# Europos Sąjungos L 125/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 125 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. balandžio 26d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 125

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. balandžio 26d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2014/228/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimo dėl civilinės globalios navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) sudarymo | 1 |
| | | Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimas dėl civilinės pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) | 3 |
| | | 2014/229/ES |
| | * | 2009 m. spalio 27 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymo | 16 |
| | | Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo | 17 |
| | | 2014/230/ES |
| | * | 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo | 44 |
| | | 2014/231/ES |
| | * | 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo su readmisija susijusiais klausimais sudarymo | 46 |
| | | 2014/232/ES |
| | * | 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Gabono Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo Europos Sąjungos vardu | 48 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. balandžio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 424/2014, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Prekmurska šunka (SGN)] | 51 |
| | * | 2014 m. balandžio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 425/2014, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Tørrfisk fra Lofoten (SGN)] | 53 |
| | * | 2014 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 426/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos II priedas | 55 |
| | * | 2014 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 427/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2011 nustatoma lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo naujoviškų technologijų pripažinimo ir patvirtinimo sistema (
  1
  ) | 57 |
| | * | 2014 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 428/2014, kuriuo patvirtinamos išskirtinės Lietuvos kiaulienos rinkos rėmimo priemonės ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 324/2014, kuriuo patvirtinamos išskirtinės Lenkijos kiaulienos rinkos rėmimo priemonės | 64 |
| | | 2014 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 429/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 68 |
| | | 2014 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 430/2014 dėl ryžių importo licencijų išdavimo laikantis tarifinių kvotų, kurias Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti 2014 m. balandžio mėn. | 70 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/233/ES |
| | * | 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių | 72 |
| | | 2014/234/ES |
| | * | 2014 m. balandžio 23 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai | 75 |
| | | 2014/235/ES |
| | * | 2014 m. balandžio 23 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, patvirtinti atnaujintą Portugalijos makroekonominio koregavimo programą | 84 |
| | | 2014/236/ES |
| | * | 2014 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Sąjungos finansinio įnašo, skirto Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje įgyvendinamoms stebėjimo ir kitoms neatidėliotinoms priemonėms, susijusioms su afrikiniu kiaulių maru
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2551) | 86 |
| | | 2014/237/ES |
| | * | 2014 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl priemonių, kuriomis siekiama neleisti patekti į Sąjungą ir joje išplisti kenksmingiesiems organizmams, taikymo tam tikriems Indijos kilmės vaisiams ir daržovėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2601) | 93 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2014/228/ES

*

2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimo dėl civilinės globalios navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) sudarymo

1

Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimas dėl civilinės pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS)

3

2014/229/ES

*

2009 m. spalio 27 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymo

16

Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo

17

2014/230/ES

*

2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo

44

2014/231/ES

*

2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo su readmisija susijusiais klausimais sudarymo

46

2014/232/ES

*

2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Gabono Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo Europos Sąjungos vardu

48

REGLAMENTAI

*

2014 m. balandžio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 424/2014, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Prekmurska šunka (SGN)]

Prekmurska šunka

51

*

2014 m. balandžio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 425/2014, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Tørrfisk fra Lofoten (SGN)]

Tørrfisk fra Lofoten

53

*

2014 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 426/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos II priedas

55

*

2014 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 427/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2011 nustatoma lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo naujoviškų technologijų pripažinimo ir patvirtinimo sistema (
  1
  )

2

1

57

*

2014 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 428/2014, kuriuo patvirtinamos išskirtinės Lietuvos kiaulienos rinkos rėmimo priemonės ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 324/2014, kuriuo patvirtinamos išskirtinės Lenkijos kiaulienos rinkos rėmimo priemonės

64

2014 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 429/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

68

2014 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 430/2014 dėl ryžių importo licencijų išdavimo laikantis tarifinių kvotų, kurias Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti 2014 m. balandžio mėn.

70

SPRENDIMAI

2014/233/ES

*

2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių

72

2014/234/ES

*

2014 m. balandžio 23 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai

75

2014/235/ES

*

2014 m. balandžio 23 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, patvirtinti atnaujintą Portugalijos makroekonominio koregavimo programą

84

2014/236/ES

*

2014 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Sąjungos finansinio įnašo, skirto Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje įgyvendinamoms stebėjimo ir kitoms neatidėliotinoms priemonėms, susijusioms su afrikiniu kiaulių maru
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2551)

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2551)

86

2014/237/ES

*

2014 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl priemonių, kuriomis siekiama neleisti patekti į Sąjungą ir joje išplisti kenksmingiesiems organizmams, taikymo tam tikriems Indijos kilmės vaisiams ir daržovėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2601)

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2601)

93

| | | Pranešimas skaitytojui |
| --- | --- | --- |
| | * | Pastaba skaitytojui (žr. 95 puslapį) | 95 |

Pranešimas skaitytojui

*

Pastaba skaitytojui (žr. 95 puslapį)

(žr. 95 puslapį)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 25 d.

dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimo dėl civilinės globalios navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) sudarymo

(2014/228/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

kadangi:

| (1) | 2004 m. spalio 8 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Ukraina dėl bendradarbiavimo susitarimo dėl civilinės globalios navigacijos palydovinės sistemos (GNSS); |
| --- | --- |

(1)

2004 m. spalio 8 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Ukraina dėl bendradarbiavimo susitarimo dėl civilinės globalios navigacijos palydovinės sistemos (GNSS);

| (2) | pagal 2005 m. lapkričio 15 d. Tarybos sprendimą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimas dėl civilinės globalios navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) (toliau – Susitarimas) pasirašytas 2005 m. gruodžio 1 d.; |
| --- | --- |

(2)

pagal 2005 m. lapkričio 15 d. Tarybos sprendimą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimas dėl civilinės globalios navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) (toliau – Susitarimas) pasirašytas 2005 m. gruodžio 1 d.;

| (3) | Susitarimu sudaromos sąlygos glaudesniam bendradarbiavimui su Ukraina palydovinės navigacijos srityje. Juo bus įgyvendintos įvairios Europos palydovinės navigacijos programų dalys; |
| --- | --- |

(3)

Susitarimu sudaromos sąlygos glaudesniam bendradarbiavimui su Ukraina palydovinės navigacijos srityje. Juo bus įgyvendintos įvairios Europos palydovinės navigacijos programų dalys;

| (4) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(4)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šiuo sprendimu Europos Sąjungos vardu patvirtinimas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimas dėl civilinės globalios navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) (toliau – Susitarimas).

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo (1) 17 straipsnio 1 dalyje nustatytą pranešimą, ir pateikia šį pranešimą:

„2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir perėmė jos teises bei pareigas bei nuo tos dienos naudojasi visomis Europos bendrijos teisėmis ir prisiima visus jos įsipareigojimus. Todėl nuorodos į „Europos bendriją“ arba „Bendriją“ Susitarimo tekste laikomos nuorodomis į „Europos Sąjungą“ arba „Sąjungą“.“

3 straipsnis

Remdamasi Komisijos pasiūlymu Taryba nustato poziciją, kurios Sąjunga turi laikytis GNSS iniciatyviniame komitete ir Susitarimo 14 straipsnyje nurodytose bendrose techninėse darbo grupėse.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. PAVALKIS

---

(1)  Susitarimo įsigaliojimo datą Tarybos Generalinis sekretoriatas paskelbs Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/3

---

Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos

BENDRADARBIAVIMO SUSITARIMAS

dėl civilinės pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS)

EUROPOS BENDRIJA, toliau – Bendrija,

bei

BELGIJOS KARALYSTĖ,

ČEKIJOS RESPUBLIKA,

DANIJOS KARALYSTĖ,

VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA,

ESTIJOS RESPUBLIKA,

GRAIKIJOS RESPUBLIKA,

ISPANIJOS KARALYSTĖ,

PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA,

AIRIJA,

ITALIJOS RESPUBLIKA,

KIPRO RESPUBLIKA,

LATVIJOS RESPUBLIKA,

LIETUVOS RESPUBLIKA,

LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ,

VENGRIJOS RESPUBLIKA,

MALTOS RESPUBLIKA,

NYDERLANDŲ KARALYSTĖ,

AUSTRIJOS RESPUBLIKA,

LENKIJOS RESPUBLIKA,

PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,

SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA,

SLOVAKIJOS RESPUBLIKA,

SUOMIJOS RESPUBLIKA,

ŠVEDIJOS KARALYSTĖ,

JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ,

Europos bendrijos steigimo sutarties Susitariančios Šalys, toliau – valstybės narės,

ir

UKRAINA,

toliau – Šalys,

ATSIŽVELGDAMOS į bendrus interesus plėtoti pasaulinę palydovinės navigacijos sistemą civiliniam naudojimui,

PRIPAŽINDAMOS GALILEO svarbą Europos bendrijos ir Ukrainos navigacijos ir informacijos infrastruktūrai,

PRIPAŽINDAMOS Ukrainos pažangą palydovinės navigacijos veikloje,

ATSIŽVELGDAMOS į vis didėjantį GNSS pritaikymo plėtojimą Ukrainoje, Europos bendrijoje ir kitose pasaulio vietose,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Susitarimo tikslas

Susitarimo tikslas – paskatinti, palengvinti ir sustiprinti Šalių bendradarbiavimą civilinės pasaulinės palydovinės navigacijos srityje.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame Susitarime:

| | „Patikslinimo sistema“ – regioninės arba vietinės sistemos, pavyzdžiui, Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema (EGNOS). Šios sistemos sudaro sąlygas vartotojams naudotis geresnėmis paslaugomis, pavyzdžiui, didesniu tikslumu, geresnėmis galimybėmis jomis naudotis, integralia signalo priėmimo zona ir didesniu patikimumu. |
| --- | --- |

„Patikslinimo sistema“ – regioninės arba vietinės sistemos, pavyzdžiui, Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema (EGNOS). Šios sistemos sudaro sąlygas vartotojams naudotis geresnėmis paslaugomis, pavyzdžiui, didesniu tikslumu, geresnėmis galimybėmis jomis naudotis, integralia signalo priėmimo zona ir didesniu patikimumu.

| | „GALILEO“ – civilių valdoma autonomiška Europos civilinė pasaulinė palydovinė navigacijos ir laiko nustatymo sistema, skirta teikti Bendrijos ir jos valstybių narių sukurtas ir išplėtotas GNSS paslaugas. GALILEO valdymas gali būti perduotas privačiam sektoriui.
  GALILEO be ribotos prieigos apsaugotos viešosios reguliuojamos paslaugos, skirtos įgaliotų valstybinio sektoriaus vartotojų reikmėms, numato atvirą, komercinę, žmonių gyvybės apsaugos bei paieškos ir gelbėjimo paslaugas. |
| --- | --- |

„GALILEO“ – civilių valdoma autonomiška Europos civilinė pasaulinė palydovinė navigacijos ir laiko nustatymo sistema, skirta teikti Bendrijos ir jos valstybių narių sukurtas ir išplėtotas GNSS paslaugas. GALILEO valdymas gali būti perduotas privačiam sektoriui.

GALILEO be ribotos prieigos apsaugotos viešosios reguliuojamos paslaugos, skirtos įgaliotų valstybinio sektoriaus vartotojų reikmėms, numato atvirą, komercinę, žmonių gyvybės apsaugos bei paieškos ir gelbėjimo paslaugas.

| | „GALILEO atvira paslauga“ – plačiajai visuomenei nemokamai teikiama paslauga. |
| --- | --- |

„GALILEO atvira paslauga“ – plačiajai visuomenei nemokamai teikiama paslauga.

| | „GALILEO žmonių gyvybės apsaugos paslauga“ yra pagrįsta atvira paslauga, papildomai teikiant integralumo informaciją, signalų atpažinimo funkciją, priežiūros paslaugų garantijas ir kitas funkcijas, reikalingas gyvybės apsaugos sistemoms, pvz. aviacijos ir jūrų transporto srityje. |
| --- | --- |

„GALILEO žmonių gyvybės apsaugos paslauga“ yra pagrįsta atvira paslauga, papildomai teikiant integralumo informaciją, signalų atpažinimo funkciją, priežiūros paslaugų garantijas ir kitas funkcijas, reikalingas gyvybės apsaugos sistemoms, pvz. aviacijos ir jūrų transporto srityje.

| | „GALILEO komercinė paslauga“ – paslauga, palengvinanti profesionalių taikomųjų programų kūrimą, palyginti su atvira paslauga siūlanti didesnį duomenų perdavimo greitį, geresnes priežiūros garantijas ir didesnį tikslumą. |
| --- | --- |

„GALILEO komercinė paslauga“ – paslauga, palengvinanti profesionalių taikomųjų programų kūrimą, palyginti su atvira paslauga siūlanti didesnį duomenų perdavimo greitį, geresnes priežiūros garantijas ir didesnį tikslumą.

| | „GALILEO paieškos ir gelbėjimo paslauga“ – paslauga, skirta pagerinti paieškos ir gelbėjimo operacijas sudarant galimybes greičiau ir tiksliau nustatyti avarinių švyturių buvimo vietą ir gauti pranešimo patvirtinimus. |
| --- | --- |

„GALILEO paieškos ir gelbėjimo paslauga“ – paslauga, skirta pagerinti paieškos ir gelbėjimo operacijas sudarant galimybes greičiau ir tiksliau nustatyti avarinių švyturių buvimo vietą ir gauti pranešimo patvirtinimus.

| | „GALILEO viešoji reguliuojama paslauga“ – ribotos prieigos apsaugota vietos ir laiko nustatymo paslauga, specialiai skirta įgaliotų valstybinio sektoriaus vartotojų reikmėms. |
| --- | --- |

„GALILEO viešoji reguliuojama paslauga“ – ribotos prieigos apsaugota vietos ir laiko nustatymo paslauga, specialiai skirta įgaliotų valstybinio sektoriaus vartotojų reikmėms.

| | „GALILEO vietiniai elementai“ – vietinės sistemos, skirtos GALILEO palydovinės navigacijos ir laiko nustatymo signalų vartotojams teikti informaciją, papildančia tą, kuri priimama iš pagrindinių palydovų. Vietiniai elementai gali būti papildomai išdėstyti aplink oro uostus, jūrų uostus ir miestuose ar kitose geografiškai sudėtingose vietovėse. GALILEO sudarys bendrą pagrindą vietinių elementų plėtrai, siekiant paskatinti rinkos augimą ir palengvinti standartizavimą. |
| --- | --- |

„GALILEO vietiniai elementai“ – vietinės sistemos, skirtos GALILEO palydovinės navigacijos ir laiko nustatymo signalų vartotojams teikti informaciją, papildančia tą, kuri priimama iš pagrindinių palydovų. Vietiniai elementai gali būti papildomai išdėstyti aplink oro uostus, jūrų uostus ir miestuose ar kitose geografiškai sudėtingose vietovėse. GALILEO sudarys bendrą pagrindą vietinių elementų plėtrai, siekiant paskatinti rinkos augimą ir palengvinti standartizavimą.

| | „Pasaulinė navigacijos, vietos ir laiko nustatymo įranga“ – bet kokia civiliniam galutiniam vartotojui skirta įranga, galinti perduoti, priimti ar apdoroti palydovinius navigacijos ar laiko nustatymo signalus, skirta teikti paslaugas, arba veikti kartu su regionine patikslinimo sistema. |
| --- | --- |

„Pasaulinė navigacijos, vietos ir laiko nustatymo įranga“ – bet kokia civiliniam galutiniam vartotojui skirta įranga, galinti perduoti, priimti ar apdoroti palydovinius navigacijos ar laiko nustatymo signalus, skirta teikti paslaugas, arba veikti kartu su regionine patikslinimo sistema.

| | „Reguliavimo priemonė“ – Šalies įstatymas, norminis aktas, taisyklė, procedūra, sprendimas ar panašus administracinis veiksmas. |
| --- | --- |

„Reguliavimo priemonė“ – Šalies įstatymas, norminis aktas, taisyklė, procedūra, sprendimas ar panašus administracinis veiksmas.

| | „Suderinamumas“ – vartotojo požiūriu palanki situacija, kai dvigubos sistemos imtuvas gali priimti signalus iš karto iš abiejų sistemų vienodai gerai arba geriau nei naudojant tik vieną sistemą. Pasaulinės ir regioninės palydovinių navigacijos sistemų suderinamumas užtikrina geresnės kokybės paslaugas vartotojams. |
| --- | --- |

„Suderinamumas“ – vartotojo požiūriu palanki situacija, kai dvigubos sistemos imtuvas gali priimti signalus iš karto iš abiejų sistemų vienodai gerai arba geriau nei naudojant tik vieną sistemą. Pasaulinės ir regioninės palydovinių navigacijos sistemų suderinamumas užtikrina geresnės kokybės paslaugas vartotojams.

| | „Intelektinė nuosavybė“ vartojama tokia reikšme, kokia apibrėžta 1967 m. liepos 14 d. Stokholme priimtos Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos steigimo konvencijos 2 straipsnyje. |
| --- | --- |

„Intelektinė nuosavybė“ vartojama tokia reikšme, kokia apibrėžta 1967 m. liepos 14 d. Stokholme priimtos Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos steigimo konvencijos 2 straipsnyje.

| | „Atsakomybė“ – asmens ar juridinio subjekto teisinė pareiga kompensuoti kitam asmeniui ar juridiniam subjektui padarytą žalą vadovaujantis konkrečiais teisiniais principais ir taisyklėmis. Šis įsipareigojimas gali būti įrašytas į susitarimą (sutartinė atsakomybė) arba į teisės normą (deliktinė atsakomybė). |
| --- | --- |

„Atsakomybė“ – asmens ar juridinio subjekto teisinė pareiga kompensuoti kitam asmeniui ar juridiniam subjektui padarytą žalą vadovaujantis konkrečiais teisiniais principais ir taisyklėmis. Šis įsipareigojimas gali būti įrašytas į susitarimą (sutartinė atsakomybė) arba į teisės normą (deliktinė atsakomybė).

| | „Įslaptinta informacija“ – bet kokios formos informacija, kurią reikia apsaugoti nuo neteisėto atskleidimo, kuris skirtingu lygiu gali pakenkti esminiams interesams, įskaitant Šalių ar atskirų valstybių narių nacionalinio saugumo interesus. Jos klasifikavimas nurodomas klasifikacijos žyma. Tokią informaciją Šalys klasifikuoja pagal taikomus įstatymus ir kitus teisės aktus ir saugo nuo bet kokio konfidencialumo, integralumo ir galimybės ja naudotis praradimo. |
| --- | --- |

„Įslaptinta informacija“ – bet kokios formos informacija, kurią reikia apsaugoti nuo neteisėto atskleidimo, kuris skirtingu lygiu gali pakenkti esminiams interesams, įskaitant Šalių ar atskirų valstybių narių nacionalinio saugumo interesus. Jos klasifikavimas nurodomas klasifikacijos žyma. Tokią informaciją Šalys klasifikuoja pagal taikomus įstatymus ir kitus teisės aktus ir saugo nuo bet kokio konfidencialumo, integralumo ir galimybės ja naudotis praradimo.

3 straipsnis

Bendradarbiavimo principai

Bendradarbiavimo veiklai, kurią apima šis Susitarimas, Šalys susitarė taikyti šiuos principus:

| 1. | Abipusė nauda, pagrįsta bendra teisių ir įsipareigojimų pusiausvyra. |
| --- | --- |

1.

Abipusė nauda, pagrįsta bendra teisių ir įsipareigojimų pusiausvyra.

| 2. | Partnerystė, vykdant GALILEO programą, pagal GALILEO valdymą reglamentuojančias procedūras ir taisykles. |
| --- | --- |

2.

Partnerystė, vykdant GALILEO programą, pagal GALILEO valdymą reglamentuojančias procedūras ir taisykles.

| 3. | Abipusės galimybės įsitraukti į bendradarbiavimo veiklą, vykdant Europos bendrijos ir Ukrainos GNSS projektus civiliniam naudojimui. |
| --- | --- |

3.

Abipusės galimybės įsitraukti į bendradarbiavimo veiklą, vykdant Europos bendrijos ir Ukrainos GNSS projektus civiliniam naudojimui.

| 4. | Keitimasis informacija laiku, galintis turėti poveikio bendradarbiavimo veiklai. |
| --- | --- |

4.

Keitimasis informacija laiku, galintis turėti poveikio bendradarbiavimo veiklai.

| 5. | Tinkama intelektinės nuosavybės teisių apsauga, kaip nurodyta šio Susitarimo 8 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

5.

Tinkama intelektinės nuosavybės teisių apsauga, kaip nurodyta šio Susitarimo 8 straipsnio 2 dalyje.

4 straipsnis

Bendradarbiavimo veiklos apimtis

1.   Palydovinės navigacijos ir laiko nustatymo srityje bendradarbiaujama šiais klausimais: radijo dažnio spektro, mokslinių tyrimų ir mokymo, pramoninio bendradarbiavimo, prekybos ir rinkos plėtros, standartizavimo, sertifikavimo ir reguliavimo priemonių, pasaulinės ir regioninių GNSS antžeminių patikslinimo sistemų plėtros, saugumo, atsakomybės ir sąnaudų padengimo. Šalys bendru susitarimu gali patikslinti šį klausimų sąrašą.

2.   Šalims paprašius, išplėsti bendradarbiavimą šiais klausimais:

| 2.1. | GALILEO jautrios technologijos ir objektai pagal ES, ES ir Europos kosmoso agentūros valstybių narių, MTCR ir WASSENAAR susitartas eksporto kontrolės taisykles bei kriptografija ir pagrindinės informacijos saugumo technologijos ir objektai, |
| --- | --- |

2.1.

GALILEO jautrios technologijos ir objektai pagal ES, ES ir Europos kosmoso agentūros valstybių narių, MTCR ir WASSENAAR susitartas eksporto kontrolės taisykles bei kriptografija ir pagrindinės informacijos saugumo technologijos ir objektai,

| 2.2. | Organizacinė GALILEO sistemos saugumo struktūra (kosmoso, žemės ir vartotojo segmentai), |
| --- | --- |

2.2.

Organizacinė GALILEO sistemos saugumo struktūra (kosmoso, žemės ir vartotojo segmentai),

| 2.3. | Visaapimančių GALILEO segmentų saugumo kontrolės savybės, |
| --- | --- |

2.3.

Visaapimančių GALILEO segmentų saugumo kontrolės savybės,

| 2.4. | Viešųjų reguliuojamų paslaugų apibrėžimo, plėtojimo, įgyvendinimo, tikrinimo ir įvertinimo bei veikimo (valdymo ir naudojimo) etapai, ir |
| --- | --- |

2.4.

Viešųjų reguliuojamų paslaugų apibrėžimo, plėtojimo, įgyvendinimo, tikrinimo ir įvertinimo bei veikimo (valdymo ir naudojimo) etapai, ir

| 2.5. | keitimasis įslaptinta informacija apie palydovinę navigaciją ir GALILEO, |
| --- | --- |

2.5.

keitimasis įslaptinta informacija apie palydovinę navigaciją ir GALILEO,

galima sudarius atitinkamą atskirą Šalių susitarimą.

3.   Šis Susitarimas neturi įtakos GALILEO programos institucinei struktūrai, nustatytai Europos bendrijos teisės aktais GALILEO programos valdymo tikslais. Šis Susitarimas taip pat neturi poveikio taikomiems įstatymams, kitiems teisės aktams ir politikai, kuriais įgyvendinami ginklų neplatinimo įsipareigojimai ir dvejopo naudojimo objektų eksporto kontrolė, bei nacionalinėms vidaus priemonėms dėl technologijų nematerialaus pervedimo saugumo ir kontrolės.

5 straipsnis

Bendradarbiavimo veiklos formos

1.   Atsižvelgdamos į taikomas reguliavimo priemones, pagal šį Susitarimą Šalys kiek įmanoma labiau skatina bendradarbiavimo veiklą, siekdamos sudaryti panašias dalyvavimo jų veikloje galimybes 4 straipsnyje išvardytose srityse.

2.   Šalys susitaria bendradarbiauti šio Susitarimo 6–13 straipsniuose minimose srityse.

6 straipsnis

Radijo dažniai

1.   Remdamosi praeityje patirta sėkme Tarptautinėje telekomunikacijų sąjungoje, Šalys susitaria tęsti bendradarbiavimą ir teikti abipusę paramą radijo dažnių naudojimo klausimais.

2.   Šiuo atžvilgiu Šalys siekia, kad GALILEO būtų paskirti reikalingi dažniai, ir taip būtų užtikrinta galimybė vartotojams visame pasaulyje, ypač Ukrainoje ir Bendrijoje, naudotis GALILEO paslaugomis.

3.   Be to, Šalys pripažįsta, kad yra labai svarbu navigacijai skirtą radijo dažnių ruožą apsaugoti nuo trikdžių ir ardymo. Šiuo tikslu jos siekia nustatyti trikdžių šaltinius ir ieško abipusiai priimtinų būdų kovoti su tokiais trikdžiais.

4.   Nė viena šio Susitarimo nuostata nėra tokia, kad leistų nukrypti nuo taikomų Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos nuostatų, įskaitant Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo reglamentą.

7 straipsnis

Moksliniai tyrimai ir mokymas

Šalys skatina bendrą mokslinių tyrimų ir mokymo veiklą GNSS srityje, panaudojant Europos bendrijos ir Ukrainos mokslinių tyrimų programas, įskaitant Europos bendrijos mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pagrindų programą, Europos kosmoso agentūros mokslinių tyrimų programas ir kitas susijusias Bendrijos ir Ukrainos valdžios institucijų programas.

Bendra mokslinių tyrimų ir mokymo veikla turėtų prisidėti prie civiliniam naudojimui skirtos GNSS būsimos plėtros planavimo.

Šalys susitaria nustatyti tinkamą mechanizmą, skirtą užtikrinti efektyvius santykius ir dalyvavimą mokslinių tyrimų ir mokymo programose.

8 straipsnis

Pramoninis bendradarbiavimas

1.   Šalys skatina ir remia abiejų pusių pramonės atstovų bendradarbiavimą, įskaitant bendrų įmonių steigimą ir abipusį dalyvavimą atitinkamose pramonės asociacijose, siekiant įdiegti GALILEO sistemą bei skatinti GALILEO taikymo būdų ir paslaugų naudojimą ir plėtrą.

2.   Siekdamos palengvinti pramoninį bendradarbiavimą Šalys suteikia ir užtikrina tinkamą ir veiksmingą intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių apsaugą ir įgyvendinimą su GALILEO/EGNOS plėtra ir veikimu susijusiose srityse ir sektoriuose, laikantis aukščiausių tarptautinių standartų, įskaitant veiksmingus tokių standartų įgyvendinimo būdus.

3.   Kompetentinga GALILEO saugumo tarnyba turės iš anksto suteikti leidimą Ukrainai į trečiąsias šalis eksportuoti specialiai pagamintus ir pagal GALILEO programą finansuotus jautrius objektus ir technologijas, jei ta tarnyba rekomendavo, kad šiems objektams ir technologijoms eksportuoti reikia leidimo pagal taikomas reguliavimo priemones. Visi šio Susitarimo 4 straipsnio 2 dalyje nurodyti atskiri susitarimai taip pat išsamiai nustato tinkamą mechanizmą, skirtą Ukrainai rekomenduoti potencialius objektus, kurių eksportui reikia leidimo.

4.   Šalys skatina stiprinti įvairių Ukrainos ir Bendrijos suinteresuotųjų šalių ryšius GALILEO programoje pramoninio bendradarbiavimo kontekste.

9 straipsnis

Prekyba ir rinkos plėtra

1.   Šalys skatina prekybą Bendrijos ir Ukrainos palydovine navigacijos infrastruktūra, įranga, GALILEO vietiniais elementais ir taikymo būdais bei investicijas į juos.

2.   Šiuo tikslu Šalys informuoja visuomenę apie GALILEO palydovinės navigacijos sistemos veikimą, nustato potencialias kliūtis GNSS taikymo galimybėms plėsti ir imasi atitinkamų priemonių, kad būtų sudarytos tinkamos sąlygos jų skaičiui didėti.

3.   Tam, kad būtų veiksmingai nustatomi vartotojų poreikiai ir į juos efektyviai reaguojama, Bendrija ir Ukraina svarsto dėl atviro GNSS vartotojų forumo įsteigimo.

10 straipsnis

Standartai, sertifikavimas ir reguliavimo priemonės

1.   Šalys pripažįsta, kad tarptautiniuose standartizavimo ir sertifikavimo forumuose naudinga suderinti požiūrius dėl pasaulinių palydovinės navigacijos paslaugų. Visų pirma Šalys bendrai rems GALILEO standartų kūrimą ir skatins jų taikymą Ukrainoje ir visame pasaulyje, pabrėždamos jų suderinamumą su kitomis GNSS sistemomis.

Vienas derinimo tikslų – skatinti, kad GALILEO paslaugos, kaip pasaulinis navigacijos ir laiko nustatymo standartas, būtų plačiai ir novatoriškai naudojamos viešiems, komerciniams ir žmonių gyvybės apsaugos tikslams.

Šalys susitaria sukurti palankias sąlygas GALILEO taikymo galimybėms plėtoti.

2.   Todėl siekdamos prisidėti prie šio Susitarimo tikslų ir juos įgyvendinti, Šalys atitinkamai bendradarbiauja dėl visų GNSS klausimų, kurie pastebimai iškyla Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, „Eurokontrolė“, Tarptautinėje jūrų organizacijoje ir Tarptautinėje telekomunikacijų sąjungoje.

3.   Dvišaliu pagrindu Šalys užtikrina, kad priemonės, susijusios su eksploatavimo ir techniniais standartais, sertifikavimo bei licencijavimo reikalavimais ir procedūromis, susijusiomis su GNSS, neturi sudaryti nereikalingų kliūčių prekybai. Vietos reikalavimai remiasi objektyvumo, nediskriminavimo, iš anksto nustatytais skaidriais kriterijais.

11 straipsnis

Pasaulinių ir regioninių GNSS antžeminių patikslinimo sistemų plėtra

1.   Šalys bendradarbiauja, kad nustatytų ir įdiegtų antžeminių sistemų struktūras, leidžiančias optimaliai užtikrinti GALILEO/EGNOS integralumą ir GALILEO bei EGNOS paslaugų tęstinumą ir sąveiką su kitomis GNSS sistemomis.

2.   Šiuo tikslu Šalys bendradarbiauja regioniniu lygmeniu, siekdamos įdiegti GALILEO sistema paremtą regioninę antžeminę patikslinimo sistemą Ukrainoje. Numatoma, kad naudojantis tokia regionine sistema bus galima teikti regionines integralumo ir didelio tikslumo paslaugas, kurios papildytų pasauliniu mastu teikiamas GALILEO sistemos paslaugas. Šalys numato išplėsti EGNOS taikymą Ukrainos regione panaudojant antžeminę infrastruktūrą, įskaitant Ukrainos nuotolio nustatymo ir integralumo stebėjimo stotis.

3.   Vietos lygmeniu Šalys sudaro sąlygas plėtoti GALILEO vietinius elementus.

12 straipsnis

Saugumas

1.   Šalys yra įsitikinusios, kad yra poreikis apsaugoti pasaulines palydovines navigacijos sistemas nuo piktnaudžiavimo, trikdžių, ardymo ir priešiškų veiksmų.

2.   Šalys imasi visų įmanomų priemonių, siekdamos savo teritorijose užtikrinti palydovinės navigacijos paslaugų ir susijusios infrastruktūros tęstinumą ir saugą.

3.   Šalys pripažįsta, kad bendradarbiavimas, siekiant užtikrinti GALILEO sistemos ir paslaugų kokybę, saugumą, yra svarbus bendras tikslas.

4.   Siekdamos spręsti GNSS saugumo klausimus, Šalys svarsto atitinkamo konsultacinio kanalo įsteigimą. Abiejų Šalių kompetentingos saugumo tarnybos turi nustatyti praktines priemones ir procedūras pagal 4 straipsnio 2 dalį.

13 straipsnis

Atsakomybė ir sąnaudų padengimas

Šalys atitinkamai bendradarbiauja, siekdamos nustatyti ir įdiegti atsakomybės tvarką ir sąnaudų padengimo priemones, ypač tarptautinių ar regioninių organizacijų atžvilgiu, kad palengvintų civilinių GNSS paslaugų teikimą.

14 straipsnis

Bendradarbiavimo ir pasikeitimo informacija mechanizmas

1.   Bendradarbiavimo veiklos koordinavimą ir palengvinimą pagal šį Susitarimą Ukrainos vardu atlieka Ukrainos Vyriausybė, o Bendrijos ir jos valstybių narių vardu – Europos Komisija.

2.   Vadovaujantis 1 straipsnyje išdėstytu tikslu, pagal Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, nustatantį Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos partnerystę, šiam Susitarimui administruoti šie du subjektai įsteigia GNSS valdantįjį komitetą (toliau – Komitetas). Šį Komitetą sudaro oficialūs kiekvienos Šalies atstovai ir jis nustato savo darbo tvarkos taisykles.

Valdančiojo komiteto funkcijos yra:

| 2.1. | skatinti ir prižiūrėti šio Susitarimo 4–13 straipsniuose nurodytą įvairią bendradarbiavimo veiklą bei dėl jos teikti rekomendacijas; |
| --- | --- |

2.1.

skatinti ir prižiūrėti šio Susitarimo 4–13 straipsniuose nurodytą įvairią bendradarbiavimo veiklą bei dėl jos teikti rekomendacijas;

| 2.2. | teikti Šalims patarimus, kaip stiprinti ir gerinti šiame Susitarime nustatytus principus atitinkantį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

2.2.

teikti Šalims patarimus, kaip stiprinti ir gerinti šiame Susitarime nustatytus principus atitinkantį bendradarbiavimą;

| 2.3. | prižiūrėti efektyvų šio Susitarimo veikimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

2.3.

prižiūrėti efektyvų šio Susitarimo veikimą ir įgyvendinimą.

3.   Paprastai Komitetas posėdžiauja kartą per metus. Posėdžiai turėtų vykti paeiliui Bendrijoje ir Ukrainoje. Papildomi posėdžiai gali būti rengiami bet kurios iš Šalių prašymu.

Komiteto išlaidas arba jo vardu padarytas išlaidas padengia Šalis, su kuria yra susiję oficialūs atstovai. Kitas išlaidas, išskyrus kelionės ir apgyvendinimo išlaidas, kurios yra tiesiogiai susijusios su Komiteto posėdžiais, padengia priimančioji šalis. Kai Šalys mano, kad tai reikalinga, konkretiems klausimams spręsti Komitetas gali įsteigti jungtines technines darbo grupes.

4.   Susiję Ukrainos subjektai gali dalyvauti bendros įmonės „GALILEO“ ar Europos GNSS priežiūros institucijos veikloje laikantis galiojančių teisės aktų ir tvarkos.

5.   Šalys skatina abiejų pusių institucijas ir įmones toliau keistis informacija apie palydovinę navigaciją.

15 straipsnis

Finansavimas

1.   Suma ir priemonės dėl Ukrainos įnašo į GALILEO programą naudojantis bendros įmonės „Galileo“ paslaugomis, bus nustatytos atskirame susitarime, laikantis taikomų teisės aktų institucinių nuostatų.

2.   Vadovaudamosi savo įstatymais ir kitais teisės aktais, Šalys imasi visų reikiamų priemonių ir stengiasi palengvinti bendradarbiavimo veikloje pagal šį Susitarimą dalyvaujančių asmenų ir naudojamo kapitalo, medžiagų, duomenų ir įrangos patekimą į savo teritoriją, buvimą joje ir išvykimą.

3.   Nepažeidžiant 2 dalies, kai vienos Šalies konkrečiose bendradarbiavimo schemose yra numatyta finansinė parama kitos Šalies dalyviams, Šalys užtikrina, kad tokioms dotacijoms ir finansinei pagalbai, kurią viena Šalis remdama šią veiklą skiria kitos Šalies dalyviams, nebus taikomi muito ir kitokie mokesčiai, laikantis kiekvienos Šalies teritorijoje galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų.

16 straipsnis

Konsultacijos ir ginčų sprendimas

1.   Bet kurios iš Šalių prašymu Šalys nedelsiant konsultuojasi bet kuriais klausimais, iškylančiais dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo. Bet kokie ginčai dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo sprendžiami Šalims draugiškai konsultuojantis.

2.   1 dalis netrukdo Šalims pasinaudoti ginčų sprendimo tvarka pagal Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, nustatantį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Ukrainos partnerystę.

17 straipsnis

Įsigaliojimas ir galiojimo pabaiga

1.   Susitarimas įsigalioja pirmą dieną mėnesio, einančio po tos dienos, kai Šalys raštu informuoja viena kitą apie tai, kad šiam tikslui būtinos procedūros yra užbaigtos. Pranešimai siunčiami Europos Sąjungos Tarybos generaliniam sekretoriatui, kuris yra šio Susitarimo depozitaras

2.   Šio Susitarimo galiojimo pabaiga ar nutraukimas neturi įtakos pagal jį nustatytų priemonių ar konkrečių pagal jį suteiktų teisių ir prisiimtų įsipareigojimų intelektinės nuosavybės teisių srityje galiojimui ar trukmei.

3.   Šis Susitarimas gali būti keičiamas abipusiu raštišku Šalių susitarimu. Pakeitimai įsigalioja pirmą dieną mėnesio, einančio po tos dienos, kai Šalys raštu informuoja viena kitą apie tai, kad šiam tikslui būtinos procedūros yra užbaigtos.

4.   Šis Susitarimas galioja penkerius metus ir, pasibaigus pradiniam penkerių metų laikotarpiui, bendru Šalių susitarimu gali būti pratęstas kitiems penkerių metų laikotarpiams. Bet kuri Šalis gali nutraukti šį Susitarimą, raštu pranešdama apie tai kitai Šaliai prieš tris mėnesius.

Šis susitarimas parengtas dviem egzemplioriais anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir ukrainiečių kalbomis, visi tekstai autentiški.

Hecho en Kiev, el uno de diciembre del dos mil cinco.

V Kyjevě dne prvního prosince dva tisíce pět.

Udfærdiget i Kyiv den første december to tusind og fem.

Geschehen zu Kiew am ersten Dezember zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta detsembrikuu esimesel päeval Kiievis.

Έγινε στο Κίεβο, την πρώτη Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Kiev on the first day of December in the year two thousand and five.

Fait à Kiev, le premier décembre deux mille cinq.

Fatto a Kiev, addi' primo dicembre duemilacinque.

Kijevā, divtūkstoš piektā gada pirmajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų gruodžio pirmą dieną Kijeve.

Kelt Kievben, a kettőezerötödik év december első napján.

Magħmul f' Kiev, fl-ewwel jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Kiev, de eerste december tweeduizend vijf.

Sporządzono w Kijowie dnia pierwszego grudnia roku dwutysięcznego piątego.

Feito em Kiev, em um de Dezembro de dois mil e cinco.

V Kyjeve dňa prvého decembra dvetisícpäť.

V Kijevu, prvega decembra leta dva tisoč pet.

Tehty Kiovassa ensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Kiev den första december tjugohundrafem.

Вчинено в Києві першого грудня дві тисячі п’ятого року

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Gћar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapen vägnar

Image

За Украïнy

Image

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/16

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. spalio 27 d.

dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymo

(2014/229/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 ir 181 straipsnius kartu su 300 straipsnio 2 dalimi,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2004 m. lapkričio 25 d. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis dėl Pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas) su Indonezijos Respublika. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. lapkričio 25 d. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis dėl Pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas) su Indonezijos Respublika.

| (2) | Susitarimas turėtų būti pasirašytas su sąlyga, kad jis gali būti sudarytas vėliau, |
| --- | --- |

(2)

Susitarimas turėtų būti pasirašytas su sąlyga, kad jis gali būti sudarytas vėliau,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusiškos partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymas su sąlyga, kad bus priimtas Tarybos sprendimas dėl minėto Susitarimo sudarymo.

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Bendrijos vardu pasirašyti Susitarimą.

