# Europeiska unionens C 177/11 j

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 177 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | femtiosjunde årgången11 juni 2014 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 177

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

femtiosjunde årgången11 juni 2014

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | EESK:s 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 |
| 2014/C 177/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Samverkans- eller deltagarkonsumtion: en modell för hållbar utveckling för 2000-talet (Yttrande på eget initiativ) | 1 |
| 2014/C 177/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En strategi mot den svarta ekonomin och odeklarerat arbete (yttrande på eget initiativ) | 9 |
| 2014/C 177/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Tillgänglighet – en mänsklig rättighet för personer med funktionsnedsättning (yttrande på eget initiativ) | 15 |
| 2014/C 177/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse: definition, mätredskap, utmaningar, europeiska initiativ (yttrande på eget initiativ) | 24 |
| 2014/C 177/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s strategi för området kring Adriatiska havet och Joniska havet (EUSAIR) (förberedande yttrande) | 32 |
| 2014/C 177/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitikCOM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE) | 40 |
| 2014/C 177/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 260/2012 när det gäller övergången till EU-omfattande betalningar och autogireringar
  COM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD) | 41 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014

2014/C 177/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Samverkans- eller deltagarkonsumtion: en modell för hållbar utveckling för 2000-talet (Yttrande på eget initiativ)

1

2014/C 177/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En strategi mot den svarta ekonomin och odeklarerat arbete (yttrande på eget initiativ)

9

2014/C 177/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Tillgänglighet – en mänsklig rättighet för personer med funktionsnedsättning (yttrande på eget initiativ)

15

2014/C 177/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse: definition, mätredskap, utmaningar, europeiska initiativ (yttrande på eget initiativ)

24

2014/C 177/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s strategi för området kring Adriatiska havet och Joniska havet (EUSAIR) (förberedande yttrande)

32

2014/C 177/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitikCOM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE)

COM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE)

40

2014/C 177/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 260/2012 när det gäller övergången till EU-omfattande betalningar och autogireringar
  COM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD)

COM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD)

41

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN |
| | EESK:s 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 |
| 2014/C 177/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal
  COM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD) | 42 |
| 2014/C 177/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll
  COM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD) | 48 |
| 2014/C 177/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om nya psykoaktiva ämnen
  COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)


  COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD) | 52 |
| 2014/C 177/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Naiades II-paketet, som omfattar följande tre dokument: Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 718/1999 om en politik för gemenskapens flottkapacitet inom inlandssjöfarten för att främja transporter på de inre vattenvägarnaCOM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EGCOM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Transporter av hög kvalitet på inre vattenvägar – Naiades IICOM(2013) 623 final | 58 |
| 2014/C 177/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Nya åtgärder på EU:s inre marknad för teletjänster som omfattar följande två dokument: Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att fullborda den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation och upprätta en uppkopplad kontinent, och om ändring av direktiven 2002/20/EG, 2002/21/EG och 2002/22/EG samt förordningarna (EG) nr 1211/2009 och (EU) nr 531/2012COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD)Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en inre telekommarknadCOM(2013) 634 final | 64 |
| 2014/C 177/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den europeiska högre utbildningen i världenCOM(2013) 499 final | 71 |
| 2014/C 177/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Samrådsmeddelande om hållbar användning av fosforCOM(2013) 517 final | 78 |
| 2014/C 177/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arterCOM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD) | 84 |
| 2014/C 177/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, med hänsyn till genomförandet 2020 av en internationell överenskommelse om tillämpning av en global marknadsbaserad åtgärd för utsläpp från internationell luftfartCOM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD) | 88 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014

2014/C 177/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal
  COM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD)

COM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD)

42

2014/C 177/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll
  COM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD)

COM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD)

48

2014/C 177/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om nya psykoaktiva ämnen
  COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)


  COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD)

COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)

COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD)

52

2014/C 177/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Naiades II-paketet, som omfattar följande tre dokument: Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 718/1999 om en politik för gemenskapens flottkapacitet inom inlandssjöfarten för att främja transporter på de inre vattenvägarnaCOM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EGCOM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Transporter av hög kvalitet på inre vattenvägar – Naiades IICOM(2013) 623 final

COM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)

COM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)

COM(2013) 623 final

58

2014/C 177/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Nya åtgärder på EU:s inre marknad för teletjänster som omfattar följande två dokument: Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att fullborda den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation och upprätta en uppkopplad kontinent, och om ändring av direktiven 2002/20/EG, 2002/21/EG och 2002/22/EG samt förordningarna (EG) nr 1211/2009 och (EU) nr 531/2012COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD)Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en inre telekommarknadCOM(2013) 634 final

COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD)

COM(2013) 634 final

64

2014/C 177/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den europeiska högre utbildningen i världenCOM(2013) 499 final

COM(2013) 499 final

71

2014/C 177/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Samrådsmeddelande om hållbar användning av fosforCOM(2013) 517 final

COM(2013) 517 final

78

2014/C 177/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arterCOM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD)

COM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD)

84

2014/C 177/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, med hänsyn till genomförandet 2020 av en internationell överenskommelse om tillämpning av en global marknadsbaserad åtgärd för utsläpp från internationell luftfartCOM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD)

COM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD)

88

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Samverkans- eller deltagarkonsumtion: en modell för hållbar utveckling för 2000-talet” (Yttrande på eget initiativ)

(2014/C 177/01)

Föredragande: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Den 14 februari 2013 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

”Samverkans- eller deltagarkonsumtion: en modell för hållbar utveckling för 2000-talet”

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 december 2013.

Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari 2014) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 121 röster för, 2 röster emot och 3 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Samverkans- eller deltagarkonsumtion blir allt vanligare i fler och fler samhällen och städer över hela världen som använder tekniknät för att göra mer med mindre, genom t.ex. uthyrning, lån, utbyte och gåvor eller genom att dela på produkter i en hittills oanad omfattning. |
| --- | --- |

1.1

Samverkans- eller deltagarkonsumtion blir allt vanligare i fler och fler samhällen och städer över hela världen som använder tekniknät för att göra mer med mindre, genom t.ex. uthyrning, lån, utbyte och gåvor eller genom att dela på produkter i en hittills oanad omfattning.

| 1.2 | De ekonomiska konsekvenserna (1) av detta går hand i hand med en förändrad syn på arbetet, där samverkans- eller deltagarkonsumtion betraktas som en viktig potentiell källa till sysselsättning under kommande år. |
| --- | --- |

1.2

De ekonomiska konsekvenserna (1) av detta går hand i hand med en förändrad syn på arbetet, där samverkans- eller deltagarkonsumtion betraktas som en viktig potentiell källa till sysselsättning under kommande år.

| 1.3 | Samverkans- eller deltagarkonsumtion utgör följaktligen ett fördelaktigt komplement till konsumtionssamhället genom en produktionsekonomi som erbjuder innovativa, ekonomiska, sociala och miljömässiga fördelar. Den kan samtidigt utgöra en lösning på den ekonomiska och finansiella krisen genom att den gör det möjligt för människor att byta saker de inte behöver mot andra som de behöver. |
| --- | --- |

1.3

Samverkans- eller deltagarkonsumtion utgör följaktligen ett fördelaktigt komplement till konsumtionssamhället genom en produktionsekonomi som erbjuder innovativa, ekonomiska, sociala och miljömässiga fördelar. Den kan samtidigt utgöra en lösning på den ekonomiska och finansiella krisen genom att den gör det möjligt för människor att byta saker de inte behöver mot andra som de behöver.

