja pārejas apgabali un aizsargjoslas pārklājas, izmanto pārejas jaudas robežvērtības.

Papildu bāzlīnija

Spektrs zem 3 400 MHz

2. tabula

Jaudas robežvērtība bloka ietvaros

| BEM elements | Frekvenču josla | Jaudas robežvērtība |
| --- | --- | --- |
| Bloka ietvaros | Operatoram piešķirtais bloks | Nav obligāti.
  Ja pārvaldes iestāde vēlas piemērot augšējo robežu, jāpiemēro vērtība, kas nepārsniedz 68 dBm/5 MHz katrai antenai. |

BEM elements

Frekvenču josla

Jaudas robežvērtība

Bloka ietvaros

Operatoram piešķirtais bloks

Nav obligāti.

Ja pārvaldes iestāde vēlas piemērot augšējo robežu, jāpiemēro vērtība, kas nepārsniedz 68 dBm/5 MHz katrai antenai.

Paskaidrojums par 2. tabulu

Femto bāzes stacijām būtu jāpiemēro jaudas regulēšana, lai mazinātu traucējumus blakuskanālos. Jaudas regulēšanas prasības femto bāzes stacijām izriet no vajadzības mazināt traucējumus no iekārtām, kuras var izmantot patērētāji un kuras tādējādi var nebūt koordinētas ar apkārtējiem tīkliem.

3. tabula

Bāzlīnijas jaudas robežvērtības

| BEM elements | Frekvenču josla | Jaudas robežvērtība |
| --- | --- | --- |
| Bāzlīnija | FDD lejuplīnija (3 510–3 590 MHz).
  Sinhronizēti TDD bloki (3 400–3 800 MHz un 3 600–3 800 MHz). | Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP katrai antenai |
| Bāzlīnija | FDD augšuplīnija (3 410–3 490 MHz).
  Nesinhronizēti TDD bloki (3 400–3 800 MHz un 3 600–3 800 MHz). | – 34 dBm/5 MHz EIRP vienai šūnai (5) |

BEM elements

Frekvenču josla

Jaudas robežvērtība

Bāzlīnija

FDD lejuplīnija (3 510–3 590 MHz).

Sinhronizēti TDD bloki (3 400–3 800 MHz un 3 600–3 800 MHz).

Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP katrai antenai

Bāzlīnija

FDD augšuplīnija (3 410–3 490 MHz).

Nesinhronizēti TDD bloki (3 400–3 800 MHz un 3 600–3 800 MHz).

– 34 dBm/5 MHz EIRP vienai šūnai (5)

Paskaidrojums par 3. tabulu

FDD lejuplīnijas un sinhronizēta TDD bāzlīniju izsaka, apvienojot maksimālās nesēja jaudas vājinājumu ar fiksētu augšējo robežu. Piemēro stingrāko no abām prasībām. Fiksētais līmenis veido augšējo robežu traucējumiem no bāzes stacijas. Ja divi TDD bloki ir sinhronizēti, nav traucējumu starp bāzes stacijām. Šajā gadījumā izmanto tādu pašu bāzlīniju kā FDD lejuplīnijas apgabalā.

Bāzlīnijas jaudas robežvērtība FDD augšuplīnijai un nesinhronizētam TDD tiek izteikta tikai kā fiksēta robeža.

4. tabula

Pārejas apgabala jaudas robežvērtības

| BEM elements | Frekvenču josla | Jaudas robežvērtība |
| --- | --- | --- |
| Pārejas apgabals | – 5 līdz 0 MHz nobīde no bloka apakšējās malas vai
  0 līdz 5 MHz nobīde no bloka augšējās malas | Min(PMax – 40,21) dBm/5 MHz EIRP katrai antenai |
| Pārejas apgabals | – 10 līdz – 5 MHz nobīde no bloka apakšējās malas vai
  5 līdz 10 MHz nobīde no bloka augšējās malas | Min(PMax – 43,15) dBm/5 MHz EIRP katrai antenai |

BEM elements

Frekvenču josla

Jaudas robežvērtība

Pārejas apgabals

– 5 līdz 0 MHz nobīde no bloka apakšējās malas vai

0 līdz 5 MHz nobīde no bloka augšējās malas

Min(PMax – 40,21) dBm/5 MHz EIRP katrai antenai

Pārejas apgabals

– 10 līdz – 5 MHz nobīde no bloka apakšējās malas vai

5 līdz 10 MHz nobīde no bloka augšējās malas

Min(PMax – 43,15) dBm/5 MHz EIRP katrai antenai

Paskaidrojums par 4. tabulu

Pārejas apgabala jaudas robežvērtības ir noteiktas, lai varētu samazināt jaudu no līmeņa bloka ietvaros līdz bāzlīnijas vai aizsargjoslas līmenim. Prasības izsaka kā maksimālās nesēja jaudas vājinājumu apvienojumā ar noteiktu augšējo robežvērtību. Piemēro stingrāko no abām prasībām.