Priimta Liuksemburge 2009 m. spalio 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BILDT

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/17

---

Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos

PAGRINDŲ SUSITARIMAS

dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo

EUROPOS BENDRIJA,

toliau – Bendrija, ir

BELGIJOS KARALYSTĖ,

BULGARIJOS RESPUBLIKA,

ČEKIJOS RESPUBLIKA,

DANIJOS KARALYSTĖ,

VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA,

ESTIJOS RESPUBLIKA,

AIRIJA,

GRAIKIJOS RESPUBLIKA,

ISPANIJOS KARALYSTĖ,

PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA,

ITALIJOS RESPUBLIKA,

KIPRO RESPUBLIKA,

LATVIJOS RESPUBLIKA,

LIETUVOS RESPUBLIKA,

LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ,

VENGRIJOS RESPUBLIKA,

MALTOS,

NYDERLANDŲ KARALYSTĖ,

AUSTRIJOS RESPUBLIKA,

LENKIJOS RESPUBLIKA,

PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,

RUMUNIJA,

SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA,

SLOVAKIJOS RESPUBLIKA,

SUOMIJOS RESPUBLIKA,

ŠVEDIJOS KARALYSTĖ,

JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ,

Europos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos sutarties Susitariančiosios Šalys, toliau – valstybės narės,

ir

INDONEZIJOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖ,

(toliau kartu – Šalys),

ATSIŽVELGDAMOS į tradicinius Indonezijos Respublikos ir Bendrijos draugystės ryšius ir glaudžius istorinius, politinius bei ekonominius jas vienijančius santykius,

KADANGI Šalys ypač daug dėmesio skiria savo tarpusavio santykių visapusiškam pobūdžiui,

PATVIRTINDAMOS, kad Šalys įsipareigoja gerbti Jungtinių Tautų chartijoje įtvirtintus principus,

PATVIRTINDAMOS Šalių įsipareigojimą gerbti, skatinti ir saugoti demokratinius principus ir pagrindines žmogaus teises, teisinę valstybę, taiką ir tarptautinį teisingumą, kaip nustatyta, inter alia, Jungtinių Tautų visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Romos statute ir kituose svarbiuose tarptautiniuose abiejų Šalių taikomuose žmogaus teisių dokumentuose,

PATVIRTINDAMOS pagarbą Indonezijos Respublikos suverenumui, teritoriniam vientisumui ir nacionalinei vienybei,

PATVIRTINDAMOS įsipareigojimą laikytis teisinės valstybės ir gero valdymo principų, taip pat norą skatinti ekonominę ir socialinę savo gyventojų pažangą, atsižvelgiant į tvaraus vystymosi principą bei aplinkos apsaugos reikalavimus,

PATVIRTINDAMOS, kad asmenys, atsakingi už tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkiausius nusikaltimus, neturi likti nenubausti, tie, kurie jais kaltinami, turėtų stoti prieš teismą, o pripažinus juos kaltais – jie turėtų būti tinkamai nubausti ir kad jų veiksmingas teisinis persekiojimas turi būti užtikrintas imantis priemonių nacionaliniu lygiu ir stiprinant pasaulinį bendradarbiavimą,

IŠREIKŠDAMOS savo įsipareigojimą kovoti su visomis tarpvalstybinio organizuoto nusikalstamumo formomis ir terorizmu laikantis tarptautinės teisės, įskaitant žmogaus teisių apsaugos teisę, humanitarinius principus dėl migracijos ir pabėgėlių reikalų bei tarptautinės humanitarinės teisės ir pradėti veiksmingą tarptautinį bendradarbiavimą bei imtis priemonių nusikalstamumui šalinti,

KADANGI Šalys pripažįsta, kad atitinkamų tarptautinių konvencijų ir kitų atitinkamų JTST rezoliucijų priėmimas, įskaitant JTST Rezoliuciją 1540, yra būtina prielaida visos tarptautinės bendruomenės įsipareigojimui kovoti su masinio naikinimo ginklų platinimu vykdyti,

PRIPAŽINDAMOS būtinybę stiprinti nusiginklavimo procesą bei ginklų neplatinimo įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę, inter alia, siekiant pašalinti masinio naikinimo ginklų keliamą pavojų,

PRIPAŽINDAMOS 1980 m. kovo 7 d. Europos ekonominės bendrijos ir Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro bei Tailando (Pietryčių Azijos tautų asociacijos (ASEAN) narių) bendradarbiavimo susitarimo ir vėlesnių prisijungimo protokolų svarbą,

PRIPAŽINDAMOS esamų Šalių santykių stiprinimo svarbą, siekdamos stiprinti bendradarbiavimą ir bendru noru įtvirtinti bei pagilinti jų santykius abi Šalis dominančiose srityse, taip pat padidinti jų įvairovę, laikantis lygybės, nediskriminacijos, natūralios gamtinės aplinkos saugojimo ir abipusės naudos principais,

PATVIRTINDAMOS savo norą stiprinti Bendrijos ir Indonezijos Respublikos bendradarbiavimą, pagrįstą bendromis vertybėmis ir abipuse nauda, atsižvelgiant į vykdomą regioninę veiklą,

PAGAL atitinkamus savo įstatymus ir kitus teisės aktus,

SUSITARĖ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

POBŪDIS IR TAIKYMO SRITIS

1 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Pagarba demokratijos principams ir pagrindinėms žmogaus teisėms, kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, taikomuose abiems Šalims, kuriais grindžiama abiejų Šalių vidaus bei tarptautinė politika ir kuri yra esminė šio Susitarimo dalis.

2.   Šalys puoselėja Jungtinių Tautų chartijoje išdėstytas bendras vertybes.

3.   Šalys patvirtina įsipareigojimą skatinti tvarią plėtrą, bendradarbiauti sprendžiant klimato kaitos problemą bei prisidėti prie Tūkstantmečio plėtros tikslų siekimo.

4.   Šalys dar kartą patvirtina įsipareigojimą laikytis 2005 m. Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo ir susitaria stiprinti bendradarbiavimą, siekdamos toliau tobulinti plėtros procesą.

5.   Šalys dar kartą patvirtina, kad jos laikosi gero valdymo, teisinės valstybės, įskaitant teisminės institucijos nepriklausomybę, ir kovos su korupcija principų.

6.   Šio partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimas grindžiamas lygybės ir abipusės naudos principais.

2 straipsnis

Bendradarbiavimo tikslai

Siekdamos stiprinti dvišalę partnerystę, Šalys įsipareigoja plėtoti platų dialogą ir skatinti tolesnį bendradarbiavimą visuose bendro intereso sektoriuose. Jų pastangų tikslas visų pirma bus:

| a) | pradėti abipusį bendradarbiavimą visuose atitinkamuose regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose bei organizacijose; |
| --- | --- |

a)

pradėti abipusį bendradarbiavimą visuose atitinkamuose regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose bei organizacijose;

| b) | siekiant abipusės naudos plėtoti prekybą ir investicijas tarp Šalių; |
| --- | --- |

b)

siekiant abipusės naudos plėtoti prekybą ir investicijas tarp Šalių;

| c) | pradėti bendradarbiauti visose abi Šalis dominančiose prekybos ir investicijų srityse, siekiant palengvinti prekybos ir investicijų srautus bei užkirsti kelią ir pašalinti kliūtis prekybai ir investicijoms, įskaitant esamas ir būsimas regionines EB – ASEAN iniciatyvas; |
| --- | --- |

c)

pradėti bendradarbiauti visose abi Šalis dominančiose prekybos ir investicijų srityse, siekiant palengvinti prekybos ir investicijų srautus bei užkirsti kelią ir pašalinti kliūtis prekybai ir investicijoms, įskaitant esamas ir būsimas regionines EB – ASEAN iniciatyvas;

| d) | pradėti bendradarbiauti kitose bendro intereso srityse, ypač turizmo, finansinių paslaugų; mokesčių ir muitų; makroekonominės politikos; pramonės politikos ir MVĮ; informacinės visuomenės; mokslo ir technologijų; energetikos; transporto ir transporto saugos; švietimo ir kultūros; žmogaus teisių; aplinkos ir gamtos išteklių, įskaitant jūrų aplinką; miškininkystės; žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse; bendradarbiauti jūrų ir žuvininkystės sektoriuose; sveikatos; maisto saugos; gyvūnų sveikatos; statistikos; asmens duomenų apsaugos srityse; bendradarbiauti valstybės ir viešojo administravimo modernizavimo srityje ir intelektinės nuosavybės teisių srityje; |
| --- | --- |

d)

pradėti bendradarbiauti kitose bendro intereso srityse, ypač turizmo, finansinių paslaugų; mokesčių ir muitų; makroekonominės politikos; pramonės politikos ir MVĮ; informacinės visuomenės; mokslo ir technologijų; energetikos; transporto ir transporto saugos; švietimo ir kultūros; žmogaus teisių; aplinkos ir gamtos išteklių, įskaitant jūrų aplinką; miškininkystės; žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse; bendradarbiauti jūrų ir žuvininkystės sektoriuose; sveikatos; maisto saugos; gyvūnų sveikatos; statistikos; asmens duomenų apsaugos srityse; bendradarbiauti valstybės ir viešojo administravimo modernizavimo srityje ir intelektinės nuosavybės teisių srityje;

| e) | pradėti bendradarbiauti migracijos klausimais, įskaitant legalią ir nelegalią migraciją, nelegalų žmonių vežimą ir prekybą žmonėmis; |
| --- | --- |

e)

pradėti bendradarbiauti migracijos klausimais, įskaitant legalią ir nelegalią migraciją, nelegalų žmonių vežimą ir prekybą žmonėmis;

| f) | pradėti bendradarbiauti žmogaus teisių ir teisės reikalų srityje; |
| --- | --- |

f)

pradėti bendradarbiauti žmogaus teisių ir teisės reikalų srityje;

| g) | pradėti bendradarbiauti kovojant su masinio naikinimo ginklų platinimu; |
| --- | --- |

g)

pradėti bendradarbiauti kovojant su masinio naikinimo ginklų platinimu;

| h) | pradėti bendradarbiauti kovojant su terorizmu ir tarpvalstybiniais nusikaltimais, pvz., neteisėtų narkotikų ir jų prekursorių gamyba bei prekyba ir pinigų plovimu; |
| --- | --- |

h)

pradėti bendradarbiauti kovojant su terorizmu ir tarpvalstybiniais nusikaltimais, pvz., neteisėtų narkotikų ir jų prekursorių gamyba bei prekyba ir pinigų plovimu;

| i) | stiprinti esamą ir skatinti galimą abiejų Šalių bendradarbiavimą atitinkamose subregioninėse ir regioninėse bendradarbiavimo programose; |
| --- | --- |

i)

stiprinti esamą ir skatinti galimą abiejų Šalių bendradarbiavimą atitinkamose subregioninėse ir regioninėse bendradarbiavimo programose;

| j) | gerinti abiejų Šalių įvaizdį viena kitos regionuose; |
| --- | --- |

j)

gerinti abiejų Šalių įvaizdį viena kitos regionuose;

| k) | skatinti tiesioginį žmonių tarpusavio supratimą pasitelkiant įvairių nevyriausybinių subjektų, įskaitant specialistų grupes, akademinę bendruomenę, pilietinę visuomenę ir žiniasklaidą, organizuojant seminarus, konferencijas, pasitelkiant jaunimo organizacijų sąveiką ir vykdant kitą veiklą. |
| --- | --- |

k)

skatinti tiesioginį žmonių tarpusavio supratimą pasitelkiant įvairių nevyriausybinių subjektų, įskaitant specialistų grupes, akademinę bendruomenę, pilietinę visuomenę ir žiniasklaidą, organizuojant seminarus, konferencijas, pasitelkiant jaunimo organizacijų sąveiką ir vykdant kitą veiklą.

3 straipsnis

Kova su masinio naikinimo ginklų platinimu

1.   Šalys mano, kad masinio naikinimo ginklų bei jų pristatymo priemonių platinimas tiek valstybiniams, tiek nevalstybiniams dalyviams kelia vieną iš rimčiausių pavojų tarptautiniam stabilumui ir saugumui.

2.   Todėl Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų pristatymo priemonių platinimu visapusiškai laikydamosi savo prisiimtų įsipareigojimų pagal daugiašales nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo sutartis ir (arba) konvencijas bei kitus daugiašalius tarptautiniu lygiu priimtus susitarimus ir tarptautinius įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų chartiją ir įgyvendindamos juos nacionaliniu lygiu. Šalys susitaria, kad ši nuostata yra svarbiausias šio Susitarimo elementas.

3.   Šalys susitaria toliau bendradarbiauti ir imtis priemonių siekiant stiprinti tarptautinių nusiginklavimo ir kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu priemonių, taikomų abiejose Šalyse, įgyvendinimą, be kitų priemonių, keičiantis informacija, žiniomis ir patirtimi.

4.   Šalys taip pat susitaria bendradarbiauti ir prisidėti kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų pristatymo priemonių platinimu siekdamos atitinkamai pasirašyti, ratifikuoti ar prisijungti, ir visapusiškai įgyvendinti visas kitas atitinkamas tarptautines priemones.

5.   Be to, Šalys susitaria bendradarbiauti siekiant įdiegti veiksmingą nacionalinio eksporto valdymą, padedantį užkirsti kelią masinio naikinimo ginklų platinimui, kontroliuoti su masinio naikinimo ginklais susijusių prekių eksportą ir tranzitą, įskaitant galutinės masinio naikinimo ginklų paskirties dvejopo panaudojimo technologijų kontrolę, ir užtikrinant veiksmingas sankcijas už eksporto kontrolės taisyklių pažeidimus.

6.   Šalys susitaria pradėti nuolatinį politinį dialogą, kuris papildys ir įtvirtins šias nuostatas. Toks dialogas gali vykti regioniniu lygiu.

4 straipsnis

Teisinis bendradarbiavimas

1.   Šalys bendradarbiaus klausimais, susijusiais su jų teisinių sistemų, įstatymų ir teisminių institucijų vystymu, įskaitant jų veiksmingumą, visų pirma keičiantis nuomonėmis ir žiniomis bei ugdant gebėjimus. Neviršydamos savo įgaliojimų ir kompetencijos, Šalys siekia plėtoti savitarpio teisinę pagalbą baudžiamosiose bylose ir ekstradiciją.

2.   Šalys dar kartą patvirtina, kad asmenys, atsakingi už visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkiausius nusikaltimus, neturėtų likti nenubausti, o tie, kurie jais kaltinami, turėtų stoti prieš teismą ir įrodžius jų kaltę būti tinkamai nubausti.

3.   Šalys susitaria bendradarbiauti vykdant Prezidento dekretą dėl nacionalinio veiksmų plano žmogaus teisių srityje 2004 – 2009 m., įskaitant pasirengimą ratifikuoti ir įgyvendinti tarptautinius žmogaus teisių dokumentus, pvz., Konvenciją dėl genocido nusikaltimų prevencijos ir bausmių už juos ir Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą.

4.   Šalys susitaria, kad tarpusavio dialogas šiuo klausimu būtų naudingas.

5 straipsnis

Bendradarbiavimas kovos su terorizmu srityje

1.   Šalys, dar kartą patvirtindamos kovos su terorizmu svarbą ir laikydamosi taikytinų tarptautinių konvencijų, įskaitant žmogaus teisių dokumentus ir tarptautinę humanitarinę teisę, bei savo atitinkamų nacionalinių įstatymų ir teisės aktų bei atsižvelgdamos į 2006 m. rugsėjo 8 d. JTGA Rezoliucijoje Nr. 60/288 išdėstytą JT pasaulinės kovos su terorizmu strategiją ir 2003 m. sausio 28 d. Bendrąją ES-ASEAN deklaraciją dėl bendradarbiavimo kovojant su terorizmu, susitaria bendradarbiauti siekiant užkirsti kelią teroristiniams išpuoliams ir neleisti jų įgyvendinti.

2.   Remdamosi JT Saugumo Tarybos Rezoliucija 1373 ir kitomis atitinkamomis JT rezoliucijomis, tarptautinėmis konvencijomis ir dokumentais, taikomais abiems Šalims, Šalys bendradarbiauja kovoje su terorizmu, inter alia, šiais būdais:

| — | pagal tarptautinę ir nacionalinę teisę keisdamosi informacija apie teroristų grupes ir jų paramos tinklus; |
| --- | --- |

—

pagal tarptautinę ir nacionalinę teisę keisdamosi informacija apie teroristų grupes ir jų paramos tinklus;

| — | keisdamosi nuomonėmis apie kovos su terorizmu priemones ir metodus, įskaitant techninių sričių ir mokymo priemones, ir keisdamosi patirtimi terorizmo prevencijos srityje; |
| --- | --- |

—

keisdamosi nuomonėmis apie kovos su terorizmu priemones ir metodus, įskaitant techninių sričių ir mokymo priemones, ir keisdamosi patirtimi terorizmo prevencijos srityje;

| — | bendradarbiaudamos teisėsaugos srityje, stiprindamos teisinę sistemą ir spręsdamos problemas, susijusias su terorizmo plitimui palankiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

—

bendradarbiaudamos teisėsaugos srityje, stiprindamos teisinę sistemą ir spręsdamos problemas, susijusias su terorizmo plitimui palankiomis sąlygomis;

| — | bendradarbiaudamos stiprinant sienų apsaugą bei valdymą, stiprindamos gebėjimų ugdymą, kuriant tinklus, mokymo metodus ir švietimo programas, rengdamos aukštų pareigūnų, akademikų, analitikų ir vietos specialistų apsilankymų mainus bei organizuodamos seminarus ir konferencijas. |
| --- | --- |

—

bendradarbiaudamos stiprinant sienų apsaugą bei valdymą, stiprindamos gebėjimų ugdymą, kuriant tinklus, mokymo metodus ir švietimo programas, rengdamos aukštų pareigūnų, akademikų, analitikų ir vietos specialistų apsilankymų mainus bei organizuodamos seminarus ir konferencijas.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMAS REGIONINĖSE IR TARPTAUTINĖSE ORGANIZACIJOSE

6 straipsnis

Šalys įsipareigoja keistis nuomonėmis ir bendradarbiauti regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose bei organizacijose, pvz., Jungtinėse Tautose, ASEAN – ES dialoge, ASEAN regioniniame forume (ARF), Azijos ir Europos susitikime (ASEM), Jungtinių Tautų konferencijoje dėl prekybos ir vystymosi (UNCTAD) ir Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO).

III ANTRAŠTINĖ DALIS

DVIŠALIS IR REGIONINIS BENDRADARBIAVIMAS

7 straipsnis

1.   Vykstant dialogui ir bendradarbiavimui pagal šį Susitarimą, skirdamos deramą dėmesį dvišalio bendradarbiavimo klausimams, abi Šalys susitaria, kad vykdys atitinkamą veiklą dvišaliu ar regioniniu lygiu arba derindamos abiejų šių lygių veiklą. Pasirinkdamos tinkamą lygį, Šalys stengsis kiek įmanoma didinti poveikį visoms suinteresuotosioms šalims ir stiprinti jų dalyvavimą, kartu kuo geriausiai išnaudodamos turimus išteklius, atsižvelgdamos į politines ir institucines įgyvendinimo galimybes ir tam tikrais atvejais užtikrindamos nuoseklumą su kita veikla, kurioje dalyvauja Bendrija ir ASEAN partneriai.

2.   Bendrija ir Indonezija gali tam tikrais atvejais nuspręsti teikti finansinę paramą bendradarbiavimo veiklai srityse, kurioms taikomas Susitarimas, arba su juo susijusiose srityse, laikydamosi savo atitinkamų finansinių procedūrų ir atsižvelgdamos į išteklius. Šis bendradarbiavimas gali visų pirma apimti mokymo sistemų, praktinių pasitarimų ir seminarų organizavimą, ekspertų mainus, studijas ir kitą Šalių sutartą veiklą.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMAS PREKYBOS IR INVESTICIJŲ KLAUSIMAIS

8 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Šalys užmezga dialogą dvišalės ir daugiašalės prekybos ir su prekyba susijusiais klausimais, kad sustiprintų dvišalius prekybos santykius ir padėtų plėtoti daugiašalės prekybos sistemą.

2.   Šalys įsipareigoja kuo labiau skatinti tarpusavio prekybinių mainų plėtojimą ir įvairovę jų abipusei naudai. Jos įsipareigoja pagerinti patekimo į rinką sąlygas, šalindamos kliūtis prekybai, visų pirma laikinai panaikindamos netarifines kliūtis ir imdamosi priemonių skaidrumui didinti, atsižvelgdamos į šioje srityje tarptautinių organizacijų atliktą darbą.

3.   Pripažindamos, kad prekyba yra būtina vystymuisi ir kad, kaip rodo patirtis, prekybos preferencijų schemų pavidalu teikiama pagalba yra naudinga besivystančioms šalims, Šalys deda pastangas, kad sustiprintų savo konsultacijas dėl tokios pagalbos visiškai laikantis PPO teisės aktų.

4.   Šalys praneša viena kitai apie prekybos politikos ir su prekyba susijusios politikos, pavyzdžiui, žemės ūkio, maisto saugos, gyvūnų sveikatos, vartotojų politikos, pavojingų cheminių medžiagų ir atliekų tvarkymo politikos, raidą.

5.   Šalys skatina dialogą ir bendradarbiavimą siekiant plėtoti jų santykius prekybos ir investicijų srityse, įskaitant techninių pajėgumų stiprinimą, siekiant spręsti problemas 9 – 16 straipsniuose nurodytose srityse.

9 straipsnis

Sanitarijos ir fitosanitarijos klausimai

Šalys keičiasi informacija, susijusia su teisės aktais, sertifikavimu ir kontrolės bei priežiūros procedūromis pagal PPO sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių (SPS), Tarptautinę augalų apsaugos konvenciją, vykdant Tarptautinio epizootijų biuro ir Maisto kodekso komisijos veiklą bei aptaria šią informaciją.

10 straipsnis

Techninės prekybos kliūtys

Šalys skatina naudojimąsi tarptautiniais standartais ir bendradarbiauja bei keičiasi informacija apie standartus, atitikties vertinimo procedūras ir techninius reglamentus, ypač pagal PPO susitarimą dėl techninių prekybos kliūčių (TBT).

11 straipsnis

Intelektinės nuosavybės teisių apsauga

Šalys bendradarbiauja tobulindamos ir stiprindamos intelektinės nuosavybės apsaugą ir naudojimąsi ja remdamosi geriausia patirtimi ir didindamos su tuo susijusių žinių sklaidą. Toks bendradarbiavimas gali apimti informacijos ir patirties mainus tokiais klausimais kaip, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės teisių praktika, skatinimas, sklaida, supaprastinimas, valdymas, derinimas, apsauga ir veiksmingas taikymas, tokių teisių pažeidimų prevencija, kova su klastojimu ir piratavimu.

12 straipsnis

Geresnių sąlygų prekybai sudarymas

Šalys dalijasi patirtimi ir nagrinėja galimybes supaprastinti importo, eksporto ir kitas muitinės procedūras, padidinti prekybos reglamentavimo skaidrumą ir plėtoti muitinių bendradarbiavimą, įskaitant tarpusavio administracinės pagalbos mechanizmus, taip pat siekti suderinti nuomones ir bendrus veiksmus įgyvendinant tarptautines iniciatyvas. Ypatingą dėmesį Šalys skirs tarptautinės prekybos, įskaitant transporto paslaugas, saugumui didinti ir užtikrinti darnų požiūrį į geresnių sąlygų prekybai sudarymą ir kovą su sukčiavimu bei pažeidimais.

13 straipsnis

Bendradarbiavimas muitinės veiklos srityje

Nedarydamos poveikio bendradarbiavimui kitais šiame Susitarime numatytais būdais, abi Šalys patvirtina, kad yra suinteresuotos apsvarstyti galimybę ateityje sudaryti protokolą dėl muitinių bendradarbiavimo, įskaitant tarpusavio pagalbą, laikantis šiame Susitarime nustatytos institucinės struktūros.

14 straipsnis

Investicijos

Šalys skatina didesnius investicijų srautus plėtodamos tarpusavio investicijoms palankią ir stabilią aplinką remdamosi nuolatiniu dialogu, kuriuo siekiama padidinti supratimą ir bendradarbiavimą investicijų klausimais, nagrinėti administracinius mechanizmus, kuriais sudaromos palankesnės sąlygos investicijų srautams, ir skatinti stabilias, skaidrias, atviras ir nediskriminuojančias investicijų taisykles.

15 straipsnis

Konkurencijos politika

Šalys skatina veiksmingą konkurencijos taisyklių įdiegimą ir taikymą bei informacijos sklaidą siekiant didesnio skaidrumo ir teisinio tikrumo įmonėms, veikiančioms viena kitos rinkose.

16 straipsnis

Paslaugos

Šalys užmezga nuolatinį dialogą, kuriuo visų pirma būtų siekiama keistis informacija apie savo atitinkamus teisės aktus, skatinti patekimą į viena kitos rinkas, skatinti galimybę naudotis kapitalo ištekliais ir technologijomis, skatinti paslaugų teikimą tarp abiejų regionų ir trečiųjų šalių rinkose.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMAS KITUOSE SEKTORIUOSE

17 straipsnis

Turizmas

1.   Remdamosi Pasaulio turizmo organizacijos Pasauliniu turizmo etikos kodeksu ir tvarumo principais, kurie yra vietinės programos „Darbotvarkė 21“ pagrindas, Šalys gali bendradarbiauti siekdamos gerinti keitimąsi informacija ir nustatyti geriausią praktiką, kad užtikrintų darnią ir tvarią turizmo plėtrą.

2.   Šalys gali plėtoti bendradarbiavimą siekdamos užtikrinti ir kuo geriau išnaudoti gamtinio ir kultūrinio paveldo potencialą, mažinti neigiamą turizmo poveikį ir didinti teigiamą turizmo verslo indėlį į tvarų vietos bendruomenės vystymąsi, inter alia, plėtodamos ekologinį turizmą, puoselėdamos vietos bendruomenių vientisumą bei interesus ir tobulindamos mokymą turizmo pramonėje.

18 straipsnis

Finansinės paslaugos

Šalys susitaria, atsižvelgdamos į savo poreikius ir pagal atitinkamas programas bei teisės aktus, skatinti bendradarbiavimą finansinių paslaugų srityje.

19 straipsnis

Ekonominės politikos dialogas

1.   Šalys susitaria bendradarbiauti skatinant informacijos mainus ir dalinimąsi savo atitinkamų ekonominių tendencijų ir politikos patirtimi bei keitimąsi ekonominės politikos patirtimi, atsižvelgiant į regioninį ekonominį bendradarbiavimą ir integraciją.

2.   Šalys stengsis sustiprinti savo institucijų dialogą ekonominiais klausimais, kurie Šalių susitarimu gali apimti tokias sritis kaip pinigų politika, fiskalinė politika (įskaitant mokesčius), viešieji finansai, makroekonominis stabilizavimas ir užsienio skola.

3.   Šalys pripažįsta, kaip svarbu didinti skaidrumą ir tobulinti informacijos mainus, siekiant lengviau įgyvendinti mokesčių vengimo ar jų slėpimo prevencijos priemones laikantis atitinkamų teisinių sistemų. Jos susitaria gerinti bendradarbiavimą šioje srityje.

20 straipsnis

Pramonės politika ir MVĮ bendradarbiavimas

1.   Atsižvelgdamos į savo atitinkamą ekonominę politiką ir tikslus, Šalys susitaria skatinti su pramonės politika susijusį bendradarbiavimą visose tam tinkamose srityse siekiant gerinti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) konkurencingumą, inter alia, šiais būdais:

| — | keičiantis informacija ir patirtimi, kaip sukurti pagrindines sąlygas MVĮ gerinti savo konkurencingumą; |
| --- | --- |

—

keičiantis informacija ir patirtimi, kaip sukurti pagrindines sąlygas MVĮ gerinti savo konkurencingumą;

| — | skatinant ūkio subjektų ryšius, bendras investicijas ir kuriant bendras įmones bei informacijos tinklus pirmiausia pasinaudojant galiojančiomis Bendrijos horizontaliomis programomis, skatinančiomis partnerių keitimąsi programine ir technine įranga; |
| --- | --- |

—

skatinant ūkio subjektų ryšius, bendras investicijas ir kuriant bendras įmones bei informacijos tinklus pirmiausia pasinaudojant galiojančiomis Bendrijos horizontaliomis programomis, skatinančiomis partnerių keitimąsi programine ir technine įranga;

| — | palengvinant finansavimą ir patekimą į rinką, teikiant informaciją ir skatinant inovacijas, keičiantis gerąja finansavimo galimybių patirtimi, ypač mikroįmonių ir mažųjų įmonių atžvilgiu; |
| --- | --- |

—

palengvinant finansavimą ir patekimą į rinką, teikiant informaciją ir skatinant inovacijas, keičiantis gerąja finansavimo galimybių patirtimi, ypač mikroįmonių ir mažųjų įmonių atžvilgiu;

| — | abipusiu susitarimu vykdant bendrus mokslinių tyrimų projektus pasirinktose pramonės srityse ir bendradarbiaujant abipusiu susitarimu standartų ir atitikties vertinimo procedūrų bei techninių reglamentų srityje. |
| --- | --- |

—

abipusiu susitarimu vykdant bendrus mokslinių tyrimų projektus pasirinktose pramonės srityse ir bendradarbiaujant abipusiu susitarimu standartų ir atitikties vertinimo procedūrų bei techninių reglamentų srityje.

2.   Šalys palengvins ir rems abiejų Šalių privačių sektorių nustatytus susijusius veiksmus.

21 straipsnis

Informacinė visuomenė

Pripažindamos, kad informacijos ir ryšių technologijos yra pagrindinės modernaus gyvenimo sudedamosios dalys, gyvybiškai svarbios ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, Šalys stengiasi bendradarbiauti, inter alia, šiais būdais:

| a) | palengvindamos platų dialogą dėl įvairių informacinės visuomenės aspektų, visų pirma elektroninių ryšių politikos ir reglamentavimo, įskaitant visuotines paslaugas, licencijavimą ir bendrus leidimus, privatumo bei asmens duomenų apsaugą ir reguliavimo institucijos nepriklausomumą bei veiksmingumą; |
| --- | --- |

a)

palengvindamos platų dialogą dėl įvairių informacinės visuomenės aspektų, visų pirma elektroninių ryšių politikos ir reglamentavimo, įskaitant visuotines paslaugas, licencijavimą ir bendrus leidimus, privatumo bei asmens duomenų apsaugą ir reguliavimo institucijos nepriklausomumą bei veiksmingumą;

| b) | siekdamos Bendrijos, Indonezijos ir Pietryčių Azijos tinklų ir paslaugų sujungimo bei sąveikos; |
| --- | --- |

b)

siekdamos Bendrijos, Indonezijos ir Pietryčių Azijos tinklų ir paslaugų sujungimo bei sąveikos;

| c) | standartizuodamos ir platindamos naujas informacijos bei ryšių technologijas; |
| --- | --- |

c)

standartizuodamos ir platindamos naujas informacijos bei ryšių technologijas;

| d) | skatindamos Bendrijos ir Indonezijos bendradarbiavimą vykdant mokslinius tyrimus informacinių ir ryšių technologijų srityje; |
| --- | --- |

d)

skatindamos Bendrijos ir Indonezijos bendradarbiavimą vykdant mokslinius tyrimus informacinių ir ryšių technologijų srityje;

| e) | vykdydamos jungtinius mokslinių tyrimų projektus informacinių ir ryšių technologijų (IRT) srityje; |
| --- | --- |

e)

vykdydamos jungtinius mokslinių tyrimų projektus informacinių ir ryšių technologijų (IRT) srityje;

| f) | bendradarbiaudamos IRT srities saugumo klausimais ir (arba) aspektais. |
| --- | --- |

f)

bendradarbiaudamos IRT srities saugumo klausimais ir (arba) aspektais.

22 straipsnis

Mokslas ir technologijos

1.   Šalys susitaria, atsižvelgdamos į atitinkamą savo politiką, bendradarbiauti abiem svarbiose mokslo ir technologijų srityse, pvz., energetikos, transporto, aplinkos, gamtinių išteklių ir sveikatos.

2.   Bendradarbiaujant siekiama:

| a) | skatinti informacijos ir žinių mainus mokslo ir technologijų klausimais, ypač politikos krypčių ir programų įgyvendinimo srityje; |
| --- | --- |

a)

skatinti informacijos ir žinių mainus mokslo ir technologijų klausimais, ypač politikos krypčių ir programų įgyvendinimo srityje;

| b) | skatinti pastovius Šalių mokslo bendruomenių, mokslinių tyrimų centrų, universitetų ir pramonės ryšius; |
| --- | --- |

b)

skatinti pastovius Šalių mokslo bendruomenių, mokslinių tyrimų centrų, universitetų ir pramonės ryšius;

| c) | skatinti mokymą žmogiškųjų išteklių srityje; |
| --- | --- |

c)

skatinti mokymą žmogiškųjų išteklių srityje;

| d) | skatinti kitas bendrai sutarto bendradarbiavimo formas. |
| --- | --- |

d)

skatinti kitas bendrai sutarto bendradarbiavimo formas.

3.   Bendradarbiavimas gali vykti pasitelkiant bendrus mokslinių tyrimų projektus ir mokslininkų mainus, susitikimus ir mokslininkų mokymą naudojantis tarptautinio judumo programomis, numatant didžiausią įmanomą mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą.

4.   Šalys skatina atitinkamas aukštojo mokslo institucijas, mokslinių tyrimų centrus ir gamybinius sektorius, visų pirma MVĮ, dalyvauti plėtojant šį bendradarbiavimą.

23 straipsnis

Energetika

Šalys siekia stiprinti bendradarbiavimą energetikos sektoriuje. Šiuo tikslu Šalys susitaria skatinti abipusiai naudingus ryšius, siekiant:

| a) | įvairinti energijos tiekimą, siekiant didinti tiekimo saugumą, vystyti naujas ir atsinaujinančios energijos formas ir bendradarbiauti vykdant energetikos sektoriaus veiklą, apimančią visą veiklą nuo energijos gamybos iki pardavimo; |
| --- | --- |

a)

įvairinti energijos tiekimą, siekiant didinti tiekimo saugumą, vystyti naujas ir atsinaujinančios energijos formas ir bendradarbiauti vykdant energetikos sektoriaus veiklą, apimančią visą veiklą nuo energijos gamybos iki pardavimo;

| b) | siekti racionaliai naudoti energiją, prisidedant pasiūlos ir paklausos pusėms, ir stiprinti bendradarbiavimą kovojant su klimato kaita, įskaitant Kioto protokole numatytą švaraus vystymosi mechanizmą; |
| --- | --- |

b)

siekti racionaliai naudoti energiją, prisidedant pasiūlos ir paklausos pusėms, ir stiprinti bendradarbiavimą kovojant su klimato kaita, įskaitant Kioto protokole numatytą švaraus vystymosi mechanizmą;

| c) | skatinti technologijų, kuriomis siekiama tvarios energijos gamybos ir tvaraus energijos naudojimo, perdavimą; |
| --- | --- |

c)

skatinti technologijų, kuriomis siekiama tvarios energijos gamybos ir tvaraus energijos naudojimo, perdavimą;

| d) | nagrinėti sąsajas tarp galimybės naudotis energija prieinama kaina ir tvarios plėtros. |
| --- | --- |

d)

nagrinėti sąsajas tarp galimybės naudotis energija prieinama kaina ir tvarios plėtros.

24 straipsnis

Transportas

1.   Šalys siekia bendradarbiauti atitinkamose transporto politikos srityse, kad pagerintų prekių ir keleivių judėjimą, skatintų saugą, laivybos ir aviacijos saugą bei saugumą, žmogiškųjų išteklių plėtrą, aplinkos apsaugą ir padidintų savo transporto sistemų efektyvumą.

2.   Bendradarbiavimo formos gali apimti, inter alia,:

| a) | keitimąsi informacija apie atitinkamą savo transporto politiką ir praktiką, ypač apie miesto transportą, kaimo, vidaus vandenų ir jūrų transportą, įskaitant daugiarūšio transporto tinklų sujungimą ir sąveiką, taip pat kelių, geležinkelių, uostų ir oro uostų valdymą; |
| --- | --- |

a)

keitimąsi informacija apie atitinkamą savo transporto politiką ir praktiką, ypač apie miesto transportą, kaimo, vidaus vandenų ir jūrų transportą, įskaitant daugiarūšio transporto tinklų sujungimą ir sąveiką, taip pat kelių, geležinkelių, uostų ir oro uostų valdymą;

| b) | galimą naudojimąsi Europos visuotine palydovų navigacijos sistema (Galileo), ypatingą dėmesį teikiant abi puses dominantiems klausimams; |
| --- | --- |

b)

galimą naudojimąsi Europos visuotine palydovų navigacijos sistema (Galileo), ypatingą dėmesį teikiant abi puses dominantiems klausimams;

| c) | dialogą transporto paslaugų srityje, siekiant toliau plėtoti dvišalius santykius tarp Šalių abi puses dominančiais klausimais; iš dalies pakeisti tam tikras esamų dvišalių Indonezijos ir atskirų valstybių narių oro susisiekimo paslaugų susitarimų dalis, kad jie būtų suderinti su atitinkamais Šalių įstatymais ir kitais teisės aktais, ir ištirti galimybes Šalims toliau plėtoti bendradarbiavimą oro transporto srityje; |
| --- | --- |

c)

dialogą transporto paslaugų srityje, siekiant toliau plėtoti dvišalius santykius tarp Šalių abi puses dominančiais klausimais; iš dalies pakeisti tam tikras esamų dvišalių Indonezijos ir atskirų valstybių narių oro susisiekimo paslaugų susitarimų dalis, kad jie būtų suderinti su atitinkamais Šalių įstatymais ir kitais teisės aktais, ir ištirti galimybes Šalims toliau plėtoti bendradarbiavimą oro transporto srityje;

| d) | plėtoti jūrų transporto paslaugų srities dialogą, kuriuo būtų siekiama neriboti patekimo į tarptautinę jūrų rinką ir tarptautinę prekybą komerciniais pagrindais, neįvesti sąlygų dėl krovinių dalinimo, nustatyti nacionalinį režimą ir palankiausio režimo statusą laivams, kuriuos valdo kitos Šalies nacionaliniai subjektai ar bendrovės, ir spręsti transporto paslaugų „nuo durų iki durų“ teikimo klausimą; |
| --- | --- |

d)

plėtoti jūrų transporto paslaugų srities dialogą, kuriuo būtų siekiama neriboti patekimo į tarptautinę jūrų rinką ir tarptautinę prekybą komerciniais pagrindais, neįvesti sąlygų dėl krovinių dalinimo, nustatyti nacionalinį režimą ir palankiausio režimo statusą laivams, kuriuos valdo kitos Šalies nacionaliniai subjektai ar bendrovės, ir spręsti transporto paslaugų „nuo durų iki durų“ teikimo klausimą;

| e) | pagal atitinkamas tarptautines konvencijas laikytis saugumo, saugos ir taršos prevencijos standartų ir reglamentų, ypač susijusių su jūrų transportu ir aviacija. |
| --- | --- |

e)

pagal atitinkamas tarptautines konvencijas laikytis saugumo, saugos ir taršos prevencijos standartų ir reglamentų, ypač susijusių su jūrų transportu ir aviacija.

25 straipsnis

Švietimas ir kultūra

1.   Siekdamos didinti tarpusavio supratimą ir geriau supažindinti su savo kultūromis, Šalys susitaria skatinti bendradarbiavimą švietimo ir kultūros srityje, tinkamai atsižvelgdamos į jų įvairovę.

2.   Šalys siekia imtis atitinkamų priemonių kultūriniams mainams skatinti ir vykdyti bendras iniciatyvas įvairiose kultūros srityse, įskaitant bendrą kultūros renginių organizavimą. Šiuo požiūriu Šalys taip pat susitaria toliau remti Azijos ir Europos fondo veiklą.

3.   Šalys susitaria konsultuotis ir bendradarbiauti atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, pvz., UNESCO, ir keistis nuomonėmis apie kultūrų įvairovę, įskaitant pasiekimus, tokius kaip UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo ratifikavimą ir įgyvendinimą.

4.   Be to, Šalys skirs ypatingą dėmesį priemonėms, kuriomis siekiama, kad atitinkamos jų specializuotos agentūros užmegztų ryšius, ir kurios skirtos skatinti informacijos, leidinių, žinių, studentų, ekspertų ir techninių išteklių mainus, skatinti IRT naudojimą švietime, naudojantis Bendrijos programų Pietryčių Azijoje siūlomomis priemonėmis švietimo ir kultūros srityje bei abiejų Šalių šioje srityje įgyta patirtimi. Abi Šalys susitaria skatinti Erasmus Mundus programos įgyvendinimą.

26 straipsnis

Žmogaus teisės

1.   Šalys susitaria bendradarbiauti žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos srityje.

2.   Toks bendradarbiavimas gali apimti, inter alia,:

| a) | paramą Indonezijos nacionalinio veiksmų plano žmogaus teisių srityje įgyvendinimui; |
| --- | --- |

a)

paramą Indonezijos nacionalinio veiksmų plano žmogaus teisių srityje įgyvendinimui;

| b) | žmogaus teisių skatinimą ir švietimą žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

b)

žmogaus teisių skatinimą ir švietimą žmogaus teisių klausimais;

| c) | žmogaus teisių srityje veikiančių institucijų stiprinimą. |
| --- | --- |

c)

žmogaus teisių srityje veikiančių institucijų stiprinimą.

3.   Šalys susitaria, kad šiuo klausimu būtų naudingas jų tarpusavio dialogas.

27 straipsnis

Aplinka ir gamtiniai ištekliai

1.   Šalys susitaria, kad reikia tvariu būdu saugoti bei valdyti gamtinius išteklius ir biologinę įvairovę, kurie yra dabartinės ir būsimų kartų vystymosi pagrindas.

2.   Vykdydamos bet kokią veiklą pagal šį Susitarimą, Šalys atsižvelgia į Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo dėl tvaraus vystymosi rezultatus ir į abiejų Šalių taikomų atitinkamų daugiašalių aplinkosaugos susitarimų įgyvendinimą.

3.   Šalys stengiasi tęsti bendradarbiavimą pagal regionines aplinkosaugos programas, pirmiausia:

| a) | skatinti ekologinį sąmoningumą ir gerinti teisėsaugos gebėjimus; |
| --- | --- |

a)

skatinti ekologinį sąmoningumą ir gerinti teisėsaugos gebėjimus;

| b) | stiprinti gebėjimus klimato kaitos ir energijos veiksmingumo srityje, sutelkiant dėmesį į mokslinius tyrimus ir vystymąsi, klimato kaitos ir šiltnamio efekto stebėseną ir tyrimus, mažinti neigiamą poveikį ir rengti prisitaikymo programas; |
| --- | --- |

b)

stiprinti gebėjimus klimato kaitos ir energijos veiksmingumo srityje, sutelkiant dėmesį į mokslinius tyrimus ir vystymąsi, klimato kaitos ir šiltnamio efekto stebėseną ir tyrimus, mažinti neigiamą poveikį ir rengti prisitaikymo programas;

| c) | stiprinti gebėjimus siekiant dalyvauti sudarant ir įgyvendinant daugiašalius aplinkosaugos susitarimus, įskaitant susitarimus dėl biologinės įvairovės, biologinės saugos ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES); |
| --- | --- |

c)

stiprinti gebėjimus siekiant dalyvauti sudarant ir įgyvendinant daugiašalius aplinkosaugos susitarimus, įskaitant susitarimus dėl biologinės įvairovės, biologinės saugos ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES);

| d) | skatinti aplinkai nekenksmingas technologijas, produktus ir paslaugas, įskaitant aplinkosaugos valdymo sistemų ir aplinkosauginio ženklinimo gebėjimų ugdymą; |
| --- | --- |

d)

skatinti aplinkai nekenksmingas technologijas, produktus ir paslaugas, įskaitant aplinkosaugos valdymo sistemų ir aplinkosauginio ženklinimo gebėjimų ugdymą;

| e) | užkirsti kelią nelegaliam pavojingų cheminių medžiagų, pavojingų atliekų ir kitokių atliekų vežimui iš vienos valstybės į kitą; |
| --- | --- |

e)

užkirsti kelią nelegaliam pavojingų cheminių medžiagų, pavojingų atliekų ir kitokių atliekų vežimui iš vienos valstybės į kitą;

| f) | kontroliuoti pakrančių ir jūros aplinką, apsaugą, taršą ir degradaciją; |
| --- | --- |

f)

kontroliuoti pakrančių ir jūros aplinką, apsaugą, taršą ir degradaciją;

| g) | užtikrinti vietos subjektų įtraukimą į aplinkos apsaugą ir tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

g)

užtikrinti vietos subjektų įtraukimą į aplinkos apsaugą ir tvarų vystymąsi;

| h) | tvarkyti dirvožemį ir žemę; |
| --- | --- |

h)

tvarkyti dirvožemį ir žemę;

| i) | imtis priemonių kovoti su valstybių sienas peržengiančiu smogu. |
| --- | --- |

i)

imtis priemonių kovoti su valstybių sienas peržengiančiu smogu.