| 1.4 | Mot bakgrund av den komplicerade naturen hos den framväxande samverkans- eller deltagarkonsumtionen och den stora betydelse som den fått måste de berörda institutionerna, med utgångspunkt i grundliga undersökningar, omgående reglera de metoder som används inom denna form av konsumtion i syfte att fastställa samtliga aktörers rättigheter och skyldigheter. Samverkans- eller deltagarkonsumtion kan dels uppfylla sociala behov ur en icke-kommersiell synvinkel, dels – som en aktivitet i vinstsyfte – bidra till att skapa arbetstillfällen som uppfyller reglerna för beskattning, säkerhet, ansvar, konsumentskydd och andra viktiga bestämmelser. |
| --- | --- |

1.4

Mot bakgrund av den komplicerade naturen hos den framväxande samverkans- eller deltagarkonsumtionen och den stora betydelse som den fått måste de berörda institutionerna, med utgångspunkt i grundliga undersökningar, omgående reglera de metoder som används inom denna form av konsumtion i syfte att fastställa samtliga aktörers rättigheter och skyldigheter. Samverkans- eller deltagarkonsumtion kan dels uppfylla sociala behov ur en icke-kommersiell synvinkel, dels – som en aktivitet i vinstsyfte – bidra till att skapa arbetstillfällen som uppfyller reglerna för beskattning, säkerhet, ansvar, konsumentskydd och andra viktiga bestämmelser.

| 1.5 | Kommissionen bör föra upp samverkans- eller deltagarkonsumtion på sitt arbetsprogram och ta upp frågan i olika etapper:






  — | Som ett första steg bör de grundläggande rättigheter och principer som redan anges i EU:s lagstiftning för att skydda medborgarna sammanställas på samma sätt som skett i uppförandekoden om online-rättigheter i EU. |
| --- | --- | --- |

1.5

Kommissionen bör föra upp samverkans- eller deltagarkonsumtion på sitt arbetsprogram och ta upp frågan i olika etapper:

—

Som ett första steg bör de grundläggande rättigheter och principer som redan anges i EU:s lagstiftning för att skydda medborgarna sammanställas på samma sätt som skett i uppförandekoden om online-rättigheter i EU.

| — | Därefter bör man genomföra relevanta studier, vilket är mycket viktigt för att kommissionens ska kunna upptäcka eventuella hinder för genomförandet av dessa aktiviteter och eventuella problem som måste lösas. Man måste också klargöra vilket mervärde en EU-åtgärd har för EU, och kommissionen bör därför avsätta tillräckliga finansiella resurser till detta, både till GD SANCO och GD JUST. |
| --- | --- |

—

Därefter bör man genomföra relevanta studier, vilket är mycket viktigt för att kommissionens ska kunna upptäcka eventuella hinder för genomförandet av dessa aktiviteter och eventuella problem som måste lösas. Man måste också klargöra vilket mervärde en EU-åtgärd har för EU, och kommissionen bör därför avsätta tillräckliga finansiella resurser till detta, både till GD SANCO och GD JUST.

| — | Man bör också inrätta en databas för utbyte av erfarenheter och god praxis när det gäller samverkans- eller deltagarkonsumtion som alla konsumenter bör få tillgång till. Kommissionen skulle också kunna anordna informationskampanjer och kampanjer för att öka den allmänna medvetenheten om dessa konsumtionsformer. |
| --- | --- |

—

Man bör också inrätta en databas för utbyte av erfarenheter och god praxis när det gäller samverkans- eller deltagarkonsumtion som alla konsumenter bör få tillgång till. Kommissionen skulle också kunna anordna informationskampanjer och kampanjer för att öka den allmänna medvetenheten om dessa konsumtionsformer.

| — | På grundval av de erfarenheter som gjorts skulle man slutligen kunna inleda en harmonisering av lagstiftningen om gränsöverskridande problem och de förhållanden som tillför ett europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

—

På grundval av de erfarenheter som gjorts skulle man slutligen kunna inleda en harmonisering av lagstiftningen om gränsöverskridande problem och de förhållanden som tillför ett europeiskt mervärde.

2.   Inledning

| 2.1 | Den gradvisa utarmningen av det nuvarande systemet och dess oförmåga att tillgodose människors individuella och kollektiva behov innebär att det behövs alternativ som kan anpassas till de behov och utmaningar som framtida digitala nätverk innebär. |
| --- | --- |

2.1

Den gradvisa utarmningen av det nuvarande systemet och dess oförmåga att tillgodose människors individuella och kollektiva behov innebär att det behövs alternativ som kan anpassas till de behov och utmaningar som framtida digitala nätverk innebär.

| 2.2 | Detta initiativyttrande är i linje med Europa 2020-strategin, där det betonas att konsumtionen av varor och tjänster ska överensstämma med en smart och hållbar tillväxt för alla och dessutom bidra till att skapa sysselsättning och till produktivitet och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Det finns dessutom andra EU-strategier som har en direkt eller indirekt inverkan på området samverkanskonsumtion, till exempel kommissionens meddelande om ”Handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik” (2), EU-initiativet om social innovation och ”En digital agenda för Europa”. |
| --- | --- |

2.2

Detta initiativyttrande är i linje med Europa 2020-strategin, där det betonas att konsumtionen av varor och tjänster ska överensstämma med en smart och hållbar tillväxt för alla och dessutom bidra till att skapa sysselsättning och till produktivitet och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Det finns dessutom andra EU-strategier som har en direkt eller indirekt inverkan på området samverkanskonsumtion, till exempel kommissionens meddelande om ”Handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik” (2), EU-initiativet om social innovation och ”En digital agenda för Europa”.

| 2.3 | Samverkans- eller deltagarkonsumtion kan främja ett förhållningssätt som gör det möjligt att stå emot den nuvarande ekonomiska och finansiella situationen och hitta lösningar på den växande osäkerhet som orsakats av den ekonomiska krisen. Den kan också utgöra en möjlighet att hitta tillbaka till en hållbar mänsklig och ekonomisk utveckling i samklang med miljön. |
| --- | --- |

2.3

Samverkans- eller deltagarkonsumtion kan främja ett förhållningssätt som gör det möjligt att stå emot den nuvarande ekonomiska och finansiella situationen och hitta lösningar på den växande osäkerhet som orsakats av den ekonomiska krisen. Den kan också utgöra en möjlighet att hitta tillbaka till en hållbar mänsklig och ekonomisk utveckling i samklang med miljön.

| 2.4 | Å andra sidan har hyperkonsumtionens överdrifter bidragit till att skapa en klyfta mellan de regioner som producerar och de som konsumerar, där som en följd av detta social utestängning och fetma, slöseri och försakelser existerar sida vid sida på ett olyckligt sätt. Samverkans- eller deltagarkonsumtion kan bli ytterligare ett marknadsinstrument för att få fart på den inre marknaden och återupprätta och sanera den, samt göra den mer balanserad och hållbar, förutsatt att det finns fasta strukturer. |
| --- | --- |

2.4

Å andra sidan har hyperkonsumtionens överdrifter bidragit till att skapa en klyfta mellan de regioner som producerar och de som konsumerar, där som en följd av detta social utestängning och fetma, slöseri och försakelser existerar sida vid sida på ett olyckligt sätt. Samverkans- eller deltagarkonsumtion kan bli ytterligare ett marknadsinstrument för att få fart på den inre marknaden och återupprätta och sanera den, samt göra den mer balanserad och hållbar, förutsatt att det finns fasta strukturer.