5. tabula

Aizsargjoslas jaudas robežvērtības FDD

| BEM elements | Frekvenču josla | Jaudas robežvērtība |
| --- | --- | --- |
| Aizsargjosla | 3 400–3 410 MHz | – 34 dBm/5 MHz EIRP katrai šūnai |
| Aizsargjosla | 3 490–3 500 MHz | – 23 dBm/5 MHz katrai antenas pieslēgvietai |
| Aizsargjosla | 3 500–3 510 MHz | Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP katrai antenai |
| Aizsargjosla | 3 590–3 600 MHz | Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP katrai antenai |

BEM elements

Frekvenču josla

Jaudas robežvērtība

Aizsargjosla

3 400–3 410 MHz

– 34 dBm/5 MHz EIRP katrai šūnai

Aizsargjosla

3 490–3 500 MHz

– 23 dBm/5 MHz katrai antenas pieslēgvietai

Aizsargjosla

3 500–3 510 MHz

Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP katrai antenai

Aizsargjosla

3 590–3 600 MHz

Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP katrai antenai

Paskaidrojums par 5. tabulu

3 400–3 410 MHz aizsargjoslai izraugās jaudas robežvērtību, kas ir tāda pati kā bāzlīnija blakusesošajā FDD augšuplīnijā (3 410–3 490 MHz). 3 500–3 510 un 3 590–3 600 MHz aizsargjoslai izraugās jaudas robežvērtību, kas ir tāda pati kā bāzlīnija blakusesošajā FDD lejuplīnijā (3 510–3 590 MHz). 3 490–3 500 MHz aizsargjoslai jaudas robežvērtības pamatā ir blakusizstarojuma prasība –30 dBm/MHz antenas pieslēgvietā, pārrēķināta 5 MHz joslas platumam.

6. tabula

Bāzes stacijas papildu bāzlīnijas jaudas robežvērtības valstu īpašos gadījumos

| Gadījums | BEM elements | Frekvenču josla | Jaudas robežvērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Savienības valstis ar militārām radiolokācijas sistēmām zem 3 400 MHz | Papildu bāzlīnija | Zem 3 400 MHz gan TDD, gan FDD vajadzībām (6) | – 59 dBm/MHz EIRP
   (7) |
| B | Savienības valstis ar militārām radiolokācijas sistēmām zem 3 400 MHz | Papildu bāzlīnija | Zem 3 400 MHz gan TDD, gan FDD vajadzībām (6) | – 50 dBm/MHz EIRP
   (7) |
| C | Savienības valstis bez blakusjoslu izmantojuma vai ar izmantojumu, kam nav vajadzīga papildu aizsardzība | Papildu bāzlīnija | Zem 3 400 MHz gan TDD, gan FDD vajadzībām | Neattiecas |

Gadījums

BEM elements

Frekvenču josla

Jaudas robežvērtība

A

Savienības valstis ar militārām radiolokācijas sistēmām zem 3 400 MHz

Papildu bāzlīnija

Zem 3 400 MHz gan TDD, gan FDD vajadzībām (6)

– 59 dBm/MHz EIRP
   (7)

B

Savienības valstis ar militārām radiolokācijas sistēmām zem 3 400 MHz

Papildu bāzlīnija

Zem 3 400 MHz gan TDD, gan FDD vajadzībām (6)

– 50 dBm/MHz EIRP
   (7)

C

Savienības valstis bez blakusjoslu izmantojuma vai ar izmantojumu, kam nav vajadzīga papildu aizsardzība