4.   Šalys skatina viena kitos dalyvavimą šios srities savo programose jose numatytomis konkrečiomis sąlygomis.

28 straipsnis

Miškininkystė

1.   Šalys susitaria, kad siekiant dabartinės ir būsimų kartų gerovės reikia tvariu būdu saugoti bei valdyti miškų išteklius ir biologinę įvairovę.

2.   Šalys siekia toliau bendradarbiauti tobulinant miško ir žemės plotų gaisrų valdymą, kovoti su nelegalia medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba, gerinti miškų valdymą ir skatinti tvarią miškotvarką.

3.   Šalys plėtoja bendradarbiavimo programas, be kita ko, susijusias su:

| a) | bendradarbiavimu atitinkamuose tarptautiniuose, regioniniuose ir dvišaliuose forumuose, skirtuose skatinti teisinių priemonių, susijusių su nelegalia medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba, kūrimą; |
| --- | --- |

a)

bendradarbiavimu atitinkamuose tarptautiniuose, regioniniuose ir dvišaliuose forumuose, skirtuose skatinti teisinių priemonių, susijusių su nelegalia medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba, kūrimą;

| b) | gebėjimų ugdymu, moksliniais tyrimais ir plėtra; |
| --- | --- |

b)

gebėjimų ugdymu, moksliniais tyrimais ir plėtra;

| c) | parama tvaraus miškų sektoriaus plėtrai; |
| --- | --- |

c)

parama tvaraus miškų sektoriaus plėtrai;

| d) | miškų sertifikavimo sistemos plėtojimu. |
| --- | --- |

d)

miškų sertifikavimo sistemos plėtojimu.

29 straipsnis

Žemės ūkio ir kaimo plėtra

Šalys susitaria plėtoti bendradarbiavimą žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse. Bendradarbiavimo sritys, kurias galima plėsti, yra šios:

| a) | žemės ūkio politika ir bendra tarptautinė žemės ūkio padėtis; |
| --- | --- |

a)

žemės ūkio politika ir bendra tarptautinė žemės ūkio padėtis;

| b) | galimybės pašalinti prekybos žemės ūkio kultūromis, gyvuliais ir jų produktais kliūtis; |
| --- | --- |

b)

galimybės pašalinti prekybos žemės ūkio kultūromis, gyvuliais ir jų produktais kliūtis;

| c) | plėtros kaimo vietovėse politika; |
| --- | --- |

c)

plėtros kaimo vietovėse politika;

| d) | žemės ūkio kultūroms ir gyvuliams skirtos kokybės strategijos ir saugomos geografinės nuorodos; |
| --- | --- |

d)

žemės ūkio kultūroms ir gyvuliams skirtos kokybės strategijos ir saugomos geografinės nuorodos;

| e) | rinkos plėtra ir tarptautinių prekybinių santykių skatinimas; |
| --- | --- |

e)

rinkos plėtra ir tarptautinių prekybinių santykių skatinimas;

| f) | tvaraus žemės ūkio plėtra. |
| --- | --- |

f)

tvaraus žemės ūkio plėtra.

30 straipsnis

Jūros aplinka ir žuvininkystė

Šalys skatina dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą jūrų aplinkos ir žuvininkystės srityje, pirmiausia skatindamos tvariai ir atsakingai plėtoti ir valdyti jūrų aplinką ir žuvininkystę. Toks bendradarbiavimas gali apimti:

| a) | informacijos mainus; |
| --- | --- |

a)

informacijos mainus;

| b) | paramą tvariai ir atsakingai ilgalaikei jūrų aplinkos ir žuvininkystės politikai, įskaitant pakrančių ir jūros išteklių apsaugą ir valdymą; |
| --- | --- |

b)

paramą tvariai ir atsakingai ilgalaikei jūrų aplinkos ir žuvininkystės politikai, įskaitant pakrančių ir jūros išteklių apsaugą ir valdymą;

| c) | nelegalios, neatskaitingos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos ir kovos su tokiais reiškiniais priemonių skatinimą; ir |
| --- | --- |

c)

nelegalios, neatskaitingos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos ir kovos su tokiais reiškiniais priemonių skatinimą; ir

| d) | rinkos plėtrą bei gebėjimų ugdymą. |
| --- | --- |

d)

rinkos plėtrą bei gebėjimų ugdymą.

31 straipsnis

Sveikata

1.   Šalys susitaria bendradarbiauti bendro intereso sveikatos sektoriaus srityse, siekiant stiprinti veiklą mokslinių tyrimų, sveikatos priežiūros sistemos valdymo, mitybos, vaistų, profilaktinės medicinos, pagrindinių užkrečiamųjų ligų, pvz., paukščių gripo ir pandeminio gripo, ŽIV ir (arba) AIDS, SŪRS, ir neužkrečiamųjų ligų, pvz., vėžio ir širdies ligų, eismo įvykių traumų ir kitų pavojų sveikatai, įskaitant priklausomybę nuo narkotikų, srityse.

2.   Bendradarbiavimas vyksta visų pirma šiais būdais:

| a) | keičiantis informacija ir patirtimi pirmiau minėtose srityse; |
| --- | --- |

a)

keičiantis informacija ir patirtimi pirmiau minėtose srityse;

| b) | rengiant programas, susijusias su epidemiologija, decentralizacija, sveikatos finansavimu, bendruomenės įgalinimu ir sveikatos paslaugų administravimu; |
| --- | --- |

b)

rengiant programas, susijusias su epidemiologija, decentralizacija, sveikatos finansavimu, bendruomenės įgalinimu ir sveikatos paslaugų administravimu;

| c) | ugdant gebėjimus per techninės pagalbos ir profesinio mokymo plėtros programas; |
| --- | --- |

c)

ugdant gebėjimus per techninės pagalbos ir profesinio mokymo plėtros programas;

| d) | rengiant sveikatos paslaugų gerinimo programas ir remiant susijusią veiklą, įskaitant, be kita ko, kūdikių bei motinų mirtingumo mažinimą. |
| --- | --- |

d)

rengiant sveikatos paslaugų gerinimo programas ir remiant susijusią veiklą, įskaitant, be kita ko, kūdikių bei motinų mirtingumo mažinimą.

32 straipsnis

Statistika

Remdamosi Bendrijos ir ASEAN esamo bendradarbiavimo veikla statistikos srityje, Šalys susitaria skatinti statistikos metodų ir praktikos derinimą, įskaitant statistinių duomenų rinkimą ir sklaidą, kad abiems priimtinu pagrindu galėtų naudotis prekybos prekėmis ir paslaugomis, taip pat bet kurių kitų šiame Susitarime numatytų sričių, kurių duomenis įmanoma statistiškai apdoroti, pvz., rinkti, analizuoti ir skleisti, statistiniais duomenimis.

33 straipsnis

Asmens duomenų apsauga

1.   Šalys susitaria imtis veiksmų šioje srityje ir siekti bendro tikslo tobulinti asmens duomenų apsaugą, atsižvelgiant į geriausią tarptautinę praktiką, išdėstytą, pvz., Jungtinių Tautų kompiuterinių asmens duomenų bylų tvarkymo gairėse (1990 m. gruodžio 14 d. JT Generalinės Asamblėjos Rezoliucija 45/95).

2.   Bendradarbiavimas asmens duomenų apsaugos srityje, inter alia, gali apimti techninę pagalbą keičiantis informacija ir žiniomis, atsižvelgiant į Šalių įstatymus ir kitus teisės aktus.

34 straipsnis

Migracija

1.   Šalys dar kartą patvirtina, kaip svarbu vienyti jėgas siekiant valdyti migracijos srautus tarp jų teritorijų, ir siekdamos stiprinti bendradarbiavimą pradeda platų dialogą visais su migracija susijusiais klausimais, įskaitant nelegalią migraciją, nelegalų žmonių vežimą ir prekybą žmonėmis, ir asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, apsaugos klausimą. Migracijos klausimus reikia įtraukti į abiejų Šalių ekonominio ir socialinio vystymosi nacionalines strategijas. Abi Šalys susitaria spręsti migracijos klausimus laikydamosi humanitarinių principų.

2.   Šalių bendradarbiavimas turėtų būti pagrįstas specialių poreikių vertinimu, atliktu Šalims konsultuojantis tarpusavyje ir turėtų būti įgyvendinamas vadovaujantis atitinkamais galiojančiais Šalių teisės aktais. Bendradarbiaujant didžiausias dėmesys, inter alia, skiriamas:

| a) | pagrindinėms migracijos priežastims; |
| --- | --- |

a)

pagrindinėms migracijos priežastims;

| b) | nacionalinių teisės aktų rengimui ir praktikos tobulinimui ir įgyvendinimui pagal abiejų Šalių taikomus atitinkamus tarptautinės teisės aktus, visų pirma siekiant užtikrinti negrąžinimo principo laikymąsi; |
| --- | --- |

b)

nacionalinių teisės aktų rengimui ir praktikos tobulinimui ir įgyvendinimui pagal abiejų Šalių taikomus atitinkamus tarptautinės teisės aktus, visų pirma siekiant užtikrinti negrąžinimo principo laikymąsi;

| c) | abiems Šalims svarbiems vizų, kelionės dokumentų ir sienų kontrolės valdymo klausimams; |
| --- | --- |

c)

abiems Šalims svarbiems vizų, kelionės dokumentų ir sienų kontrolės valdymo klausimams;

| d) | taisyklėms dėl leidimo įvažiuoti į šalį, į šalį įleistų asmenų teisėms ir statusui, vienodam požiūriui į teisėtai šalyje gyvenančius asmenis, kurie nėra tos šalies piliečiai, jų integracijai, švietimui ir mokymui, taip pat priemonėms, skirtoms kovai su rasizmu ir ksenofobija; |
| --- | --- |

d)

taisyklėms dėl leidimo įvažiuoti į šalį, į šalį įleistų asmenų teisėms ir statusui, vienodam požiūriui į teisėtai šalyje gyvenančius asmenis, kurie nėra tos šalies piliečiai, jų integracijai, švietimui ir mokymui, taip pat priemonėms, skirtoms kovai su rasizmu ir ksenofobija;

| e) | techninių ir žmogiškųjų gebėjimų ugdymui; |
| --- | --- |

e)

techninių ir žmogiškųjų gebėjimų ugdymui;

| f) | veiksmingos prevencinės politikos kūrimui siekiant kovoti su nelegalia migracija, nelegaliu žmonių vežimu ir prekyba žmonėmis, įskaitant kovos su nelegalių žmonių vežėjų ir prekiautojų žmonėmis tinklais ir tokios prekybos aukų apsaugos būdus; |
| --- | --- |

f)

veiksmingos prevencinės politikos kūrimui siekiant kovoti su nelegalia migracija, nelegaliu žmonių vežimu ir prekyba žmonėmis, įskaitant kovos su nelegalių žmonių vežėjų ir prekiautojų žmonėmis tinklais ir tokios prekybos aukų apsaugos būdus;

| g) | neteisėtai šalyje gyvenančių asmenų grąžinimui žmoniškomis ir oriomis sąlygomis, įskaitant jų savanoriško grįžimo skatinimą, taip pat tokių asmenų readmisijai pagal 3 dalį. |
| --- | --- |

g)

neteisėtai šalyje gyvenančių asmenų grąžinimui žmoniškomis ir oriomis sąlygomis, įskaitant jų savanoriško grįžimo skatinimą, taip pat tokių asmenų readmisijai pagal 3 dalį.

3.   Siekdamos bendradarbiauti kovojant su nelegalia imigracija ir ją kontroliuoti bei nedarydamos poveikio poreikiui apsaugoti prekybos žmonėmis aukas, Šalys taip pat susitaria:

| a) | savo šalyje nustatyti įtariamus nelegaliai gyvenančius kitos valstybės piliečius ir gavus prašymą nedelsiant ir be papildomų formalumų leisti sugrąžinti visus kitos valstybės narės ar Indonezijos teritorijoje neteisėtai esančius savo piliečius, iškart kai tik nustatoma jų pilietybė; |
| --- | --- |

a)

savo šalyje nustatyti įtariamus nelegaliai gyvenančius kitos valstybės piliečius ir gavus prašymą nedelsiant ir be papildomų formalumų leisti sugrąžinti visus kitos valstybės narės ar Indonezijos teritorijoje neteisėtai esančius savo piliečius, iškart kai tik nustatoma jų pilietybė;

| b) | tokiam tikslui suteikti sugrąžintiems savo piliečiams atitinkamus tapatybės dokumentus. |
| --- | --- |

b)

tokiam tikslui suteikti sugrąžintiems savo piliečiams atitinkamus tapatybės dokumentus.

4.   Šalys susitaria bet kurios iš Šalių prašymu derėtis dėl susitarimo, reglamentuojančio konkrečius Šalių įsipareigojimus dėl readmisijos, įskaitant įsipareigojimą dėl savo valstybės piliečių ir kitų valstybių piliečių readmisijos, sudarymo. Šis Susitarimas būtų taikomas ir asmenims be pilietybės.

35 straipsnis

Kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija

Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti prie kovos su organizuotais, ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais bei korupcija, nuosekliai laikydamosi esamų abipusių tarptautinių įsipareigojimų šioje srityje, įskaitant susijusius su veiksmingu bendradarbiavimu siekiant susigrąžinti iš korupcinės veiklos gautą turtą ar lėšas. Ši nuostata yra esminis šio Susitarimo elementas.

36 straipsnis

Bendradarbiavimas kovos su narkotikais srityje

1.   Savo atitinkamų teisės sistemų ribose Šalys bendradarbiauja, siekdamos užtikrinti visapusį ir suderintą požiūrį, pagrįstą veiksmingu kompetentingų institucijų, įskaitant sveikatos, švietimo ir teisėsaugos (įskaitant muitinės paslaugas), socialinio, teisingumo ir vidaus reikalų sektoriuose veikiančias institucijas, veiksmų koordinavimu, taip pat legalios rinkos reguliavimą, siekdamos kuo labiau sumažinti narkotikų pasiūlą, nelegalią prekybą bei paklausą, jų poveikį narkotikų vartotojams bei visuomenei ir užtikrinti veiksmingesnę neteisėto cheminių prekursorių naudojimo narkotinių ir psichotropinių medžiagų gamybai prevenciją.

2.   Šalys susitaria dėl bendradarbiavimo priemonių šiems tikslams pasiekti. Veiksmai grindžiami bendrai priimtais principais, suderintais su atitinkamomis tarptautinėmis konvencijomis, politine deklaracija ir Specialiąja deklaracija dėl narkotikų paklausos mažinimo gairių, patvirtintų 1998 m. birželio mėn. Dvidešimtojoje Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos specialiojoje sesijoje dėl narkotikų.

3.   Šalių bendradarbiavimas gali apimti keitimąsi nuomonėmis apie teisės aktų sistemas ir geriausia praktika, techninę ir administracinę pagalbą narkotikų prevencijos ir priklausomybės nuo narkotikų gydymo srityse, imantis įvairių priemonių, visų pirma mažinant su piktnaudžiavimu narkotikais susijusią žalą; informacijos ir stebėsenos centrų kūrimą; darbuotojų mokymą; mokslinius narkotikų tyrimus; teismų ir policijos bendradarbiavimą ir neteisėto cheminių prekursorių naudojimo narkotinių ir psichotropinių medžiagų gamybai prevenciją. Šalys gali susitarti dėl kitų sričių įtraukimo.

4.   Šalys gali bendradarbiauti, siekdamos plėtoti alternatyvias tvaraus vystymosi politikos kryptis, skirtas kuo labiau sumažinti neteisėtą narkotikų, ypač kanapių, auginimą.

37 straipsnis

Bendradarbiavimas kovos su pinigų plovimu srityje

1.   Šalys susitaria dėl poreikio dirbti ir bendradarbiauti siekiant užkirsti kelią naudoti jų finansų sistemas pinigams, gautiems iš visos nusikalstamos veiklos, pvz., iš nusikaltimų, susijusių su narkotikais ir korupcija, plauti.

2.   Abi Šalys susitaria bendradarbiauti teikiant techninę ir administracinę pagalbą, skirtą rengti taisykles bei jas įgyvendinti ir diegti veiksmingus kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, įskaitant iš nusikalstamos veiklos gauto turto ar lėšų susigrąžinimą, mechanizmus.

3.   Bendradarbiavimu siekiama sudaryti sąlygas keistis susijusia informacija vadovaujantis atitinkamais teisės aktais ir taikyti tinkamus kovos su pinigų plovimu bei terorizmo finansavimu reikalavimus, lygiaverčius Bendrijos ir šioje srityje veikiančių susijusių tarptautinių organizacijų, pvz., Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF), taikomiems reikalavimams.

38 straipsnis

Pilietinė visuomenė

1.   Šalys pripažįsta, kad organizuota pilietinė visuomenė, visų pirma akademinė bendruomenė, vaidina svarbų vaidmenį ir gali prisidėti prie pagal šį Susitarimą vykdomo dialogo ir bendradarbiavimo proceso, ir susitaria skatinti veiksmingą dialogą su organizuota pilietine visuomene bei aktyvų jos dalyvavimą.

2.   Pagal kiekvienos Šalies demokratinius principus, įstatymus ir kitus teisės aktus organizuota pilietinė visuomenė gali:

| a) | dalyvauti politikos formavimo procese nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

a)

dalyvauti politikos formavimo procese nacionaliniu lygiu;

| b) | būti informuojama apie konsultacijas dėl vystymosi ir bendradarbiavimo strategijų ir sektorinės politikos, ypač tose srityse, kurios yra svarbios pilietinei visuomenei, įskaitant visus vystymosi proceso etapus, ir dalyvauti tokiose konsultacijose; |
| --- | --- |

b)

būti informuojama apie konsultacijas dėl vystymosi ir bendradarbiavimo strategijų ir sektorinės politikos, ypač tose srityse, kurios yra svarbios pilietinei visuomenei, įskaitant visus vystymosi proceso etapus, ir dalyvauti tokiose konsultacijose;

| c) | skaidriai valdyti visus jų veiklai skirtus finansinius išteklius; |
| --- | --- |

c)

skaidriai valdyti visus jų veiklai skirtus finansinius išteklius;

| d) | dalyvauti įgyvendinant bendradarbiavimo programas, įskaitant gebėjimų ugdymą piliečiams svarbiose srityse. |
| --- | --- |

d)

dalyvauti įgyvendinant bendradarbiavimo programas, įskaitant gebėjimų ugdymą piliečiams svarbiose srityse.

39 straipsnis

Bendradarbiavimas siekiant modernizuoti valstybės ir viešąjį administravimą

Šalys, remdamosi konkrečių poreikių vertinimu, atliktu Šalims konsultuojantis, susitaria bendradarbiauti siekiant modernizuoti jų viešąjį administravimą, inter alia,:

| a) | gerinti organizacinį veiksmingumą; |
| --- | --- |

a)

gerinti organizacinį veiksmingumą;

| b) | didinti institucijų teikiamų paslaugų veiksmingumą; |
| --- | --- |

b)

didinti institucijų teikiamų paslaugų veiksmingumą;

| c) | užtikrinti skaidrų viešųjų išteklių valdymą ir apskaitą; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti skaidrų viešųjų išteklių valdymą ir apskaitą;

| d) | tobulinti teisinę ir institucinę sistemą; |
| --- | --- |

d)

tobulinti teisinę ir institucinę sistemą;

| e) | ugdyti politikos formavimo ir įgyvendinimo gebėjimus (viešųjų paslaugų teikimas, biudžeto formavimas ir vykdymas, antikorupcija); |
| --- | --- |

e)

ugdyti politikos formavimo ir įgyvendinimo gebėjimus (viešųjų paslaugų teikimas, biudžeto formavimas ir vykdymas, antikorupcija);

| f) | stiprinti teismų sistemas; |
| --- | --- |

f)

stiprinti teismų sistemas;

| g) | tobulinti teisėsaugos mechanizmus ir įstaigas. |
| --- | --- |

g)

tobulinti teisėsaugos mechanizmus ir įstaigas.

40 straipsnis

Bendradarbiavimo būdai

1.   Siekdamos įgyvendinti šiame Susitarime nustatytus bendradarbiavimo tikslus ir atsižvelgdamos į savo turimus išteklius ir teisės aktus, Šalys susitaria skirti atitinkamus išteklius, įskaitant finansinius.

2.   Šalys skatina Europos investicijų banką tęsti savo veiklą Indonezijoje laikantis savo procedūrų ir finansavimo kriterijų bei Indonezijos įstatymų ir kitų teisės aktų.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

INSTITUCINĖ STRUKTŪRA

41 straipsnis

Jungtinis komitetas

1.   Pagal šį Susitarimą Šalys susitaria įsteigti Jungtinį komitetą, sudarytą iš abiejų pusių aukščiausio lygio atstovų, kurio užduotys yra:

| a) | užtikrinti tinkamą šio Susitarimo veikimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti tinkamą šio Susitarimo veikimą ir įgyvendinimą;

| b) | nustatyti prioritetus remiantis šio Susitarimo tikslais; |
| --- | --- |

b)

nustatyti prioritetus remiantis šio Susitarimo tikslais;

| c) | spręsti dėl šio Susitarimo taikymo ar aiškinimo kylančius nesutarimus; |
| --- | --- |

c)

spręsti dėl šio Susitarimo taikymo ar aiškinimo kylančius nesutarimus;

| d) | teikti rekomendacijas šį Susitarimą pasirašiusioms Šalims, skatinant siekti šio Susitarimo tikslų ir prireikus spręsti visus dėl šio Susitarimo taikymo ar aiškinimo kylančius ginčus. |
| --- | --- |

d)

teikti rekomendacijas šį Susitarimą pasirašiusioms Šalims, skatinant siekti šio Susitarimo tikslų ir prireikus spręsti visus dėl šio Susitarimo taikymo ar aiškinimo kylančius ginčus.

2.   Jungtinio komiteto posėdžiai paprastai vyksta ne rečiau kaip kas dveji metai pakaitomis Indonezijoje ir Briuselyje abipusiu sutarimu nustatytą dieną. Šalių susitarimu taip pat gali būti šaukiami neeiliniai Jungtinio komiteto posėdžiai. Jungtiniam komitetui pakaitomis pirmininkauja kiekviena Šalis. Jungtinio komiteto posėdžių darbotvarkė nustatoma Šalių sutarimu.

3.   Jungtinis komitetas gali steigti specializuotas darbo grupes, kurios padėtų jam vykdyti jo užduotis. Kiekviename Jungtinio komiteto posėdyje šios darbo grupės pateikia jam išsamias savo veiklos ataskaitas.

4.   Šalys susitaria, kad Jungtinio komiteto užduotis taip pat yra užtikrinti tinkamą bet kokio Bendrijos ir Indonezijos sudaryto ar rengiamo sektorinio susitarimo ar protokolo taikymą.

5.   Šiam Susitarimui taikyti Jungtinis komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

42 straipsnis

Nuostatos dėl tolesnės raidos

1.   Siekdamos sustiprinti bendradarbiavimą Šalys abipusiu sutarimu gali iš dalies pakeisti, peržiūrėti ir išplėsti šį Susitarimą, įskaitant jo papildymą susitarimais ar protokolais dėl konkrečių sektorių ir veiklos.

2.   Įgyvendindama šį Susitarimą bet kuri Šalis gali teikti pasiūlymus dėl bendradarbiavimo srities išplėtimo, atsižvelgdama į šio Susitarimo taikymo metu įgytą patirtį.

43 straipsnis

Kiti susitarimai

1.   Nedarant poveikio atitinkamų Europos bendrijos steigimo sutarties nuostatų taikymui, nei šis Susitarimas, nei pagal jį vykdomi veiksmai neturi jokios įtakos Bendrijos valstybių narių įgaliojimams pradėti dvišalį bendradarbiavimą su Indonezija ar prireikus sudaryti su Indonezija naujus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus.

2.   Šis Susitarimas neturi įtakos atitinkamų Šalių prisiimtų įsipareigojimų dėl trečiųjų šalių taikymui ar įgyvendinimui.

44 straipsnis

Ginčų sprendimo mechanizmas

1.   Kiekviena Šalis gali kreiptis į Jungtinį komitetą, kad šis išspręstų ginčą dėl šio Susitarimo taikymo ar aiškinimo.

2.   Jungtinis komitetas spręs ginčą pagal 41 straipsnio 1 dalies c ir d punktus.

3.   Jei kuri nors Šalis mano, kad kita Šalis nevykdo kurių nors šiuo Susitarimu numatytų savo įsipareigojimų, ji gali imtis atitinkamų veiksmų. Išskyrus ypatingos skubos atvejus, prieš imdamasi priemonių ji pateikia Jungtiniam komitetui visą atitinkamą informaciją, būtiną išsamiai padėties analizei, kad būtų rastas Šalims priimtinas sprendimas.

4.   Šalys susitaria, kad šio Susitarimo teisingo aiškinimo ir praktinio taikymo tikslu 3 dalyje nurodyti „ypatingos skubos atvejai“ reiškia vienos iš Šalių esminį Susitarimo pažeidimą. Esminis Susitarimo pažeidimas – tai:

| i) | Susitarimo anuliavimas, nesankcionuotas bendrosiomis tarptautinės teisės normomis, arba |
| --- | --- |

i)

Susitarimo anuliavimas, nesankcionuotas bendrosiomis tarptautinės teisės normomis, arba

| ii) | esminės Susitarimo dalies pažeidimas, kaip išdėstyta 1 straipsnio 1 dalyje, 3 straipsnio 2 dalyje ir 35 straipsnyje. |
| --- | --- |

ii)

esminės Susitarimo dalies pažeidimas, kaip išdėstyta 1 straipsnio 1 dalyje, 3 straipsnio 2 dalyje ir 35 straipsnyje.

5.   Pasirenkant priemones pirmenybė turi būti teikiama toms, kurios mažiausiai trukdo šio Susitarimo veikimui. Apie šias priemones nedelsiant pranešama kitai Šaliai ir dėl jų konsultuojamasi Jungtiniame komitete, jei kita Šalis to prašo.

45 straipsnis

Sąlygų sudarymas

Siekdamos palengvinti bendradarbiavimą pagal šį Susitarimą, abi Šalys susitaria sudaryti būtinas sąlygas bendradarbiavimo įgyvendinime dalyvaujantiems tinkamai įgaliotiems ekspertams ir pareigūnams, kad jie galėtų vykdyti savo funkcijas pagal atitinkamas abiejų Šalių vidaus taisykles ir teisės aktus.

46 straipsnis

Teritorinis taikymas

Šis Susitarimas taikomas teritorijoje, kuriai taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis toje Sutartyje nustatytomis sąlygomis ir Indonezijos teritorijoje.

47 straipsnis

Šalių sąvokos apibrėžtis

Šiame Susitarime „Šalys“ – Bendrija ar jos valstybės narės arba Bendrija ir jos valstybės narės, laikantis atitinkamų jų įgaliojimų, ir Indonezijos Respublika.

48 straipsnis

Įsigaliojimas ir trukmė

1.   Šis Susitarimas įsigalioja pirmąją mėnesio dieną po tos datos, kai Šalys viena kitai praneša apie šiuo tikslu būtinų teisinių procedūrų užbaigimą.

2.   Šis Susitarimas galioja penkerius metus. Jis automatiškai pratęsiamas kitiems vienerių metų laikotarpiams, jei Šalys ne vėliau nei likus šešiems mėnesiams iki kito vienerių metų laikotarpio pabaigos viena kitai raštu nepraneša apie savo ketinimą nepratęsti šio Susitarimo.

3.   Šis Susitarimas iš dalies keičiamas Šalių susitarimu. Pakeitimai įsigalioja tik po to, kai Šalys viena kitai praneša, kad atlikti visi būtini formalumai.

4.   Viena iš Šalių gali nutraukti šį Susitarimą pateikdama rašytinį denonsavimo pranešimą kitai Šaliai. Nutraukimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po to, kai kita Šalis gauna pranešimą.

49 straipsnis

Pranešimas

Pranešimas teikiamas, atitinkamai, Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriui ir Indonezijos Respublikos užsienio reikalų ministrui.

50 straipsnis

Autentiški tekstai

Šis Susitarimas sudarytas anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir indoneziečių kalbomis, visi tekstai yra autentiški.

Съставено в два екземпляра в Джакарта на девети ноември две хиляди и девета година.

Hecho por duplicado en Yakarta el dia nueve de noviembre del año dos mil nueve.

V Jakartě dne devátého listopadu roku dva tisíce devět ve dvou vyhotoveních.

Udfærdiget i Jakarta, den niende november totusinde og ni.

Geschehen zu Jakarta am neunten November zweitausendneun in zwei Urschriften.

Sõlmitud kahes eksemplaris üheksandal novembril kahe tuhande üheksandal aastal Jakartas.

Υπεγράφη στη Τζακάρτα σε δύο αντίτυπα την ενάτη ημέρα του Νοεμβρίου του έτους δύο χιλιάδες εννέα.

Done in duplicate at Jakarta on this ninth day of November in the year two thousand and nine.

Fait en double exemplaire à Djakarta, le neuf novembre de l’année deux mille neuf.

Fatto in duplice copia a Giacarta il nono giorno di novembre dell’anno duemilanove.

Priimta dviem egzemplioriais Džakartoje, du tūkstančiai devintų metų lapkričio devintą dieną.

Készült két eredeti példányban Jakartában, kétezerkilenc november kilencedikén.

Magħmul f’żewġ oriġinali f’Ġakarta f’dan id-disa’ jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan in tweevoud te Jakarta op negen november tweeduizend negen.

Sporządzono w dwóch egzemplarzach w Dżakarcie dnia dziewiątego listopada roku dwa tysiące dziewiątego.

Feito em dois exemplares, em Jacarta, aos nove dias do mês de Novembro do ano de dois mil e nove.

Încheiat în două exemplare la Jakarta în data de astăzi, nouă noiembrie două mii nouă.

V Jakarte deviateho novembra dvetisícdeväť v dvoch pôvodných vyhotoveniach.

V Džakarti, dne devetega novembra leta dva tisoč devet, sestavljeno v dveh izvodih.

Tehty kahtena kappaleena Jakartassa yhdeksäntenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Utfärdat i två exemplar i Jakarta den nionde november år tjugohundranio.

Dibuat dalam rangkap ganda di Jakarta pada tanggal sembilan November tahun dua ribu sembilan.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Релублика България

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Gћal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Untuk Pemerintah Republik Indonesia

Image

---

BAIGIAMASIS AKTAS

EUROPOS BENDRIJOS, toliau – Bendrija,

įgaliotieji atstovai

bei

BELGIJOS KARALYSTĖ,

BULGARIJOS RESPUBLIKA,

ČEKIJOS RESPUBLIKA,

DANIJOS KARALYSTĖ,

VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA,

ESTIJOS RESPUBLIKA,

AIRIJA,

GRAIKIJOS RESPUBLIKA,

ISPANIJOS KARALYSTĖ,

PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA,

ITALIJOS RESPUBLIKA,

KIPRO RESPUBLIKA,

LATVIJOS RESPUBLIKA,

LIETUVOS RESPUBLIKA,

LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ,

VENGRIJOS RESPUBLIKA,

MALTOS,

NYDERLANDŲ KARALYSTĖ,

AUSTRIJOS RESPUBLIKA,

LENKIJOS RESPUBLIKA,

PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,

RUMUNIJA,

SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA,

SLOVAKIJOS RESPUBLIKA,

SUOMIJOS RESPUBLIKA,

ŠVEDIJOS KARALYSTĖ,

JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ,

Europos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos sutarties Susitariančiosios Šalys, toliau – valstybės narės,

ir

INDONEZIJOS RESPUBLIKA,

susitikusios Džakartoje 2009 m. lapkričio 9 d., kad pasirašytų Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, priėmė Pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo.

Valstybių narių įgaliotieji atstovai ir Indonezijos Respublikos įgaliotasis atstovas atsižvelgia į šią vienašalę Europos bendrijos deklaraciją:

„Susitarimo nuostatos, patenkančios į Europos bendrijos steigimo sutarties IV antraštinės dalies III dalies taikymo sritį, yra privalomos Jungtinei Karalystei ir Airijai, kaip atskiroms Susitariančioms Šalims, o ne kaip Europos bendrijos daliai, tol, kol Jungtinė Karalystė arba Airija (pagal aplinkybes) praneša Indonezijos Respublikai, kad Susitarimo nuostatos joms yra privalomos kaip Europos bendrijos daliai pagal Protokolą dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridedamą prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties. Tas pats galioja ir Danijai pagal prie tų sutarčių pridedamą Protokolą dėl Danijos pozicijos.“

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/44

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. balandžio 14 d.

dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo

(2014/230/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 ir 100 straipsnius, 191 straipsnio 4 dalį, 207 ir 209 straipsnius kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | pagal Tarybos sprendimą 2014/229/ES (2) Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas) 2009 m. lapkričio 9 d. buvo pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau; |
| --- | --- |

(1)

pagal Tarybos sprendimą 2014/229/ES (2) Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas) 2009 m. lapkričio 9 d. buvo pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

| (2) | kai kurios Susitarimo nuostatos yra susijusios su readmisija, todėl jos patenka į Sutarties trečiosios dalies V antraštinės dalies taikymo sritį. Kartu su šiuo sprendimu priimamas atskiras su tomis nuostatomis, išdėstytomis Susitarimo 34 straipsnio 3 dalyje, susijęs sprendimas (3); |
| --- | --- |

(2)

kai kurios Susitarimo nuostatos yra susijusios su readmisija, todėl jos patenka į Sutarties trečiosios dalies V antraštinės dalies taikymo sritį. Kartu su šiuo sprendimu priimamas atskiras su tomis nuostatomis, išdėstytomis Susitarimo 34 straipsnio 3 dalyje, susijęs sprendimas (3);

| (3) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu, |
| --- | --- |

(3)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (4), išskyrus Susitarimo 34 straipsnio 3 dalį.

2 straipsnis

Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pirmininkauja Susitarimo 41 straipsnyje nurodytam Jungtiniam komitetui. Sąjungai arba Sąjungai ir valstybėms narėms atstovaujama Jungtiniame komitete atsižvelgiant į klausimą.

3 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 48 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą. (5)

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2014 m. balandžio 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. ASHTON

---

(1)  Pritarta 2014 m. vasario 26 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2009 m. spalio 27 d. Tarybos sprendimas 2014/229/ES dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymo (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 16).

2

(3)  2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas 2014/231/ES dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymo (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 46).

3

(4)  Susitarimo tekstas paskelbtas OL L 125, 2014 4 26, p. 17 kartu su sprendimu dėl pasirašymo.

4

(5)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

5

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/46

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. balandžio 14 d.

dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo su readmisija susijusiais klausimais sudarymo

(2014/231/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 79 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | pagal Tarybos sprendimą 2014/229/ES (2) Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas) 2009 m. lapkričio 9 d. buvo pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau; |
| --- | --- |

(1)

pagal Tarybos sprendimą 2014/229/ES (2) Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas) 2009 m. lapkričio 9 d. buvo pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

| (2) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius šios valstybės narės nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra joms privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(2)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius šios valstybės narės nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra joms privalomas ar taikomas;

| (3) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(3)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (4) | Susitarimo nuostatoms, išskyrus 34 straipsnio 3 dalyje išdėstytas su readmisija susijusias nuostatas, bus skirtas atskiras sprendimas (3), priimtas kartu su šiuo sprendimu; |
| --- | --- |

(4)

Susitarimo nuostatoms, išskyrus 34 straipsnio 3 dalyje išdėstytas su readmisija susijusias nuostatas, bus skirtas atskiras sprendimas (3), priimtas kartu su šiuo sprendimu;

| (5) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu, |
| --- | --- |

(5)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (4), kiek tai susiję su jo 34 straipsnio 3 dalimi.

2 straipsnis

Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pirmininkauja Susitarimo 41 straipsnyje nurodytam Jungtiniam komitetui. Sąjungai arba Sąjungai ir valstybėms narėms atstovaujama Jungtiniame komitete atsižvelgiant į klausimą.

3 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 48 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2014 m. balandžio 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. ASHTON

---

(1)  Pritarta 2014 m. vasario 26 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2009 m. spalio 27 d. Tarybos sprendimas 2014/229/ES dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymo (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 16).

2

(3)  2014 m. balandžio 14 d. Tarybos sprendimas 2014/230/ES dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 44).

3

(4)  Susitarimo tekstas paskelbtas OL L 125, 2014 4 26, p. 17, kartu su sprendimu dėl pasirašymo.

4

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/48

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. balandžio 14 d.

dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Gabono Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo Europos Sąjungos vardu

(2014/232/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu ir 218 straipsnio 7 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

kadangi:

| (1) | 2007 m. balandžio 16 d. Taryba patvirtino Gabono Respublikos ir Europos bendrijos žvejybos partnerystės susitarimą (toliau – partnerystės susitarimas) priimdama Reglamentą (EB) Nr. 450/2007 (1); |
| --- | --- |

(1)

2007 m. balandžio 16 d. Taryba patvirtino Gabono Respublikos ir Europos bendrijos žvejybos partnerystės susitarimą (toliau – partnerystės susitarimas) priimdama Reglamentą (EB) Nr. 450/2007 (1);

| (2) | Sąjunga derėjosi su Gabono Respublika dėl naujojo protokolo (toliau – naujasis protokolas), kuriuo Sąjungos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, kurie priklauso Gabono Respublikos suverenitetui ar jurisdikcijai žuvininkystės srityje; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga derėjosi su Gabono Respublika dėl naujojo protokolo (toliau – naujasis protokolas), kuriuo Sąjungos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, kurie priklauso Gabono Respublikos suverenitetui ar jurisdikcijai žuvininkystės srityje;

| (3) | remiantis Tarybos sprendimu Nr. 2013/462/ES (2) šis naujasis protokolas buvo pasirašytas ir yra laikinai taikomas nuo 2013 m. liepos 24 d. (3); |
| --- | --- |

(3)

remiantis Tarybos sprendimu Nr. 2013/462/ES (2) šis naujasis protokolas buvo pasirašytas ir yra laikinai taikomas nuo 2013 m. liepos 24 d. (3);

| (4) | naujasis protokolas turėtų būti patvirtintas; |
| --- | --- |

(4)

naujasis protokolas turėtų būti patvirtintas;

| (5) | partnerystės susitarimu įsteigiamas jungtinis komitetas, kuriam pavesta kontroliuoti šio susitarimo taikymą. Be to, vadovaujantis protokolu, jungtinis komitetas gali patvirtinti tam tikrus protokolo pakeitimus. Siekiant palengvinti tokių pakeitimų patvirtinimą, tikslinga Komisiją įgalioti, laikantis konkrečių sąlygų, juos patvirtinti taikant supaprastintą procedūrą, |
| --- | --- |

(5)

partnerystės susitarimu įsteigiamas jungtinis komitetas, kuriam pavesta kontroliuoti šio susitarimo taikymą. Be to, vadovaujantis protokolu, jungtinis komitetas gali patvirtinti tam tikrus protokolo pakeitimus. Siekiant palengvinti tokių pakeitimų patvirtinimą, tikslinga Komisiją įgalioti, laikantis konkrečių sąlygų, juos patvirtinti taikant supaprastintą procedūrą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Protokolas, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Gabono Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas (4) (toliau – protokolas).

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia protokolo 15 straipsnyje numatytą pranešimą.

3 straipsnis

Laikantis priede pateiktų nuostatų ir sąlygų, Komisija įgaliojama Sąjungos vardu patvirtinti jungtiniame komitete priimtus protokolo pakeitimus.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2014 m. balandžio 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. TSAFTARIS

---

(1)  2007 m. balandžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 450/2007 dėl Gabono Respublikos ir Europos bendrijos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (OL L 109, 2007 4 26, p. 1).

1

(2)  2013 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas 2013/462/ES dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Gabono Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 250, 2013 9 20, p. 1).

2

(3)  Informacija apie Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Gabono Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo datą (OL L 229, 2013 8 28, p. 1).

3

(4)  Protokolas paskelbtas OL L 250, 2013 9 20, p. 2 kartu su sprendimu dėl jo pasirašymo.