| 2.5 | Överproduktionen och överkonsumtionen är klart ohållbara. Samverkans- eller deltagarkonsumtion främjar däremot kooperativa värderingar och solidaritet i praktiken. Tidskriften Forbes bedömde nyligen att inkomsterna via samverkanskonsumtion kommer att överstiga 3,5 miljarder dollar i år, vilket är en ökning med över 25 %. |
| --- | --- |

2.5

Överproduktionen och överkonsumtionen är klart ohållbara. Samverkans- eller deltagarkonsumtion främjar däremot kooperativa värderingar och solidaritet i praktiken. Tidskriften Forbes bedömde nyligen att inkomsterna via samverkanskonsumtion kommer att överstiga 3,5 miljarder dollar i år, vilket är en ökning med över 25 %.

| 2.6 | Utbud och konsumtion betraktas då inte enbart som ägande av en viss vara utan som ett gemensamt utnyttjande för att tillgodose reella behov och säkerställa personlig utveckling, vilket inte har något att göra med symbolisk konsumtion och uppfyllande av behov skapade på konstgjord väg. |
| --- | --- |

2.6

Utbud och konsumtion betraktas då inte enbart som ägande av en viss vara utan som ett gemensamt utnyttjande för att tillgodose reella behov och säkerställa personlig utveckling, vilket inte har något att göra med symbolisk konsumtion och uppfyllande av behov skapade på konstgjord väg.

| 2.7 | Medan produkterna i det konventionella konsumtionssamhället är avsedda att ägas individuellt, konsumeras snabbt och sedan kastas i förtid, kännetecknas samverkans- eller deltagarkonsumtion av produktion av hållbara produkter avsedda för intensiv användning, antingen av flera olika personer eller av en enda konsument eller användare under dennes livstid. Detta bidrar till ett mer miljövänligt beteende när det gäller livscykeln för de varor som människor använder. Den nya tekniken (peer to peer och sociala nätverk) framhäver betydelsen av både virtuella och reella intressegrupper. |
| --- | --- |

2.7

Medan produkterna i det konventionella konsumtionssamhället är avsedda att ägas individuellt, konsumeras snabbt och sedan kastas i förtid, kännetecknas samverkans- eller deltagarkonsumtion av produktion av hållbara produkter avsedda för intensiv användning, antingen av flera olika personer eller av en enda konsument eller användare under dennes livstid. Detta bidrar till ett mer miljövänligt beteende när det gäller livscykeln för de varor som människor använder. Den nya tekniken (peer to peer och sociala nätverk) framhäver betydelsen av både virtuella och reella intressegrupper.

| 2.8 | Den ekonomiska krisen bidrar till tendensen att äga mindre, tänka över kostnaderna och hålla ett öga på vad man får för pengarna då man tillgodoser sina behov, samt till insikten att samla på hög inte gör någon lycklig. |
| --- | --- |

2.8

Den ekonomiska krisen bidrar till tendensen att äga mindre, tänka över kostnaderna och hålla ett öga på vad man får för pengarna då man tillgodoser sina behov, samt till insikten att samla på hög inte gör någon lycklig.

| 2.9 | Den springande punkten är hur personer som behöver vissa produkter ska komma i kontakt med dem som har just dessa produkter men inte utnyttjar dem fullt ut, vilket innebär att de kan lånas ut, ges bort, bytas, hyras, osv. Grunden för detta är en känsla av gemenskap och delaktighet och en beredskap bland användarna att dela med sig, samt att man känner förtroende, vilket gör det möjligt att etablera kontakter, utveckla ett alternativt konsumtionsmönster och, på lång sikt, upprätthålla de relationer man skapat. Allt detta måste ske i en anda av öppenhet, särskilt när det gäller finansieringen av och ansvaret hos de plattformar som uppmuntrar samverkanskonsumtion. |
| --- | --- |

2.9

Den springande punkten är hur personer som behöver vissa produkter ska komma i kontakt med dem som har just dessa produkter men inte utnyttjar dem fullt ut, vilket innebär att de kan lånas ut, ges bort, bytas, hyras, osv. Grunden för detta är en känsla av gemenskap och delaktighet och en beredskap bland användarna att dela med sig, samt att man känner förtroende, vilket gör det möjligt att etablera kontakter, utveckla ett alternativt konsumtionsmönster och, på lång sikt, upprätthålla de relationer man skapat. Allt detta måste ske i en anda av öppenhet, särskilt när det gäller finansieringen av och ansvaret hos de plattformar som uppmuntrar samverkanskonsumtion.

| 2.10 | På längre sikt kommer den styrka som finns i att samarbeta och dela med sig med teknikens hjälp att bidra till att synen på ägande och affärsförbindelser förändras (3). Produkten kommer inte längre enbart att säljas utan hyras ut, ges bort eller delas, vilket även sker med olika tjänster. |
| --- | --- |

2.10

På längre sikt kommer den styrka som finns i att samarbeta och dela med sig med teknikens hjälp att bidra till att synen på ägande och affärsförbindelser förändras (3). Produkten kommer inte längre enbart att säljas utan hyras ut, ges bort eller delas, vilket även sker med olika tjänster.

| 2.11 | Konsumenterna vill äga mindre och vinna mer. De praktiska fördelarna är koncentrerade till minskade inköp och praktiska frågor, men de känslomässiga aspekterna ger personlig tillfredsställelse och en känsla av tillhörighet (4). Genom att erbjuda bekväma och ofta billigare alternativ innebär initiativen till samverkans- eller deltagarkonsumtion att de befintliga resurserna utnyttjas på bästa möjliga sätt, och att man undviker att framställa nya onödiga produkter. Kort sagt är delning både ekonomiskt fördelaktigt och hållbart. |
| --- | --- |

2.11

Konsumenterna vill äga mindre och vinna mer. De praktiska fördelarna är koncentrerade till minskade inköp och praktiska frågor, men de känslomässiga aspekterna ger personlig tillfredsställelse och en känsla av tillhörighet (4). Genom att erbjuda bekväma och ofta billigare alternativ innebär initiativen till samverkans- eller deltagarkonsumtion att de befintliga resurserna utnyttjas på bästa möjliga sätt, och att man undviker att framställa nya onödiga produkter. Kort sagt är delning både ekonomiskt fördelaktigt och hållbart.

| 2.12 | Man behöver bara tänka på digitaliseringen (foton, musik, videofilmer, böcker, osv.) för att fastslå att det har fått många människor att inse att det inte är själva skivan de vill ha utan den inspelade musiken. De är nöjda med att ha tillgång till musiken så ofta de vill, och de är ännu nöjdare om den upptar mindre av deras personliga tid och utrymme. |
| --- | --- |

2.12

Man behöver bara tänka på digitaliseringen (foton, musik, videofilmer, böcker, osv.) för att fastslå att det har fått många människor att inse att det inte är själva skivan de vill ha utan den inspelade musiken. De är nöjda med att ha tillgång till musiken så ofta de vill, och de är ännu nöjdare om den upptar mindre av deras personliga tid och utrymme.

| 2.13 | Förslaget om samverkans- eller deltagarkonsumtion utgör också en möjlighet för de mest sårbara grupperna, särskilt familjer som befinner sig i en besvärlig ekonomisk situation eller som på grund av den nuvarande sociala situationen inte har tillgång till de konventionella kreditmöjligheterna för att köpa de varor de behöver. Det är emellertid också en valmöjlighet för dem som har tillgång till marknaden för varor och tjänster på normalt sätt, men som frivilligt beslutar att inte konsumera på grund av sin personliga övertygelse. |
| --- | --- |