Papildu bāzlīnija

Zem 3 400 MHz gan TDD, gan FDD vajadzībām

Neattiecas

Paskaidrojums par 6. tabulu

Papildu bāzlīnijas jaudas robežvērtības atspoguļo vajadzību aizsargāt militāro radiolokāciju dažās valstīs. A, B un C gadījumu var piemērot pa reģioniem vai valstīm tā, ka blakusjoslai ir atšķirīgs aizsardzības līmenis dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos vai valstīs atkarā no sistēmu izvietojuma blakusjoslā. TDD darbības režīmam var būt nepieciešami citi traucējumu mazināšanas pasākumi, piemēram, ģeogrāfiskā nošķiršana, koordinācija katrā atsevišķā gadījumā vai papildu aizsargjosla. 6. tabulā dotās papildu bāzlīnijas jaudas robežvērtības ir piemērojamas vienīgi ārpustelpu šūnām. Attiecībā uz iekštelpu šūnām jaudas robežvērtības atkarā no gadījuma var būt brīvākas. Galastacijām var būt vajadzīgi citi traucējumu mazināšanas paņēmieni, kā ģeogrāfiska nošķiršana vai papildu aizsargjosla gan FDD, gan TDD darbības režīmam.

Attēls

Piemērs – BEM elementu apvienošana bāzes stacijām FDD blokam, kas sākas ar 3 510 MHz (8)

| |
| --- |

Image

C.   Tehniskie nosacījumi galastacijām

7. tabula

Prasība bloka ietvaros. Galastacijas BEM jaudas robežvērtība bloka ietvaros

| Maksimālā jauda bloka ietvaros (9) | 25 dBm |
| --- | --- |

Maksimālā jauda bloka ietvaros (9)

25 dBm

Dalībvalstis var mīkstināt 7. tabulā doto robežvērtību noteiktos apstākļos, piemēram, fiksētām galastacijām, ja netiek apdraudēta cita esošā lietojuma aizsardzība un darbības nepārtrauktība 3 400–3 800 MHz joslā un tiek izpildītas pārrobežu saistības.”

---

(1)  Ja piešķirtie bloki ir jānobīda, lai pielāgotos citiem esošiem lietotājiem, ir jāizmanto 100 kHz rastrs. Blakusbloki citiem lietotājiem var tikt noteikti šaurāki, lai nodrošinātu efektīvu spektra izmantošanu.

1

(2)  Šiem apzīmējumiem trūkst vienotas definīcijas, un tie attiecas uz šūnu bāzes stacijām ar atšķirīgiem jaudas līmeņiem, kas samazinās šādā secībā: makro, mikro, piko, femto. Tā femto šūnas ir mazas bāzes stacijas ar viszemāko jaudas līmeni, kuras parasti izmanto iekštelpās.

2

(3)  Ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda.

3

(4)  Tāda ierobežota jaudas līmeņa ieteicamā vērtība ir 4 dBm/5 MHz EIRP uz vienu šūnu, un to piemēro operatoram piešķirtā spektra bloka augšējiem vai apakšējiem 5 MHz.

4

EIRP

(5)  Var vienoties par izņēmumu no šīs bāzlīnijas attiecībā uz blakusjoslu operatoru femto bāzes stacijām, ja nav traucējumu riska makro bāzes stacijām. Tādā gadījumā var izmantot –25 dBm/5 MHz EIRP katrai šūnai.

5

EIRP

(6)  Pārvaldes iestādes var izvēlēties izmantot aizsargjoslu zem 3 400 MHz. Tādā gadījumā jaudas robežvērtību var piemērot tikai zem aizsargjoslas.

6

(7)  Pārvaldes iestādes var izvēlēties robežvērtību no A vai B gadījuma atkarā no tā, kāds aizsardzības līmenis vajadzīgs radaram attiecīgajā rajonā.

7

(8)  Īpaši jāievēro, ka dažādām spektra daļām ir definēti dažādi bāzlīnijas jaudas līmeņi un ka 3 490–3 510 MHz aizsargjoslas daļā tiek izmantota zemākā pārejas apgabala jaudas robežvērtība. Attēlā nav iekļauts spektrs zem 3 400 MHz, lai gan BEM elementu “papildu bāzlīnija” var izmantot, lai aizsargātu militāro radiolokāciju.

8

BEM

(9)  Šo jaudas robežvērtību nosaka kā EIRP galastacijām, kas plānotas kā fiksētās vai uzstādītās stacijas, un kā kopējo izstaroto jaudu (TRP) galastacijām, kas plānotas kā mobilās vai nomadiskās stacijas. EIRP un TRP ir vienādas izotropisko antenu gadījumā. Tiek atzīts, ka šai vērtībai ir piemērojama pielaide (līdz 2 dB), kas noteikta harmonizētajos standartos, lai ņemtu vērā darbību ekstremālos vides apstākļos un izstrādājumu dažādību.

9

EIRP

TRP

EIRP

TRP

---