4

---

PRIEDAS

Įgaliojimų taikymo sritis ir Sąjungos pozicijos, kurios turi būti laikomasi jungtiniame komitete, nustatymo procedūra

| 1. | Komisija įgaliojama vesti derybas su Gabono Respublika ir atitinkamais atvejais laikantis šio priedo 3 punkto susitarti dėl protokolo pakeitimų, susijusių su šiais klausimais:






  a) | žvejybos galimybių persvarstymas pagal protokolo 5 ir 6 straipsnius; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija įgaliojama vesti derybas su Gabono Respublika ir atitinkamais atvejais laikantis šio priedo 3 punkto susitarti dėl protokolo pakeitimų, susijusių su šiais klausimais:

a)

žvejybos galimybių persvarstymas pagal protokolo 5 ir 6 straipsnius;

| b) | sprendimas dėl paramos sektoriui sąlygų pagal protokolo 3 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

sprendimas dėl paramos sektoriui sąlygų pagal protokolo 3 straipsnį;

| c) | techninės specifikacijos ir sąlygos, priklausančios jungtinio komiteto įgaliojimams pagal protokolo priedą. |
| --- | --- |

c)

techninės specifikacijos ir sąlygos, priklausančios jungtinio komiteto įgaliojimams pagal protokolo priedą.

| 2. | Pagal partnerystės susitarimą įsteigtame jungtiniame komitete Sąjunga:






  a) | veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais, kurių siekiama vykdant bendrą žuvininkystės politiką; |
| --- | --- | --- |

2.

Pagal partnerystės susitarimą įsteigtame jungtiniame komitete Sąjunga:

a)

veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais, kurių siekiama vykdant bendrą žuvininkystės politiką;

| b) | laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto; |
| --- | --- |

b)

laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto;

| c) | propaguoja pozicijas, kurios suderinamos su atitinkamomis regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų patvirtintomis taisyklėmis. |
| --- | --- |

c)

propaguoja pozicijas, kurios suderinamos su atitinkamomis regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų patvirtintomis taisyklėmis.

| 3. | Kai numatyta sprendimą dėl 1 punkte nurodytų protokolo pakeitimų priimti jungtinio komiteto posėdžio metu, imamasi būtinų priemonių, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią statistinę, biologinę ir kitą susijusią informaciją.
  Šiuo tikslu, remdamosi šia informacija, Komisijos tarnybos, likus pakankamai laiko iki atitinkamo jungtinio komiteto posėdžio, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams apsvarstyti ir patvirtinti dokumentą, kuriame išdėstyta išsami informacija apie siūlomą Sąjungos poziciją.
  Numatomą Sąjungos poziciją 1 punkto a papunktyje nurodytais klausimais Taryba turi patvirtinti kvalifikuota balsų dauguma. Kitais atvejais laikoma, kad parengiamajame dokumente numatyta Sąjungos pozicija patvirtinta, jeigu tam tikras blokuojančiai mažumai lygus valstybių narių skaičius tam nepaprieštarauja Tarybos parengiamojo organo posėdžio metu arba per dvidešimt dienų nuo parengiamojo dokumento gavimo, atsižvelgiant į tai, kas įvyks anksčiau. Esant prieštaravimui, klausimas perduodamas Tarybai.
  Jei kituose posėdžiuose, įskaitant vietoje rengiamus posėdžius, neįmanoma pasiekti susitarimo, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus duomenis, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.
  Komisijos prašoma tinkamu laiku imtis visų priemonių, kurios būtinos siekiant tęsti tolesnę veiklą, susijusią su jungtinio komiteto sprendimu, be kita ko, atitinkamais atvejais paskelbti atitinkamą sprendimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikti pasiūlymų, kurie būtini tokiam sprendimui įgyvendinti. |
| --- | --- |

3.

Kai numatyta sprendimą dėl 1 punkte nurodytų protokolo pakeitimų priimti jungtinio komiteto posėdžio metu, imamasi būtinų priemonių, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią statistinę, biologinę ir kitą susijusią informaciją.

Šiuo tikslu, remdamosi šia informacija, Komisijos tarnybos, likus pakankamai laiko iki atitinkamo jungtinio komiteto posėdžio, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams apsvarstyti ir patvirtinti dokumentą, kuriame išdėstyta išsami informacija apie siūlomą Sąjungos poziciją.

Numatomą Sąjungos poziciją 1 punkto a papunktyje nurodytais klausimais Taryba turi patvirtinti kvalifikuota balsų dauguma. Kitais atvejais laikoma, kad parengiamajame dokumente numatyta Sąjungos pozicija patvirtinta, jeigu tam tikras blokuojančiai mažumai lygus valstybių narių skaičius tam nepaprieštarauja Tarybos parengiamojo organo posėdžio metu arba per dvidešimt dienų nuo parengiamojo dokumento gavimo, atsižvelgiant į tai, kas įvyks anksčiau. Esant prieštaravimui, klausimas perduodamas Tarybai.

Jei kituose posėdžiuose, įskaitant vietoje rengiamus posėdžius, neįmanoma pasiekti susitarimo, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus duomenis, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

Komisijos prašoma tinkamu laiku imtis visų priemonių, kurios būtinos siekiant tęsti tolesnę veiklą, susijusią su jungtinio komiteto sprendimu, be kita ko, atitinkamais atvejais paskelbti atitinkamą sprendimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikti pasiūlymų, kurie būtini tokiam sprendimui įgyvendinti.

---

REGLAMENTAI

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/51

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 424/2014

2014 m. balandžio 22 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Prekmurska šunka (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Slovėnijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Prekmurska šunka“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Slovėnijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Prekmurska šunka“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Prekmurska šunka“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Prekmurska šunka“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 22 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL C 361, 2013 12 11, p. 13.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

SLOVĖNIJA

Prekmurska šunka (SGN)

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/53 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/53

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 425/2014

2014 m. balandžio 22 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Tørrfisk fra Lofoten (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, gamintojų grupės „Tørrfisk fra Lofoten AS“ (Norvegija) paraiška įregistruoti pavadinimą „Tørrfisk fra Lofoten“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, gamintojų grupės „Tørrfisk fra Lofoten AS“ (Norvegija) paraiška įregistruoti pavadinimą „Tørrfisk fra Lofoten“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Tørrfisk fra Lofoten“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Tørrfisk fra Lofoten“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 22 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL C 361, 2013 12 11, p. 10.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.7 klasė. Šviežios žuvys, moliuskai, vėžiagyviai ir jų produktai

NORVEGIJA

Tørrfisk fra Lofoten (SGN)

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/55

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 426/2014

2014 m. balandžio 25 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos II priedas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų (1) apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos, ypač į jo 26 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priede numatyta, kad 16 kategorijos spiritinis gėrimas – „Spiritas (prieš kurį nurodytas vaisiaus pavadinimas), išgautas maceravimo ir distiliavimo būdu“ – gali būti išgaunamas maceruojant arba distiliuojant tame priede išvardytus vaisius arba uogas. Kai kuriose valstybėse narėse šios rūšies spiritinis gėrimas tradiciškai gaminamas naudojant ir kitus į šį sąrašą neįtrauktus vaisius. Todėl šios kategorijos spiritinių gėrimų gamybai naudojamų vaisių ir uogių sąrašas turėtų būti išplėstas; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priede numatyta, kad 16 kategorijos spiritinis gėrimas – „Spiritas (prieš kurį nurodytas vaisiaus pavadinimas), išgautas maceravimo ir distiliavimo būdu“ – gali būti išgaunamas maceruojant arba distiliuojant tame priede išvardytus vaisius arba uogas. Kai kuriose valstybėse narėse šios rūšies spiritinis gėrimas tradiciškai gaminamas naudojant ir kitus į šį sąrašą neįtrauktus vaisius. Todėl šios kategorijos spiritinių gėrimų gamybai naudojamų vaisių ir uogių sąrašas turėtų būti išplėstas;

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priede numatyta, kad 24 kategorijos spiritiniai gėrimai „Akvavit arba aquavit“ yra kmynais ir (arba) krapais aromatizuoti spiritiniai gėrimai, aromatizuoti augalų ar prieskonių distiliatu. Šie spiritiniai gėrimai tradiciškai gaminami naudojant žemės ūkio kilmės etilo alkoholį. Dabartinė spiritinio gėrimo kategorija „Akvavit arba aquavit“ neįpareigoja naudoti etilo alkoholio. Tačiau naudoti etilo alkoholį „Akvavit arba aquavit“ gamyboje yra labai svarbu siekiant užtikrinti produkto kokybę; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priede numatyta, kad 24 kategorijos spiritiniai gėrimai „Akvavit arba aquavit“ yra kmynais ir (arba) krapais aromatizuoti spiritiniai gėrimai, aromatizuoti augalų ar prieskonių distiliatu. Šie spiritiniai gėrimai tradiciškai gaminami naudojant žemės ūkio kilmės etilo alkoholį. Dabartinė spiritinio gėrimo kategorija „Akvavit arba aquavit“ neįpareigoja naudoti etilo alkoholio. Tačiau naudoti etilo alkoholį „Akvavit arba aquavit“ gamyboje yra labai svarbu siekiant užtikrinti produkto kokybę;

| (3) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 110/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 110/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Spiritinių gėrimų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Spiritinių gėrimų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 39, 2008 2 13, p. 16.

1

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 16 kategorijos a punkto ii papunktis pakeičiamas taip:






  „ii) | išgautas iš šių vaisių ar uogų:






  — | gervuogių (Rubus fruticosus auct. aggr.), |
| --- | --- | --- | --- |

1)

16 kategorijos a punkto ii papunktis pakeičiamas taip:

„ii)

išgautas iš šių vaisių ar uogų:

—

gervuogių (Rubus fruticosus auct. aggr.),

| — | braškių (Fragaria spp.), |
| --- | --- |

—

braškių (Fragaria spp.),

| — | mėlynių (Vaccinium myrtillus L.), |
| --- | --- |

—

mėlynių (Vaccinium myrtillus L.),

| — | aviečių (Rubus idaeus L.), |
| --- | --- |

—

aviečių (Rubus idaeus L.),

| — | raudonųjų serbentų (Ribes rubrum L.), |
| --- | --- |

—

raudonųjų serbentų (Ribes rubrum L.),

| — | baltųjų serbentų (Ribes niveum Lindl.), |
| --- | --- |

—

baltųjų serbentų (Ribes niveum Lindl.),

| — | juodųjų serbentų (Ribes nigrum L.), |
| --- | --- |

—

juodųjų serbentų (Ribes nigrum L.),

| — | dygiųjų slyvų (Prunus spinosa L.), |
| --- | --- |

—

dygiųjų slyvų (Prunus spinosa L.),

| — | sodinių šermukšnių (Sorbus aucuparia L.), |
| --- | --- |

—

sodinių šermukšnių (Sorbus aucuparia L.),

| — | naminių šermukšnių (Sorbus domestica L.), |
| --- | --- |

—

naminių šermukšnių (Sorbus domestica L.),

| — | bugienio uogų (Ilex aquifolium ir Ilex cassine L.), |
| --- | --- |

—

bugienio uogų (Ilex aquifolium ir Ilex cassine L.),

| — | grūstinių šermukšnių (Sorbus torminalis (L.) Crantz), |
| --- | --- |

—

grūstinių šermukšnių (Sorbus torminalis (L.) Crantz),

| — | šeivamedžio uogų (Sambucus nigra L.), |
| --- | --- |

—

šeivamedžio uogų (Sambucus nigra L.),

| — | agrastų (Ribes uva-crispa L. sin. Ribes grossularia), |
| --- | --- |

—

agrastų (Ribes uva-crispa L. sin. Ribes grossularia),

| — | spanguolių (Vaccinium L. pogentis Oxycoccus), |
| --- | --- |

—

spanguolių (Vaccinium L. pogentis Oxycoccus),

| — | bruknių (Vaccinium vitis-idaea L.), |
| --- | --- |

—

bruknių (Vaccinium vitis-idaea L.),

| — | amerikinių vaivorų (Vaccinium corymbosum L.), |
| --- | --- |

—

amerikinių vaivorų (Vaccinium corymbosum L.),

| — | dygliuotųjų šaltalankių (Hippophae rhamnoides L.), |
| --- | --- |

—

dygliuotųjų šaltalankių (Hippophae rhamnoides L.),

| — | erškėtuogių (Rosa canina L.), |
| --- | --- |

—

erškėtuogių (Rosa canina L.),

| — | tekšių (Rubus chamaemorus L.), |
| --- | --- |

—

tekšių (Rubus chamaemorus L.),

| — | juodųjų varnauogių (Empetrum nigrum L.), |
| --- | --- |

—

juodųjų varnauogių (Empetrum nigrum L.),

| — | arktinių raukšlėtųjų gervuogių (Rubus arcticus L.), |
| --- | --- |

—

arktinių raukšlėtųjų gervuogių (Rubus arcticus L.),

| — | mirtų (Myrtus communis L.), |
| --- | --- |

—

mirtų (Myrtus communis L.),

| — | bananų (Musa spp.), |
| --- | --- |

—

bananų (Musa spp.),

| — | pasifloros vaisių (Passiflora edulis Sims), |
| --- | --- |

—

pasifloros vaisių (Passiflora edulis Sims),

| — | raudonųjų spondijų (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson), |
| --- | --- |

—

raudonųjų spondijų (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson),

| — | geltonųjų spondijų (Spondias mombin L.), |
| --- | --- |

—

geltonųjų spondijų (Spondias mombin L.),

| — | graikinių riešutų (Juglans regia L.), |
| --- | --- |

—

graikinių riešutų (Juglans regia L.),

| — | lazdyno riešutų (Corylus avellana L.), |
| --- | --- |

—

lazdyno riešutų (Corylus avellana L.),

| — | kaštonų (Castanea sativa L.), |
| --- | --- |

—

kaštonų (Castanea sativa L.),

| — | citrusinių vaisių (Citrus spp. L.), |
| --- | --- |

—

citrusinių vaisių (Citrus spp. L.),

| — | opuncijų (Opuntia ficus-indica).“; |
| --- | --- |

—

opuncijų (Opuntia ficus-indica).“;

| 2) | 24 kategorijos a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | Akvavit arba aquavit yra kmynais ir (arba) krapais aromatizuotas spiritinis gėrimas, pagamintas naudojant žemės ūkio kilmės etilo alkoholį, aromatizuotas augalų ar prieskonių distiliatu.“ |
| --- | --- | --- |

2)

24 kategorijos a punktas pakeičiamas taip:

„a)

Akvavit arba aquavit yra kmynais ir (arba) krapais aromatizuotas spiritinis gėrimas, pagamintas naudojant žemės ūkio kilmės etilo alkoholį, aromatizuotas augalų ar prieskonių distiliatu.“

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/57

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 427/2014

2014 m. balandžio 25 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2011 nustatoma lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo naujoviškų technologijų pripažinimo ir patvirtinimo sistema

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (1), ypač į jo 12 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant, kad būtų kuriamos ir kuo anksčiau naudojamos naujos pažangios transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos, Reglamente (ES) Nr. 510/2011 gamintojams ir tiekėjams numatyta galimybė prašyti pripažinti tam tikras naujoviškas technologijas, kuriomis mažinamas lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis. Todėl būtina aiškiai išdėstyti kriterijus, kuriais remiantis nustatoma, kurios technologijos pagal tą reglamentą turėtų būti laikomos ekologinėmis naujovėmis; |
| --- | --- |

(1)

siekiant, kad būtų kuriamos ir kuo anksčiau naudojamos naujos pažangios transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos, Reglamente (ES) Nr. 510/2011 gamintojams ir tiekėjams numatyta galimybė prašyti pripažinti tam tikras naujoviškas technologijas, kuriomis mažinamas lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis. Todėl būtina aiškiai išdėstyti kriterijus, kuriais remiantis nustatoma, kurios technologijos pagal tą reglamentą turėtų būti laikomos ekologinėmis naujovėmis;

| (2) | dera atsižvelgti į patirtį, gautą naujoviškų technologijų sistemą pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 725/2011 (2) nustačius keleiviniams automobiliams, ir tokius pačius atitikties reikalavimams kriterijus taikyti lengvosioms komercinėms transporto priemonėms. Vis dėlto reikėtų atskirti lengvąsias komercines transporto priemones, kurios gaminamos ir kurių tipas patvirtinamas per daugiapakopį procesą. Tokių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio sumažinimo patvirtinimą dera apriboti į bazinę transporto priemonę įdiegtomis ekologinėmis naujovėmis; |
| --- | --- |

(2)

dera atsižvelgti į patirtį, gautą naujoviškų technologijų sistemą pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 725/2011 (2) nustačius keleiviniams automobiliams, ir tokius pačius atitikties reikalavimams kriterijus taikyti lengvosioms komercinėms transporto priemonėms. Vis dėlto reikėtų atskirti lengvąsias komercines transporto priemones, kurios gaminamos ir kurių tipas patvirtinamas per daugiapakopį procesą. Tokių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio sumažinimo patvirtinimą dera apriboti į bazinę transporto priemonę įdiegtomis ekologinėmis naujovėmis;

| (3) | pagal Reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnio 2 dalies c punktą technologijos, kurios yra dviejuose 2007 m. vasario 7 d. Komisijos komunikatuose (3) išdėstyto integruoto principo dalis ir reguliuojamos Sąjungos teisės aktais, taip pat kitos pagal Sąjungos teisės aktus privalomos technologijos neatitinka to reglamento ekologinės naujovės kriterijų. Prie tokių technologijų priskiriamos padangų slėgio stebėjimo sistemos, padangų pasipriešinimo riedėjimui technologijos ir pavarų perjungimo indikatoriai, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 (5) (padangų pasipriešinimo riedėjimui klausimai); |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnio 2 dalies c punktą technologijos, kurios yra dviejuose 2007 m. vasario 7 d. Komisijos komunikatuose (3) išdėstyto integruoto principo dalis ir reguliuojamos Sąjungos teisės aktais, taip pat kitos pagal Sąjungos teisės aktus privalomos technologijos neatitinka to reglamento ekologinės naujovės kriterijų. Prie tokių technologijų priskiriamos padangų slėgio stebėjimo sistemos, padangų pasipriešinimo riedėjimui technologijos ir pavarų perjungimo indikatoriai, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 (5) (padangų pasipriešinimo riedėjimui klausimai);

| (4) | technologija, kuri tam tikrą laiką yra paplitusi rinkoje, negali būti laikoma naujoviška pagal Reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnį, todėl negali būti laikoma ir ekologine naujove. Siekiant visiško paralelizmo su Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 725/2011, dera nustatyti, kad ekologinės naujovės kriterijus atitinka tik tos technologijos, kurios įdiegtos į ne daugiau kaip 3 % 2009 m. užregistruotų lengvųjų komercinių transporto priemonių. Tos ribinės vertės turėtų būti persvarstytos iki 2016 m.; |
| --- | --- |

(4)

technologija, kuri tam tikrą laiką yra paplitusi rinkoje, negali būti laikoma naujoviška pagal Reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnį, todėl negali būti laikoma ir ekologine naujove. Siekiant visiško paralelizmo su Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 725/2011, dera nustatyti, kad ekologinės naujovės kriterijus atitinka tik tos technologijos, kurios įdiegtos į ne daugiau kaip 3 % 2009 m. užregistruotų lengvųjų komercinių transporto priemonių. Tos ribinės vertės turėtų būti persvarstytos iki 2016 m.;

| (5) | siekiant, kad būtų kuriamos technologijos, kuriomis galima labiausiai sumažinti lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį, visų pirma naujoviškos varomosios jėgos technologijos, reikalavimus atitinkančiomis ekologinėmis naujovėmis turėtų būti laikomos tik tos technologijos, kurios susijusios tik su transporto priemonės važiavimo funkcija ir kurias naudojant labai sumažinamas bendras transporto priemonės sunaudojamos energijos kiekis. Ekologinėmis naujovėmis nelaikomos technologijos, kurios tik padeda siekti šio tikslo ar kuriomis padidinamas vairuotojo arba keleivių patogumas; |
| --- | --- |

(5)

siekiant, kad būtų kuriamos technologijos, kuriomis galima labiausiai sumažinti lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį, visų pirma naujoviškos varomosios jėgos technologijos, reikalavimus atitinkančiomis ekologinėmis naujovėmis turėtų būti laikomos tik tos technologijos, kurios susijusios tik su transporto priemonės važiavimo funkcija ir kurias naudojant labai sumažinamas bendras transporto priemonės sunaudojamos energijos kiekis. Ekologinėmis naujovėmis nelaikomos technologijos, kurios tik padeda siekti šio tikslo ar kuriomis padidinamas vairuotojo arba keleivių patogumas;

| (6) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 510/2011 paraiškas gali teikti gamintojai ir tiekėjai. Su paraiška turi būti pateikiami ir būtini įrodymai, kad technologija atitinka visus kriterijus, ir nurodoma metodika, pagal kurią išmatuojama, kiek sumažinamas išmetamo CO2 kiekis naudojant naujovišką technologiją; |
| --- | --- |

(6)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 510/2011 paraiškas gali teikti gamintojai ir tiekėjai. Su paraiška turi būti pateikiami ir būtini įrodymai, kad technologija atitinka visus kriterijus, ir nurodoma metodika, pagal kurią išmatuojama, kiek sumažinamas išmetamo CO2 kiekis naudojant naujovišką technologiją;

| (7) | turėtų būti įmanoma pakankamai tiksliai išmatuoti, kiek sumažinamas išmetamo CO2 kiekis naudojant ekologinę naujovę. Pakankamai tiksliai išmatuoti galima tik tuo atveju, jei išmetamo CO2 kiekis sumažėja ne mažiau nei 1 g CO2/km; |
| --- | --- |

(7)

turėtų būti įmanoma pakankamai tiksliai išmatuoti, kiek sumažinamas išmetamo CO2 kiekis naudojant ekologinę naujovę. Pakankamai tiksliai išmatuoti galima tik tuo atveju, jei išmetamo CO2 kiekis sumažėja ne mažiau nei 1 g CO2/km;

| (8) | jei išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą lemia vairuotojo elgsena arba kiti nuo paraiškos teikėjo nepriklausantys veiksniai, tokia technologija iš esmės negali būti laikoma ekologine naujove, išskyrus tuo atveju, jei, remiantis patikimais nepriklausomais statistiniais duomenimis, galima daryti patikrinamas prielaidas apie įprastą vairuotojo elgseną; |
| --- | --- |

(8)

jei išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą lemia vairuotojo elgsena arba kiti nuo paraiškos teikėjo nepriklausantys veiksniai, tokia technologija iš esmės negali būti laikoma ekologine naujove, išskyrus tuo atveju, jei, remiantis patikimais nepriklausomais statistiniais duomenimis, galima daryti patikrinamas prielaidas apie įprastą vairuotojo elgseną;

| (9) | atliekant standartinį tipo patvirtinimo bandymų ciklą, per kurį išmatuojamas transporto priemonės išmetamo CO2 kiekis, negalima nustatyti, kiek iš viso sumažėja išmetamo CO2 kiekis naudojant tam tikras technologijas. siekiant tinkamai skatinti kurti naujoves, apskaičiuojant, kiek iš viso sumažėja išmetamo CO2 kiekis, reikėtų atsižvelgti tik į tą išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą, kurio negalima nustatyti atliekant standartinį bandymų ciklą; |
| --- | --- |

(9)

atliekant standartinį tipo patvirtinimo bandymų ciklą, per kurį išmatuojamas transporto priemonės išmetamo CO2 kiekis, negalima nustatyti, kiek iš viso sumažėja išmetamo CO2 kiekis naudojant tam tikras technologijas. siekiant tinkamai skatinti kurti naujoves, apskaičiuojant, kiek iš viso sumažėja išmetamo CO2 kiekis, reikėtų atsižvelgti tik į tą išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą, kurio negalima nustatyti atliekant standartinį bandymų ciklą;

| (10) | norint įrodyti, kiek sumažėja išmetamo CO2 kiekis, reikėtų lyginti, kiek CO2 išmeta ta pati transporto priemonė naudojant ekologinę naujovę ir jos nenaudojant. Reikėtų taikyti tokią bandymo metodiką, kurios matavimai patikimi, pakartojami ir palyginami. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas nesant sutarto tikroviškesnio važiavimo ciklo, turėtų būti remiamasi Naujojo Europos važiavimo ciklo, kaip apibrėžta Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008 (6), važiavimo modeliais. Bandymo metodika turėtų būti grindžiama važiuoklės dinamometro matavimais arba modeliavimu ar imitavimu, kai šios metodikos leistų pasiekti geresnių ir tikslesnių rezultatų; |
| --- | --- |

(10)

norint įrodyti, kiek sumažėja išmetamo CO2 kiekis, reikėtų lyginti, kiek CO2 išmeta ta pati transporto priemonė naudojant ekologinę naujovę ir jos nenaudojant. Reikėtų taikyti tokią bandymo metodiką, kurios matavimai patikimi, pakartojami ir palyginami. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas nesant sutarto tikroviškesnio važiavimo ciklo, turėtų būti remiamasi Naujojo Europos važiavimo ciklo, kaip apibrėžta Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008 (6), važiavimo modeliais. Bandymo metodika turėtų būti grindžiama važiuoklės dinamometro matavimais arba modeliavimu ar imitavimu, kai šios metodikos leistų pasiekti geresnių ir tikslesnių rezultatų;

| (11) | Komisija turėtų parengti paraiškos ir bandymo metodikų rengimo gaires, kurios turėtų būti reguliariai atnaujinamos atsižvelgiant į patirtį, įgytą vertinant įvairias paraiškas; |
| --- | --- |

(11)

Komisija turėtų parengti paraiškos ir bandymo metodikų rengimo gaires, kurios turėtų būti reguliariai atnaujinamos atsižvelgiant į patirtį, įgytą vertinant įvairias paraiškas;

| (12) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 510/2011 su paraiška pateikiama nepriklausomos sertifikuotos įstaigos parengta patikros ataskaita. Tokia įstaiga turėtų būti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB (7) nurodyta A arba B kategorijos techninė tarnyba. Tačiau siekiant užtikrinti, kad tokia įstaiga būtų nepriklausoma, pagal tos direktyvos 41 straipsnio 6 dalį paskirtos techninės tarnybos neturėtų būti laikomos šiame reglamente apibrėžtomis nepriklausomomis sertifikuotomis įstaigomis. Tokia įstaiga turėtų su patikros ataskaita pateikti atitinkamą įrodymą, kad ji nėra priklausoma nuo paraiškos teikėjo; |
| --- | --- |

(12)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 510/2011 su paraiška pateikiama nepriklausomos sertifikuotos įstaigos parengta patikros ataskaita. Tokia įstaiga turėtų būti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB (7) nurodyta A arba B kategorijos techninė tarnyba. Tačiau siekiant užtikrinti, kad tokia įstaiga būtų nepriklausoma, pagal tos direktyvos 41 straipsnio 6 dalį paskirtos techninės tarnybos neturėtų būti laikomos šiame reglamente apibrėžtomis nepriklausomomis sertifikuotomis įstaigomis. Tokia įstaiga turėtų su patikros ataskaita pateikti atitinkamą įrodymą, kad ji nėra priklausoma nuo paraiškos teikėjo;

| (13) | kad būtų veiksmingai registruojama ir stebima, kiek sumažėja savitasis atskirų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis, tas sumažėjimas turėtų būti tvirtinamas suteikiant transporto priemonės tipo patvirtinimą, o visas sumažėjimas turėtų būti nurodytas atitikties liudijime pagal Direktyvą 2007/46/EB; |
| --- | --- |

(13)

kad būtų veiksmingai registruojama ir stebima, kiek sumažėja savitasis atskirų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis, tas sumažėjimas turėtų būti tvirtinamas suteikiant transporto priemonės tipo patvirtinimą, o visas sumažėjimas turėtų būti nurodytas atitikties liudijime pagal Direktyvą 2007/46/EB;

| (14) | Komisijai turėtų būti suteikta galimybė vykdyti patvirtinto atskirų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo ad hoc patikras. Jei akivaizdu, kad patvirtintas sumažėjimas neatitinka sprendime, kuriuo technologija pripažįstama ekologine naujove, numatyto sumažėjimo, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė apskaičiuojant vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį nepaisyti tokio patvirtinto išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo. Tačiau reikėtų nustatyti tam tikrą laikotarpį, per kurį gamintojas galėtų įrodyti, kad patvirtintos vertės yra tikslios; |
| --- | --- |

(14)

Komisijai turėtų būti suteikta galimybė vykdyti patvirtinto atskirų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo ad hoc patikras. Jei akivaizdu, kad patvirtintas sumažėjimas neatitinka sprendime, kuriuo technologija pripažįstama ekologine naujove, numatyto sumažėjimo, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė apskaičiuojant vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį nepaisyti tokio patvirtinto išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo. Tačiau reikėtų nustatyti tam tikrą laikotarpį, per kurį gamintojas galėtų įrodyti, kad patvirtintos vertės yra tikslios;

| (15) | kad paraiškų teikimo procedūra būtų skaidri, reikėtų visuomenei skelbti apibendrintą informaciją apie naujoviškų technologijų ir bandymo metodikų pripažinimo paraiškas. Visuomenei turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su pripažintomis bandymo metodikomis. Prireikus turėtų būti taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 (8) nustatytos teisės visuomenei susipažinti su dokumentais išimtys; |
| --- | --- |

(15)

kad paraiškų teikimo procedūra būtų skaidri, reikėtų visuomenei skelbti apibendrintą informaciją apie naujoviškų technologijų ir bandymo metodikų pripažinimo paraiškas. Visuomenei turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su pripažintomis bandymo metodikomis. Prireikus turėtų būti taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 (8) nustatytos teisės visuomenei susipažinti su dokumentais išimtys;

| (16) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatoma lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo naujoviškų technologijų pripažinimo paraiškų teikimo ir vertinimo, pripažinimo bei patvirtinimo tvarka pagal Reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnį.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Į toliau išvardytų priemonių taikymo sritį patenkančios technologijos nelaikomos naujoviškomis:

| a) | oro kondicionavimo sistemų veiksmingumo gerinimas; |
| --- | --- |

a)

oro kondicionavimo sistemų veiksmingumo gerinimas;

| b) | padangų slėgio stebėjimo sistemos, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 661/2009; |
| --- | --- |

b)

padangų slėgio stebėjimo sistemos, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 661/2009;

| c) | padangų pasipriešinimo riedėjimui technologijos, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 661/2009 ir Reglamentas (EB) Nr. 1222/2009; |
| --- | --- |

c)

padangų pasipriešinimo riedėjimui technologijos, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 661/2009 ir Reglamentas (EB) Nr. 1222/2009;

| d) | pavarų perjungimo indikatoriai, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 661/2009; |
| --- | --- |

d)

pavarų perjungimo indikatoriai, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 661/2009;

| e) | biodegalų naudojimas. |
| --- | --- |

e)

biodegalų naudojimas.

2.   Pagal šį reglamentą teikti technologijos pripažinimo paraišką galima tuo atveju, jei įvykdytos šios sąlygos:

| a) | technologija įdiegta ne daugiau kaip 3 % visų naujų 2009 m. užregistruotų lengvųjų komercinių transporto priemonių; |
| --- | --- |

a)

technologija įdiegta ne daugiau kaip 3 % visų naujų 2009 m. užregistruotų lengvųjų komercinių transporto priemonių;

| b) | technologija susijusi su elementais, kurie būtini, kad transporto priemonė veiktų efektyviai, ir atitinka Direktyvos 2007/46/EB reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

technologija susijusi su elementais, kurie būtini, kad transporto priemonė veiktų efektyviai, ir atitinka Direktyvos 2007/46/EB reikalavimus.

3.   Pagal 11 straipsnį skaičiuojant sukomplektuotų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą atsižvelgiama tik į tas ekologines naujoves, kurios įdiegtos į bazinę transporto priemonę, kurios EB tipas patvirtintas kaip nekomplektinės transporto priemonės.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | naujoviška technologija – technologija arba technologijų su panašiais technologiniais ypatumais ir charakteristikomis derinys (naujoviškų technologijų paketas), su kuriomis susijusį išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą galima įrodyti taikant vieną bandymo metodiką ir kurių kiekviena patenka į 2 straipsnyje nurodytą taikymo sritį; |
| --- | --- |

1)

naujoviška technologija – technologija arba technologijų su panašiais technologiniais ypatumais ir charakteristikomis derinys (naujoviškų technologijų paketas), su kuriomis susijusį išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą galima įrodyti taikant vieną bandymo metodiką ir kurių kiekviena patenka į 2 straipsnyje nurodytą taikymo sritį;

| 2) | tiekėjas – naujoviškos technologijos gamintojas, atsakingas už tai, kad būtų užtikrinta produkto atitiktis reikalavimams, arba jo įgaliotasis atstovas Sąjungoje, arba importuotojas; |
| --- | --- |

2)

tiekėjas – naujoviškos technologijos gamintojas, atsakingas už tai, kad būtų užtikrinta produkto atitiktis reikalavimams, arba jo įgaliotasis atstovas Sąjungoje, arba importuotojas;

| 3) | paraiškos teikėjas – gamintojas arba tiekėjas, teikiantis naujoviškos technologijos pripažinimo ekologine naujove paraišką; |
| --- | --- |

3)

paraiškos teikėjas – gamintojas arba tiekėjas, teikiantis naujoviškos technologijos pripažinimo ekologine naujove paraišką;

| 4) | ekologinė naujovė – naujoviška technologija ir su ja susijusi bandymo metodika, kurias pagal šį reglamentą pripažino Komisija; |
| --- | --- |

4)

ekologinė naujovė – naujoviška technologija ir su ja susijusi bandymo metodika, kurias pagal šį reglamentą pripažino Komisija;

| 5) | nepriklausoma sertifikuota įstaiga – Direktyvos 2007/46/EB 41 straipsnio 3 dalies a ir b punktuose nurodyta A arba B kategorijos techninė tarnyba, atitinkanti tos direktyvos 42 straipsnyje nustatytus reikalavimus, išskyrus pagal tos direktyvos 41 straipsnio 6 dalį paskirtas technines tarnybas; |
| --- | --- |

5)

nepriklausoma sertifikuota įstaiga – Direktyvos 2007/46/EB 41 straipsnio 3 dalies a ir b punktuose nurodyta A arba B kategorijos techninė tarnyba, atitinkanti tos direktyvos 42 straipsnyje nustatytus reikalavimus, išskyrus pagal tos direktyvos 41 straipsnio 6 dalį paskirtas technines tarnybas;

| 6) | bazinė transporto priemonė – transporto priemonė, naudojama įrodyti, kiek išmetamo CO2 kiekis sumažėja pritaikius ekologinę naujovę, lyginant ją su transporto priemone, kurioje įdiegta naujoviška technologija. |
| --- | --- |

6)

bazinė transporto priemonė – transporto priemonė, naudojama įrodyti, kiek išmetamo CO2 kiekis sumažėja pritaikius ekologinę naujovę, lyginant ją su transporto priemone, kurioje įdiegta naujoviška technologija.

4 straipsnis

Paraiška

1.   Naujoviškos technologijos pripažinimo ekologine naujove paraiška Komisijai teikiama raštu. Paraiška ir visi patvirtinamieji dokumentai taip pat teikiami elektroniniu paštu ar per elektroninį duomenų nešlį arba įkeliami į Komisijos valdomą serverį. Raštiškoje paraiškoje pateikiamas patvirtinamųjų dokumentų sąrašas.

2.   Paraiškoje pateikiama ši informacija:

| a) | paraiškos teikėjo kontaktiniai duomenys; |
| --- | --- |

a)

paraiškos teikėjo kontaktiniai duomenys;

| b) | naujoviškos technologijos apibūdinimas ir jos įdiegimo transporto priemonėje būdas, įskaitant įrodymus, kad technologija patenka į 2 straipsnyje nurodytą taikymo sritį; |
| --- | --- |

b)

naujoviškos technologijos apibūdinimas ir jos įdiegimo transporto priemonėje būdas, įskaitant įrodymus, kad technologija patenka į 2 straipsnyje nurodytą taikymo sritį;

| c) | glaustas naujoviškos technologijos ir šios dalies e punkte nurodytos bandymo metodikos apibūdinimas, įskaitant išsamią informaciją, kuria patvirtinama, kad įvykdytos 2 straipsnio 2 dalyje numatytos sąlygos, kuris, pateikus Komisijai paraišką, bus skelbiamas viešai; |
| --- | --- |

c)

glaustas naujoviškos technologijos ir šios dalies e punkte nurodytos bandymo metodikos apibūdinimas, įskaitant išsamią informaciją, kuria patvirtinama, kad įvykdytos 2 straipsnio 2 dalyje numatytos sąlygos, kuris, pateikus Komisijai paraišką, bus skelbiamas viešai;

| d) | apytikris atskirų transporto priemonių, kuriose galima arba ketinama įdiegti naujovišką technologiją, skaičius, ir apytikris tų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant tą technologiją; |
| --- | --- |

d)

apytikris atskirų transporto priemonių, kuriose galima arba ketinama įdiegti naujovišką technologiją, skaičius, ir apytikris tų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant tą technologiją;

| e) | metodika, kuria įrodomas išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant naujovišką technologiją, arba, jei tokią metodiką jau pripažino Komisija, nuoroda į tą pripažintą metodiką; |
| --- | --- |

e)

metodika, kuria įrodomas išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant naujovišką technologiją, arba, jei tokią metodiką jau pripažino Komisija, nuoroda į tą pripažintą metodiką;

| f) | įrodymai, kad:






  i) | išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant naujovišką technologiją atitinka 9 straipsnio 1 dalyje nurodytą ribinę vertę, atsižvelgiant į technologijos dėvėjimąsi bėgant laikui; |
| --- | --- | --- |

f)

įrodymai, kad:

i)

išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant naujovišką technologiją atitinka 9 straipsnio 1 dalyje nurodytą ribinę vertę, atsižvelgiant į technologijos dėvėjimąsi bėgant laikui;

| ii) | naujoviškai technologijai netaikomas Reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytas standartinis bandymų ciklas, per kurį matuojamas CO2 kiekis, kaip nurodyta šio reglamento 9 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

ii)

naujoviškai technologijai netaikomas Reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytas standartinis bandymų ciklas, per kurį matuojamas CO2 kiekis, kaip nurodyta šio reglamento 9 straipsnio 2 dalyje;

| iii) | paraiškos teikėjas yra atsakingas už išmetamo CO2 kiekio sumažinimą naudojant naujovišką technologiją, kaip nurodyta 9 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

iii)

paraiškos teikėjas yra atsakingas už išmetamo CO2 kiekio sumažinimą naudojant naujovišką technologiją, kaip nurodyta 9 straipsnio 3 dalyje;

| g) | 7 straipsnyje nurodyta nepriklausomos sertifikuotos įstaigos parengta patikros ataskaita. |
| --- | --- |

g)

7 straipsnyje nurodyta nepriklausomos sertifikuotos įstaigos parengta patikros ataskaita.

5 straipsnis

Bazinė transporto priemonė ir ekologinių naujovių transporto priemonė

1.   Norėdamas pateikti 8 straipsnyje nurodytus išmetamo CO2 kiekio įrodymus, paraiškos teikėjas nurodo:

| a) | ekologinių naujovių transporto priemonę, kurioje bus įdiegta naujoviška technologija; |
| --- | --- |

a)

ekologinių naujovių transporto priemonę, kurioje bus įdiegta naujoviška technologija;

| b) | bazinę transporto priemonę, kurioje nebus įdiegta naujoviška technologija, bet kuri visais kitais atžvilgiais yra tokia pati, kaip ir ekologinių naujovių transporto priemonė. |
| --- | --- |

b)

bazinę transporto priemonę, kurioje nebus įdiegta naujoviška technologija, bet kuri visais kitais atžvilgiais yra tokia pati, kaip ir ekologinių naujovių transporto priemonė.

2.   Jei naujoviška technologija diegiama nekomplektinėje transporto priemonėje, 1 dalyje nurodyta bazinė transporto priemonė atitinka ekologinių naujovių transporto priemonės užbaigtumą.

3.   Jei paraiškos teikėjas mano, kad 8 ir 9 straipsniuose nurodytus dalykus galima įrodyti nenaudojant bazinės transporto priemonės ir ekologinių naujovių transporto priemonės, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, paraiškoje pateikiama būtina išsami informacija, kuria patvirtinama tokia išvada, ir nurodoma metodika, kurią taikant gaunami lygiaverčiai rezultatai.

6 straipsnis

Bandymo metodika

1.   4 straipsnio 2 dalies e punkte nurodyta bandymo metodika turi būti tokia, kad ją taikant būtų gaunami patikrinami, pakartojami ir palyginami rezultatai. Ją taikant turi būti galima remiantis statistiškai labai reikšmingais duomenimis praktiškai įrodyti, kaip taikant naujovišką technologiją sumažės išmetamo CO2 kiekis, ir prireikus turi būti atsižvelgiama į sąveiką su kitomis ekologinėmis naujovėmis.

2.   Komisija paskelbia įvairių galimų naujoviškų technologijų bandymo metodikų, atitinkančių 1 dalies kriterijus, rengimo gaires.

7 straipsnis

Patikros ataskaita

1.   4 straipsnio 2 dalies g punkte nurodytą patikros ataskaitą parengia nepriklausoma sertifikuota įstaiga, kuri nėra paraiškos teikėjo organizacijos dalis ir nėra kitaip su juo susijusi.