2.13

Förslaget om samverkans- eller deltagarkonsumtion utgör också en möjlighet för de mest sårbara grupperna, särskilt familjer som befinner sig i en besvärlig ekonomisk situation eller som på grund av den nuvarande sociala situationen inte har tillgång till de konventionella kreditmöjligheterna för att köpa de varor de behöver. Det är emellertid också en valmöjlighet för dem som har tillgång till marknaden för varor och tjänster på normalt sätt, men som frivilligt beslutar att inte konsumera på grund av sin personliga övertygelse.

| 2.14 | Hållbar konsumtion erkändes som en grundläggande konsumenträttighet av FN 1999. Eftersom EU:s konsumentlagstiftning tillkom tidigare omnämns inte denna rättighet. Det bör dock nämnas att EESK (5) uttryckligen efterlyst att fördragen genom en ändring ska omfatta ”principen om utveckling av en hållbar konsumtion”.
  Kommittén har också antagit yttranden om grön ekonomi (6) och ett yttrande om planerad föråldring (7). Europaparlamentet har nyligen i sin resolution om konsumentagendan uttryckligen uppmanat kommissionen att behandla denna fråga. |
| --- | --- |

2.14

Hållbar konsumtion erkändes som en grundläggande konsumenträttighet av FN 1999. Eftersom EU:s konsumentlagstiftning tillkom tidigare omnämns inte denna rättighet. Det bör dock nämnas att EESK (5) uttryckligen efterlyst att fördragen genom en ändring ska omfatta ”principen om utveckling av en hållbar konsumtion”.

Kommittén har också antagit yttranden om grön ekonomi (6) och ett yttrande om planerad föråldring (7). Europaparlamentet har nyligen i sin resolution om konsumentagendan uttryckligen uppmanat kommissionen att behandla denna fråga.

3.   Samverkans- eller deltagarkonsumtion – En begreppsmässig definition

| 3.1 | Den vanligaste definitionen av samverkans- eller deltagarkonsumtion är det traditionella sättet att dela, byta, låna, hyra och ge bort. Begreppet har nu fått ny innebörd genom modern teknik och samverkansnätverken.
  Denna definition visar att samverkans- eller deltagarkonsumtion inte alls är någon ny idé, utan det är en tradition som återupplivats och som drar nytta av dagens teknik för att tjänsterna ska bli mycket effektivare och mer anpassningsbara. Samtidigt bör samverkans- eller deltagarkonsumtion alltid ske på eget initiativ och bygga på frivilligt deltagande. |
| --- | --- |

3.1

Den vanligaste definitionen av samverkans- eller deltagarkonsumtion är det traditionella sättet att dela, byta, låna, hyra och ge bort. Begreppet har nu fått ny innebörd genom modern teknik och samverkansnätverken.

Denna definition visar att samverkans- eller deltagarkonsumtion inte alls är någon ny idé, utan det är en tradition som återupplivats och som drar nytta av dagens teknik för att tjänsterna ska bli mycket effektivare och mer anpassningsbara. Samtidigt bör samverkans- eller deltagarkonsumtion alltid ske på eget initiativ och bygga på frivilligt deltagande.

| 3.2 | Samverkans- eller deltagarkonsumtion utgör en tredje internetvåg, där människor möts online för att dela offline. Det har träffande beskrivits som att allt som existerar sätts i omlopp. |
| --- | --- |

3.2

Samverkans- eller deltagarkonsumtion utgör en tredje internetvåg, där människor möts online för att dela offline. Det har träffande beskrivits som att allt som existerar sätts i omlopp.

| 3.3 | Det är uppenbart att samverkans- eller deltagarkonsumtion grundar sig på tre faktorer: den ekonomiska krisen och värdekrisen, de sociala nätverkens framväxt, samt samverkans- och deltagarorientering på internet. Om denna typ av konsumtion ska kunna växa i de utvecklade ekonomierna är följande faktorer av avgörande betydelse: tron på det allmänna bästa, outnyttjad kapacitet och teknik (8). |
| --- | --- |

3.3

Det är uppenbart att samverkans- eller deltagarkonsumtion grundar sig på tre faktorer: den ekonomiska krisen och värdekrisen, de sociala nätverkens framväxt, samt samverkans- och deltagarorientering på internet. Om denna typ av konsumtion ska kunna växa i de utvecklade ekonomierna är följande faktorer av avgörande betydelse: tron på det allmänna bästa, outnyttjad kapacitet och teknik (8).

| 3.4 | Förtroende mellan personer som inte känner varandra är kanske den mest kritiska faktorn när det gäller om samverkans- och deltagarkonsumtionen ska bli framgångsrik. Tekniken medför att vi får tillgång till tjänster online som bidrar till att skapa mer tillitsfulla förbindelser offline. |
| --- | --- |

3.4

Förtroende mellan personer som inte känner varandra är kanske den mest kritiska faktorn när det gäller om samverkans- och deltagarkonsumtionen ska bli framgångsrik. Tekniken medför att vi får tillgång till tjänster online som bidrar till att skapa mer tillitsfulla förbindelser offline.

| 3.5 | Att dela resurser kräver förtroende och ett gott rykte, särskilt när det gäller att vinna nya användare. Initiativ när det gäller samverkans- eller deltagarkonsumtion måste försäkra sig om att deltagarna känner sig trygga. |
| --- | --- |

3.5

Att dela resurser kräver förtroende och ett gott rykte, särskilt när det gäller att vinna nya användare. Initiativ när det gäller samverkans- eller deltagarkonsumtion måste försäkra sig om att deltagarna känner sig trygga.

| 3.6 | Att dela online kan följaktligen vara en god indikator på att man även kommer att dela offline. Det enklaste sättet att skapa förtroende i offline-världen när det gäller delning är att begränsa storleken på intressegruppen eller använda ett befintligt nätverk, som redan åtnjuter ett visst förtroende och där det finns goda relationer. Vissa projekt rörande samverkans- eller deltagarkonsumtion gör det möjligt att inrätta slutna grupper för att tillgodose användarnas behov och skapa förtroende just genom att de är lättare att administrera. |
| --- | --- |

3.6

Att dela online kan följaktligen vara en god indikator på att man även kommer att dela offline. Det enklaste sättet att skapa förtroende i offline-världen när det gäller delning är att begränsa storleken på intressegruppen eller använda ett befintligt nätverk, som redan åtnjuter ett visst förtroende och där det finns goda relationer. Vissa projekt rörande samverkans- eller deltagarkonsumtion gör det möjligt att inrätta slutna grupper för att tillgodose användarnas behov och skapa förtroende just genom att de är lättare att administrera.

| 3.7 | När det uppstår en känsla av gemenskap mellan användarna av tjänsten förstärks också förtroendet både för tjänsten och mellan användarna. Användarna vårdar sig om sina aktiviteter och interaktioner för att kunna bygga upp och skydda sitt goda rykte, eftersom det är den faktor som gör att de kan interagera med intressegruppen och använda systemet, såsom är fallet med alla marknader. |
| --- | --- |

3.7

När det uppstår en känsla av gemenskap mellan användarna av tjänsten förstärks också förtroendet både för tjänsten och mellan användarna. Användarna vårdar sig om sina aktiviteter och interaktioner för att kunna bygga upp och skydda sitt goda rykte, eftersom det är den faktor som gör att de kan interagera med intressegruppen och använda systemet, såsom är fallet med alla marknader.

| 3.8 | Det är omöjligt att eliminera alla risker, men de plattformar som förmedlar utbytet av varor och tjänster bör säkerställa att medlemmarna känner till riskerna och har fått tillräcklig information för att kunna hantera dem på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

3.8

Det är omöjligt att eliminera alla risker, men de plattformar som förmedlar utbytet av varor och tjänster bör säkerställa att medlemmarna känner till riskerna och har fått tillräcklig information för att kunna hantera dem på ett effektivt sätt.

| 3.9 | Vidare är tekniken en avgörande faktor när det gäller att optimera lokaliseringen av resurserna, samla grupper av människor med gemensamma intressen och bygga upp intressegrupper. Mobil teknik och realtidsteknik gör det snabbare och lättare både att lägga till information om lokalisering och att få till stånd ett enkelt betalningssystem när det är nödvändigt. |
| --- | --- |

3.9

Vidare är tekniken en avgörande faktor när det gäller att optimera lokaliseringen av resurserna, samla grupper av människor med gemensamma intressen och bygga upp intressegrupper. Mobil teknik och realtidsteknik gör det snabbare och lättare både att lägga till information om lokalisering och att få till stånd ett enkelt betalningssystem när det är nödvändigt.

| 3.10 | När tjänsten utformas är det emellertid viktigt att säkerställa att den är tillgänglig och lätt att använda, att den uppmuntrar en nära och tillitsfull relation mellan användare och tjänsteleverantör, att den erbjuder tillräckliga och trygga säkerhetsåtgärder, och att den tillhandahåller användarfokuserade erfarenheter i syfte att upprätta ”omdömesbanker” via lämpliga centraliserade databaser. |
| --- | --- |

3.10

När tjänsten utformas är det emellertid viktigt att säkerställa att den är tillgänglig och lätt att använda, att den uppmuntrar en nära och tillitsfull relation mellan användare och tjänsteleverantör, att den erbjuder tillräckliga och trygga säkerhetsåtgärder, och att den tillhandahåller användarfokuserade erfarenheter i syfte att upprätta ”omdömesbanker” via lämpliga centraliserade databaser.

| 3.11 | Omdömesaspekten är särskilt viktig som katalysator för ekonomisk och social förändring. Det anses att ”omdömeskapitalet” (9) kan fungera som en alternativ valuta, vars värde består i att erbjuda tillit. Man tror att omdömeskapitalet kommer att utgöra en hörnsten i 2000-talets ekonomi, eftersom den överför den gamla styrkan i ”från mun till mun” till nätverkssamhällets virala kapacitet. |
| --- | --- |

3.11

Omdömesaspekten är särskilt viktig som katalysator för ekonomisk och social förändring. Det anses att ”omdömeskapitalet” (9) kan fungera som en alternativ valuta, vars värde består i att erbjuda tillit. Man tror att omdömeskapitalet kommer att utgöra en hörnsten i 2000-talets ekonomi, eftersom den överför den gamla styrkan i ”från mun till mun” till nätverkssamhällets virala kapacitet.

| 3.12 | Medborgarna ger redan uttryck för sina behov och intressen genom att bete sig och konsumera på ett mer relevant och öppet sätt och genom att införliva tydliga sociala överväganden i sina inköpskriterier, samtidigt som det finns en känslomässig aspekt i besluten genom deras engagemang. |
| --- | --- |

3.12

Medborgarna ger redan uttryck för sina behov och intressen genom att bete sig och konsumera på ett mer relevant och öppet sätt och genom att införliva tydliga sociala överväganden i sina inköpskriterier, samtidigt som det finns en känslomässig aspekt i besluten genom deras engagemang.

| 3.13 | Engagerade konsumenter har ett positivt inflytande genom att stödja märket och aktivt delta i det gemensamma initiativets framgång, vilket konsoliderar processen och ger den ny näring. |
| --- | --- |

3.13

Engagerade konsumenter har ett positivt inflytande genom att stödja märket och aktivt delta i det gemensamma initiativets framgång, vilket konsoliderar processen och ger den ny näring.

| 3.14 | Sammanfattningsvis handlar det om att omformulera ekvationen: lån + reklam + individuellt ägarskap = överkonsumtion, vilket återspeglar attityderna under 1900-talet, till en ny, som har ambitionen att profilera det nya århundradet: omdömen + intressegrupper + delad tillgång = samverkans- eller deltagarkonsumtion. |
| --- | --- |

3.14

Sammanfattningsvis handlar det om att omformulera ekvationen: lån + reklam + individuellt ägarskap = överkonsumtion, vilket återspeglar attityderna under 1900-talet, till en ny, som har ambitionen att profilera det nya århundradet: omdömen + intressegrupper + delad tillgång = samverkans- eller deltagarkonsumtion.

Image

| 3.15 | Samverkanskonsumtion har många mål gemensamt med EU:s politik, särskilt i fråga om den inre marknaden, exempelvis ökad resurseffektivitet och främjande av social innovation som kan skapa sysselsättning och ekonomiskt välstånd. Många nya företag arbetar enligt principen om samverkanskonsumtion inom EU, och därför skulle Europa kunna bli en företagskuvös för nya affärsmodeller som kan säkerställa en mer hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.15

Samverkanskonsumtion har många mål gemensamt med EU:s politik, särskilt i fråga om den inre marknaden, exempelvis ökad resurseffektivitet och främjande av social innovation som kan skapa sysselsättning och ekonomiskt välstånd. Många nya företag arbetar enligt principen om samverkanskonsumtion inom EU, och därför skulle Europa kunna bli en företagskuvös för nya affärsmodeller som kan säkerställa en mer hållbar utveckling.

| 3.16 | Samverkanskonsumtion innebär en betydande ekonomisk, social och kulturell förändring. Kommissionen bör därför avlägsna eventuella hinder på EU-nivå för utvecklingen av dessa aktiviteter och utarbeta ett regelverk som skapar säkerhet på lång sikt inom sektorn. |
| --- | --- |

3.16

Samverkanskonsumtion innebär en betydande ekonomisk, social och kulturell förändring. Kommissionen bör därför avlägsna eventuella hinder på EU-nivå för utvecklingen av dessa aktiviteter och utarbeta ett regelverk som skapar säkerhet på lång sikt inom sektorn.