2.   Rengdama patikros ataskaitą, nepriklausoma sertifikuota įstaiga:

| a) | patikrina, ar laikomasi 2 straipsnio 2 dalyje nurodytų kriterijų; |
| --- | --- |

a)

patikrina, ar laikomasi 2 straipsnio 2 dalyje nurodytų kriterijų;

| b) | patikrina, ar pagal 4 straipsnio 2 dalies f punktą pateikta informacija atitinka 9 straipsnyje nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

b)

patikrina, ar pagal 4 straipsnio 2 dalies f punktą pateikta informacija atitinka 9 straipsnyje nustatytus kriterijus;

| c) | patikrina, ar 4 straipsnio 2 dalies e punkte nurodyta bandymo metodika yra tinkama 4 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio sumažėjimui pritaikius naujovišką technologiją patvirtinti ir ar ši metodika atitinka būtinuosius 6 straipsnio 1 dalyje nurodytus reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

patikrina, ar 4 straipsnio 2 dalies e punkte nurodyta bandymo metodika yra tinkama 4 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio sumažėjimui pritaikius naujovišką technologiją patvirtinti ir ar ši metodika atitinka būtinuosius 6 straipsnio 1 dalyje nurodytus reikalavimus;

| d) | patikrina, ar naujoviška technologija atitinka taikomus transporto priemonės tipo patvirtinimo reikalavimus; |
| --- | --- |

d)

patikrina, ar naujoviška technologija atitinka taikomus transporto priemonės tipo patvirtinimo reikalavimus;

| e) | patvirtina atitinkanti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą reikalavimą. |
| --- | --- |

e)

patvirtina atitinkanti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą reikalavimą.

Vykdydama c punkto reikalavimus, nepriklausoma sertifikuota įstaiga pateikia bandymo protokolus, parengtus patikrai atlikti.

3.   Kad pagal 11 straipsnį būtų galima patvirtinti išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą, nepriklausoma sertifikuota įstaiga gamintojo prašymu parengia kelių ekologinių naujovių, įdiegtų vieno tipo, varianto ar versijos transporto priemonėse, sąveikos ataskaitą.

Ataskaitoje nurodomas išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl įvairių ekologinių naujovių, atsižvelgiant į jų sąveikos poveikį.

4.   Jei paraiškos teikėjas savo paraišką grindžia Komisijos patvirtintais arba į 6 straipsnio 2 dalyje nurodytas gaires įtrauktais duomenimis ir prielaidomis, patikros ataskaitoje gali būti pateikiami tik 2 dalies antroje pastraipoje nurodyti bandymo protokolai.

8 straipsnis

Išmetamo CO2 kiekio įrodymas

1.   Turi būti įrodomas šis įvairių tipinių pagal 4 straipsnio 2 dalies d punktą nurodytų atskirų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis:

| a) | bazinės transporto priemonės išmetamo CO2 kiekis ir ekologinių naujovių transporto priemonės, kurioje įdiegta veikianti naujoviška technologija, išmetamo CO2 kiekis, apskaičiuotas taikant 4 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytą metodiką; |
| --- | --- |

a)

bazinės transporto priemonės išmetamo CO2 kiekis ir ekologinių naujovių transporto priemonės, kurioje įdiegta veikianti naujoviška technologija, išmetamo CO2 kiekis, apskaičiuotas taikant 4 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytą metodiką;

| b) | bazinės transporto priemonės išmetamo CO2 kiekis ir ekologinių naujovių transporto priemonės, kurioje įdiegta veikianti naujoviška technologija, išmetamo CO2 kiekis, apskaičiuotas taikant Reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytą standartinį bandymų ciklą; |
| --- | --- |

b)

bazinės transporto priemonės išmetamo CO2 kiekis ir ekologinių naujovių transporto priemonės, kurioje įdiegta veikianti naujoviška technologija, išmetamo CO2 kiekis, apskaičiuotas taikant Reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytą standartinį bandymų ciklą;

Išmetamo CO2 kiekis pagal pirmos pastraipos a ir b punktus įrodomas visus bandymus atliekant vienodomis sąlygomis.

2.   Atskiros transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas yra pagal 1 dalies pirmos pastraipos a punktą įrodytų išmetamo CO2 kiekių skirtumas.

Jei pagal 1 dalies pirmos pastraipos b punktą įrodyti išmetamo CO2 kiekiai skiriasi, tas skirtumas atimamas iš bendro išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo, įrodyto pagal 1 dalies pirmos pastraipos a punktą.

9 straipsnis

Atitikties reikalavimams kriterijai

1.   Minimalus išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant naujovišką technologiją turi būti 1 g CO2/km. Jei pagal 8 straipsnio 2 dalį įrodytas bendras išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant naujovišką technologiją arba naujoviškų technologijų paketą yra ne mažesnis nei 1 g CO2/km, laikoma, kad ši ribinė vertė yra pasiekta.

2.   Jei į bendrą išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą naudojant naujovišką technologiją neįskaičiuotas išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas, įrodytas atliekant standartinį bandymų ciklą pagal 8 straipsnio 2 dalį, laikoma, kad naujoviškai technologijai arba naujoviškų technologijų paketui standartinis bandymų ciklas netaikomas.

3.   4 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytame techniniame naujoviškos technologijos apibūdinime pateikiama išsami informacija, reikalinga norint įrodyti, kad išmetamo CO2 kiekis naudojant tą technologiją sumažės nepaisant nuo paraiškos teikėjo nepriklausančių nuostatų ir parinkčių.

Jei apibūdinimas grindžiamas prielaidomis, tos prielaidos turi būti patikrinamos ir grindžiamos patikimais nepriklausomais statistiniais duomenimis ir taikytinos visoje Sąjungoje.

10 straipsnis

Ekologinės naujovės pripažinimo paraiškos vertinimas

1.   Gavusi paraišką Komisija viešai paskelbia glaustą naujoviškos technologijos ir bandymo metodikos apibūdinimą, nurodytą 4 straipsnio 2 dalies c punkte.

2.   Komisija įvertina paraišką ir per devynis mėnesius nuo visos paraiškos gavimo dienos naujovišką technologiją ir jos bandymo metodiką pripažįsta ekologine naujove, išskyrus kai pareiškiama prieštaravimų dėl technologijos atitikties reikalavimams arba bandymo metodikos tinkamumo.

Sprendime pripažinti naujovišką technologiją ekologine naujove nurodoma informacija, kurios reikia, kad būtų galima pagal šio reglamento 11 straipsnį patvirtinti išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą, atsižvelgiant į taikomas Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 nurodytas teisės visuomenei susipažinti su dokumentais išimtis.

3.   Komisija gali reikalauti pakoreguoti siūlomą bandymo metodiką arba reikalauti taikyti kitą nei paraiškos teikėjo siūloma pripažinta bandymo metodika. Dėl siūlomo koregavimo arba bandymo metodikos pasirinkimo konsultuojamasi su paraiškos teikėju.

4.   Jei Komisija nustato, kad dėl naujoviškos technologijos ir su ja susijusios bandymo metodikos sudėtingumo arba dėl paraiškos apimties ir turinio per devynių mėnesių vertinimo laikotarpį paraiškos tinkamai įvertinti neįmanoma, vertinimo laikotarpis gali būti pratęsiamas penkiais mėnesiais.

Per 40 dienų nuo paraiškos gavimo dienos Komisija praneša paraiškos teikėjui, ar paraiškos vertinimo laikotarpis bus pratęstas.

11 straipsnis

Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo naudojant ekologinę naujovę patvirtinimas

1.   Gamintojas, norintis sumažinti savo gaminamų transporto priemonių vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, kad, naudodamas ekologinę naujovę, dėl kurios išmetama mažiau CO2, pasiektų savitąją teršalų išmetimo normą, Direktyvoje 2007/46/EB apibrėžtai įgaliotajai institucijai teikia komplektinės arba nekomplektinės transporto priemonės, kurioje įdiegta ekologinė naujovė, EB tipo patvirtinimo sertifikato paraišką. Su sertifikato paraiška pateikiami dokumentai, kuriuose pateikiama Direktyvos 2007/46/EB 6 straipsnyje nurodyta būtina informacija, ir joje nurodomas Komisijos sprendimas pripažinti ekologinę naujovę pagal šio reglamento 10 straipsnio 2 dalį.

2.   Pagal šio reglamento 8 straipsnį įrodytas patvirtintas išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant ekologinę naujovę atskirai nurodomas tipo patvirtinimo dokumentuose ir pagal Direktyvą 2007/46/EB išduodamame atitikties liudijime, remiantis techninių tarnybų pagal tos direktyvos 11 straipsnį atliktais bandymais ir taikant pripažintą bandymo metodiką.

Jei tam tikro tipo, varianto ar versijos transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant ekologinę naujovę yra mažesnis nei 9 straipsnio 1 dalyje nurodyta ribinė vertė, toks sumažėjimas netvirtinamas.

3.   Jei transporto priemonėje įdiegta daugiau kaip viena ekologinė naujovė, 8 straipsnio 1 dalyje nurodyta tvarka atskirai įrodomas išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant kiekvieną ekologinę naujovę. Bendras išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas, į kurį atsižvelgiama tvirtinant tą transporto priemonę, yra pagal 8 straipsnio 2 dalį nustatyta visų tokių sumažėjimų suminė vertė.

4.   Jei negalima atmesti kelių vienoje transporto priemonėje įdiegtų ekologinių naujovių sąveikos tikimybės dėl to, kad jos yra akivaizdžiai skirtingo pobūdžio, gamintojas tai nurodo įgaliotajai institucijai teikiamoje paraiškoje ir pateikia 7 straipsnio 3 dalyje nurodytą nepriklausomos sertifikuotos įstaigos parengtą tokios sąveikos poveikio išmetamo CO2 kiekio sumažėjimui naudojant transporto priemonėje įdiegtas ekologines naujoves ataskaitą.

Jei dėl tokios sąveikos bendras išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas yra mažesnis nei 1 g CO2/km padaugintas iš ekologinių naujovių skaičiaus, apskaičiuojant bendrą išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą pagal šio straipsnio 3 dalį atsižvelgiama tik į tą išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą naudojant ekologinę naujovę, kuris atitinka 9 straipsnio 1 dalyje nurodytą ribinę vertę.

12 straipsnis

Patvirtinimo persvarstymas

1.   Komisija užtikrina, kad būtų vykdomos su atskiromis transporto priemonėmis susijusių patvirtinimų ir išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo ad hoc patikros.

Jei Komisija nustato, kad patvirtintas išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas ir per patikras taikant atitinkamą bandymo metodiką ar metodikas nustatytas išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas skiriasi, ji apie tai praneša gamintojui.

Gamintojas per 60 dienų nuo pranešimo gavimo dienos gali pateikti Komisijai įrodymus, kad patvirtintas išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas yra teisingas. Komisijos prašymu pateikiama 7 straipsnio 3 dalyje nurodyta įvairių ekologinių naujovių sąveikos ataskaita.

2.   Jei 1 dalyje nurodyti įrodymai per nurodytą laikotarpį nepateikiami arba jei Komisija nustato, kad pateiktų įrodymų nepakanka, apskaičiuodama to gamintojo kitų kalendorinių metų vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, ji gali nuspręsti į patvirtintą išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą neatsižvelgti.

3.   Gamintojas, į kurio patvirtintą išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą nebeatsižvelgiama, gali prašyti iš naujo patvirtinti atitinkamų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą 11 straipsnyje nustatyta tvarka.

13 straipsnis

Informacijos atskleidimas

Paraiškos teikėjas, prašantis pagal šį reglamentą pateiktą informaciją laikyti konfidencialia, pagrindžia, kodėl taikoma viena iš Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnyje nurodytų išimčių.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 145, 2011 5 31, p. 1.

1

(2)  2011 m. liepos 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 725/2011, kuriuo nustatoma keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo naujoviškų technologijų pripažinimo ir patvirtinimo sistema pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 (OL L 194, 2011 7 26, p. 19).

2

2

(3)  Komisijos komunikatas KOM(2007) 19 galutinis. „Bendrijos strategijos dėl lengvųjų automobilių ir nedidelės galios prekybos transporto priemonių išmetamų CO2 dujų mažinimo persvarstymo rezultatai“. Komisijos komunikatas KOM(2007) 22 galutinis. „Konkurencingos automobilių pramonės reglamentavimo sistema 21-ajame amžiuje“.

3

2

(4)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (OL L 200, 2009 7 31, p. 1).

4

(5)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus (OL L 342, 2009 12 22, p. 46).

5

(6)  2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, įgyvendinantis ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 199, 2008 7 28, p. 1).

6

(7)  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

7

(8)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

8

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/64

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 428/2014

2014 m. balandžio 25 d.

kuriuo patvirtinamos išskirtinės Lietuvos kiaulienos rinkos rėmimo priemonės ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 324/2014, kuriuo patvirtinamos išskirtinės Lenkijos kiaulienos rinkos rėmimo priemonės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), visų pirma į jo 220 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Tarybos direktyvoje 2002/60/EB (2) nustatytos būtiniausios priemonės, kurios turi būti taikomos Sąjungoje vykdant afrikinio kiaulių maro kontrolę. Todėl pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2014/43/ES (3), patvirtintą Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/93/ES (4), ir Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2014/178/ES (5) Lietuva turi užtikrinti, kad jos teritorijos vietovė, kurioje minėta liga išplito, apimtų bent tų sprendimų prieduose nurodytą užkrėstą rajoną; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos direktyvoje 2002/60/EB (2) nustatytos būtiniausios priemonės, kurios turi būti taikomos Sąjungoje vykdant afrikinio kiaulių maro kontrolę. Todėl pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2014/43/ES (3), patvirtintą Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/93/ES (4), ir Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2014/178/ES (5) Lietuva turi užtikrinti, kad jos teritorijos vietovė, kurioje minėta liga išplito, apimtų bent tų sprendimų prieduose nurodytą užkrėstą rajoną;

| (2) | kad neleistų plisti afrikiniam kiaulių marui ir kad nebūtų dar labiau sutrikdyta prekyba Lietuvoje ir užsienyje, Lietuva 2014 m. vasario 17 d. (6) priėmė tam tikras papildomas tame užkrėstame rajone taikytinas prevencines priemones. Todėl prekybai gyvomis kiaulėmis (įskaitant paršelius), šviežia kiauliena ir kiaulienos produktais iš to užkrėsto rajono taikomos specialios priežiūros priemonės, privalomas ženklinimas specialiu sveikumo ženklu ir tam tikri prekybos bendrojoje rinkoje apribojimai; |
| --- | --- |

(2)

kad neleistų plisti afrikiniam kiaulių marui ir kad nebūtų dar labiau sutrikdyta prekyba Lietuvoje ir užsienyje, Lietuva 2014 m. vasario 17 d. (6) priėmė tam tikras papildomas tame užkrėstame rajone taikytinas prevencines priemones. Todėl prekybai gyvomis kiaulėmis (įskaitant paršelius), šviežia kiauliena ir kiaulienos produktais iš to užkrėsto rajono taikomos specialios priežiūros priemonės, privalomas ženklinimas specialiu sveikumo ženklu ir tam tikri prekybos bendrojoje rinkoje apribojimai;

| (3) | dėl prekybos gyvomis kiaulėmis (įskaitant paršelius), šviežia kiauliena ir kiaulienos produktais apribojimų, kurie susiję su minėtų veterinarijos priemonių taikymu, ligos išplitimo vietovėse labai mažėja kainos ir trikdomas tų vietovių paršelių ir kiaulienos rinkų veikimas. Todėl 2014 m. kovo 13 d. Lietuva Komisijos paprašė patvirtinti išskirtines rinkos rėmimo priemones, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1308/2013. Tos priemonės, taikytinos tik paršeliams, kiaulėms ir paršavedėms, užaugintoms vietovėse, kurioms apribojimai taikomi tiesiogiai, turėtų būti patvirtintos tik būtiniausiam reikiamam laikotarpiui; |
| --- | --- |

(3)

dėl prekybos gyvomis kiaulėmis (įskaitant paršelius), šviežia kiauliena ir kiaulienos produktais apribojimų, kurie susiję su minėtų veterinarijos priemonių taikymu, ligos išplitimo vietovėse labai mažėja kainos ir trikdomas tų vietovių paršelių ir kiaulienos rinkų veikimas. Todėl 2014 m. kovo 13 d. Lietuva Komisijos paprašė patvirtinti išskirtines rinkos rėmimo priemones, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1308/2013. Tos priemonės, taikytinos tik paršeliams, kiaulėms ir paršavedėms, užaugintoms vietovėse, kurioms apribojimai taikomi tiesiogiai, turėtų būti patvirtintos tik būtiniausiam reikiamam laikotarpiui;

| (4) | paršelių atveju pagalba turėtų būti išreiškiama tam tikra suma už vieną gyvūną ir būti taikoma ribotam paršelių skaičiui, o kitų reikalavimus atitinkančių gyvūnų atveju – už 100 kilogramų skerdenos svorio ir būti taikoma ribotam kiaulienos kiekiui, nustatant didžiausią kompensuotiną vieno gyvūno skerdenos svorį. Pagalbos suma turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į naujausius rinkos duomenis; |
| --- | --- |

(4)

paršelių atveju pagalba turėtų būti išreiškiama tam tikra suma už vieną gyvūną ir būti taikoma ribotam paršelių skaičiui, o kitų reikalavimus atitinkančių gyvūnų atveju – už 100 kilogramų skerdenos svorio ir būti taikoma ribotam kiaulienos kiekiui, nustatant didžiausią kompensuotiną vieno gyvūno skerdenos svorį. Pagalbos suma turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į naujausius rinkos duomenis;

| (5) | už atitinkamose vietovėse užaugintus paršelius ir kitas kiaules parama turėtų būti skiriama su sąlyga, kad gyvūnai bus pristatyti į skerdyklas ir paskersti laikantis griežtesnių veterinarijos taisyklių, kurios tų gyvūnų pristatymo dieną taikomos atitinkamose vietovėse; |
| --- | --- |

(5)

už atitinkamose vietovėse užaugintus paršelius ir kitas kiaules parama turėtų būti skiriama su sąlyga, kad gyvūnai bus pristatyti į skerdyklas ir paskersti laikantis griežtesnių veterinarijos taisyklių, kurios tų gyvūnų pristatymo dieną taikomos atitinkamose vietovėse;

| (6) | Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/236/ES (7) nustatoma Sąjungos finansinė parama, kuria kompensuojami kiaulių augintojų nuostoliai, patirti dėl pirmalaikio kiaulių skerdimo užkrėstose vietovėse siekiant kuo labiau sumažinti ligos plitimo riziką. Lietuva ir Lenkija ketina sumažinti ligai neatsparių gyvūnų populiaciją užkrėstų vietovių mažo biologinio saugumo kiaulių ūkiuose – bus skatinama skersti kiaules ir neleidžiama atnaujinti kiaulių ūkių mažiausiai vienerius metus (8). Todėl, siekiant išvengti dvigubo finansavimo rizikos, pagal šį reglamentą mokėtina pagalba turėtų būti teikiama tik tiems kiaulių augintojams, kurie negauna Įgyvendinimo sprendimu 2014/236/ES nustatyto finansinio įnašo už pirmalaikį skerdimą. Dėl tos pačios priežasties atitinkamas apribojimas turėtų būti taikomas Lenkijai. Todėl Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 324/2014 (9) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/236/ES (7) nustatoma Sąjungos finansinė parama, kuria kompensuojami kiaulių augintojų nuostoliai, patirti dėl pirmalaikio kiaulių skerdimo užkrėstose vietovėse siekiant kuo labiau sumažinti ligos plitimo riziką. Lietuva ir Lenkija ketina sumažinti ligai neatsparių gyvūnų populiaciją užkrėstų vietovių mažo biologinio saugumo kiaulių ūkiuose – bus skatinama skersti kiaules ir neleidžiama atnaujinti kiaulių ūkių mažiausiai vienerius metus (8). Todėl, siekiant išvengti dvigubo finansavimo rizikos, pagal šį reglamentą mokėtina pagalba turėtų būti teikiama tik tiems kiaulių augintojams, kurie negauna Įgyvendinimo sprendimu 2014/236/ES nustatyto finansinio įnašo už pirmalaikį skerdimą. Dėl tos pačios priežasties atitinkamas apribojimas turėtų būti taikomas Lenkijai. Todėl Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 324/2014 (9) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (7) | reikėtų numatyti, kad kompetentingos Lietuvos valdžios institucijos taikytų visas reikiamas kontrolės bei priežiūros priemones ir atitinkamai informuotų Komisiją. Reikalavimus atitinkantys gyvūnai turėtų būti vežami ir skerdžiami kontroliuojant kompetentingoms institucijoms, kurios taip pat turi užtikrinti, kad iš tokių gyvūnų gauti produktai nepažeistų atitinkamų prekybos apribojimų; |
| --- | --- |

(7)

reikėtų numatyti, kad kompetentingos Lietuvos valdžios institucijos taikytų visas reikiamas kontrolės bei priežiūros priemones ir atitinkamai informuotų Komisiją. Reikalavimus atitinkantys gyvūnai turėtų būti vežami ir skerdžiami kontroliuojant kompetentingoms institucijoms, kurios taip pat turi užtikrinti, kad iš tokių gyvūnų gauti produktai nepažeistų atitinkamų prekybos apribojimų;

| (8) | gyvų kiaulių ir paršelių, šviežios kiaulienos ir kiaulienos produktų prekybos apribojimai atitinkamose teritorijose taikomi jau kelias savaites; dėl tų apribojimų sutrikdytas rinkos veikimas, o gamintojai prarado pajamų, be to, gerokai padidėjus gyvūnų svoriui susidarė gyvūnų gerovės atžvilgiu netoleruotina padėtis. Todėl šiame reglamente numatytos priemonės turėtų būti taikomos gyvūnams, pristatytiems į skerdyklas nuo 2014 m. vasario 17 d., t. y. nuo Lietuvos prevencinių priemonių patvirtinimo dienos. Padėtis rinkoje ir šios priemonės poveikis turi būti iš naujo įvertinti atsižvelgiant į naujus pokyčius, todėl ši priemonė turėtų būti taikoma tik tris mėnesius; |
| --- | --- |

(8)

gyvų kiaulių ir paršelių, šviežios kiaulienos ir kiaulienos produktų prekybos apribojimai atitinkamose teritorijose taikomi jau kelias savaites; dėl tų apribojimų sutrikdytas rinkos veikimas, o gamintojai prarado pajamų, be to, gerokai padidėjus gyvūnų svoriui susidarė gyvūnų gerovės atžvilgiu netoleruotina padėtis. Todėl šiame reglamente numatytos priemonės turėtų būti taikomos gyvūnams, pristatytiems į skerdyklas nuo 2014 m. vasario 17 d., t. y. nuo Lietuvos prevencinių priemonių patvirtinimo dienos. Padėtis rinkoje ir šios priemonės poveikis turi būti iš naujo įvertinti atsižvelgiant į naujus pokyčius, todėl ši priemonė turėtų būti taikoma tik tris mėnesius;

| (9) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Lietuvai leidžiama skirti pagalbą, susijusią su toliau nurodytų gyvūnų skerdimu:

| a) | paršelių, kurių KN kodas 0103 91 10; |
| --- | --- |

a)

paršelių, kurių KN kodas 0103 91 10;

| b) | kiaulių, kurių KN kodas 0103 92 19; |
| --- | --- |

b)

kiaulių, kurių KN kodas 0103 92 19;

| c) | paršavedžių, kurių KN kodas 0103 92 11. |
| --- | --- |

c)

paršavedžių, kurių KN kodas 0103 92 11.

2.   1 dalyje numatyta pagalba skiriama tik tuo atveju, jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | gyvūnai atitinkamais laikotarpiais buvo auginami Įgyvendinimo sprendimų 2014/43/ES ar 2014/93/ES prieduose arba Įgyvendinimo sprendimo 2014/178/ES priedo II dalyje išvardytose vietovėse arba vietovėse, išvardytose bet kuriame kitame šiuo tikslu priimtame Komisijos įgyvendinimo sprendime, o tose vietovėse užaugintoms kiaulėms (įskaitant paršelius) ir iš tose vietovėse užaugintų gyvūnų gautai kiaulienai dėl afrikinio kiaulių maro taikomi tam tikri prekybos apribojimai; |
| --- | --- |

a)

gyvūnai atitinkamais laikotarpiais buvo auginami Įgyvendinimo sprendimų 2014/43/ES ar 2014/93/ES prieduose arba Įgyvendinimo sprendimo 2014/178/ES priedo II dalyje išvardytose vietovėse arba vietovėse, išvardytose bet kuriame kitame šiuo tikslu priimtame Komisijos įgyvendinimo sprendime, o tose vietovėse užaugintoms kiaulėms (įskaitant paršelius) ir iš tose vietovėse užaugintų gyvūnų gautai kiaulienai dėl afrikinio kiaulių maro taikomi tam tikri prekybos apribojimai;

| b) | gyvūnai a punkte nurodytose vietovėse buvo laikomi 2014 m. vasario 17 d., arba jie tose vietovėse gimė ir buvo auginami po tos datos; |
| --- | --- |

b)

gyvūnai a punkte nurodytose vietovėse buvo laikomi 2014 m. vasario 17 d., arba jie tose vietovėse gimė ir buvo auginami po tos datos;

| c) | papildomos prevencinės priemonės, numatytos Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2014 m. vasario 17 d. įsakyme Nr. B1–60 „Dėl buferinės afrikinio kiaulių maro zonos išplėtimo“, arba bet kurios kitos šiuo tikslu priimtos nacionalinės taisyklės, kuriomis dėl afrikinio kiaulių maro apribojama prekyba gyvomis kiaulėmis ir kiauliena, taikomos vietovėje, kurioje tie gyvūnai buvo auginami jų pristatymo į skerdyklą dieną; |
| --- | --- |

c)

papildomos prevencinės priemonės, numatytos Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2014 m. vasario 17 d. įsakyme Nr. B1–60 „Dėl buferinės afrikinio kiaulių maro zonos išplėtimo“, arba bet kurios kitos šiuo tikslu priimtos nacionalinės taisyklės, kuriomis dėl afrikinio kiaulių maro apribojama prekyba gyvomis kiaulėmis ir kiauliena, taikomos vietovėje, kurioje tie gyvūnai buvo auginami jų pristatymo į skerdyklą dieną;

| d) | laikomasi a punkte nurodytuose įgyvendinimo sprendimuose nustatytų taisyklių ir taikomos c punkte nurodytos prevencinės priemonės; |
| --- | --- |

d)

laikomasi a punkte nurodytuose įgyvendinimo sprendimuose nustatytų taisyklių ir taikomos c punkte nurodytos prevencinės priemonės;

| e) | kiaulienos gamintojai, prašantys šio straipsnio 1 dalyje numatytos pagalbos, negauna Įgyvendinimo sprendimo 2014/236/ES 1 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansinio įnašo už pirmalaikį skerdimą. |
| --- | --- |

e)

kiaulienos gamintojai, prašantys šio straipsnio 1 dalyje numatytos pagalbos, negauna Įgyvendinimo sprendimo 2014/236/ES 1 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansinio įnašo už pirmalaikį skerdimą.

2 straipsnis

1 straipsnyje numatyta pagalba (toliau – pagalba) laikoma išskirtine rinkos rėmimo priemone, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 (10) 4 straipsnio 1 dalies a punkte.

3 straipsnis

1.   Kiaulienos gamintojai gali prašyti pagalbos už gyvūnus, paskerstus nuo 2014 m. vasario 17 d. iki 2014 m. gegužės 16 d.

2.   Pagalbos suma yra 10,8 EUR už vieną 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą pristatytą paršelį ir 30 EUR už 100 kilogramų 1 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų pristatytų gyvūnų užregistruoto skerdenos svorio. Komisija, atsižvelgdama į pokyčius rinkoje, šias sumas gali koreguoti.

3.   Pagalba už 1 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytus gyvūnus, kurių skerdenos svoris didesnis kaip 100 kilogramų, neturi viršyti 2 dalyje nustatytos pagalbos už kiaules, kurių skerdenos svoris – 100 kilogramų, sumos.

4.   Iš Sąjungos biudžeto finansuojama penkiasdešimt procentų pagalbos, kuri gali būti skiriama ne daugiau kaip už 7 600 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų paršelių ir ne daugiau kaip už 700 tonų 1 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų kiaulių skerdenų, išlaidų.

5.   Išlaidos finansuojamos iš Sąjungos lėšų tik jei Lietuva pagalbos gavėjui išmoka pagalbą ne vėliau kaip 2014 m. rugpjūčio 31 d.

6.   Lietuva išmoka pagalbą po to, kai 1 straipsnio 1 dalyje nurodyti gyvūnai paskerdžiami ir baigiama pagal 4 straipsnį vykdoma kontrolė.

4 straipsnis

1.   Kad užtikrintų atitiktį šiame reglamente nustatytoms sąlygoms, Lietuva imasi visų būtinų priemonių, įskaitant nuodugnią administracinę ir fizinę kontrolę. Be to, Lietuvos valdžios institucijos:

| a) | naudodamos standartinius kontrolinius sąrašus, kuriuose yra svoriui ir skaičiavimo rezultatams registruoti skirtos lentelės (jose taip pat nurodoma gyvūnų kilmė bei paskirties vieta), prižiūri gyvūnų vežimą iš ūkio į skerdyklą; |
| --- | --- |

a)

naudodamos standartinius kontrolinius sąrašus, kuriuose yra svoriui ir skaičiavimo rezultatams registruoti skirtos lentelės (jose taip pat nurodoma gyvūnų kilmė bei paskirties vieta), prižiūri gyvūnų vežimą iš ūkio į skerdyklą;

| b) | užtikrina, kad mėsa, gauta iš gyvūnų, už kuriuos skiriama pagalba, atitiktų apribojimus, taikomus 1 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytoms teritorijoms; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad mėsa, gauta iš gyvūnų, už kuriuos skiriama pagalba, atitiktų apribojimus, taikomus 1 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytoms teritorijoms;

| c) | ne rečiau kaip kartą per kalendorinį mėnesį atlieka administracinę ir apskaitos kontrolę kiekvienoje dalyvaujančioje skerdykloje, siekdamos užtikrinti, kad visi pristatyti gyvūnai, dėl kurių gali būti teikiama pagalbos paraiška, nuo 2014 m. vasario 17 d. arba nuo paskutinės tokios kontrolės dienos, taip pat iš jų gauta mėsa buvo tvarkomi laikantis šio reglamento; |
| --- | --- |

c)

ne rečiau kaip kartą per kalendorinį mėnesį atlieka administracinę ir apskaitos kontrolę kiekvienoje dalyvaujančioje skerdykloje, siekdamos užtikrinti, kad visi pristatyti gyvūnai, dėl kurių gali būti teikiama pagalbos paraiška, nuo 2014 m. vasario 17 d. arba nuo paskutinės tokios kontrolės dienos, taip pat iš jų gauta mėsa buvo tvarkomi laikantis šio reglamento;

| d) | atlieka patikras vietoje ir teikia išsamias tų patikrų ataskaitas, kuriose visų pirma nurodo:






  i) | kiekvienos iš ūkio vežamos siuntos paršelių, kiaulių ir paršavedžių svorį ir skaičių, jų vežimo ir pristatymo į skerdyklą datą ir laiką; |
| --- | --- | --- |

d)

atlieka patikras vietoje ir teikia išsamias tų patikrų ataskaitas, kuriose visų pirma nurodo:

i)

kiekvienos iš ūkio vežamos siuntos paršelių, kiaulių ir paršavedžių svorį ir skaičių, jų vežimo ir pristatymo į skerdyklą datą ir laiką;

| ii) | skerdykloje paskerstų paršelių, kiaulių ir paršavedžių skaičių, leidimo vežti gyvūną numerį, o kiaulių ir paršavedžių atveju – ir kiekvienos skerdenos svorį, ir, jei gyvūnai paskersti įsigaliojus šiam reglamentui – transporto priemonės, kuria tie gyvūnai buvo vežami, plombos numerius. |
| --- | --- |

ii)

skerdykloje paskerstų paršelių, kiaulių ir paršavedžių skaičių, leidimo vežti gyvūną numerį, o kiaulių ir paršavedžių atveju – ir kiekvienos skerdenos svorį, ir, jei gyvūnai paskersti įsigaliojus šiam reglamentui – transporto priemonės, kuria tie gyvūnai buvo vežami, plombos numerius.

2.   1 dalyje nurodyta kontrolė ir patikros atliekamos prieš pat išmokant pagalbą. Ne vėliau kaip per 10 dienų po šio reglamento įsigaliojimo Lietuva Komisijai praneša apie priemones ir kontrolę, kurių imtasi pagal šį straipsnį.

5 straipsnis

1.   Lietuva kiekvieną trečiadienį Komisijai pateikia šią informaciją apie ankstesnę savaitę:

| a) | paršelių, paršavedžių ir kitų kiaulių, pristatytų skersti pagal šį reglamentą, skaičių ir bendrą 1 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų paršavedžių ir kiaulių skerdenų svorį; |
| --- | --- |

a)

paršelių, paršavedžių ir kitų kiaulių, pristatytų skersti pagal šį reglamentą, skaičių ir bendrą 1 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų paršavedžių ir kiaulių skerdenų svorį;

| b) | numatomas finansines išlaidas, susijusias su kiekvienos 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos kategorijos gyvūnais. |
| --- | --- |

b)

numatomas finansines išlaidas, susijusias su kiekvienos 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos kategorijos gyvūnais.

Pirmą kartą perduodant informaciją pateikiami duomenys apie gyvūnus, pristatytus skersti pagal šį reglamentą nuo 2014 m. vasario 17 d. Pirmoje pastraipoje nurodytas įpareigojimas taikomas iki 2014 m. gegužės 21 d.

2.   Ne vėliau kaip 2014 m. birželio 30 d. Lietuva Komisijai pateikia išsamią šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą, įskaitant išsamią informaciją apie kontrolę, patikras ir priežiūrą, vykdytas pagal 4 straipsnį.

6 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 324/2014 1 straipsnio 2 dalis papildoma d punktu:

| „d) | kiaulienos gamintojai, prašantys šio straipsnio 1 dalyje numatytos pagalbos, negauna Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2014/236/ES (11) 1 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansinio įnašo už pirmalaikį skerdimą. |
| --- | --- |

„d)

kiaulienos gamintojai, prašantys šio straipsnio 1 dalyje numatytos pagalbos, negauna Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2014/236/ES (11) 1 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansinio įnašo už pirmalaikį skerdimą.

7 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  2002 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 2002/60/EB, nustatanti konkrečias nuostatas dėl afrikinio kiaulių maro kontrolės (OL L 192, 2002 7 20, p. 27).

2

(3)  2014 m. sausio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/43/ES dėl tam tikrų laikinų apsaugos priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru Lietuvoje (OL L 26, 2014 1 29, p. 44).

3

(4)  2014 m. vasario 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/93/ES dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru Lietuvoje (OL L 46, 2014 2 18, p. 20).

4

(5)  2014 m. kovo 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/178/ES dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse (OL L 95, 2014 3 29, p. 47).

5

(6)  Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2014 m. vasario 17 d. įsakymas Nr. B1–60 „Dėl buferinės afrikinio kiaulių maro zonos išplėtimo“.

6

(7)  2014 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/236/ES dėl Sąjungos finansinio įnašo, skirto Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje įgyvendinamoms stebėjimo ir kitoms neatidėliotinoms priemonėms, susijusioms su afrikiniu kiaulių maru (OL L 125, 2014 4 26, p. 86).

7

(8)  Lietuvos valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2011 m. liepos 11 d. įsakymas Nr. B1–384.

8

(9)  2014 m. kovo 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 324/2014, kuriuo patvirtinamos išskirtinės Lenkijos kiaulienos rinkos rėmimo priemonės (OL L 95, 2014 3 29, p. 24).

9

(10)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 549).

10

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/68

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 429/2014

2014 m. balandžio 25 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 51,5 |
| MK | 105,0 |
| TN | 89,9 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 82,5 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MA | 39,8 |
| MK | 59,4 |
| TR | 124,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | MA | 29,9 |
| TR | 87,2 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 10 20 | EG | 45,0 |
| IL | 69,3 |
| MA | 47,2 |
| TN | 57,9 |
| TR | 44,7 |
| ZZ | 52,8 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 62,2 |
| 0808 10 80 | AR | 100,0 |
| BR | 81,4 |
| CL | 107,1 |
| CN | 96,9 |
| MK | 25,7 |
| NZ | 138,7 |
| US | 166,9 |
| ZA | 130,1 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 30 90 | AR | 90,7 |
| CL | 158,6 |
| ZA | 108,7 |
| ZZ | 119,3 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

51,5

MK

105,0

TN

89,9

TR

83,5

ZZ

82,5

0707 00 05

AL

41,5

MA

39,8

MK

59,4

TR

124,2

ZZ

66,2

0709 93 10

MA

29,9

TR

87,2

ZZ

58,6

0805 10 20

EG

45,0

IL

69,3

MA

47,2

TN

57,9

TR

44,7

ZZ

52,8

0805 50 10

MA

35,6

TR

88,8

ZZ

62,2

0808 10 80

AR

100,0

BR

81,4

CL

107,1

CN

96,9

MK

25,7

NZ

138,7

US

166,9

ZA

130,1

ZZ

105,9

0808 30 90

AR

90,7

CL

158,6

ZA

108,7

ZZ

119,3

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/70

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 430/2014

2014 m. balandžio 25 d.

dėl ryžių importo licencijų išdavimo laikantis tarifinių kvotų, kurias Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti 2014 m. balandžio mėn.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnį,

atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1273/2011, atidarantį tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas ir numatantį jų administravimą (2), ypač į jo 5 straipsnio pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas, suskirstytas pagal kilmės šalis ir pagal laikotarpio dalis remiantis to įgyvendinimo reglamento I priedu, ir nustatyta tų kvotų administravimo tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas, suskirstytas pagal kilmės šalis ir pagal laikotarpio dalis remiantis to įgyvendinimo reglamento I priedu, ir nustatyta tų kvotų administravimo tvarka;

| (2) | Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos kvotos antroji laikotarpio dalis yra balandžio mėnuo; |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos kvotos antroji laikotarpio dalis yra balandžio mėnuo;

| (3) | pranešimų, pateiktų remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 8 straipsnio a punktu, duomenimis, pagal to įgyvendinimo reglamento 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2014 m. balandžio mėn. darbo dienų pateiktose kvotos, kurios eilės numeris yra 09.4130, paraiškose nurodytas kiekis viršija tam laikotarpiui nustatytą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal atitinkamą kvotą prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą; |
| --- | --- |

(3)

pranešimų, pateiktų remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 8 straipsnio a punktu, duomenimis, pagal to įgyvendinimo reglamento 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2014 m. balandžio mėn. darbo dienų pateiktose kvotos, kurios eilės numeris yra 09.4130, paraiškose nurodytas kiekis viršija tam laikotarpiui nustatytą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal atitinkamą kvotą prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą;

| (4) | be to, minėtų pranešimų duomenimis, pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2014 m. balandžio mėn. darbo dienų pateiktose kvotų, kurių eilės numeriai yra 09.4127 – 09.4128 – 09.4129, paraiškose nurodytas kiekis neviršija tam laikotarpiui nustatyto kiekio; |
| --- | --- |

(4)

be to, minėtų pranešimų duomenimis, pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2014 m. balandžio mėn. darbo dienų pateiktose kvotų, kurių eilės numeriai yra 09.4127 – 09.4128 – 09.4129, paraiškose nurodytas kiekis neviršija tam laikotarpiui nustatyto kiekio;

| (5) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 5 straipsnio pirma pastraipa, taip pat reikėtų nustatyti kitos laikotarpio dalies bendrą kiekį pagal kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130; |
| --- | --- |

(5)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 5 straipsnio pirma pastraipa, taip pat reikėtų nustatyti kitos laikotarpio dalies bendrą kiekį pagal kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130;

| (6) | siekiant veiksmingai valdyti importo licencijų išdavimo tvarką, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, |
| --- | --- |

(6)

siekiant veiksmingai valdyti importo licencijų išdavimo tvarką, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Pagal per dešimt pirmųjų 2014 m. balandžio mėn. darbo dienų pateiktas ryžių importo licencijų paraiškas pagal Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1273/2011 nurodytą kvotą, kurios eilės numeris yra 09.4130, licencijos išduodamos prašomam kiekiui, padaugintam iš šio reglamento priede nurodyto paskirstymo koeficiento.

2.   Bendras kitai laikotarpio daliai nustatytas kiekis pagal Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1273/2011 nurodytas kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130, pateikiamas šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 325, 2011 12 8, p. 6.

2

---

PRIEDAS

Pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1273/2011 2014 m. balandžio mėn. skirstomas kiekis ir kitai laikotarpio daliai nustatytas kiekis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų visiškai arba iš dalies išlukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota:

| Kilmės šalis | Eilės Nr. | 2014 m. balandžio mėn. nustatytas paskirstymo koeficientas | Bendras 2014 m. liepos mėn. nustatytas kiekis (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | 09.4127 | — (1) | 28 348 416 |
| Tailandas | 09.4128 | — (1) | 9 942 723 |
| Australija | 09.4129 | — (1) | 567 310 |
| Kitos kilmės šalys | 09.4130 | 0,81836 % | 0 |

Kilmės šalis

Eilės Nr.

2014 m. balandžio mėn. nustatytas paskirstymo koeficientas

Bendras 2014 m. liepos mėn. nustatytas kiekis (kg)

Jungtinės Amerikos Valstijos

09.4127

— (1)

28 348 416

Tailandas

09.4128

— (1)

9 942 723

Australija

09.4129

— (1)

567 310

Kitos kilmės šalys

09.4130

0,81836 %

0

---

(1)  Paraiškose nurodytas kiekis neviršija tam laikotarpiui nustatyto kiekio, todėl priimtinos visos paraiškos.

---

SPRENDIMAI

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/72

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. balandžio 14 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių

(2014/233/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 240 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimą 2009/937/ES (1), patvirtinantį Tarybos darbo tvarkos taisykles, ypač į jo 24 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Tarybos sprendimo 2013/488/ES (2) B priedėlyje yra pateikta slaptumo žymų atitikmenų lentelė; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos sprendimo 2013/488/ES (2) B priedėlyje yra pateikta slaptumo žymų atitikmenų lentelė;

| (2) | Jungtinė Karalystė pranešė Tarybos Generaliniam sekretoriatui apie jos slaptumo žymų pasikeitimus; |
| --- | --- |

(2)

Jungtinė Karalystė pranešė Tarybos Generaliniam sekretoriatui apie jos slaptumo žymų pasikeitimus;

| (3) | todėl būtina atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 2013/488/ES, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 2013/488/ES,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2013/488/ES B priedėlis pakeičiamas šio sprendimo priede esančiu tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2014 m. balandžio 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. TSAFTARIS

---

(1)  OL L 325, 2009 12 11, p. 35.

1

(2)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).

2

---

PRIEDAS

„B priedėlis

SLAPTUMO ŽYMŲ ATITIKMENYS

ES | TRÈS SECRET UE/ES TOP SECRET | SECRET UE/ES SECRET | CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/ES RESTRICTED |

Belgija | Très Secret (Loi 11.12.1998) Zeer Geheim (Wet 11.12.1998) | Secret (Loi 11.12.1998) Geheim (Wet 11.12.1998) | Confidentiel (Loi 11.12.1998) Vertrouwelijk (Wet 11.12.1998) | (1) pastaba|

Bulgarija | Cтpoгo ceкретно | Ceкретно | Поверително | За служебно ползване |

Čekija| Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |

Danija | YDERST HEMMELIGT| HEMMELIGT| FORTROLIGT| TIL TJENESTEBRUG|

Vokietija | STRENG GEHEIM | GEHEIM | VS (2)— VERTRAULICH | VS — NUR FÜR DEN DIENSTGEBRAUCH |

Estija | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |

Airija | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Graikija | Άκρως Απόρρητο Abr: ΑΑΠ | Απόρρητο Abr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης Abr: (ΠΧ) |

Ispanija | SECRETO | RESERVADO | CONFIDENCIAL | DIFUSIÓN LIMITADA |

Prancūzija| Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | (3) pastaba|

Kroatija/VRLO TAJNO/TAJNO/POVJERLJIVO/OGRANIČENO

Italija | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |

Kipras | Άκρως Απόρρητο Αbr: (ΑΑΠ) | Απόρρητο Αbr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης Αbr: (ΠΧ) |

Latvija | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |

Lietuva | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |

Liuksemburgas | Très Secret Lux | Secret Lux | Confidentiel Lux | Restreint Lux |

Vengrija | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |

Malta | L-Ogħla Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |

Top Secret | Secret | Confidential | Restricted (4)

Nyderlandai | Stg. ZEER GEHEIM | Stg. GEHEIM | Stg. CONFIDENTIEEL | Dep. VERTROUWELIJK |

Austrija | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |

Lenkija | Ściśle tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |

Portugalija | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |

Rumunija | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |

Slovėnija | STROGO TAJNO | TAJNO | ZAUPNO | INTERNO

Slovakija | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |

Suomija | ERITTÄIN SALAINEN YTTERST HEMLIG | SALAINEN HEMLIG | LUOTTAMUKSELLINEN KONFIDENTIELL | KÄYTTÖ RAJOITETTU BEGRÄNSAD TILLGÅNG |

Švedija (5) | HEMLIG/TOP SECRET HEMLIG AV SYNNERLIG BETYDELSE FÖR RIKETS SÄKERHET | HEMLIG/SECRET HEMLIG | HEMLIG/CONFIDENTIAL HEMLIG | HEMLIG/RESTRICTED HEMLIG |

Jungtinė Karalystė | UK TOP SECRET| UK SECRET| (6) pastaba| UK OFFICIAL-SENSITIVE

---

(1)  Diffusion Restreinte/Beperkte Verspreiding nėra slaptumo žyma Belgijoje. Žyma RESTREINT UE/ES RESTRICTED pažymėtą informaciją Belgija tvarko ir saugo taip pat griežtai kaip taikant nustatytus Europos Sąjungos Tarybos saugumo taisyklėse aprašytus standartus ir procedūras.

1

(2)  Vokietija: VS = Verschlusssache.

2

(3)  Prancūzijos nacionalinėje sistemoje slaptumo žyma RESTREINT nenaudojama. Žyma RESTREINT UE/ES RESTRICTED pažymėtą informaciją Prancūzija tvarko ir saugo taip pat griežtai kaip taikant nustatytus Europos Sąjungos Tarybos saugumo taisyklėse aprašytus standartus ir procedūras.

3

(4)  Maltoje gali būti naudojamos žymos tiek maltiečių, tiek anglų kalba.

4

(5)  Švedija: viršutinėje eilutėje nurodytas slaptumo žymas naudoja gynybos institucijos, o nurodytas apatinėje eilutėje – kitos institucijos.

5

(6)  Jungtinės Karalystės nacionalinėje sistemoje slaptumo žyma UK CONFIDENTIAL nebenaudojama. Žyma CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL pažymėtą įslaptintą informaciją Jungtinė Karalystė tvarko ir saugo laikydamasi žyma UK SECRET pažymėtai informacijai taikomų apsauginių saugumo reikalavimų.“

6

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/75

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. balandžio 23 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai

(2014/234/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Portugalijos prašymu 2011 m. gegužės 17 d. Taryba suteikė jai finansinę pagalbą Įgyvendinimo sprendimu 2011/344/ES (2). Ta finansinė pagalba suteikta remiant griežtą ekonomikos ir finansų reformų programą (toliau – Programa), kuria siekiama atkurti pasitikėjimą, sudaryti sąlygas tvariam ekonomikos augimui atkurti ir Portugalijos, euro zonos bei Sąjungos finansiniam stabilumui apsaugoti; |
| --- | --- |

(1)

Portugalijos prašymu 2011 m. gegužės 17 d. Taryba suteikė jai finansinę pagalbą Įgyvendinimo sprendimu 2011/344/ES (2). Ta finansinė pagalba suteikta remiant griežtą ekonomikos ir finansų reformų programą (toliau – Programa), kuria siekiama atkurti pasitikėjimą, sudaryti sąlygas tvariam ekonomikos augimui atkurti ir Portugalijos, euro zonos bei Sąjungos finansiniam stabilumui apsaugoti;

| (2) | dėl techninių priežasčių, kurios susijusios su duomenų prieinamumu ir nepriklauso nuo Portugalijos valdžios institucijų veiksmų, dvylikta ir paskutinė peržiūra pagal Programą gali prasidėti tik nuo 2014 m. balandžio mėn. vidurio. Kartu finansinės pagalbos suteikimo laikotarpis pagal reikalavimus turi baigtis 2014 m. gegužės 18 d. Kad būtų sudarytos sąlygos deramomis pastangomis atliekant paskutinę peržiūrą visapusiškai įvertinti, ar laikomasi Programos sąlygų, nes tai yra paskutinės paskolos dalies išmokėjimo sąlyga, būtinas formalumas – trumpas finansinės pagalbos suteikimo laikotarpio techninis pratęsimas šešiomis savaitėmis; |
| --- | --- |

(2)

dėl techninių priežasčių, kurios susijusios su duomenų prieinamumu ir nepriklauso nuo Portugalijos valdžios institucijų veiksmų, dvylikta ir paskutinė peržiūra pagal Programą gali prasidėti tik nuo 2014 m. balandžio mėn. vidurio. Kartu finansinės pagalbos suteikimo laikotarpis pagal reikalavimus turi baigtis 2014 m. gegužės 18 d. Kad būtų sudarytos sąlygos deramomis pastangomis atliekant paskutinę peržiūrą visapusiškai įvertinti, ar laikomasi Programos sąlygų, nes tai yra paskutinės paskolos dalies išmokėjimo sąlyga, būtinas formalumas – trumpas finansinės pagalbos suteikimo laikotarpio techninis pratęsimas šešiomis savaitėmis;

| (3) | pagal Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES 3 straipsnio 10 dalį Komisija kartu su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) ir bendradarbiaudama su Europos Centriniu Banku (ECB) 2014 m. vasario 20–28 d. atliko vienuoliktą Portugalijos valdžios institucijų pažangos įgyvendinant pagal Programą sutartas priemones peržiūrą; |
| --- | --- |

(3)

pagal Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES 3 straipsnio 10 dalį Komisija kartu su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) ir bendradarbiaudama su Europos Centriniu Banku (ECB) 2014 m. vasario 20–28 d. atliko vienuoliktą Portugalijos valdžios institucijų pažangos įgyvendinant pagal Programą sutartas priemones peržiūrą;

| (4) | 2013 m. realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) galiausiai buvo geresnis, nei buvo numatyta per dešimtą Programos peržiūrą, ir dabartiniais apskaičiavimais sumažėjo 1,4 % (0,2 % punkto didesnis). Šį rezultatą nulėmė spartus teigiamas augimas 2013 m. ketvirtą ketvirtį ir ankstesnių ketvirčių statistinių duomenų padidinimas. Trumpojo laikotarpio rodikliai rodo, kad ekonomikos atsigavimas einamaisiais metais toliau stiprėja. Apskaičiuota, kad metinis realusis BVP 2014 m. taps teigiamas ir toks liks 2015 m.: augimas sudarys atitinkamai 1,2 % ir 1,5 %. Darbo rinkos perspektyvos taip pat pagerėjo, tačiau nedarbo lygis išlieka aukštas ir numatoma, kad 2014 m. jis sumažės iki 15,7 % ir po to toliau mažės. Makroekonominių perspektyvų blogėjimo rizika išlieka, nes numatomas ekonomikos atsigavimas labai priklauso nuo teigiamos prekybos ir finansų rinkų raidos, kuri taip pat priklauso nuo platesnio masto Europos perspektyvų; |
| --- | --- |

(4)

2013 m. realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) galiausiai buvo geresnis, nei buvo numatyta per dešimtą Programos peržiūrą, ir dabartiniais apskaičiavimais sumažėjo 1,4 % (0,2 % punkto didesnis). Šį rezultatą nulėmė spartus teigiamas augimas 2013 m. ketvirtą ketvirtį ir ankstesnių ketvirčių statistinių duomenų padidinimas. Trumpojo laikotarpio rodikliai rodo, kad ekonomikos atsigavimas einamaisiais metais toliau stiprėja. Apskaičiuota, kad metinis realusis BVP 2014 m. taps teigiamas ir toks liks 2015 m.: augimas sudarys atitinkamai 1,2 % ir 1,5 %. Darbo rinkos perspektyvos taip pat pagerėjo, tačiau nedarbo lygis išlieka aukštas ir numatoma, kad 2014 m. jis sumažės iki 15,7 % ir po to toliau mažės. Makroekonominių perspektyvų blogėjimo rizika išlieka, nes numatomas ekonomikos atsigavimas labai priklauso nuo teigiamos prekybos ir finansų rinkų raidos, kuri taip pat priklauso nuo platesnio masto Europos perspektyvų;

| (5) | apskaičiuota, kad valdžios sektoriaus deficitas 2013 m. sumažėjo iki maždaug 4,5 % BVP pagal ESS 95 (atmetus bankų rekapitalizavimą, o jį įskaičius būtų maždaug 4,9 %), t. y. maždaug 1 % BVP atsiliekama nuo 5,5 % BVP tikslo. Geresnius, nei planuota, rezultatus daugiausia galima paaiškinti geresnėmis, nei tikėtasi, valstybės mokestinėmis pajamomis (įskaitant vienkartinę mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skolų išieškojimo schemą) ir mažesnėmis, nei tikėtasi, centrinės valdžios lygmens išlaidomis (pvz., prekių bei paslaugų pirkimo ir kapitalo išlaidomis). Tačiau nemokestinių pajamų surinkta mažiau, nei planuota. Bendros fiskalinės pastangos, vertinamos struktūrinio balanso pagerėjimu, pagal apskaičiavimus sudarė 1 % BVP; |
| --- | --- |

(5)

apskaičiuota, kad valdžios sektoriaus deficitas 2013 m. sumažėjo iki maždaug 4,5 % BVP pagal ESS 95 (atmetus bankų rekapitalizavimą, o jį įskaičius būtų maždaug 4,9 %), t. y. maždaug 1 % BVP atsiliekama nuo 5,5 % BVP tikslo. Geresnius, nei planuota, rezultatus daugiausia galima paaiškinti geresnėmis, nei tikėtasi, valstybės mokestinėmis pajamomis (įskaitant vienkartinę mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skolų išieškojimo schemą) ir mažesnėmis, nei tikėtasi, centrinės valdžios lygmens išlaidomis (pvz., prekių bei paslaugų pirkimo ir kapitalo išlaidomis). Tačiau nemokestinių pajamų surinkta mažiau, nei planuota. Bendros fiskalinės pastangos, vertinamos struktūrinio balanso pagerėjimu, pagal apskaičiavimus sudarė 1 % BVP;

| (6) | dėl įvairių (sveikatos priežiūros, vietos ir regionų sektoriams skirtų) skolų grąžinimo programų vidaus įsiskolinimai sumažėjo maždaug 1,2 mlrd. EUR (0,7 % BVP). Tačiau nauji įsiskolinimai vis dar kaupiasi, nors ir lėčiau; |
| --- | --- |

(6)

dėl įvairių (sveikatos priežiūros, vietos ir regionų sektoriams skirtų) skolų grąžinimo programų vidaus įsiskolinimai sumažėjo maždaug 1,2 mlrd. EUR (0,7 % BVP). Tačiau nauji įsiskolinimai vis dar kaupiasi, nors ir lėčiau;

| (7) | 2013 m. biudžeto vykdymo poveikis kitiems metams ir pagerėjusios 2014 m. makroekonominės perspektyvos pagrindinėms fiskalinėms sąskaitoms 2014 m. pagal apskaičiavimus turės teigiamą 0,7 % BVP poveikį. Apskaičiuota, kad maždaug 0,2 % BVP yra teigiamo praeitų metų poveikio rezultatas, o dar 0,5 % BVP galima paaiškinti padidėjusiomis pajamomis ir socialinio draudimo įmokomis, taip pat mažesnėmis bedarbio išmokų išlaidomis, nes patikslinti tam tikri statistiniai duomenys: padidinti augimo ir užimtumo rodikliai ir sumažintas nedarbo rodiklis; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. biudžeto vykdymo poveikis kitiems metams ir pagerėjusios 2014 m. makroekonominės perspektyvos pagrindinėms fiskalinėms sąskaitoms 2014 m. pagal apskaičiavimus turės teigiamą 0,7 % BVP poveikį. Apskaičiuota, kad maždaug 0,2 % BVP yra teigiamo praeitų metų poveikio rezultatas, o dar 0,5 % BVP galima paaiškinti padidėjusiomis pajamomis ir socialinio draudimo įmokomis, taip pat mažesnėmis bedarbio išmokų išlaidomis, nes patikslinti tam tikri statistiniai duomenys: padidinti augimo ir užimtumo rodikliai ir sumažintas nedarbo rodiklis;

| (8) | 2014 m. nustatytas 4 % BVP deficito tikslas yra grindžiamas į 2014 m. biudžetą ir kitus papildomus teisės aktus įtrauktomis konsolidavimo priemonėmis, kurios iš viso sudaro 2,3 % BVP. Šios priemonės iš esmės yra nuolatinės ir daugiausia skiriamos išlaidoms mažinti. Priemonės, kurių poveikis sudaro maždaug 1,8 % BVP, įgyvendinamos atliekant viešųjų išlaidų peržiūrą, o jas papildo mažesnio masto pajamų didinimo priemonės (maždaug 0,4 % BVP) ir kai kurie vienkartiniai straipsniai (maždaug 0,1 % BVP). Viešųjų išlaidų peržiūros priemones pagal poveikį galima suskirstyti į tris pagrindines grupes: i) viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų mažinimas, be kitų priemonių, mažinant per didelį darbuotojų skaičių konkrečiuose subsektoriuose ir peržiūrint darbo užmokesčio skalę; ii) pensijų reforma, ypač ilginant pensinį amžių iki 66 metų ir keičiant našlių ir našlaičių pensijų skyrimo sąlygas; iii) konkrečių sektorių reformos, kuriomis pirmiausia siekiama racionalizuoti šakinių ministerijų personalo išlaidas, tarpinį vartojimą ir investicijas. Kitos nuolatinės pajamų didinimo priemonės apima tarnybinių automobilių apmokestinimo ir akcizų tabakui bei alkoholiui didinimą. Dauguma teisės aktų, kuriais grindžiamos nuolatinės konsolidavimo priemonės, įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(8)

2014 m. nustatytas 4 % BVP deficito tikslas yra grindžiamas į 2014 m. biudžetą ir kitus papildomus teisės aktus įtrauktomis konsolidavimo priemonėmis, kurios iš viso sudaro 2,3 % BVP. Šios priemonės iš esmės yra nuolatinės ir daugiausia skiriamos išlaidoms mažinti. Priemonės, kurių poveikis sudaro maždaug 1,8 % BVP, įgyvendinamos atliekant viešųjų išlaidų peržiūrą, o jas papildo mažesnio masto pajamų didinimo priemonės (maždaug 0,4 % BVP) ir kai kurie vienkartiniai straipsniai (maždaug 0,1 % BVP). Viešųjų išlaidų peržiūros priemones pagal poveikį galima suskirstyti į tris pagrindines grupes: i) viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų mažinimas, be kitų priemonių, mažinant per didelį darbuotojų skaičių konkrečiuose subsektoriuose ir peržiūrint darbo užmokesčio skalę; ii) pensijų reforma, ypač ilginant pensinį amžių iki 66 metų ir keičiant našlių ir našlaičių pensijų skyrimo sąlygas; iii) konkrečių sektorių reformos, kuriomis pirmiausia siekiama racionalizuoti šakinių ministerijų personalo išlaidas, tarpinį vartojimą ir investicijas. Kitos nuolatinės pajamų didinimo priemonės apima tarnybinių automobilių apmokestinimo ir akcizų tabakui bei alkoholiui didinimą. Dauguma teisės aktų, kuriais grindžiamos nuolatinės konsolidavimo priemonės, įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d.;

| (9) | turint omenyje makroekonominių perspektyvų pagerėjimą ir teigiamą poveikį iš 2013 m., rizika, susijusi su 2014 m. fiskalinių tikslų įgyvendinimu, tapo labiau subalansuota nei anksčiau, nes numatomomis priemonėmis atsižvelgiama į spaudimą biudžetui ir įgyvendinimo riziką. Visų pirma didesnis spaudimas gali susidaryti dėl kai kurių pajamų straipsnių (pvz., pajamų iš nekilnojamojo turto), taip pat dėl tarpinio vartojimo ir socialinių pervedimų. Be to, neskaitant kai kurių nuolatinių priemonių vėlavimo, įgyvendinimo rizika pirmiausia yra teisinio pobūdžio: dėl keturių į Biudžeto įstatymą įtrauktų priemonių (įskaitant darbo užmokesčio skalės peržiūrą ir teisių į našlių ir našlaičių pensiją pakeitimus) kreiptasi į Konstitucinį Teismą ir gali būti, kad taip pat bus ginčijama kita į naujausią papildomą biudžetą įtraukta priemonė; |
| --- | --- |

(9)

turint omenyje makroekonominių perspektyvų pagerėjimą ir teigiamą poveikį iš 2013 m., rizika, susijusi su 2014 m. fiskalinių tikslų įgyvendinimu, tapo labiau subalansuota nei anksčiau, nes numatomomis priemonėmis atsižvelgiama į spaudimą biudžetui ir įgyvendinimo riziką. Visų pirma didesnis spaudimas gali susidaryti dėl kai kurių pajamų straipsnių (pvz., pajamų iš nekilnojamojo turto), taip pat dėl tarpinio vartojimo ir socialinių pervedimų. Be to, neskaitant kai kurių nuolatinių priemonių vėlavimo, įgyvendinimo rizika pirmiausia yra teisinio pobūdžio: dėl keturių į Biudžeto įstatymą įtrauktų priemonių (įskaitant darbo užmokesčio skalės peržiūrą ir teisių į našlių ir našlaičių pensiją pakeitimus) kreiptasi į Konstitucinį Teismą ir gali būti, kad taip pat bus ginčijama kita į naujausią papildomą biudžetą įtraukta priemonė;

| (10) | skolos santykis su BVP 2013 m. pasiekė 128,8 %. Prognozuojama, kad nuo šių metų skola laipsniškai mažės ir kad 2014 m. skolos santykis sudarys 126,7 % BVP. Numatoma, kad sumažėjimą 2014 m. iš dalies nulems tolesnis piniginių indėlių naudojimas ir vykdomas socialinio draudimo portfelio perorientavimas nuo turto užsienyje į Vyriausybės vertybinius popierius. Prognozuojama, kad grynoji skola 2014 m. pabaigoje sudarys mažiau nei 120 % BVP; |
| --- | --- |

(10)

skolos santykis su BVP 2013 m. pasiekė 128,8 %. Prognozuojama, kad nuo šių metų skola laipsniškai mažės ir kad 2014 m. skolos santykis sudarys 126,7 % BVP. Numatoma, kad sumažėjimą 2014 m. iš dalies nulems tolesnis piniginių indėlių naudojimas ir vykdomas socialinio draudimo portfelio perorientavimas nuo turto užsienyje į Vyriausybės vertybinius popierius. Prognozuojama, kad grynoji skola 2014 m. pabaigoje sudarys mažiau nei 120 % BVP;

| (11) | biudžeto koregavimo procesas susijęs su įvairiomis fiskalinėmis struktūrinėmis priemonėmis, kuriomis siekiama sustiprinti valdžios sektoriaus išlaidų kontrolę ir pagerinti pajamų surinkimą:






  — | viešųjų finansų valdymo srityje: įsipareigojimų kontrolės sistema duoda rezultatų, nes ribojamas naujų įsiskolinimų didėjimas, tačiau jos įgyvendinimą reikia atidžiai stebėti, siekiant užtikrinti, kad įsipareigojimai būtų padengti turimomis lėšomis ir nesikauptų nauji įsiskolinimai. Nauji įsiskolinimai kaupiasi pirmiausia dėl struktūrinio disbalanso kai kuriose valstybinėse ligoninėse ir geležinkelių bendrovėje „Comboios de Portugal“. Šiuo metu atliekamas strateginių planų paremti šių valstybinių įmonių finansinį tvarumą ir užkirsti kelią naujų įsiskolinimų kaupimuisi 2014 m. vertinimas. Visapusiška Biudžeto sistemos įstatymo reforma juda į priekį. Pirmuoju etapu 2014 m. kovo mėn. pabaigoje šis įstatymas turėtų būti iš dalies pakeistas siekiant užtikrinti, kad į nacionalinę teisę būtų visiškai perkelti Sutartyje dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje ir ekonomikos valdymo dokumentų rinkinyje, vadinamame „šešių dokumentų rinkiniu“, nustatyti reikalavimai, |
| --- | --- | --- |

(11)

biudžeto koregavimo procesas susijęs su įvairiomis fiskalinėmis struktūrinėmis priemonėmis, kuriomis siekiama sustiprinti valdžios sektoriaus išlaidų kontrolę ir pagerinti pajamų surinkimą:

—

viešųjų finansų valdymo srityje: įsipareigojimų kontrolės sistema duoda rezultatų, nes ribojamas naujų įsiskolinimų didėjimas, tačiau jos įgyvendinimą reikia atidžiai stebėti, siekiant užtikrinti, kad įsipareigojimai būtų padengti turimomis lėšomis ir nesikauptų nauji įsiskolinimai. Nauji įsiskolinimai kaupiasi pirmiausia dėl struktūrinio disbalanso kai kuriose valstybinėse ligoninėse ir geležinkelių bendrovėje „Comboios de Portugal“. Šiuo metu atliekamas strateginių planų paremti šių valstybinių įmonių finansinį tvarumą ir užkirsti kelią naujų įsiskolinimų kaupimuisi 2014 m. vertinimas. Visapusiška Biudžeto sistemos įstatymo reforma juda į priekį. Pirmuoju etapu 2014 m. kovo mėn. pabaigoje šis įstatymas turėtų būti iš dalies pakeistas siekiant užtikrinti, kad į nacionalinę teisę būtų visiškai perkelti Sutartyje dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje ir ekonomikos valdymo dokumentų rinkinyje, vadinamame „šešių dokumentų rinkiniu“, nustatyti reikalavimai,

| — | nors ir pasistūmėta derantis dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių (VPSP), derybų nepavyko pagal planą užbaigti iki 2013 m. pabaigos. Dalį lėšų pavyko sutaupyti 2013 m.; vis dėlto lėšų, kurių nepavyko sutaupyti 2013 m., bus sutaupyta šiais metais – 2014 ir vėlesniais metais numatoma sutaupyti daug lėšų. Valstybinės įmonės pasiekė veiklos balansą vidutiniškai ir 2012 m., ir 2013 m., o norint, kad jų rezultatai vėl nepradėtų blogėti, numatytos papildomos reformos. Nemaža pažanga padaryta privatizavimo srityje, ir pajamos viršija pagal Programą numatytą tikslą, |
| --- | --- |

—

nors ir pasistūmėta derantis dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių (VPSP), derybų nepavyko pagal planą užbaigti iki 2013 m. pabaigos. Dalį lėšų pavyko sutaupyti 2013 m.; vis dėlto lėšų, kurių nepavyko sutaupyti 2013 m., bus sutaupyta šiais metais – 2014 ir vėlesniais metais numatoma sutaupyti daug lėšų. Valstybinės įmonės pasiekė veiklos balansą vidutiniškai ir 2012 m., ir 2013 m., o norint, kad jų rezultatai vėl nepradėtų blogėti, numatytos papildomos reformos. Nemaža pažanga padaryta privatizavimo srityje, ir pajamos viršija pagal Programą numatytą tikslą,

| — | toliau vykdomos reformos, kuriomis siekiama sukurti šiuolaikinį pajamų administravimo atitikties rizikos valdymo modelį. Naujas rizikos valdymo skyrius jau veikia ir daugiausia dėmesio skiria tam tikrų mokesčių mokėtojų grupių, kaip antai savarankiškai dirbančių ir itin turtingų asmenų, mokestinių prievolių vykdymo gerinimui. Kova su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu tęsiasi vykdant tokias iniciatyvas kaip neseniai pradėta rengti pridėtinės vertės mokesčio loterija, |
| --- | --- |

—

toliau vykdomos reformos, kuriomis siekiama sukurti šiuolaikinį pajamų administravimo atitikties rizikos valdymo modelį. Naujas rizikos valdymo skyrius jau veikia ir daugiausia dėmesio skiria tam tikrų mokesčių mokėtojų grupių, kaip antai savarankiškai dirbančių ir itin turtingų asmenų, mokestinių prievolių vykdymo gerinimui. Kova su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu tęsiasi vykdant tokias iniciatyvas kaip neseniai pradėta rengti pridėtinės vertės mokesčio loterija,

| — | įgyvendinamos viešojo administravimo reformos siekiant modernizuoti ir racionalizuoti užimtumą viešajame sektoriuje ir viešojo sektoriaus institucijas. Įvairios esminės viešojo administravimo reformos prisideda prie viešųjų išlaidų peržiūros ir yra 2014 m. konsolidavimo strategijos pagrindas. Tai yra: i) priemonės, skirtos užimtumo viešajame sektoriuje klausimui spręsti ir viešojo sektoriaus darbuotojų sudėčiai pakeisti taip, kad būtų daugiau aukštos kvalifikacijos ir tinkamiau apmokytų valstybės tarnautojų (pvz., nutraukiant sutartis abipusiu susitarimu ir taikant perkvalifikavimo schemą); ii) darbo užmokesčio skalės peržiūra ir vienos priedų skalės sukūrimas (kuri turėtų įsigalioti atitinkamai iki 2014 m. gruodžio ir birželio mėn. pabaigos); iii) galiojančių užimtumo viešajame sektoriuje taisyklių sujungimas naujajame bendrajame Viešojo sektoriaus darbo įstatyme vadovaujantis privačiojo sektoriaus darbo kodekso struktūra ir iv) viešojo sektoriaus darbuotojų pensijų sistemos suderinimas su bendrąja pensijų sistema. Kitos naujausios viešojo administravimo reformos apima finansinių išteklių srities bendrų paslaugų strategijos įgyvendinimą visose struktūrose, kurioms taikoma ta iniciatyva; |
| --- | --- |

—

įgyvendinamos viešojo administravimo reformos siekiant modernizuoti ir racionalizuoti užimtumą viešajame sektoriuje ir viešojo sektoriaus institucijas. Įvairios esminės viešojo administravimo reformos prisideda prie viešųjų išlaidų peržiūros ir yra 2014 m. konsolidavimo strategijos pagrindas. Tai yra: i) priemonės, skirtos užimtumo viešajame sektoriuje klausimui spręsti ir viešojo sektoriaus darbuotojų sudėčiai pakeisti taip, kad būtų daugiau aukštos kvalifikacijos ir tinkamiau apmokytų valstybės tarnautojų (pvz., nutraukiant sutartis abipusiu susitarimu ir taikant perkvalifikavimo schemą); ii) darbo užmokesčio skalės peržiūra ir vienos priedų skalės sukūrimas (kuri turėtų įsigalioti atitinkamai iki 2014 m. gruodžio ir birželio mėn. pabaigos); iii) galiojančių užimtumo viešajame sektoriuje taisyklių sujungimas naujajame bendrajame Viešojo sektoriaus darbo įstatyme vadovaujantis privačiojo sektoriaus darbo kodekso struktūra ir iv) viešojo sektoriaus darbuotojų pensijų sistemos suderinimas su bendrąja pensijų sistema. Kitos naujausios viešojo administravimo reformos apima finansinių išteklių srities bendrų paslaugų strategijos įgyvendinimą visose struktūrose, kurioms taikoma ta iniciatyva;

| (12) | toliau vykdoma politika ir reformos sveikatos priežiūros sektoriuje, dėl kurių išaugus efektyvumui sutaupoma lėšų. Dideli įsiskolinimai, bet ne vien tai, didele dalimi lėmė nuolat nepakankamą valstybinių ligoninių finansavimą, palyginti su jų teikiamomis paslaugomis. Portugalijos valdžios institucijos toliau įgyvendina pradėtą ligoninių reformą ir derina priemonių, susijusių su vaistais, centralizuotais viešaisiais pirkimais ir pirmine sveikatos priežiūra, rinkinį; |
| --- | --- |

(12)

toliau vykdoma politika ir reformos sveikatos priežiūros sektoriuje, dėl kurių išaugus efektyvumui sutaupoma lėšų. Dideli įsiskolinimai, bet ne vien tai, didele dalimi lėmė nuolat nepakankamą valstybinių ligoninių finansavimą, palyginti su jų teikiamomis paslaugomis. Portugalijos valdžios institucijos toliau įgyvendina pradėtą ligoninių reformą ir derina priemonių, susijusių su vaistais, centralizuotais viešaisiais pirkimais ir pirmine sveikatos priežiūra, rinkinį;

| (13) | padaryta tolesnė pažanga įgyvendinant augimą ir konkurencingumą didinančias struktūrines reformas. Portugalijos valdžios institucijos ėmėsi papildomų priemonių nedarbui mažinti ir darbo rinkos veiksmingumui didinti. Diskutuojama dėl tolesnio derybų dėl darbo užmokesčio sistemos tobulinimo ir tolesnių didelės darbo rinkos segmentacijos mažinimo veiksmų. Parlamentui pateiktas įstatymo projektas, kuriuo keičiama teisingo darbuotojų atleidimo iš darbo apibrėžtis darbo kodekse; ankstesnius pakeitimus Konstitucinis Teismas pripažino nekonstituciniais. Padaryta tolesnė pagalbos ieškant darbo ir aktyvumo skatinimo sistemos pažanga; |
| --- | --- |

(13)

padaryta tolesnė pažanga įgyvendinant augimą ir konkurencingumą didinančias struktūrines reformas. Portugalijos valdžios institucijos ėmėsi papildomų priemonių nedarbui mažinti ir darbo rinkos veiksmingumui didinti. Diskutuojama dėl tolesnio derybų dėl darbo užmokesčio sistemos tobulinimo ir tolesnių didelės darbo rinkos segmentacijos mažinimo veiksmų. Parlamentui pateiktas įstatymo projektas, kuriuo keičiama teisingo darbuotojų atleidimo iš darbo apibrėžtis darbo kodekse; ankstesnius pakeitimus Konstitucinis Teismas pripažino nekonstituciniais. Padaryta tolesnė pagalbos ieškant darbo ir aktyvumo skatinimo sistemos pažanga;

| (14) | įgyvendinamos svarbios švietimo sistemos reformos. Portugalijos valdžios institucijos įsipareigojo jas nuolat vertinti ir prižiūrėti. Be to, Portugalija patvirtino įstatymo galią turintį dekretą, kuriuo sukuriama trumpo ciklo mokymo programa, ir dar vienas yra svarstomas siekiant sukurti taisykles dėl pavyzdinių profesinių mokyklų; |
| --- | --- |

(14)

įgyvendinamos svarbios švietimo sistemos reformos. Portugalijos valdžios institucijos įsipareigojo jas nuolat vertinti ir prižiūrėti. Be to, Portugalija patvirtino įstatymo galią turintį dekretą, kuriuo sukuriama trumpo ciklo mokymo programa, ir dar vienas yra svarstomas siekiant sukurti taisykles dėl pavyzdinių profesinių mokyklų;

| (15) | Portugalijos Vyriausybė įvedė naują energetikos sektoriaus ūkio subjektų mokestį, kuris turi būti atidžiai stebimas, kad būtų išvengta sąnaudų perkėlimo nustatant galutinių vartotojų kainas. Vyriausybė pateiks konkrečių priemonių, siekiant sumažinti likusį pernelyg didelį nuomos mokestį ir dar labiau sumažinti ekonomikai tenkančias energijos išlaidas; |
| --- | --- |

(15)

Portugalijos Vyriausybė įvedė naują energetikos sektoriaus ūkio subjektų mokestį, kuris turi būti atidžiai stebimas, kad būtų išvengta sąnaudų perkėlimo nustatant galutinių vartotojų kainas. Vyriausybė pateiks konkrečių priemonių, siekiant sumažinti likusį pernelyg didelį nuomos mokestį ir dar labiau sumažinti ekonomikai tenkančias energijos išlaidas;

| (16) | nepaisant teigiamų pokyčių peržiūros laikotarpiu, transporto reformų pažanga daroma lėčiau, nei numatyta. Pristačius infrastruktūros projektų prioritetus, iki dvyliktos peržiūros tikimasi aiškios ilgalaikės transporto sistemos vizijos. Tuo tarpu Transporto reguliavimo institucijos (AMT) teisinė sistema buvo patvirtinta 2014 m. kovo mėn. Siekiant padidinti Portugalijos konkurencingumą, būtina vykdyti tolesnes politines reformas uostų sektoriuje. Kiek tai susiję su geležinkelių ir miesto transporto paslaugomis, Portugalijos valdžios institucijos turėtų dėti daugiau pastangų jų finansiniam tvarumui, konkurencingumui ir efektyvumui didinti; |
| --- | --- |

(16)

nepaisant teigiamų pokyčių peržiūros laikotarpiu, transporto reformų pažanga daroma lėčiau, nei numatyta. Pristačius infrastruktūros projektų prioritetus, iki dvyliktos peržiūros tikimasi aiškios ilgalaikės transporto sistemos vizijos. Tuo tarpu Transporto reguliavimo institucijos (AMT) teisinė sistema buvo patvirtinta 2014 m. kovo mėn. Siekiant padidinti Portugalijos konkurencingumą, būtina vykdyti tolesnes politines reformas uostų sektoriuje. Kiek tai susiję su geležinkelių ir miesto transporto paslaugomis, Portugalijos valdžios institucijos turėtų dėti daugiau pastangų jų finansiniam tvarumui, konkurencingumui ir efektyvumui didinti;

| (17) | nors ir lėtai, bet toliau buvo daroma pažanga priimant teisėkūros pakeitimus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2006/123/EB (3) perkelti į nacionalinę teisę. Vis dar vėluojama priimti statybos įstatymus ir įstatymą dėl universitetų teisinės tvarkos pakeitimų ir Parlamentui perduoti iš dalies pakeistus profesinių organizacijų nuostatus priėmus horizontalųjį pagrindų įstatymą dėl viešųjų profesinių asociacijų. Matoma pažanga užtikrinant visapusiškai veikiančio kontaktinio centro veikimą; |
| --- | --- |

(17)

nors ir lėtai, bet toliau buvo daroma pažanga priimant teisėkūros pakeitimus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2006/123/EB (3) perkelti į nacionalinę teisę. Vis dar vėluojama priimti statybos įstatymus ir įstatymą dėl universitetų teisinės tvarkos pakeitimų ir Parlamentui perduoti iš dalies pakeistus profesinių organizacijų nuostatus priėmus horizontalųjį pagrindų įstatymą dėl viešųjų profesinių asociacijų. Matoma pažanga užtikrinant visapusiškai veikiančio kontaktinio centro veikimą;

| (18) | visiškai įgyvendinus naująją teisinę sistemą, vykdoma nuomos miestuose reforma. Vis dėlto reformos poveikį reikia nuolat vertinti; |
| --- | --- |

(18)

visiškai įgyvendinus naująją teisinę sistemą, vykdoma nuomos miestuose reforma. Vis dėlto reformos poveikį reikia nuolat vertinti;

| (19) | priėmus pagrindų įstatymą, kuriame nustatyti pagrindiniai nacionalinių reguliavimo institucijų veikimo principai, yra atitinkamai iš dalies keičiami nacionalinių reguliavimo institucijų įstatai. Kai kurie iš jų jau patvirtinti; |
| --- | --- |

(19)

priėmus pagrindų įstatymą, kuriame nustatyti pagrindiniai nacionalinių reguliavimo institucijų veikimo principai, yra atitinkamai iš dalies keičiami nacionalinių reguliavimo institucijų įstatai. Kai kurie iš jų jau patvirtinti;

| (20) | padaryta pažanga dėl priemonių, kuriomis siekiama gerinti licencijų išdavimo aplinką ir mažinti administracinę naštą, ir vyksta reglamentavimo, dėl kurio susidaro didelė našta, inventorizacija. Tačiau buvo atidėtas taisyklės „vienas priimamas, kito atsisakoma“ taikymas svarstant naują reglamentavimą, aplinkosaugos ir teritorijų planavimo priemonių priėmimas ir geologinio žvalgymo ir kasybos licencijų išdavimo tvarkų peržiūrėjimas; |
| --- | --- |

(20)

padaryta pažanga dėl priemonių, kuriomis siekiama gerinti licencijų išdavimo aplinką ir mažinti administracinę naštą, ir vyksta reglamentavimo, dėl kurio susidaro didelė našta, inventorizacija. Tačiau buvo atidėtas taisyklės „vienas priimamas, kito atsisakoma“ taikymas svarstant naują reglamentavimą, aplinkosaugos ir teritorijų planavimo priemonių priėmimas ir geologinio žvalgymo ir kasybos licencijų išdavimo tvarkų peržiūrėjimas;

| (21) | bankų kapitalo rezervai apskritai ir toliau yra pakankami taikant kapitalo reikalavimus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (4) dėl bankų nuosavų lėšų vertinimo. Tos kapitalo taisyklės taikytos nuo 2014 m. sausio mėn., nustačius bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficiento 7 % ribą visiems bankams ir 1 % punkto priedą didžiausiems keturiems bankams. Visos sistemos paskolų ir indėlių santykis sumažėjo iki 117,0 % ir veikiausiai dar mažės iki 2014 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(21)

bankų kapitalo rezervai apskritai ir toliau yra pakankami taikant kapitalo reikalavimus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (4) dėl bankų nuosavų lėšų vertinimo. Tos kapitalo taisyklės taikytos nuo 2014 m. sausio mėn., nustačius bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficiento 7 % ribą visiems bankams ir 1 % punkto priedą didžiausiems keturiems bankams. Visos sistemos paskolų ir indėlių santykis sumažėjo iki 117,0 % ir veikiausiai dar mažės iki 2014 m. pabaigos;

| (22) | nuolat stiprinamos pastangos diversifikuoti įmonių sektoriaus finansavimo šaltinius. Portugalijos Vyriausybė paskyrė komiteto, kuriuo įsteigiama plėtros finansų įstaiga (DFI), ekspertus. Komitetas turi parengti DFI steigimo dokumentus, ypač įstatus, kuriais nustatomas strateginis veiklos planas ir naujojo subjekto struktūra. DFI tikslas – supaprastinti ir centralizuoti finansinių priemonių, kurias remia Europos struktūriniai bei investicijų fondai ir kurios susijusios su finansavimo teikimu įmonių sektoriui, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(22)

nuolat stiprinamos pastangos diversifikuoti įmonių sektoriaus finansavimo šaltinius. Portugalijos Vyriausybė paskyrė komiteto, kuriuo įsteigiama plėtros finansų įstaiga (DFI), ekspertus. Komitetas turi parengti DFI steigimo dokumentus, ypač įstatus, kuriais nustatomas strateginis veiklos planas ir naujojo subjekto struktūra. DFI tikslas – supaprastinti ir centralizuoti finansinių priemonių, kurias remia Europos struktūriniai bei investicijų fondai ir kurios susijusios su finansavimo teikimu įmonių sektoriui, įgyvendinimą;

| (23) | Portugalijos valdžios institucijos sutiko konsultuodamosi su Banco de Portugal parengti strateginį planą dėl įmonių skolos perviršio problemos sprendimo ir kapitalo perskyrimo produktyviems ekonomikos sektoriams rėmimo kartu skatinant finansinį stabilumą; |
| --- | --- |

(23)

Portugalijos valdžios institucijos sutiko konsultuodamosi su Banco de Portugal parengti strateginį planą dėl įmonių skolos perviršio problemos sprendimo ir kapitalo perskyrimo produktyviems ekonomikos sektoriams rėmimo kartu skatinant finansinį stabilumą;

| (24) | buvo įgyvendintos Nacionalinės garantijų sistemos, administruojančios Vyriausybės finansuojamas kredito linijas, valdymo, efektyvumo ir rizikos valdymo praktikos gerinimo priemonės. Šiuo metu įgyvendinama nauja palūkanų normų viršutinės ribos nustatymo garantuojamoms paskoloms metodika; |
| --- | --- |

(24)

buvo įgyvendintos Nacionalinės garantijų sistemos, administruojančios Vyriausybės finansuojamas kredito linijas, valdymo, efektyvumo ir rizikos valdymo praktikos gerinimo priemonės. Šiuo metu įgyvendinama nauja palūkanų normų viršutinės ribos nustatymo garantuojamoms paskoloms metodika;

| (25) | atsižvelgiant į šiuos pokyčius, Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES turėtų būti iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(25)

atsižvelgiant į šiuos pokyčius, Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES turėtų būti iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Finansinė pagalba suteikiama per trejus metus ir šešias savaites nuo pirmosios dienos po šio sprendimo įsigaliojimo.“ |
| --- | --- |

1.