4.   Bästa praxis för samverkans- eller deltagarkonsumtion

| 4.1 | Det finns redan en lång rad förslag och erfarenheter på global nivå när det gäller samverkans- eller deltagarkonsumtion som klart visar att en annan form av konsumtion inte bara är möjlig, utan i hög grad kan bidra till att förbättra den värld vi lever i, och, vilket är ännu viktigare, bevara den för kommande generationer. |
| --- | --- |

4.1

Det finns redan en lång rad förslag och erfarenheter på global nivå när det gäller samverkans- eller deltagarkonsumtion som klart visar att en annan form av konsumtion inte bara är möjlig, utan i hög grad kan bidra till att förbättra den värld vi lever i, och, vilket är ännu viktigare, bevara den för kommande generationer.

| 4.2 | Till följd av den ekonomiska krisen har man skapat olika plattformar, till exempel för att köpa och sälja begagnade bröllopskläder och -tillbehör, inkvartering hos privatpersoner, biluthyrning, aftonkläder, designkläder och lyxartiklar. Det finns också forum där användarna annonserar om en arbetsuppgift, som att sätta ihop möbler eller hämta ett paket, och hur mycket de är beredda att betala till den person som är villig att utföra uppgiften åt dem. |
| --- | --- |

4.2

Till följd av den ekonomiska krisen har man skapat olika plattformar, till exempel för att köpa och sälja begagnade bröllopskläder och -tillbehör, inkvartering hos privatpersoner, biluthyrning, aftonkläder, designkläder och lyxartiklar. Det finns också forum där användarna annonserar om en arbetsuppgift, som att sätta ihop möbler eller hämta ett paket, och hur mycket de är beredda att betala till den person som är villig att utföra uppgiften åt dem.

| 4.3 | Ett talande exempel i fråga om värdet av samverkans- eller deltagarkonsumtion är det stora antalet verktyg och redskap som sällan används trots inköpskostnaden, eller – vilket går på ett ut – underutnyttjandet av varor eller underlåtenheten att använda dem på bästa sätt och till fullo utnyttja deras möjligheter. Ett typiskt exempel är att köpa en borrmaskin för att bara använda den i 20 minuter under hela dess livslängd, eller att köpa en bil som står parkerad under mycket längre tid än den körs. |
| --- | --- |

4.3

Ett talande exempel i fråga om värdet av samverkans- eller deltagarkonsumtion är det stora antalet verktyg och redskap som sällan används trots inköpskostnaden, eller – vilket går på ett ut – underutnyttjandet av varor eller underlåtenheten att använda dem på bästa sätt och till fullo utnyttja deras möjligheter. Ett typiskt exempel är att köpa en borrmaskin för att bara använda den i 20 minuter under hela dess livslängd, eller att köpa en bil som står parkerad under mycket längre tid än den körs.

| 4.4 | 55 % av EU:s medborgare vill ha en hållbar konsumtion, även om det innebär att de får betala mer. Konsumenternas önskan om alternativa konsumtionsformer under de kommande åren fördelar sig enligt följande (10):






  — | Byta (19 %) |
| --- | --- | --- |

4.4

55 % av EU:s medborgare vill ha en hållbar konsumtion, även om det innebär att de får betala mer. Konsumenternas önskan om alternativa konsumtionsformer under de kommande åren fördelar sig enligt följande (10):

—

Byta (19 %)

| — | Hyra (22 % i fråga om redskap) |
| --- | --- |

—

Hyra (22 % i fråga om redskap)

| — | Gruppinköp (19 %) |
| --- | --- |

—

Gruppinköp (19 %)

| — | Gör-det-själv (12 % i fråga om sömnad) |
| --- | --- |

—

Gör-det-själv (12 % i fråga om sömnad)

| — | Köpa lokalt (0 km) (75 % vill undvika för stora leveransavstånd) |
| --- | --- |

—

Köpa lokalt (0 km) (75 % vill undvika för stora leveransavstånd)

| — | Köp av begagnade varor (19 %) |
| --- | --- |

—

Köp av begagnade varor (19 %)

| 4.5 | Även om samverkans- eller deltagarkonsumtion omfattar ett brett spektrum initiativ har de alla, såsom tidigare nämnts, en sak gemensamt, nämligen att de underlättar förbindelserna mellan dem som har underutnyttjade resurser och dem som har användning för dessa resurser. Denna aspekt illustreras på ett mycket bra sätt om vi gör klart för oss att vi ofta talar om att framställa mer miljövänliga produkter, men att det är ännu mer miljövänligt att utnyttja allt det som redan finns på ett optimalt sätt. |
| --- | --- |

4.5

Även om samverkans- eller deltagarkonsumtion omfattar ett brett spektrum initiativ har de alla, såsom tidigare nämnts, en sak gemensamt, nämligen att de underlättar förbindelserna mellan dem som har underutnyttjade resurser och dem som har användning för dessa resurser. Denna aspekt illustreras på ett mycket bra sätt om vi gör klart för oss att vi ofta talar om att framställa mer miljövänliga produkter, men att det är ännu mer miljövänligt att utnyttja allt det som redan finns på ett optimalt sätt.

| 4.6 | Samverkanskonsumtion har flera direkta konsekvenser (till exempel minskad resursförbrukning och minskade koldioxidutsläpp, ökad efterfrågan efter produkter av hög kvalitet om produkterna ska lånas ut, hyras ut eller repareras; den främjar miljövänlig design avsedd för flera olika användare, hållbarhet och upprepad individuell anpassning av kompatibla produkter, förbättrad social interaktion, utveckling av intressegrupper och medborgarnas tillit; den främjar också tillgången till produkter av hög kvalitet för de konsumenter som har de lägsta inkomsterna, osv.). Samverkanskonsumtion kan också ha andra indirekta effekter. |
| --- | --- |

4.6

Samverkanskonsumtion har flera direkta konsekvenser (till exempel minskad resursförbrukning och minskade koldioxidutsläpp, ökad efterfrågan efter produkter av hög kvalitet om produkterna ska lånas ut, hyras ut eller repareras; den främjar miljövänlig design avsedd för flera olika användare, hållbarhet och upprepad individuell anpassning av kompatibla produkter, förbättrad social interaktion, utveckling av intressegrupper och medborgarnas tillit; den främjar också tillgången till produkter av hög kvalitet för de konsumenter som har de lägsta inkomsterna, osv.). Samverkanskonsumtion kan också ha andra indirekta effekter.

| 4.7 | Med avseende på EU-lagstiftningen har samverkans- eller deltagarkonsumtion mest gemensamt med tillhandahållande av tjänster i enlighet med artikel 57 i EUF-fördraget, men det finns en rad oklarheter. När det gäller samverkanskonsumtion bör man emellertid skilja mellan icke-vinstgivande verksamhet och verksamhet som syftar till att göra en vinst. EU:s lagstiftare behöver bara uppmärksamma den sistnämnda. |
| --- | --- |

4.7

Med avseende på EU-lagstiftningen har samverkans- eller deltagarkonsumtion mest gemensamt med tillhandahållande av tjänster i enlighet med artikel 57 i EUF-fördraget, men det finns en rad oklarheter. När det gäller samverkanskonsumtion bör man emellertid skilja mellan icke-vinstgivande verksamhet och verksamhet som syftar till att göra en vinst. EU:s lagstiftare behöver bara uppmärksamma den sistnämnda.

| 4.8 | I ett försök att strukturera den ökande mångfalden initiativ som omfattas av beteckningen samverkans- eller deltagarkonsumtion kan delningsekonomin delas in i fyra typer: från konsument till konsument (C2C), från konsument till konsument, men via ett företag (C2B), från företag till konsument (B2C) och från företag till företag (B2B). |
| --- | --- |

4.8

I ett försök att strukturera den ökande mångfalden initiativ som omfattas av beteckningen samverkans- eller deltagarkonsumtion kan delningsekonomin delas in i fyra typer: från konsument till konsument (C2C), från konsument till konsument, men via ett företag (C2B), från företag till konsument (B2C) och från företag till företag (B2B).

| 4.9 | Det föreslås dessutom en uppdelning på basis av tre system (11): produktbaserade system, omfördelningsmarknader och samverkansbaserade livsstilar. |
| --- | --- |

4.9

Det föreslås dessutom en uppdelning på basis av tre system (11): produktbaserade system, omfördelningsmarknader och samverkansbaserade livsstilar.