1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Finansinė pagalba suteikiama per trejus metus ir šešias savaites nuo pirmosios dienos po šio sprendimo įsigaliojimo.“

| 2. | 3 straipsnio 8 ir 9 dalys pakeičiamos taip:
  „8.   Portugalija, laikydamasi Susitarimo memorandumo sąlygų, 2014 m. priima šias priemones:






  a) | valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. neviršija 4 % BVP ir sustabdomas naujų įsiskolinimų kaupimasis. Apskaičiuojant šį deficito tikslą, neatsižvelgiama į galimas biudžetines bankų rėmimo priemonių išlaidas, susijusias su Vyriausybės finansų sektoriaus strategija. Šiam tikslui pasiekti Portugalija įgyvendina konsolidavimo priemones, kurių poveikis sudaro 2,3 % BVP, kaip numatyta 2014 m. Biudžeto įstatyme ir šiuo tikslu priimtuose papildomuose teisės aktuose; |
| --- | --- | --- |

2.

3 straipsnio 8 ir 9 dalys pakeičiamos taip:

„8.   Portugalija, laikydamasi Susitarimo memorandumo sąlygų, 2014 m. priima šias priemones:

a)

valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. neviršija 4 % BVP ir sustabdomas naujų įsiskolinimų kaupimasis. Apskaičiuojant šį deficito tikslą, neatsižvelgiama į galimas biudžetines bankų rėmimo priemonių išlaidas, susijusias su Vyriausybės finansų sektoriaus strategija. Šiam tikslui pasiekti Portugalija įgyvendina konsolidavimo priemones, kurių poveikis sudaro 2,3 % BVP, kaip numatyta 2014 m. Biudžeto įstatyme ir šiuo tikslu priimtuose papildomuose teisės aktuose;

| b) | siekdama kontroliuoti galimus išlaidų nuokrypius Vyriausybė atidžiai stebi, kad būtų laikomasi ministerijų išlaidų ribų, kas mėnesį teikdama ataskaitas Ministrų tarybai; |
| --- | --- |

b)

siekdama kontroliuoti galimus išlaidų nuokrypius Vyriausybė atidžiai stebi, kad būtų laikomasi ministerijų išlaidų ribų, kas mėnesį teikdama ataskaitas Ministrų tarybai;

| c) | Portugalija greitai nustato ir įgyvendina numatytus našlių ir našlaičių pensijai gauti būtinų sąlygų pakeitimus, taip pat iki kovo mėn. pabaigos parengia pagrindų įstatymą dėl internetinių lošimų licencijų pardavimo sąlygų. Be to, Portugalija imasi ryžtingų veiksmų, kad būtų įgyvendintas sutartas kai kurių uosto koncesijų pardavimas; |
| --- | --- |

c)

Portugalija greitai nustato ir įgyvendina numatytus našlių ir našlaičių pensijai gauti būtinų sąlygų pakeitimus, taip pat iki kovo mėn. pabaigos parengia pagrindų įstatymą dėl internetinių lošimų licencijų pardavimo sąlygų. Be to, Portugalija imasi ryžtingų veiksmų, kad būtų įgyvendintas sutartas kai kurių uosto koncesijų pardavimas;

| d) | kad būtų laikomasi fiskalinio konsolidavimo tikslų, visapusiška įmonių pelno mokesčio reforma įgyvendinama laikantis esamo biudžeto paketo apribojimų; |
| --- | --- |

d)

kad būtų laikomasi fiskalinio konsolidavimo tikslų, visapusiška įmonių pelno mokesčio reforma įgyvendinama laikantis esamo biudžeto paketo apribojimų;

| e) | išlaikoma centrinio, regioninio arba vietos lygmens mokesčių išlaidų nekeitimo taisyklė. Toliau turi būti stiprinamos kovos su įvairių rūšių mokesčių slėpimu ir sukčiavimu pastangos, inter alia, vykdant e. sąskaitų išrašymo sistemos stebėseną. Iki dvyliktos peržiūros atliekamas šešėlinės ekonomikos būsto rinkoje tyrimas, siekiant rasti būdų, kaip sumažinti nuomos mokesčių slėpimą; |
| --- | --- |

e)

išlaikoma centrinio, regioninio arba vietos lygmens mokesčių išlaidų nekeitimo taisyklė. Toliau turi būti stiprinamos kovos su įvairių rūšių mokesčių slėpimu ir sukčiavimu pastangos, inter alia, vykdant e. sąskaitų išrašymo sistemos stebėseną. Iki dvyliktos peržiūros atliekamas šešėlinės ekonomikos būsto rinkoje tyrimas, siekiant rasti būdų, kaip sumažinti nuomos mokesčių slėpimą;

| f) | jei neigiama teisinio ar kita biudžeto vykdymo rizika pasitvirtins, Portugalija įgyvendins aukštos kokybės kompensacines priemones deficito tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

f)

jei neigiama teisinio ar kita biudžeto vykdymo rizika pasitvirtins, Portugalija įgyvendins aukštos kokybės kompensacines priemones deficito tikslui pasiekti;

| g) | Vyriausybė patikslina priemones, būtinas biudžeto deficito tikslui, kuris 2015 m. neviršytų 2,5 % BVP, pasiekti. Konkretūs planai nurodomi 2014 m. fiskalinės strategijos dokumente, kuris turi būti paskelbtas iki 2014 m. balandžio mėn. pabaigos ir kuriame taip pat patikslinamos konkrečios šakinių ministerijų išlaidų viršutinės ribos. Siekiant įvykdyti Sąjungos biudžeto sistemos reikalavimus, tame dokumente taip pat pateikiama informacija apie vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto planus; |
| --- | --- |

g)

Vyriausybė patikslina priemones, būtinas biudžeto deficito tikslui, kuris 2015 m. neviršytų 2,5 % BVP, pasiekti. Konkretūs planai nurodomi 2014 m. fiskalinės strategijos dokumente, kuris turi būti paskelbtas iki 2014 m. balandžio mėn. pabaigos ir kuriame taip pat patikslinamos konkrečios šakinių ministerijų išlaidų viršutinės ribos. Siekiant įvykdyti Sąjungos biudžeto sistemos reikalavimus, tame dokumente taip pat pateikiama informacija apie vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto planus;

| h) | 2015 m. konsolidavimo strategija pagrindžiama, be kita ko, šiomis priemonėmis:






  i) | per 2014 metus Vyriausybė sukuria vieną darbo užmokesčio skalę, kuria siekiama racionalizuoti darbo užmokesčio politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą visų kategorijų karjerai viešajame sektoriuje ir kuri būtų įgyvendinta 2015 m.; |
| --- | --- | --- |

h)

2015 m. konsolidavimo strategija pagrindžiama, be kita ko, šiomis priemonėmis:

i)

per 2014 metus Vyriausybė sukuria vieną darbo užmokesčio skalę, kuria siekiama racionalizuoti darbo užmokesčio politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą visų kategorijų karjerai viešajame sektoriuje ir kuri būtų įgyvendinta 2015 m.;

| ii) | vienos darbo užmokesčio priedų skalės, kurią numatoma įgyvendinti 2014 m., poveikis biudžetui visiškai atsiskleidžia 2015 m.; |
| --- | --- |

ii)

vienos darbo užmokesčio priedų skalės, kurią numatoma įgyvendinti 2014 m., poveikis biudžetui visiškai atsiskleidžia 2015 m.;

| iii) | taikomos naujos visapusiškos priemonės, priskiriamos vykdomai pensijų reformai, kuria siekiama gerinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą. Pastaruoju metu paskirtas Pensijų reformos komitetas parengia konkrečius reformos aspektus. Reforma apima trumpalaikes priemones, kuriomis teisės į pensiją papildomai susiejamos su demografiniais bei ekonominiais kriterijais kartu laikantis progresyvumo principų ir atsižvelgiant į Konstitucinio Teismo sprendimą dėl viešojo sektoriaus darbuotojų pensijų sistemos (CGA) suderinimo su bendrąja pensijų sistema. Konkreti šios reformos struktūra iki dvyliktos peržiūros pateikiama kartu su įstatymo projektu, kuris Parlamentui turi būti pateiktas pirmoje šių metų pusėje. Patikslinami tolesni ilgalaikio pensijų sistemų tvarumo užtikrinimo etapai. Be to, Vyriausybė užtikrina, kad pastaruoju metu pailgintas pensinis amžius būtų faktiškai taikomas CGA pensininkams 2014 m., ir |
| --- | --- |

iii)

taikomos naujos visapusiškos priemonės, priskiriamos vykdomai pensijų reformai, kuria siekiama gerinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą. Pastaruoju metu paskirtas Pensijų reformos komitetas parengia konkrečius reformos aspektus. Reforma apima trumpalaikes priemones, kuriomis teisės į pensiją papildomai susiejamos su demografiniais bei ekonominiais kriterijais kartu laikantis progresyvumo principų ir atsižvelgiant į Konstitucinio Teismo sprendimą dėl viešojo sektoriaus darbuotojų pensijų sistemos (CGA) suderinimo su bendrąja pensijų sistema. Konkreti šios reformos struktūra iki dvyliktos peržiūros pateikiama kartu su įstatymo projektu, kuris Parlamentui turi būti pateiktas pirmoje šių metų pusėje. Patikslinami tolesni ilgalaikio pensijų sistemų tvarumo užtikrinimo etapai. Be to, Vyriausybė užtikrina, kad pastaruoju metu pailgintas pensinis amžius būtų faktiškai taikomas CGA pensininkams 2014 m., ir

| iv) | kitos priemonės, skirtos 2,5 % BVP tikslui pasiekti, apibrėžiamos iki balandžio mėn. vidurio; |
| --- | --- |

iv)

kitos priemonės, skirtos 2,5 % BVP tikslui pasiekti, apibrėžiamos iki balandžio mėn. vidurio;

| i) | vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinė strategija grindžiama tolesnėmis reformomis, kurios, inter alia, apibrėžtos Valstybės reformos pasiūlyme. Šiomis reformomis siekiama gerinti viešojo sektoriaus efektyvumą ir jo paslaugų kokybę. Remiantis pirmuoju konsultacijų su socialiniais partneriais raundu, šios darbotvarkės įgyvendinimo pažanga aptariama per dvyliktą peržiūrą; |
| --- | --- |

i)

vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinė strategija grindžiama tolesnėmis reformomis, kurios, inter alia, apibrėžtos Valstybės reformos pasiūlyme. Šiomis reformomis siekiama gerinti viešojo sektoriaus efektyvumą ir jo paslaugų kokybę. Remiantis pirmuoju konsultacijų su socialiniais partneriais raundu, šios darbotvarkės įgyvendinimo pažanga aptariama per dvyliktą peržiūrą;

| j) | Portugalija paskelbia mokesčių išlaidų ataskaitą, kaip 2014 m. biudžeto, apimančio centrinio, regioninio ir vietos lygmens administraciją, dalį; |
| --- | --- |

j)

Portugalija paskelbia mokesčių išlaidų ataskaitą, kaip 2014 m. biudžeto, apimančio centrinio, regioninio ir vietos lygmens administraciją, dalį;

| k) | siekdama gerinti viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės sistemą iki 2014 m. birželio mėn. pabaigos Portugalija Finansų ministerijoje sukuria apskaitos tarnybą. Viena iš jos užduočių yra užtikrinti tinkamą pajamų, išlaidų, turto ir įsipareigojimų, susijusių su Vyriausybės banko sąskaitomis, skola ir VPSP, apskaitą; |
| --- | --- |

k)

siekdama gerinti viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės sistemą iki 2014 m. birželio mėn. pabaigos Portugalija Finansų ministerijoje sukuria apskaitos tarnybą. Viena iš jos užduočių yra užtikrinti tinkamą pajamų, išlaidų, turto ir įsipareigojimų, susijusių su Vyriausybės banko sąskaitomis, skola ir VPSP, apskaitą;

| l) | siekiant užkirsti kelią naujų įsiskolinimų atsiradimui, visuose viešuosiuose subjektuose visiškai laikomasi Įsipareigojimų kontrolės įstatymo; |
| --- | --- |

l)

siekiant užkirsti kelią naujų įsiskolinimų atsiradimui, visuose viešuosiuose subjektuose visiškai laikomasi Įsipareigojimų kontrolės įstatymo;

| m) | Portugalija imasi papildomų priemonių, kad toliau stiprintų viešųjų finansų valdymo sistemą. Portugalija peržiūri Biudžeto sistemos įstatymą, kad į nacionalinę teisę iki kovo mėn. pabaigos būtų visiškai perkelti atitinkami Sąjungos teisės aktai. Be to, Portugalija visapusiškiau peržiūri šį įstatymą, kad ribojant biudžetinių subjektų skaičių ir peržiūrint nuosavų pajamų klasifikaciją būtų mažinamas biudžeto susiskaidymas; kad būtų racionalizuota biudžeto asignavimų struktūra; kad būtų sustiprinta atskaitomybė ir vidutinės trukmės laikotarpio sistemoje dar labiau įtvirtinti valstybės finansai. Pagrindiniai naujojo įstatymo aspektai ir struktūra parengiami iki 2014 m. balandžio mėn. pabaigos. Portugalija užtikrina, kad priemonės, skirtos naujai biudžeto sistemai įgyvendinti centrinės valdžios lygmeniu, taip pat būtų taikomos regioniniu bei vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

m)

Portugalija imasi papildomų priemonių, kad toliau stiprintų viešųjų finansų valdymo sistemą. Portugalija peržiūri Biudžeto sistemos įstatymą, kad į nacionalinę teisę iki kovo mėn. pabaigos būtų visiškai perkelti atitinkami Sąjungos teisės aktai. Be to, Portugalija visapusiškiau peržiūri šį įstatymą, kad ribojant biudžetinių subjektų skaičių ir peržiūrint nuosavų pajamų klasifikaciją būtų mažinamas biudžeto susiskaidymas; kad būtų racionalizuota biudžeto asignavimų struktūra; kad būtų sustiprinta atskaitomybė ir vidutinės trukmės laikotarpio sistemoje dar labiau įtvirtinti valstybės finansai. Pagrindiniai naujojo įstatymo aspektai ir struktūra parengiami iki 2014 m. balandžio mėn. pabaigos. Portugalija užtikrina, kad priemonės, skirtos naujai biudžeto sistemai įgyvendinti centrinės valdžios lygmeniu, taip pat būtų taikomos regioniniu bei vietos lygmenimis;

| n) | Portugalija visiškai įgyvendina naująją teisinę ir institucinę viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių (VPSP) sistemą. Įvairiuose sektoriuose turi būti vykdomos pakartotinės derybos dėl VPSP siekiant sumažinti jų poveikį biudžetui. Metinėse ataskaitose dėl VPSP yra laiku visapusiškai įvertinama VPSP ir koncesijų keliama fiskalinė rizika, kad būtų galima atlikti biudžeto fiskalinės rizikos vertinimą. Priėmus naująjį valstybinių įmonių pagrindų įstatymą ir atsižvelgiant į sustiprintą Finansų ministerijos kaip akcininkės vaidmenį, techniniam padaliniui valstybinėms įmonėms stebėti skiriama papildomų darbuotojų. Vyriausybė tęsia savo plačią valstybinių įmonių restruktūrizavimo programą siekdama išlaikyti ir stiprinti tvarią veiklos pusiausvyrą. Vyriausybė toliau vykdys jau numatytą privatizaciją; |
| --- | --- |

n)

Portugalija visiškai įgyvendina naująją teisinę ir institucinę viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių (VPSP) sistemą. Įvairiuose sektoriuose turi būti vykdomos pakartotinės derybos dėl VPSP siekiant sumažinti jų poveikį biudžetui. Metinėse ataskaitose dėl VPSP yra laiku visapusiškai įvertinama VPSP ir koncesijų keliama fiskalinė rizika, kad būtų galima atlikti biudžeto fiskalinės rizikos vertinimą. Priėmus naująjį valstybinių įmonių pagrindų įstatymą ir atsižvelgiant į sustiprintą Finansų ministerijos kaip akcininkės vaidmenį, techniniam padaliniui valstybinėms įmonėms stebėti skiriama papildomų darbuotojų. Vyriausybė tęsia savo plačią valstybinių įmonių restruktūrizavimo programą siekdama išlaikyti ir stiprinti tvarią veiklos pusiausvyrą. Vyriausybė toliau vykdys jau numatytą privatizaciją;

| o) | Portugalija tęsia reformų darbotvarkę, siekdama šiuolaikiško ir efektyvesnio pajamų administravimo, atitinkančio geriausią tarptautinę praktiką. Iki 2014 m. kovo mėn. Portugalija paskelbia 50 % vietos mokesčių įstaigų, kurios turi būti uždarytos iki 2014 m. gegužės mėn., sąrašą. Ištekliai, skirti mokesčių administravimo auditui atlikti, iki dvyliktos peržiūros padidinami ne mažiau kaip 30 % visų darbuotojų. Mokesčių administracijoje turi būti sukurtas naujas Mokesčių mokėtojų paslaugų departamentas, sujungiantis įvairias paslaugas mokesčių mokėtojams. Rizikos valdymo padalinys pradeda veikti visu pajėgumu pirmąjį 2014 m. ketvirtį, iš pradžių daugiausia dėmesio skirdamas tiksliniams projektams, kuriais būtų gerinamas savarankiškai dirbančių specialistų ir itin turtingų asmenų mokestinių prievolių vykdymas. Mokestinių prievolių vykdymo situacija nuolat stebima. Stiprinama pinigų plovimo prevencijos teisinė ir reguliavimo sistema, kad būtų veiksmingiau kovojama su pinigų plovimu ir susijusiais nusikaltimais, įskaitant mokestinius nusikaltimus; |
| --- | --- |

o)

Portugalija tęsia reformų darbotvarkę, siekdama šiuolaikiško ir efektyvesnio pajamų administravimo, atitinkančio geriausią tarptautinę praktiką. Iki 2014 m. kovo mėn. Portugalija paskelbia 50 % vietos mokesčių įstaigų, kurios turi būti uždarytos iki 2014 m. gegužės mėn., sąrašą. Ištekliai, skirti mokesčių administravimo auditui atlikti, iki dvyliktos peržiūros padidinami ne mažiau kaip 30 % visų darbuotojų. Mokesčių administracijoje turi būti sukurtas naujas Mokesčių mokėtojų paslaugų departamentas, sujungiantis įvairias paslaugas mokesčių mokėtojams. Rizikos valdymo padalinys pradeda veikti visu pajėgumu pirmąjį 2014 m. ketvirtį, iš pradžių daugiausia dėmesio skirdamas tiksliniams projektams, kuriais būtų gerinamas savarankiškai dirbančių specialistų ir itin turtingų asmenų mokestinių prievolių vykdymas. Mokestinių prievolių vykdymo situacija nuolat stebima. Stiprinama pinigų plovimo prevencijos teisinė ir reguliavimo sistema, kad būtų veiksmingiau kovojama su pinigų plovimu ir susijusiais nusikaltimais, įskaitant mokestinius nusikaltimus;

| p) | Portugalija pateikia ataskaitą, kurios tikslai yra šie:






  i) | nustatyti, kur dubliuojamos paslaugos ir jurisdikcija, taip pat kitus centrinio ir vietos lygmenų valdžios neveiksmingumo šaltinius ir |
| --- | --- | --- |

p)

Portugalija pateikia ataskaitą, kurios tikslai yra šie:

i)

nustatyti, kur dubliuojamos paslaugos ir jurisdikcija, taip pat kitus centrinio ir vietos lygmenų valdžios neveiksmingumo šaltinius ir

| ii) | pertvarkyti decentralizuotų ministerijų tarnybų tinklą panaudojant „Lojas do Cidadão“ (administracijos ir viešųjų paslaugų bendrų kontaktinių punktų) tinklą ir kitas priemones, veiksmingiau apimant geografines vietoves, taip pat labiau naudojantis bendromis paslaugomis ir skaitmeninės valdžios paslaugomis; |
| --- | --- |

ii)

pertvarkyti decentralizuotų ministerijų tarnybų tinklą panaudojant „Lojas do Cidadão“ (administracijos ir viešųjų paslaugų bendrų kontaktinių punktų) tinklą ir kitas priemones, veiksmingiau apimant geografines vietoves, taip pat labiau naudojantis bendromis paslaugomis ir skaitmeninės valdžios paslaugomis;

| q) | Portugalija toliau įgyvendina bendrų paslaugų viešojo administravimo srityje strategiją, ypač dėl žmogiškųjų išteklių valdymo ir informacinių ir ryšių technologijų; |
| --- | --- |

q)

Portugalija toliau įgyvendina bendrų paslaugų viešojo administravimo srityje strategiją, ypač dėl žmogiškųjų išteklių valdymo ir informacinių ir ryšių technologijų;

| r) | Portugalija toliau įgyvendina žmogiškųjų išteklių viešojo administravimo srityje valdymo reformas. Remiantis tyrimu ir ataskaita dėl darbo užmokesčio priedų, iki dvyliktos peržiūros pateikiamas vienos priedų skalės teisės akto projektas, kad ji būtų įgyvendinta iki 2014 m. birželio mėn. Naująjį bendrąjį Viešojo sektoriaus darbo įstatymą, kuriuo supaprastinamos ir sujungiamos esamos užimtumo viešajame sektoriuje taisyklės vadovaujantis privačiojo sektoriaus darbo kodekso struktūra, Parlamentas patvirtins iki 2014 m. kovo mėn.; |
| --- | --- |

r)

Portugalija toliau įgyvendina žmogiškųjų išteklių viešojo administravimo srityje valdymo reformas. Remiantis tyrimu ir ataskaita dėl darbo užmokesčio priedų, iki dvyliktos peržiūros pateikiamas vienos priedų skalės teisės akto projektas, kad ji būtų įgyvendinta iki 2014 m. birželio mėn. Naująjį bendrąjį Viešojo sektoriaus darbo įstatymą, kuriuo supaprastinamos ir sujungiamos esamos užimtumo viešajame sektoriuje taisyklės vadovaujantis privačiojo sektoriaus darbo kodekso struktūra, Parlamentas patvirtins iki 2014 m. kovo mėn.;

| s) | Portugalija užtikrina sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą ir efektyvumą toliau racionaliai naudodama paslaugas ir kontroliuodama išlaidas, įskaitant valstybės išlaidas vaistams ir stacionariajai sveikatos priežiūrai, ir naikindama įsiskolinimus; |
| --- | --- |

s)

Portugalija užtikrina sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą ir efektyvumą toliau racionaliai naudodama paslaugas ir kontroliuodama išlaidas, įskaitant valstybės išlaidas vaistams ir stacionariajai sveikatos priežiūrai, ir naikindama įsiskolinimus;

| t) | Portugalija tęsia vykdomą ligoninių tinklo reorganizaciją ir racionalizaciją, specializuodama, koncentruodama ir perskirstydama ligoninių paslaugas, ir užtikrina ligoninių reorganizavimo daugiamečio veiksmų plano įgyvendinimą; |
| --- | --- |

t)

Portugalija tęsia vykdomą ligoninių tinklo reorganizaciją ir racionalizaciją, specializuodama, koncentruodama ir perskirstydama ligoninių paslaugas, ir užtikrina ligoninių reorganizavimo daugiamečio veiksmų plano įgyvendinimą;

| u) | Portugalija vykdo didelės darbo rinkos segmentacijos mažinimo reformas; |
| --- | --- |

u)

Portugalija vykdo didelės darbo rinkos segmentacijos mažinimo reformas;

| v) | Portugalija skatina darbo užmokesčio pokyčius, atitinkančius darbo vietų kūrimo ir įmonių konkurencingumo didinimo tikslus, siekiant panaikinti makroekonominį disbalansą. Programos įgyvendinimo laikotarpiu minimalus darbo užmokestis didinamas tik tuomet, jei tai pagrįsta atsižvelgiant į ekonomikos ir darbo rinkos pokyčius; |
| --- | --- |

v)

Portugalija skatina darbo užmokesčio pokyčius, atitinkančius darbo vietų kūrimo ir įmonių konkurencingumo didinimo tikslus, siekiant panaikinti makroekonominį disbalansą. Programos įgyvendinimo laikotarpiu minimalus darbo užmokestis didinamas tik tuomet, jei tai pagrįsta atsižvelgiant į ekonomikos ir darbo rinkos pokyčius;

| w) | Portugalija ir toliau užtikrina aktyvios darbo rinkos politikos priemonių veiksmingumą, atsižvelgdama į vertinimo ataskaitos ir veiksmų plano, kuriuo siekiama gerinti valstybinių užimtumo tarnybų veikimą, rezultatus; |
| --- | --- |

w)

Portugalija ir toliau užtikrina aktyvios darbo rinkos politikos priemonių veiksmingumą, atsižvelgdama į vertinimo ataskaitos ir veiksmų plano, kuriuo siekiama gerinti valstybinių užimtumo tarnybų veikimą, rezultatus;

| x) | Portugalija toliau įgyvendina priemones, išdėstytas veiksmų planuose vidurinio išsilavinimo ir profesinio rengimo ir mokymo kokybei gerinti, ir didina verslo dalyvavimą profesinio rengimo ir mokymo sistemoje; |
| --- | --- |

x)

Portugalija toliau įgyvendina priemones, išdėstytas veiksmų planuose vidurinio išsilavinimo ir profesinio rengimo ir mokymo kokybei gerinti, ir didina verslo dalyvavimą profesinio rengimo ir mokymo sistemoje;

| y) | Portugalija įgyvendina planą, pagal kurį sukuriama nepriklausoma dujų ir elektros energijos logistikos operatoriaus bendrovė; |
| --- | --- |

y)

Portugalija įgyvendina planą, pagal kurį sukuriama nepriklausoma dujų ir elektros energijos logistikos operatoriaus bendrovė;

| z) | Portugalija įgyvendina tinkamas priemones, skirtas energijos tarifų skolai panaikinti ir nacionalinės elektros sistemos tvarumui užtikrinti; |
| --- | --- |

z)

Portugalija įgyvendina tinkamas priemones, skirtas energijos tarifų skolai panaikinti ir nacionalinės elektros sistemos tvarumui užtikrinti;

| aa) | Portugalija priima priemones, kuriomis gerinamas transporto sistemos veikimas; visiškai įgyvendinamas 2011–2015 m. Strateginis transporto planas, įskaitant ilgalaikius efektyvumo ir tvarumo užtikrinimo veiksmus; |
| --- | --- |

aa)

Portugalija priima priemones, kuriomis gerinamas transporto sistemos veikimas; visiškai įgyvendinamas 2011–2015 m. Strateginis transporto planas, įskaitant ilgalaikius efektyvumo ir tvarumo užtikrinimo veiksmus;

| bb) | Portugalija toliau vykdo ES geležinkelių dokumentų rinkinių perkėlimą į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

bb)

Portugalija toliau vykdo ES geležinkelių dokumentų rinkinių perkėlimą į nacionalinę teisę;

| cc) | Portugalija toliau gerina uostų valdymo sistemą, jos ekonominį reguliavimą ir veikimą; |
| --- | --- |

cc)

Portugalija toliau gerina uostų valdymo sistemą, jos ekonominį reguliavimą ir veikimą;

| dd) | Portugalija toliau šalina kliūtis patekti į rinką, švelnina esamus leidimų išdavimo reikalavimus ir mažina administracinę naštą paslaugų sektoriuje; |
| --- | --- |

dd)

Portugalija toliau šalina kliūtis patekti į rinką, švelnina esamus leidimų išdavimo reikalavimus ir mažina administracinę naštą paslaugų sektoriuje;

| ee) | Portugalija iki galo priima statybos įstatymus ir kitus dar nepriimtus sektorinius pakeitimus, reikalingus siekiant visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2006/123/EB, ir prireikus juos pateikia Parlamentui; |
| --- | --- |

ee)

Portugalija iki galo priima statybos įstatymus ir kitus dar nepriimtus sektorinius pakeitimus, reikalingus siekiant visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2006/123/EB, ir prireikus juos pateikia Parlamentui;

| ff) | Vyriausybė Parlamentui teikia pakeistus profesinių įstaigų statutus; |
| --- | --- |

ff)

Vyriausybė Parlamentui teikia pakeistus profesinių įstaigų statutus;

| gg) | Portugalija gerina verslo aplinką baigdama įgyvendinti administracinės naštos mažinimo reformas, visų pirma užtikrindama visapusišką kontaktinio centro veikimą, kad būtų laikomasi Direktyvos 2006/123/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB (5), ir dar labiau supaprastindama esamą licencijų išdavimo tvarką, reglamentavimą ir kitą ekonomikoje susidarančią administracinę naštą, kuri yra didžiausia ekonominės veiklos plėtojimo kliūtis; |
| --- | --- |

gg)

Portugalija gerina verslo aplinką baigdama įgyvendinti administracinės naštos mažinimo reformas, visų pirma užtikrindama visapusišką kontaktinio centro veikimą, kad būtų laikomasi Direktyvos 2006/123/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB (5), ir dar labiau supaprastindama esamą licencijų išdavimo tvarką, reglamentavimą ir kitą ekonomikoje susidarančią administracinę naštą, kuri yra didžiausia ekonominės veiklos plėtojimo kliūtis;

| hh) | priėmusi Įstatymo 6/2006 dėl naujos nuomos miestuose pakeitimus ir įstatymo galią turintį dekretą, kuriuo supaprastinama renovacijų administracinė procedūra, Portugalija vykdo išsamią būsto rinkos veikimo peržiūrą; |
| --- | --- |

hh)

priėmusi Įstatymo 6/2006 dėl naujos nuomos miestuose pakeitimus ir įstatymo galią turintį dekretą, kuriuo supaprastinama renovacijų administracinė procedūra, Portugalija vykdo išsamią būsto rinkos veikimo peržiūrą;

| ii) | Vyriausybė patvirtina atitinkamus nacionalinių reguliavimo institucijų įstatų pakeitimus ir užtikrina veiksmingą Konkurencijos institucijos finansavimo modelio veikimą; |
| --- | --- |

ii)

Vyriausybė patvirtina atitinkamus nacionalinių reguliavimo institucijų įstatų pakeitimus ir užtikrina veiksmingą Konkurencijos institucijos finansavimo modelio veikimą;

| jj) | Portugalija vertina pasirenkamosios PVM pinigų apskaitos sistemos poveikį; |
| --- | --- |

jj)

Portugalija vertina pasirenkamosios PVM pinigų apskaitos sistemos poveikį;

| kk) | Portugalija toliau įgyvendina visapusišką programą, kuria sprendžiamas per sudėtingų licencijų išdavimo procedūrų, reglamentavimo ir kitos ekonomikoje susidarančios administracinės naštos klausimas. |
| --- | --- |

kk)

Portugalija toliau įgyvendina visapusišką programą, kuria sprendžiamas per sudėtingų licencijų išdavimo procedūrų, reglamentavimo ir kitos ekonomikoje susidarančios administracinės naštos klausimas.

9.   Siekiant atkurti pasitikėjimą finansų sektoriumi, Portugalija siekia išlaikyti tinkamą kapitalo lygį savo bankų sektoriuje ir užtikrina metodišką įsiskolinimo mažinimą, laikydamasi Susitarimo memorandume nustatytų terminų. Šioje srityje Portugalija įgyvendina su Komisija, ECB ir TVF suderintą Portugalijos bankų sektoriaus strategiją, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas. Visų pirma Portugalija:

| a) | užtikrina, kad bankų kapitalo rezervai ir toliau būtų pakankami laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (6) nustatytų naujų kapitalo reikalavimų taisyklių; |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad bankų kapitalo rezervai ir toliau būtų pakankami laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (6) nustatytų naujų kapitalo reikalavimų taisyklių;

| b) | skatina bankus tvariai stiprinti savo užtikrinimo priemonių rezervus; |
| --- | --- |

b)

skatina bankus tvariai stiprinti savo užtikrinimo priemonių rezervus;

| c) | lieka įsipareigojusi toliau remti bankų sistemą, jei reikia, skatinti bankus ieškoti privačių sprendimų, o bankų mokumo paramos priemonės ištekliais pagal Sąjungos valstybės pagalbos taisykles galima toliau remti perspektyvius bankus, laikantis griežtų sąlygų; |
| --- | --- |

c)

lieka įsipareigojusi toliau remti bankų sistemą, jei reikia, skatinti bankus ieškoti privačių sprendimų, o bankų mokumo paramos priemonės ištekliais pagal Sąjungos valstybės pagalbos taisykles galima toliau remti perspektyvius bankus, laikantis griežtų sąlygų;

| d) | užtikrina subalansuotą ir metodišką bankų sektoriaus įsiskolinimo mažinimą – tai labai svarbu siekiant ilgam panaikinti finansavimo disbalansą ir vidutinės trukmės laikotarpiu sumažinti priklausomybę nuo Eurosistemos teikiamo finansavimo. Bankų finansavimo ir kapitalo planai peržiūrimi kas ketvirtį; |
| --- | --- |

d)

užtikrina subalansuotą ir metodišką bankų sektoriaus įsiskolinimo mažinimą – tai labai svarbu siekiant ilgam panaikinti finansavimo disbalansą ir vidutinės trukmės laikotarpiu sumažinti priklausomybę nuo Eurosistemos teikiamo finansavimo. Bankų finansavimo ir kapitalo planai peržiūrimi kas ketvirtį;

| e) | toliau stiprina Banco de Portugal priežiūros organizaciją, optimizuoja priežiūros procesus, kuria ir diegia naujas priežiūros metodikas ir priemones. Banco de Portugal peržiūrės neveiksnių paskolų standartus, siekdamas konvergencijos su kriterijais, įtrauktais į atitinkamą Europos bankininkystės institucijos techninį standartą laikantis Sąjungos lygmeniu nustatytų terminų; |
| --- | --- |

e)

toliau stiprina Banco de Portugal priežiūros organizaciją, optimizuoja priežiūros procesus, kuria ir diegia naujas priežiūros metodikas ir priemones. Banco de Portugal peržiūrės neveiksnių paskolų standartus, siekdamas konvergencijos su kriterijais, įtrauktais į atitinkamą Europos bankininkystės institucijos techninį standartą laikantis Sąjungos lygmeniu nustatytų terminų;

| f) | toliau kas ketvirtį stebi galimus bankų kapitalo poreikius, laikydamasi į ateitį orientuoto požiūrio nepalankiausiomis sąlygomis, taip pat integruodama naująją testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų vėlesnio paskirstymo pagal atskiras verslo linijas sistemą į kokybės užtikrinimo procesą, kuris leidžia peržiūrėti svarbiausius veiksnius siekiant rezultatų; |
| --- | --- |

f)

toliau kas ketvirtį stebi galimus bankų kapitalo poreikius, laikydamasi į ateitį orientuoto požiūrio nepalankiausiomis sąlygomis, taip pat integruodama naująją testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų vėlesnio paskirstymo pagal atskiras verslo linijas sistemą į kokybės užtikrinimo procesą, kuris leidžia peržiūrėti svarbiausius veiksnius siekiant rezultatų;

| g) | toliau atidžiai stebi priemonių, kurios nustatytos bankų, gavusių kapitalo paramą iš valstybės, restruktūrizavimo planuose, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

g)

toliau atidžiai stebi priemonių, kurios nustatytos bankų, gavusių kapitalo paramą iš valstybės, restruktūrizavimo planuose, įgyvendinimą;

| h) | užtikrina, kad visų trijų valstybinių specialiosios paskirties įmonių patronuojamosios įmonės ir turtas būtų parduoti laiku, be kita ko, per du atrinktus paslaugų teikėjus; |
| --- | --- |

h)

užtikrina, kad visų trijų valstybinių specialiosios paskirties įmonių patronuojamosios įmonės ir turtas būtų parduoti laiku, be kita ko, per du atrinktus paslaugų teikėjus;

| i) | analizuoja bankų gaivinimo planus ir sistemai teikia gaivinimo planų rekomendacijas, laikydamasi atitinkamų Europos bankininkystės institucijos techninių standartų bei atitinkamų Sąjungos teisės aktų dėl kredito įstaigų gaivinimo bei pertvarkymo, ir rengia pertvarkymo planus, remdamasi bankų pateiktomis ataskaitomis; |
| --- | --- |

i)

analizuoja bankų gaivinimo planus ir sistemai teikia gaivinimo planų rekomendacijas, laikydamasi atitinkamų Europos bankininkystės institucijos techninių standartų bei atitinkamų Sąjungos teisės aktų dėl kredito įstaigų gaivinimo bei pertvarkymo, ir rengia pertvarkymo planus, remdamasi bankų pateiktomis ataskaitomis;

| j) | rengia ketvirčio ataskaitas apie naujų restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimą; toliau stebi finansų įstaigų dalyvavimo namų ūkiams skirtoje neteisminėje skolų restruktūrizavimo procedūroje sistemos įgyvendinimą ir palengvina įmonių skolos restruktūrizavimo sistemos taikymą. Konsultuodamasi su Banco de Portugal parengia strateginį planą dėl įmonių skolos perviršio problemos sprendimo ir kapitalo perskyrimo produktyviems ekonomikos sektoriams rėmimo kartu skatinant finansinį stabilumą; |
| --- | --- |

j)

rengia ketvirčio ataskaitas apie naujų restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimą; toliau stebi finansų įstaigų dalyvavimo namų ūkiams skirtoje neteisminėje skolų restruktūrizavimo procedūroje sistemos įgyvendinimą ir palengvina įmonių skolos restruktūrizavimo sistemos taikymą. Konsultuodamasi su Banco de Portugal parengia strateginį planą dėl įmonių skolos perviršio problemos sprendimo ir kapitalo perskyrimo produktyviems ekonomikos sektoriams rėmimo kartu skatinant finansinį stabilumą;

| k) | per ketvirčio ataskaitas toliau stebi didelį įmonių ir namų ūkių sektorių įsiskolinimą ir naujosios skolų restruktūrizavimo sistemos įgyvendinimą, siekdama užtikrinti, kad jis veiktų kuo veiksmingiau; |
| --- | --- |

k)

per ketvirčio ataskaitas toliau stebi didelį įmonių ir namų ūkių sektorių įsiskolinimą ir naujosios skolų restruktūrizavimo sistemos įgyvendinimą, siekdama užtikrinti, kad jis veiktų kuo veiksmingiau;

| l) | remdamasi jau pateiktais pasiūlymais skatina įmonių sektoriaus finansavimo galimybių diversifikavimą, rengia ir įgyvendina sprendimus, kuriais įmonių sektoriui suteikiamos kitos finansavimo galimybės nei tradiciniai bankų kreditai, taikydama įvairias priemones, skirtas prieigai prie kapitalo rinkų gerinti; |
| --- | --- |

l)

remdamasi jau pateiktais pasiūlymais skatina įmonių sektoriaus finansavimo galimybių diversifikavimą, rengia ir įgyvendina sprendimus, kuriais įmonių sektoriui suteikiamos kitos finansavimo galimybės nei tradiciniai bankų kreditai, taikydama įvairias priemones, skirtas prieigai prie kapitalo rinkų gerinti;

| m) | toliau vertina Vyriausybės garantuojamų kredito priemonių patobulinimų poveikį faktinėms palūkanų normoms; yra pasirengusi prireikus įgyvendinti politines galimybes, siekdama užtikrinti, kad Vyriausybės garantuojamų paskolų kaina būtų nustatoma konkurencingai, skaidriai ir palankiai galutiniams vartotojams; reguliariai praneša apie pažangą; |
| --- | --- |

m)

toliau vertina Vyriausybės garantuojamų kredito priemonių patobulinimų poveikį faktinėms palūkanų normoms; yra pasirengusi prireikus įgyvendinti politines galimybes, siekdama užtikrinti, kad Vyriausybės garantuojamų paskolų kaina būtų nustatoma konkurencingai, skaidriai ir palankiai galutiniams vartotojams; reguliariai praneša apie pažangą;

| n) | įsteigia plėtros finansų įstaigą (DFI), kurios tikslas – supaprastinti ir centralizuoti finansinių priemonių, kurias remia Europos struktūriniai bei investicijų fondai, įgyvendinimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. DFI nepriima iš visuomenės indėlių arba kitų grąžintinų lėšų, neužsiima tiesioginiu skolinimu, neinvestuoja į Vyriausybės skolos priemones ir neteikia paskolų Vyriausybei. DFI veiklos modelio ir įstatų projektas bus parengtas taip, kad būtų išvengta papildomos naštos ar rizikos valstybės finansams. |
| --- | --- |

n)

įsteigia plėtros finansų įstaigą (DFI), kurios tikslas – supaprastinti ir centralizuoti finansinių priemonių, kurias remia Europos struktūriniai bei investicijų fondai, įgyvendinimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. DFI nepriima iš visuomenės indėlių arba kitų grąžintinų lėšų, neužsiima tiesioginiu skolinimu, neinvestuoja į Vyriausybės skolos priemones ir neteikia paskolų Vyriausybei. DFI veiklos modelio ir įstatų projektas bus parengtas taip, kad būtų išvengta papildomos naštos ar rizikos valstybės finansams.

(5)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22)."

(6)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).“"

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 23 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  OL L 118, 2010 5 12, p. 1.

1

(2)  2011 m. gegužės 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai (OL L 159, 2011 6 17, p. 88).

2

(3)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

4

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/84 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/84

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. balandžio 23 d.

patvirtinti atnaujintą Portugalijos makroekonominio koregavimo programą

(2014/235/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (1), ypač į jo 7 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Reglamentas (ES) Nr. 472/2013 taikomas valstybėms narėms, kurios jo įsigaliojimo metu jau gavo finansinę pagalbą, įskaitant pagalbą iš Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės (EFSM) ir (arba) Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF); |
| --- | --- |

(1)

Reglamentas (ES) Nr. 472/2013 taikomas valstybėms narėms, kurios jo įsigaliojimo metu jau gavo finansinę pagalbą, įskaitant pagalbą iš Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės (EFSM) ir (arba) Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF);

| (2) | Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 nustatomos valstybių narių, kurios gavo tokią finansinę pagalbą, makroekonominio koregavimo programų patvirtinimo taisyklės, kurias reikalinga taikyti kartu su Tarybos reglamentu (ES) Nr. 407/2010 (2), kai atitinkama valstybė narė gauna pagalbą ir pagal EFSM, ir iš kitų šaltinių; |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 nustatomos valstybių narių, kurios gavo tokią finansinę pagalbą, makroekonominio koregavimo programų patvirtinimo taisyklės, kurias reikalinga taikyti kartu su Tarybos reglamentu (ES) Nr. 407/2010 (2), kai atitinkama valstybė narė gauna pagalbą ir pagal EFSM, ir iš kitų šaltinių;

| (3) | Portugalijai buvo suteikta finansinė pagalba ir pagal EFSM Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2011/344/ES (3), ir iš EFSF; |
| --- | --- |

(3)

Portugalijai buvo suteikta finansinė pagalba ir pagal EFSM Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2011/344/ES (3), ir iš EFSF;

| (4) | siekiant nuoseklumo, pagal Reglamentą (ES) Nr. 472/2013 atnaujinta Portugalijos makroekonominio koregavimo programa turėtų būti patvirtinta atsižvelgiant į atitinkamas Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES nuostatas; |
| --- | --- |

(4)

siekiant nuoseklumo, pagal Reglamentą (ES) Nr. 472/2013 atnaujinta Portugalijos makroekonominio koregavimo programa turėtų būti patvirtinta atsižvelgiant į atitinkamas Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES nuostatas;

| (5) | pagal Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES 3 straipsnio 10 dalį Komisija kartu su Tarptautiniu valiutos fondu ir bendradarbiaudama su Europos Centriniu Banku atliko vienuoliktą peržiūrą, siekdama įvertinti Portugalijos valdžios institucijų padarytą pažangą įgyvendinant sutartas priemones pagal makroekonominio koregavimo programą, taip pat sutartų priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį. Todėl po tos peržiūros reikia padaryti kelis esamos makroekonominio koregavimo programos pakeitimus; |
| --- | --- |

(5)

pagal Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES 3 straipsnio 10 dalį Komisija kartu su Tarptautiniu valiutos fondu ir bendradarbiaudama su Europos Centriniu Banku atliko vienuoliktą peržiūrą, siekdama įvertinti Portugalijos valdžios institucijų padarytą pažangą įgyvendinant sutartas priemones pagal makroekonominio koregavimo programą, taip pat sutartų priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį. Todėl po tos peržiūros reikia padaryti kelis esamos makroekonominio koregavimo programos pakeitimus;

| (6) | tie pakeitimai nustatomi atitinkamose Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES su pakeitimais, padarytais Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2014/234/ES (4), nuostatose, |
| --- | --- |

(6)

tie pakeitimai nustatomi atitinkamose Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES su pakeitimais, padarytais Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2014/234/ES (4), nuostatose,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Patvirtinamos Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES 3 straipsnio 8 ir 9 dalyse išdėstytos priemonės, kurių Portugalija turi imtis įgyvendindama savo makroekonominio koregavimo programą.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 23 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. KOURKOULAS

---

(1)  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

1

(2)  2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (OL L 118, 2010 5 12, p. 1).

2

(3)  2011 m. gegužės 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai (OL L 159, 2011 6 17, p. 88).

3

(4)  2014 m. balandžio 23 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2014/234/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 75).

4

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/86 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/86

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. balandžio 24 d.

dėl Sąjungos finansinio įnašo, skirto Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje įgyvendinamoms stebėjimo ir kitoms neatidėliotinoms priemonėms, susijusioms su afrikiniu kiaulių maru

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2551)

(Tekstas autentiškas tik estų, latvių, lietuvių ir lenkų kalbomis)

(2014/236/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos sprendimą 2009/470/EB dėl išlaidų veterinarijos srityje (1), ypač į jo 8 straipsnį,

atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2), ypač į jo 84 straipsnį,

kadangi:

| (1) | afrikinis kiaulių maras (AKM) yra infekcinė virusinė naminių ir laukinių kiaulių liga, kuri paprastai yra mirtina ir kuri smarkiai trikdo Sąjungos vidaus prekybą ir gyvų kiaulių bei iš kiaulinių šeimos gyvūnų gautų produktų eksportą į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

(1)

afrikinis kiaulių maras (AKM) yra infekcinė virusinė naminių ir laukinių kiaulių liga, kuri paprastai yra mirtina ir kuri smarkiai trikdo Sąjungos vidaus prekybą ir gyvų kiaulių bei iš kiaulinių šeimos gyvūnų gautų produktų eksportą į trečiąsias šalis;

| (2) | po to, kai 2007 m. buvo patvirtinta, kad AKM yra Gruzijoje, liga išplito į Rusijos Federaciją. Visoje Rusijos europinėje dalyje užfiksuota nemažai ligos atvejų kiaulių ir šernų populiacijose. 2013 m. birželio mėn. Baltarusija pranešė apie AKM protrūkį tarp namų ūkiuose laikomų kiaulių Gardino regione, apie keturiasdešimt kilometrų nuo sienos su Lietuva ir netoli sienos su Lenkija; |
| --- | --- |

(2)

po to, kai 2007 m. buvo patvirtinta, kad AKM yra Gruzijoje, liga išplito į Rusijos Federaciją. Visoje Rusijos europinėje dalyje užfiksuota nemažai ligos atvejų kiaulių ir šernų populiacijose. 2013 m. birželio mėn. Baltarusija pranešė apie AKM protrūkį tarp namų ūkiuose laikomų kiaulių Gardino regione, apie keturiasdešimt kilometrų nuo sienos su Lietuva ir netoli sienos su Lenkija;

| (3) | Komisijos įgyvendinimo sprendime 2013/498/ES (3) numatytas Sąjungos finansinis įnašas, skirtas Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje, t. y. valstybėse narėse, kurioms kyla tiesioginė grėsmė, kad į jas pateks AKM, įgyvendinamoms stebėjimo ir kitoms neatidėliotinoms priemonėms, susijusioms su AKM; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos įgyvendinimo sprendime 2013/498/ES (3) numatytas Sąjungos finansinis įnašas, skirtas Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje, t. y. valstybėse narėse, kurioms kyla tiesioginė grėsmė, kad į jas pateks AKM, įgyvendinamoms stebėjimo ir kitoms neatidėliotinoms priemonėms, susijusioms su AKM;

| (4) | 2014 m. sausio mėn. ši liga užfiksuota Ukrainoje šernų populiacijoje ir ji vis dar plinta Baltarusijoje ir Rusijos Federacijoje. Be to, 2014 m. sausio mėn. du AKM atvejai nustatyti šernų populiacijoje Lietuvoje, o po kelių dienų dar du atvejai – šernų populiacijoje Lenkijoje. Abiejose valstybėse narėse liga pasireiškė prie sienos su Baltarusija. Todėl AKM padėtis šalyse, turinčiose bendrą sieną su Europos Sąjunga, kelia nuolatinę grėsmę Sąjungos kiaulių ūkiams, nes virusas gali išplisti valstybėse narėse, kurios turi bendrų sienų su trečiosiomis šalimis, kuriose yra virusas, nes iš užkrėstų teritorijų į Sąjungos teritoriją gali atklysti šernai; be to, užkratą gali platinti transporto priemonės, kuriomis buvo vežami gyvi gyvūnai, arba virusas gali plisti dėl produktų, gautų iš kiaulinių šeimos gyvūnų, įvežimo į Sąjungą be leidimo; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. sausio mėn. ši liga užfiksuota Ukrainoje šernų populiacijoje ir ji vis dar plinta Baltarusijoje ir Rusijos Federacijoje. Be to, 2014 m. sausio mėn. du AKM atvejai nustatyti šernų populiacijoje Lietuvoje, o po kelių dienų dar du atvejai – šernų populiacijoje Lenkijoje. Abiejose valstybėse narėse liga pasireiškė prie sienos su Baltarusija. Todėl AKM padėtis šalyse, turinčiose bendrą sieną su Europos Sąjunga, kelia nuolatinę grėsmę Sąjungos kiaulių ūkiams, nes virusas gali išplisti valstybėse narėse, kurios turi bendrų sienų su trečiosiomis šalimis, kuriose yra virusas, nes iš užkrėstų teritorijų į Sąjungos teritoriją gali atklysti šernai; be to, užkratą gali platinti transporto priemonės, kuriomis buvo vežami gyvi gyvūnai, arba virusas gali plisti dėl produktų, gautų iš kiaulinių šeimos gyvūnų, įvežimo į Sąjungą be leidimo;

| (5) | Estijai, Latvijai, Lietuvai ir Lenkijai kyla didesnė AKM paplitimo Sąjungoje rizika dėl šios ligos buvimo ir plitimo Baltarusijos, Rusijos Federacijos ir Ukrainos pasienio teritorijose. Šios valstybės narės pranešė Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie priemones, kurių jos ketina imtis siekdamos apsaugoti savo ir kitų valstybių narių teritorijas; |
| --- | --- |

(5)

Estijai, Latvijai, Lietuvai ir Lenkijai kyla didesnė AKM paplitimo Sąjungoje rizika dėl šios ligos buvimo ir plitimo Baltarusijos, Rusijos Federacijos ir Ukrainos pasienio teritorijose. Šios valstybės narės pranešė Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie priemones, kurių jos ketina imtis siekdamos apsaugoti savo ir kitų valstybių narių teritorijas;

| (6) | 2013 m. Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija įgyvendino stebėjimo priemones, kad anksti nustatytų, ar šernai ir naminės kiaulės neserga AKM. Siekiant geresnės AKM prevencijos, būtina imtis tam tikros stebėjimo veiklos šių valstybių narių teritorijoje; |
| --- | --- |

(6)

2013 m. Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija įgyvendino stebėjimo priemones, kad anksti nustatytų, ar šernai ir naminės kiaulės neserga AKM. Siekiant geresnės AKM prevencijos, būtina imtis tam tikros stebėjimo veiklos šių valstybių narių teritorijoje;

| (7) | transporto priemonių, kuriose gali būti AKM virusas, valymas ir dezinfekcija yra viena iš svarbiausių atsargumo priemonių, galinčių užkirsti kelią AKM plitimui Sąjungoje. Todėl Komisijos įgyvendinimo sprendime 2013/426/ES (4) nustatytos tam tikros priemonės, kuriomis užkertamas kelias AKM virusui patekti į Sąjungą iš Baltarusijos ir Rusijos Federacijos. Jame nustatyta, kad transporto priemonės, kuriomis buvo vežami gyvi gyvūnai ir kurios atvyksta į Sąjungą iš užkrėstų vietovių, yra tinkamai valomos ir dezinfekuojamos; |
| --- | --- |

(7)

transporto priemonių, kuriose gali būti AKM virusas, valymas ir dezinfekcija yra viena iš svarbiausių atsargumo priemonių, galinčių užkirsti kelią AKM plitimui Sąjungoje. Todėl Komisijos įgyvendinimo sprendime 2013/426/ES (4) nustatytos tam tikros priemonės, kuriomis užkertamas kelias AKM virusui patekti į Sąjungą iš Baltarusijos ir Rusijos Federacijos. Jame nustatyta, kad transporto priemonės, kuriomis buvo vežami gyvi gyvūnai ir kurios atvyksta į Sąjungą iš užkrėstų vietovių, yra tinkamai valomos ir dezinfekuojamos;

| (8) | nepaisant Komisijos reglamento (EB) Nr. 206/2009 (5) nuostatų, rizika, kad AKM pateks į Sąjungą per asmenines siuntas, kuriose paštu siunčiami arba keleivių (ypač vykstančių iš Baltarusijos, Rusijos Federacijos ir Ukrainos) bagaže vežami kiaulienos produktai, yra didesnė nei ta, į kurią būtų galima nekreipti dėmesio, ir todėl atvykimo punktuose reikia imtis papildomų veiksmų ir kontrolės; |
| --- | --- |

(8)

nepaisant Komisijos reglamento (EB) Nr. 206/2009 (5) nuostatų, rizika, kad AKM pateks į Sąjungą per asmenines siuntas, kuriose paštu siunčiami arba keleivių (ypač vykstančių iš Baltarusijos, Rusijos Federacijos ir Ukrainos) bagaže vežami kiaulienos produktai, yra didesnė nei ta, į kurią būtų galima nekreipti dėmesio, ir todėl atvykimo punktuose reikia imtis papildomų veiksmų ir kontrolės;

| (9) | be to, rengiant tikslines informavimo kampanijas suinteresuotiesiems asmenims, įskaitant veterinarus, profesionalius ir neprofesionalius ūkininkus, sunkvežimių vairuotojus, muitinės tarpininkus, keleivius ir plačiąją visuomenę, reikėtų pranešti apie AKM išplitimo riziką ir jo pasekmes ir didinti informuotumą apie ligą bei pasirengimą jai, laikantis nenumatytų atvejų planų, parengtų vadovaujantis Tarybos direktyva 2002/60/EB (6), kad būtų užtikrinti greiti veiksmai tuo atveju, jeigu AKM išplistų; |
| --- | --- |

(9)

be to, rengiant tikslines informavimo kampanijas suinteresuotiesiems asmenims, įskaitant veterinarus, profesionalius ir neprofesionalius ūkininkus, sunkvežimių vairuotojus, muitinės tarpininkus, keleivius ir plačiąją visuomenę, reikėtų pranešti apie AKM išplitimo riziką ir jo pasekmes ir didinti informuotumą apie ligą bei pasirengimą jai, laikantis nenumatytų atvejų planų, parengtų vadovaujantis Tarybos direktyva 2002/60/EB (6), kad būtų užtikrinti greiti veiksmai tuo atveju, jeigu AKM išplistų;

| (10) | 2014 m. AKM atvejų nustatyta šernų, gyvenančių Lietuvos ir Lenkijos teritorijoje, populiacijoje; šioms dviem valstybėms narėms kyla tiesioginė grėsmė dėl AKM buvimo už Baltarusijos sienos. Kad kuo labiau sumažintų ligos išplitimo riziką savo teritorijoje, Lietuva ir Lenkija ketina sumažinti ligai neatsparių gyvūnų populiaciją užkrėstų vietovių mažo biologinio saugumo kiaulių ūkiuose – bus skatinama skersti kiaules ir neleidžiama pildyti kiaulių ūkių mažiausiai vienus metus. 2013 m. gruodžio mėn. Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija pateikė neatidėliotinų priemonių įgyvendinimo 2014 m. vietovėse, kuriose, kaip manoma, yra didesnė AKM išplitimo iš Baltarusijos, Rusijos Federacijos ir Ukrainos rizika, atitinkamus planus ir išlaidų sąmatas. Komisija išnagrinėjo, ar tokie planai atitinka Sąjungos finansinio įnašo reikalavimus, ir nustatė, kad jie atitinka Direktyvos 2002/60/EB nuostatas; |
| --- | --- |

(10)

2014 m. AKM atvejų nustatyta šernų, gyvenančių Lietuvos ir Lenkijos teritorijoje, populiacijoje; šioms dviem valstybėms narėms kyla tiesioginė grėsmė dėl AKM buvimo už Baltarusijos sienos. Kad kuo labiau sumažintų ligos išplitimo riziką savo teritorijoje, Lietuva ir Lenkija ketina sumažinti ligai neatsparių gyvūnų populiaciją užkrėstų vietovių mažo biologinio saugumo kiaulių ūkiuose – bus skatinama skersti kiaules ir neleidžiama pildyti kiaulių ūkių mažiausiai vienus metus. 2013 m. gruodžio mėn. Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija pateikė neatidėliotinų priemonių įgyvendinimo 2014 m. vietovėse, kuriose, kaip manoma, yra didesnė AKM išplitimo iš Baltarusijos, Rusijos Federacijos ir Ukrainos rizika, atitinkamus planus ir išlaidų sąmatas. Komisija išnagrinėjo, ar tokie planai atitinka Sąjungos finansinio įnašo reikalavimus, ir nustatė, kad jie atitinka Direktyvos 2002/60/EB nuostatas;

| (11) | veiksmai, kurių ėmėsi Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija – ligos stebėjimas, transporto priemonių valymas ir dezinfekcija, informavimo kampanijų organizavimas – bendrai finansuojami taikant 50 % normą; |
| --- | --- |

(11)

veiksmai, kurių ėmėsi Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija – ligos stebėjimas, transporto priemonių valymas ir dezinfekcija, informavimo kampanijų organizavimas – bendrai finansuojami taikant 50 % normą;

| (12) | veiksmai, kurių Lietuva ir Lenkija ėmėsi, kad sumažintų kiaulių populiaciją užkrėstose vietovėse pasienyje su Baltarusija, turėtų būti bendrai finansuojami taikant 30 % normą; |
| --- | --- |

(12)

veiksmai, kurių Lietuva ir Lenkija ėmėsi, kad sumažintų kiaulių populiaciją užkrėstose vietovėse pasienyje su Baltarusija, turėtų būti bendrai finansuojami taikant 30 % normą;

| (13) | kadangi Estijos, Latvijos, Lietuvos ir Lenkijos pateiktos 2014 m. vykdyti suplanuotos neatidėliotinos kovos su AKM išplitimu iš Baltarusijos, Rusijos Federacijos ir Ukrainos priemonės yra pakankamai išsamus pagrindas, kaip nustatyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (7) 94 straipsnyje, šis sprendimas yra dotacijų darbo programoje nustatytų išlaidų finansavimo sprendimas; |
| --- | --- |

(13)

kadangi Estijos, Latvijos, Lietuvos ir Lenkijos pateiktos 2014 m. vykdyti suplanuotos neatidėliotinos kovos su AKM išplitimu iš Baltarusijos, Rusijos Federacijos ir Ukrainos priemonės yra pakankamai išsamus pagrindas, kaip nustatyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (7) 94 straipsnyje, šis sprendimas yra dotacijų darbo programoje nustatytų išlaidų finansavimo sprendimas;

| (14) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Dėl neatidėliotinų priemonių, kurių Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija ėmėsi 2014 m. siekdamos apsisaugoti nuo AKM, šios valstybės narės turi teisę gauti konkretų Sąjungos įnašą išlaidoms, patirtoms įgyvendinant 2 ir 3 dalyse aprašytas priemones, numatytas vykdyti 2014 m. sausio 1 d.–2014 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, kompensuoti.

2.   Sąjungos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % patirtų sąnaudų; mokama už tokios veiklos įgyvendinimą:

| a) | naminių kiaulių mėginių ėmimas; |
| --- | --- |

a)

naminių kiaulių mėginių ėmimas;

| b) | šernų mėginių ėmimas; |
| --- | --- |

b)

šernų mėginių ėmimas;

| c) | ELISA tyrimai; |
| --- | --- |

c)

ELISA tyrimai;

| d) | PGR ir sekos nustatymo tyrimai; |
| --- | --- |

d)

PGR ir sekos nustatymo tyrimai;

| e) | valymo bei dezinfekcijos įrangos ir dezinfekantų įsigijimas; |
| --- | --- |

e)

valymo bei dezinfekcijos įrangos ir dezinfekantų įsigijimas;

| f) | įrangos, visų pirma skirtos gyvūnų skerdenoms šalinti, įsigijimas; |
| --- | --- |

f)

įrangos, visų pirma skirtos gyvūnų skerdenoms šalinti, įsigijimas;

| g) | įrangos virusologiniams laboratoriniams tyrimams atlikti įsigijimas; |
| --- | --- |

g)

įrangos virusologiniams laboratoriniams tyrimams atlikti įsigijimas;

| h) | informuotumo didinimo kampanijos. |
| --- | --- |

h)

informuotumo didinimo kampanijos.

3.   Sąjungos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 30 % patirtų sąnaudų ir mokama Lietuvai bei Lenkijai, kad būtų kompensuoti kiaulių augintojų nuostoliai, patirti dėl anksti vykdomo kiaulių skerdimo užkrėstose vietovėse.

2 straipsnis

1.   1 straipsnio 1 dalyje nurodytų valstybių narių sąnaudoms, susijusioms su 1 straipsnio 2 dalies a, b, c ir d punktuose nurodyta veikla, padengti skiriama didžiausia suma vidutiniškai neviršija:

| a) | 0,5 EUR už kiekvieną naminę kiaulę, iš kurios paimti mėginiai; |
| --- | --- |

a)

0,5 EUR už kiekvieną naminę kiaulę, iš kurios paimti mėginiai;

| b) | 5 EUR už kiekvieną šerną, iš kurio paimti mėginiai; |
| --- | --- |

b)

5 EUR už kiekvieną šerną, iš kurio paimti mėginiai;

| c) | 2 EUR už ELISA tyrimą; |
| --- | --- |

c)

2 EUR už ELISA tyrimą;

| d) | 10 EUR už PGR ir sekos nustatymo tyrimą. |
| --- | --- |

d)

10 EUR už PGR ir sekos nustatymo tyrimą.

2.   1 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytos veiklos sąnaudoms padengti skiriama didžiausia suma vidutiniškai neviršija:

| a) | 6 000 EUR Estijai; |
| --- | --- |

a)

6 000 EUR Estijai;

| b) | 58 000 EUR Latvijai; |
| --- | --- |

b)

58 000 EUR Latvijai;

| c) | 950 000 EUR Lietuvai; |
| --- | --- |

c)

950 000 EUR Lietuvai;

| d) | 102 100 EUR Lenkijai. |
| --- | --- |

d)

102 100 EUR Lenkijai.

3.   1 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytos veiklos sąnaudoms padengti skiriama didžiausia suma neviršija:

| a) | 100 000 EUR Lietuvai; |
| --- | --- |

a)

100 000 EUR Lietuvai;

| b) | 150 000 EUR Lenkijai. |
| --- | --- |

b)

150 000 EUR Lenkijai.

4.   1 straipsnio 2 dalies g punkte nurodytos veiklos sąnaudoms padengti skiriama didžiausia suma neviršija:

| | 75 000 EUR Lietuvai. |
| --- | --- |

75 000 EUR Lietuvai.

5.   1 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytos veiklos sąnaudoms padengti skiriama didžiausia suma vidutiniškai neviršija:

| a) | 1 500 EUR Estijai, |
| --- | --- |

a)

1 500 EUR Estijai,

| b) | 15 000 EUR Latvijai; |
| --- | --- |

b)

15 000 EUR Latvijai;

| c) | 75 000 EUR Lietuvai; |
| --- | --- |

c)

75 000 EUR Lietuvai;

| d) | 11 250 EUR Lenkijai. |
| --- | --- |

d)

11 250 EUR Lenkijai.

6.   Sąjungos finansinis įnašas 1 straipsnio 3 dalyje nurodytoms valstybėms narėms neviršija:

| a) | 225 000 EUR Lietuvai; |
| --- | --- |

a)

225 000 EUR Lietuvai;

| b) | 337 500 EUR Lenkijai. |
| --- | --- |

b)

337 500 EUR Lenkijai.

7.   Sąjungos finansinis įnašas 1 straipsnio 1 dalyje nurodytoms valstybėms narėms neviršija:

| a) | 27 000 EUR Estijai, |
| --- | --- |

a)

27 000 EUR Estijai,

| b) | 190 000 EUR Latvijai; |
| --- | --- |

b)

190 000 EUR Latvijai;

| c) | 1 948 000 EUR Lietuvai; |
| --- | --- |

c)

1 948 000 EUR Lietuvai;

| d) | 1 341 000 EUR Lenkijai. |
| --- | --- |

d)

1 341 000 EUR Lenkijai.

8.   Sąjungos lėšomis finansuoti tinkamos yra tik tos 1 dalies c ir d punktuose nurodytų priemonių taikymo sąnaudos, kurias valstybės narės patiria:

| a) | tyrimų rinkiniams, reagentams ir visiems nustatytiems vartojimo reikmenims, naudojamiems atliekant laboratorinius tyrimus, įsigyti; |
| --- | --- |

a)

tyrimų rinkiniams, reagentams ir visiems nustatytiems vartojimo reikmenims, naudojamiems atliekant laboratorinius tyrimus, įsigyti;

| b) | dėl sąnaudų visų kategorijų darbuotojams, paskirtiems vien tik arba ne vien tik tyrimams atlikti laboratorijose; šios sąnaudos negali būti didesnės už faktinius darbuotojų atlyginimus kartu su socialinio draudimo įmokomis ir kitomis su atlyginimu susijusiomis teisės aktų nustatytomis sąnaudomis; |
| --- | --- |

b)

dėl sąnaudų visų kategorijų darbuotojams, paskirtiems vien tik arba ne vien tik tyrimams atlikti laboratorijose; šios sąnaudos negali būti didesnės už faktinius darbuotojų atlyginimus kartu su socialinio draudimo įmokomis ir kitomis su atlyginimu susijusiomis teisės aktų nustatytomis sąnaudomis;

| c) | dėl pridėtinių išlaidų, sudarančių 7 % a ir b punktuose nurodytų sąnaudų sumos. |
| --- | --- |

c)

dėl pridėtinių išlaidų, sudarančių 7 % a ir b punktuose nurodytų sąnaudų sumos.

3 straipsnis

1.   Sąjungos finansinis įnašas 1 straipsnyje nurodytoms priemonėms skiriamas, jei atitinkamos valstybės narės:

| a) | vykdo savo planuose numatytą veiklą ir įgyvendina numatytas priemones; |
| --- | --- |

a)

vykdo savo planuose numatytą veiklą ir įgyvendina numatytas priemones;

| b) | įgyvendina priemones pagal atitinkamas Sąjungos teisės nuostatas, įskaitant taisykles dėl konkurencijos ir viešųjų sutarčių sudarymo; |
| --- | --- |

b)

įgyvendina priemones pagal atitinkamas Sąjungos teisės nuostatas, įskaitant taisykles dėl konkurencijos ir viešųjų sutarčių sudarymo;

| c) | vėliausiai iki 2015 m. balandžio 30 d. pateikia Komisijai galutinę techninę ataskaitą dėl priemonių pagal I priedą ir galutinę finansinę ataskaitą pagal II priedą. |
| --- | --- |

c)

vėliausiai iki 2015 m. balandžio 30 d. pateikia Komisijai galutinę techninę ataskaitą dėl priemonių pagal I priedą ir galutinę finansinę ataskaitą pagal II priedą.

2.   Jeigu valstybė narė nesilaiko 1 dalyje nurodytų reikalavimų, Komisija, atsižvelgdama į pažeidimo pobūdį bei sunkumą ir į Sąjungai padarytus finansinius nuostolius, gali proporcingai sumažinti Sąjungos finansinį įnašą.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Estijos Respublikai, Latvijos Respublikai, Lietuvos Respublikai ir Lenkijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 24 d.

Komisijos vardu

Tonio BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 155, 2009 6 18, p. 30.

1

(2)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

2

(3)  2013 m. spalio 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/498/ES dėl Sąjungos finansinio įnašo, skirto Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje įgyvendinamoms stebėjimo ir kitoms neatidėliotinoms priemonėms, susijusioms su kaimyninėse trečiosiose šalyse nustatytu afrikiniu kiaulių maru (OL L 272, 2013 10 12, p. 47).

3

(4)  2013 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/426/ES dėl priemonių, skirtų neleisti afrikinio kiaulių maro virusui patekti į Sąjungą iš tam tikrų trečiųjų šalių ar jų teritorijų dalių, kuriose ta liga nustatyta, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2011/78/ES (OL L 211, 2013 8 7, p. 5).

4

(5)  2009 m. kovo 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 206/2009 dėl gyvūninių produktų asmeninių siuntų įvežimo į Bendriją, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 136/2004 (OL L 77, 2009 3 24, p. 1).

5

(6)  2002 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 2002/60/EB, nustatanti konkrečias nuostatas dėl afrikinio kiaulių maro kontrolės ir iš dalies pakeičianti Direktyvos 92/119/EEB nuostatas dėl Tešeno ligos ir afrikinio kiaulių maro (OL L 192, 2002 7 20, p. 27).

6

(7)  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).

7

---

I PRIEDAS

Stebėjimo priemonių, susijusių su šernų ir naminių kiaulių afrikiniu kiaulių maru galutinė techninė ataskaita

Valstybė narė:

Data:

| 1. | Techninis padėties vertinimas:






  1.1. | Epidemiologiniai žemėlapiai: |
| --- | --- | --- |

1.

Techninis padėties vertinimas:

1.1.

Epidemiologiniai žemėlapiai:

| 1.2. | Informacija apie stebėjimą: |
| --- | --- |

1.2.

Informacija apie stebėjimą:

| Valstybė narė arba trečioji šalis | Naminių kiaulių, iš kurių paimti mėginiai, skaičius | Šernų, iš kurių paimti mėginiai, skaičius | Tyrimo rūšis (1) | Tyrimų skaičius | Naminių kiaulių, kurių tyrimo rezultatai teigiami, skaičius | Šernų, kurių tyrimo rezultatai teigiami, skaičius |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| Iš viso 2014 m. | | | | | | |

Valstybė narė arba trečioji šalis

Naminių kiaulių, iš kurių paimti mėginiai, skaičius

Šernų, iš kurių paimti mėginiai, skaičius

Tyrimo rūšis (1)

Tyrimų skaičius

Naminių kiaulių, kurių tyrimo rezultatai teigiami, skaičius

Šernų, kurių tyrimo rezultatai teigiami, skaičius

Iš viso 2014 m.

| 2. | Tikslų įgyvendinimas ir techniniai sunkumai: |
| --- | --- |

2.

Tikslų įgyvendinimas ir techniniai sunkumai:

| 3. | Papildoma epidemiologinė informacija: epidemiologiniai tyrimai, rasta nugaišusių gyvūnų, gyvūnų, kurių rezultatai teigiami, amžiaus pasiskirstymas, nustatyti patologiniai pakitimai ir t. t. |
| --- | --- |

3.

Papildoma epidemiologinė informacija: epidemiologiniai tyrimai, rasta nugaišusių gyvūnų, gyvūnų, kurių rezultatai teigiami, amžiaus pasiskirstymas, nustatyti patologiniai pakitimai ir t. t.

---

(1)  Nurodyti: ELISA, PGR, Ag-ELISA, viruso izoliavimas, kita (nurodyti).

---

II PRIEDAS

Su afrikiniu kiaulių maru susijusių neatidėliotinų priemonių galutinė finansinė ataskaita

Valstybė narė:

Data:

| 1. | Stebėjimo priemonės, susijusios su šernų ir naminių kiaulių afrikiniu kiaulių maru
















  Mėginių ėmimas |
| --- | --- |
| Kategorija | Mėginio ėmimo sąnaudos |
| Ištirtų gyvūnų skaičius | Vieno gyvūno tyrimo sąnaudos | Iš viso sąnaudų |
| Naminės kiaulės | | | |
| Šernai | | | |
| | | | |
| Laboratoriniai tyrimai |
| | Atliktų tyrimų skaičius | Tyrimų sąnaudos (1) |
| Laboratoriniai tyrimai
  (1) | Darbuotojai
  (2) | Pridėtinės išlaidos
  (3)=(1)+(2)×0,07 | Iš viso sąnaudų
  (4)= (1)+(2)+(3) |
| Serologiniai tyrimai (ELISA) | | | | | |
| PGR tyrimai | | | | | |
| Sekos nustatymo tyrimai | | | | | |

1.

Stebėjimo priemonės, susijusios su šernų ir naminių kiaulių afrikiniu kiaulių maru

Mėginių ėmimas

Kategorija

Mėginio ėmimo sąnaudos

Ištirtų gyvūnų skaičius

Vieno gyvūno tyrimo sąnaudos

Iš viso sąnaudų

Naminės kiaulės

Šernai

Laboratoriniai tyrimai

Atliktų tyrimų skaičius

Tyrimų sąnaudos (1)

Laboratoriniai tyrimai

(1)

Darbuotojai

(2)

Pridėtinės išlaidos

(3)=(1)+(2)×0,07

Iš viso sąnaudų

(4)= (1)+(2)+(3)

Serologiniai tyrimai (ELISA)

PGR tyrimai

Sekos nustatymo tyrimai

| 2. | Valymas ir dezinfekcija:






  2 a) | ĮRANGA







  Aprašymas | Sąnaudos arba vertė (be PVM) | Pirkimo data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Iš viso | | |

2.

Valymas ir dezinfekcija:

2 a)

ĮRANGA

Aprašymas

Sąnaudos arba vertė (be PVM)

Pirkimo data

Iš viso

| 2 b) | DEZINFEKANTAS







  Aprašymas | Sąnaudos arba vertė (be PVM) | Pirkimo data |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Iš viso | | |

2 b)

DEZINFEKANTAS

Aprašymas

Sąnaudos arba vertė (be PVM)

Pirkimo data

Iš viso

| 3. | 1 STRAIPSNIO 2 DALIES f IR g PUNKTUOSE NURODYTA ĮRANGA







  Aprašymas | Sąnaudos arba vertė (be PVM) | Pirkimo data |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Iš viso | | |

3.

1 STRAIPSNIO 2 DALIES f IR g PUNKTUOSE NURODYTA ĮRANGA

Aprašymas

Sąnaudos arba vertė (be PVM)

Pirkimo data

Iš viso

| 4. | KOMPENSACIJA UŽ KIAULES
















  Svoris sunaikinimo dieną | Kiekvienos kategorijos gyvūnų skaičius | Už kiekvieną kategoriją mokama suma | Kitos sąnaudos, tiesiogiai atlyginamos ūkininkui
  (be PVM) | Visa kompensacijos suma
  (be PVM) | Mokėjimo data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| paršavedės | kuiliai | paršeliai | kiaulės | paršavedės | kuiliai | paršeliai | kiaulės |
| | | | | | | | | | | | |

4.

KOMPENSACIJA UŽ KIAULES

Svoris sunaikinimo dieną

Kiekvienos kategorijos gyvūnų skaičius

Už kiekvieną kategoriją mokama suma

Kitos sąnaudos, tiesiogiai atlyginamos ūkininkui

(be PVM)

Visa kompensacijos suma

(be PVM)

Mokėjimo data

paršavedės

kuiliai

paršeliai

kiaulės

paršavedės

kuiliai

paršeliai

kiaulės

| 5. | INFORMUOTUMO DIDINIMO KAMPANIJOS:







  Veiklos aprašas | Sąnaudos arba vertė (be PVM) | Renginio data |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Iš viso | | |

5.

INFORMUOTUMO DIDINIMO KAMPANIJOS:

Veiklos aprašas

Sąnaudos arba vertė (be PVM)

Renginio data

Iš viso

| 6. | Patvirtinu, kad:






  — | šios išlaidos yra faktiškai patirtos, tiksliai užfiksuotos buhalterijoje ir yra tinkamos finansuoti pagal šio sprendimo nuostatas, |
| --- | --- | --- |

6.

Patvirtinu, kad:

—

šios išlaidos yra faktiškai patirtos, tiksliai užfiksuotos buhalterijoje ir yra tinkamos finansuoti pagal šio sprendimo nuostatas,

| — | visi su šiomis išlaidomis susiję patvirtinamieji dokumentai yra saugomi patikros tikslais, |
| --- | --- |

—

visi su šiomis išlaidomis susiję patvirtinamieji dokumentai yra saugomi patikros tikslais,

| — | nepateikta kitų paraiškų Sąjungos įnašui gauti už šias priemones ir visos pajamos, gautos atliekant veiksmus pagal jas, yra deklaruotos Komisijai, |
| --- | --- |

—

nepateikta kitų paraiškų Sąjungos įnašui gauti už šias priemones ir visos pajamos, gautos atliekant veiksmus pagal jas, yra deklaruotos Komisijai,

| — | priemonės įgyvendintos laikantis atitinkamų Sąjungos teisės aktų, |
| --- | --- |

—

priemonės įgyvendintos laikantis atitinkamų Sąjungos teisės aktų,

| — | taikomos kontrolės procedūros, visų pirma skirtos deklaruojamų sumų tikslumui patikrinti, siekiant išvengti pažeidimų, juos nustatyti ir ištaisyti. |
| --- | --- |

—

taikomos kontrolės procedūros, visų pirma skirtos deklaruojamų sumų tikslumui patikrinti, siekiant išvengti pažeidimų, juos nustatyti ir ištaisyti.

Data:

Už veiklą atsakingo direktoriaus pavardė ir parašas:

---

(1)  Visos sąnaudos yra be PVM.

---

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/93 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/93

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. balandžio 24 d.

dėl priemonių, kuriomis siekiama neleisti patekti į Sąjungą ir joje išplisti kenksmingiesiems organizmams, taikymo tam tikriems Indijos kilmės vaisiams ir daržovėms

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2601)

(2014/237/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams arba augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), ypač į jos 16 straipsnio 3 dalies trečiąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | valstybių narių atlikti augalų sveikatos patikrinimai (buvo patikrintos tam tikrų Indijos kilmės augalų ir augalinių produktų siuntos) parodė, kad siuntos būdavo dažnai sulaikomos jose aptikus kenksmingųjų organizmų, daugiausia Tephritidae (ne europinių), Thrips palmi Karny arba Bemisia tabaci Genn. Nuo 2010 m. nuolat daugėja sulaikomų Indijos kilmės siuntų, kuriose yra kenksmingųjų organizmų, skaičius. Daugelis sulaikymo atvejų susiję su Colocasia sp. augalais, išskyrus sėklas ir šaknis, ir Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. ir Trichosanthes L. augalais, išskyrus sėklas (toliau – minėtos prekės); |
| --- | --- |

(1)

valstybių narių atlikti augalų sveikatos patikrinimai (buvo patikrintos tam tikrų Indijos kilmės augalų ir augalinių produktų siuntos) parodė, kad siuntos būdavo dažnai sulaikomos jose aptikus kenksmingųjų organizmų, daugiausia Tephritidae (ne europinių), Thrips palmi Karny arba Bemisia tabaci Genn. Nuo 2010 m. nuolat daugėja sulaikomų Indijos kilmės siuntų, kuriose yra kenksmingųjų organizmų, skaičius. Daugelis sulaikymo atvejų susiję su Colocasia sp. augalais, išskyrus sėklas ir šaknis, ir Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. ir Trichosanthes L. augalais, išskyrus sėklas (toliau – minėtos prekės);

| (2) | Indijoje Komisijos atlikti auditai, visų pirma 2010 ir 2013 m., rodo, kad fitosanitarijos eksporto sertifikavimo sistemoje yra trūkumų. Nepaisant Indijos patikinimų ir veiksmų sulaikymo atvejų skaičius 2013 m. toliau didėjo; |
| --- | --- |

(2)

Indijoje Komisijos atlikti auditai, visų pirma 2010 ir 2013 m., rodo, kad fitosanitarijos eksporto sertifikavimo sistemoje yra trūkumų. Nepaisant Indijos patikinimų ir veiksmų sulaikymo atvejų skaičius 2013 m. toliau didėjo;

| (3) | atsižvelgiant į šių auditų rezultatus ir sulaikymo atvejų skaičių padaryta išvada, kad dabartinės fitosanitarinės apsaugos priemonės nėra pakankamos norint užtikrinti, kad siuntos nebūtų užkrėstos kenksmingaisiais organizmais arba kad būtų sprendžiamas klausimas dėl kenksmingųjų organizmų patekimo į Sąjungą su importuojamomis minėtomis prekėmis rizikos; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į šių auditų rezultatus ir sulaikymo atvejų skaičių padaryta išvada, kad dabartinės fitosanitarinės apsaugos priemonės nėra pakankamos norint užtikrinti, kad siuntos nebūtų užkrėstos kenksmingaisiais organizmais arba kad būtų sprendžiamas klausimas dėl kenksmingųjų organizmų patekimo į Sąjungą su importuojamomis minėtomis prekėmis rizikos;

| (4) | turėtų būti imtasi priemonių, skirtų spręsti klausimą dėl rizikos, kurią kelia minėtų Indijos kilmės prekių importas į Sąjungą. Todėl turėtų būti uždrausta įvežti į Sąjungą minėtas Indijos kilmės prekes; |
| --- | --- |

(4)

turėtų būti imtasi priemonių, skirtų spręsti klausimą dėl rizikos, kurią kelia minėtų Indijos kilmės prekių importas į Sąjungą. Todėl turėtų būti uždrausta įvežti į Sąjungą minėtas Indijos kilmės prekes;

| (5) | siekiant spręsti klausimą dėl išliekančios patekimo rizikos ir suteikti Indijai galimybę atnaujinti sertifikavimo sistemą, priemonės turėtų galioti iki 2015 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(5)

siekiant spręsti klausimą dėl išliekančios patekimo rizikos ir suteikti Indijai galimybę atnaujinti sertifikavimo sistemą, priemonės turėtų galioti iki 2015 m. gruodžio 31 d.;

| (6) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Draudžiama įvežti į Sąjungos teritoriją Indijos kilmės Colocasia sp. augalus, išskyrus sėklas ir šaknis, ir Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. ir Trichosanthes L. augalus, išskyrus sėklas.

2 straipsnis

Šis sprendimas baigia galioti 2015 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 24 d.

Komisijos vardu

Tonio BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1.

1

---

Pranešimas skaitytojui

| 26.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 125/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 125/95

---

Pastaba skaitytojui – L 117

---