| 4.10 | Som synes kan samverkans- eller deltagarkonsumtion praktiseras på alla områden i livet, exempelvis (12):






  — | Mobilitet (carsharing, uthyrning och gemensam användning av fordon, taxibilar, cyklar och parkeringsplatser, carpooling, där tomma platser i bilar fylls med passagerare som ska åt samma håll). |
| --- | --- | --- |

4.10

Som synes kan samverkans- eller deltagarkonsumtion praktiseras på alla områden i livet, exempelvis (12):

—

Mobilitet (carsharing, uthyrning och gemensam användning av fordon, taxibilar, cyklar och parkeringsplatser, carpooling, där tomma platser i bilar fylls med passagerare som ska åt samma håll).

| — | Energieffektivitet (gemensam användning av hushållsapparater). |
| --- | --- |

—

Energieffektivitet (gemensam användning av hushållsapparater).

| — | Boende och odlingsarealer (uthyrning av rum, gemensam användning av bostäder och köksträdgårdar i staden och på landet). |
| --- | --- |

—

Boende och odlingsarealer (uthyrning av rum, gemensam användning av bostäder och köksträdgårdar i staden och på landet).

| — | Företag (co-working eller delade kontorslokaler). |
| --- | --- |

—

Företag (co-working eller delade kontorslokaler).

| — | Kommunikation (mobila plattformar där användarna kan köpa och sälja varor och tjänster till personer inom samma lokalsamhälle). |
| --- | --- |

—

Kommunikation (mobila plattformar där användarna kan köpa och sälja varor och tjänster till personer inom samma lokalsamhälle).

| — | Arbete (mindre arbetsuppgifter, leja människor för specifika uppdrag), i hemmet, där uppgifter som till exempel upphängning av tavlor eller montering av möbler anförtros den som lämnar det bästa anbudet. |
| --- | --- |

—

Arbete (mindre arbetsuppgifter, leja människor för specifika uppdrag), i hemmet, där uppgifter som till exempel upphängning av tavlor eller montering av möbler anförtros den som lämnar det bästa anbudet.

| — | Kultur (bookcrossing och utbyte av böcker, främjande av kulturella utbyten mellan ungdomar från olika länder). |
| --- | --- |

—

Kultur (bookcrossing och utbyte av böcker, främjande av kulturella utbyten mellan ungdomar från olika länder).

| — | Utbildning (digitala intressegrupper för språkinlärning). |
| --- | --- |

—

Utbildning (digitala intressegrupper för språkinlärning).

| — | Tid och kompetens (tidsbanker). |
| --- | --- |

—

Tid och kompetens (tidsbanker).

| — | Fritid (ta del av digitalt innehåll). |
| --- | --- |

—

Fritid (ta del av digitalt innehåll).

| — | Ekonomi (lån mellan enskilda personer, direkta lån från privatpersoner till små och medelstora företag, crowdfunding eller kollektiv finansiering, crowdfunding for crowdbenefits). |
| --- | --- |

—

Ekonomi (lån mellan enskilda personer, direkta lån från privatpersoner till små och medelstora företag, crowdfunding eller kollektiv finansiering, crowdfunding for crowdbenefits).

| — | Turism (gastronomiska upplevelser hemma hos privatpersoner och peer to peer utbyte av livsmedel). |
| --- | --- |

—

Turism (gastronomiska upplevelser hemma hos privatpersoner och peer to peer utbyte av livsmedel).

| — | Konst och marknader för att byta och skänka bort kläder och saker för barn, reparation och återanvändning av föremål, bland många andra initiativ som skulle kunna nämnas, men syftet med detta yttrande är inte att ge en uttömmande analys av dem. |
| --- | --- |

—

Konst och marknader för att byta och skänka bort kläder och saker för barn, reparation och återanvändning av föremål, bland många andra initiativ som skulle kunna nämnas, men syftet med detta yttrande är inte att ge en uttömmande analys av dem.

| — | Uppmuntra användning av förnybara energikällor, eftersom det är möjligt att dela energiöverskottet via intelligenta nätverk. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra användning av förnybara energikällor, eftersom det är möjligt att dela energiöverskottet via intelligenta nätverk.

| 4.11 | Rent generellt handlar det om att utröna vilka varor, kunskaper och tjänster som har ledig kapacitet och kan delas i ett scenario som är gynnsamt för utvecklingen av samverkans- eller deltagarkonsumtion. Ett sådant scenario kombinerar en permanent svag ekonomisk situation, en ökande efterfrågan på etisk och hållbar utveckling och ett dagligt liv där medborgarna i allt högre grad samverkar. Alla dessa villkor uppfylls i dag. |
| --- | --- |

4.11

Rent generellt handlar det om att utröna vilka varor, kunskaper och tjänster som har ledig kapacitet och kan delas i ett scenario som är gynnsamt för utvecklingen av samverkans- eller deltagarkonsumtion. Ett sådant scenario kombinerar en permanent svag ekonomisk situation, en ökande efterfrågan på etisk och hållbar utveckling och ett dagligt liv där medborgarna i allt högre grad samverkar. Alla dessa villkor uppfylls i dag.

5.   Förslag till initiativ och åtgärdsstrategi

| 5.1 | Kommittén uppmanar därför kommissionen att vidta lämpliga åtgärder när det gäller konsumentskydd, så att de initiativ som förslås här kan genomföras på basis av relevanta studier. |
| --- | --- |

5.1

Kommittén uppmanar därför kommissionen att vidta lämpliga åtgärder när det gäller konsumentskydd, så att de initiativ som förslås här kan genomföras på basis av relevanta studier.

| 5.2 | Nedan följer en schematisk översikt över de åtgärder som vi anser bör vara en del av en strategi för en reglerad utveckling av samverkans- eller deltagarkonsumtion. Dessa åtgärder ska stödja, vara ett komplement till eller övervaka den konsumentskyddspolitik som medlemsstaterna genomför.






  a) | Fastställande av lagstiftnings- och skatteramen för de aktiviteter som omfattas av samverkans- eller deltagarkonsumtion genom att reglera, och om nödvändigt, lagstifta om aspekter som juridiskt ansvar, försäkringar, användarrättigheter, rättigheter som skydd mot planerad föråldring (13), egendomsskatt, kvalitetsnormer, fastställande av rättigheter och skyldigheter, och, i förekommande fall, avlägsnande av eventuella restriktioner och hinder för handeln inom EU och eventuell feltolkning av lagstiftningen. |
| --- | --- | --- |

5.2

Nedan följer en schematisk översikt över de åtgärder som vi anser bör vara en del av en strategi för en reglerad utveckling av samverkans- eller deltagarkonsumtion. Dessa åtgärder ska stödja, vara ett komplement till eller övervaka den konsumentskyddspolitik som medlemsstaterna genomför.

a)

Fastställande av lagstiftnings- och skatteramen för de aktiviteter som omfattas av samverkans- eller deltagarkonsumtion genom att reglera, och om nödvändigt, lagstifta om aspekter som juridiskt ansvar, försäkringar, användarrättigheter, rättigheter som skydd mot planerad föråldring (13), egendomsskatt, kvalitetsnormer, fastställande av rättigheter och skyldigheter, och, i förekommande fall, avlägsnande av eventuella restriktioner och hinder för handeln inom EU och eventuell feltolkning av lagstiftningen.

| b) | Informera och göra allmänheten medveten om initiativen beträffande samverkans- eller deltagarkonsumtion och de individuella och kollektiva fördelar de medför. Informera om de obligatoriska aspekterna i den befintliga lagstiftningen om produkter som delas (exempelvis återvinning, återanvändning, modernisering och hållbarhet). |
| --- | --- |

b)

Informera och göra allmänheten medveten om initiativen beträffande samverkans- eller deltagarkonsumtion och de individuella och kollektiva fördelar de medför. Informera om de obligatoriska aspekterna i den befintliga lagstiftningen om produkter som delas (exempelvis återvinning, återanvändning, modernisering och hållbarhet).

| c) | Information och vägledning till konsumenter och användare om ansvarsfullt deltagande i initiativen, samt främjande av pilotprojekt och initiativ om samverkanskonsumtion. |
| --- | --- |

c)

Information och vägledning till konsumenter och användare om ansvarsfullt deltagande i initiativen, samt främjande av pilotprojekt och initiativ om samverkanskonsumtion.

| d) | Främjande av samverkans- eller deltagarkonsumtion med utgångspunkt i erfarenheterna från ShareableCities, samåkning eller andra områden som mat, bostäder eller till och med arbetsdelning. |
| --- | --- |

d)

Främjande av samverkans- eller deltagarkonsumtion med utgångspunkt i erfarenheterna från ShareableCities, samåkning eller andra områden som mat, bostäder eller till och med arbetsdelning.

| e) | Främjande av stabila strukturer genom skapande av plattformar för utveckling av samverkans- eller deltagarkonsumtion, särskilt när det gäller teknik och nätverk. |
| --- | --- |

e)

Främjande av stabila strukturer genom skapande av plattformar för utveckling av samverkans- eller deltagarkonsumtion, särskilt när det gäller teknik och nätverk.

| f) | Förstärkning och utbredning av samverkans- eller deltagarkonsumtion genom att aktivera och skapa dynamik hos befintliga nätverk. |
| --- | --- |

f)

Förstärkning och utbredning av samverkans- eller deltagarkonsumtion genom att aktivera och skapa dynamik hos befintliga nätverk.

| g) | EU-institutionernas deltagande i initiativ för samverkans- eller deltagarkonsumtion, både som användare och som organ som ställer sina egna resurser till förfogande. |
| --- | --- |

g)

EU-institutionernas deltagande i initiativ för samverkans- eller deltagarkonsumtion, både som användare och som organ som ställer sina egna resurser till förfogande.

| h) | Det civila samhället kan spela en aktiv roll när det gäller tillgång till offentligt ägd egendom för att denna ska kunna utnyttjas maximalt av samhället genom att man skapar kollektiv infrastruktur som kan delas. |
| --- | --- |

h)

Det civila samhället kan spela en aktiv roll när det gäller tillgång till offentligt ägd egendom för att denna ska kunna utnyttjas maximalt av samhället genom att man skapar kollektiv infrastruktur som kan delas.

| i) | Dessutom föreslås att åtgärdsstrategin ska genomföras särskilt på följande områden.






  — | Utbildning: I skolorna bör man göra en proaktiv insats i arbetet med barnen, så att de redan i tidig ålder lär in och konsoliderar lämpliga beteenden, vanor och värderingar i syfte att skapa initiativ när det gäller samverkans- eller deltagarkonsumtion. |
| --- | --- | --- |

i)

Dessutom föreslås att åtgärdsstrategin ska genomföras särskilt på följande områden.

—

Utbildning: I skolorna bör man göra en proaktiv insats i arbetet med barnen, så att de redan i tidig ålder lär in och konsoliderar lämpliga beteenden, vanor och värderingar i syfte att skapa initiativ när det gäller samverkans- eller deltagarkonsumtion.

| — | Konsumentorganisationer: Nätbaserade konsument- och användarorganisationer kan spela en dubbel roll för strategin genom att dels lansera initiativ, dels delta i dem. |
| --- | --- |

—

Konsumentorganisationer: Nätbaserade konsument- och användarorganisationer kan spela en dubbel roll för strategin genom att dels lansera initiativ, dels delta i dem.

| — | Kooperativ: Kooperativ kan bli samverkans- eller deltagarkonsumtionens viktigaste allierade, eftersom de delar samma principer och värderingar. Därför kan den kooperativa rörelsen stärka initiativen både proaktivt och reaktivt, inte minst då den också omfattar nätverk för samverkans- eller deltagarkonsumtion med liknande målsättningar (14). Konsumentkooperativen och de så kallade ”noll-kilometer”-kooperativen (15) är exempel på initiativ som redan är en realitet. |
| --- | --- |

—

Kooperativ: Kooperativ kan bli samverkans- eller deltagarkonsumtionens viktigaste allierade, eftersom de delar samma principer och värderingar. Därför kan den kooperativa rörelsen stärka initiativen både proaktivt och reaktivt, inte minst då den också omfattar nätverk för samverkans- eller deltagarkonsumtion med liknande målsättningar (14). Konsumentkooperativen och de så kallade ”noll-kilometer”-kooperativen (15) är exempel på initiativ som redan är en realitet.

| — | Medborgarna: Genom att delta i initiativ för samverkans- eller deltagarkonsumtion som riktar sig till dem kan den vuxna befolkningen och allmänheten utveckla ett förhållningssätt som genom deras engagemang också ger dem personlig tillfredsställelse, och som stärker den sociala sammanhållningen genom att man tillsammans delar på gemensam egendom. |
| --- | --- |

—

Medborgarna: Genom att delta i initiativ för samverkans- eller deltagarkonsumtion som riktar sig till dem kan den vuxna befolkningen och allmänheten utveckla ett förhållningssätt som genom deras engagemang också ger dem personlig tillfredsställelse, och som stärker den sociala sammanhållningen genom att man tillsammans delar på gemensam egendom.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.web-strategist.com/blog/2013/07/27/collaborative-economy-industry-stats.

1

(2)  COM(2008) 397 final.

2

(3)  Rachel Botsman, ”What's Mine is Yours: The Rise of Collaborative Consumption”.

3

”What's Mine is Yours: The Rise of Collaborative Consumption”.

(4)  Studie genomförd av Carbonview Research för Campbell Mithun, 2012.

4

(5)  EUT C 185, 8.8.2006, s. 71.

5

(6)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 18.

6

(7)  CESE 1904/2013 ”För en hållbarare konsumtion: industriprodukters livslängd och konsumentupplysning för att återställa förtroendet” (ännu ej offentliggjort i EUT).

7

(8)  Albert Cañigueral www.consumocolaborativo.com.

8

(9)  Rachel Botsman definierar ”omdömeskapital” som värdet av någons rykte vad gäller intentioner, förmåga och värderingar, i samverkansnätverk och på marknader.

9

(10)  Studiens titel: ”Los Consumidores Europeos en modo alternativo” [Europas konsumenter satsar på alternativ konsumtion], Observatorio Cetelem, 2013.

10

”Los Consumidores Europeos en modo alternativo”

(11)  Rachel Botsman.

11

(12)  Ett urval adresser rörande samverkans- eller deltagarkonsumtion:

12

| http://www.collaborativeconsumption.com/directory/ |
| --- |
| http://www.consumocolaborativo.com/directorio-de-proyectos/ |
| http://consocollaborative.com/1704-100-sites-de-consommation-collaborative.html |
| http://collaboriamo.org/ |
| http://kokonsum.org/verzeichnis |
| http://www.gsara.tv/~ouishare/ |

http://www.collaborativeconsumption.com/directory/

http://www.consumocolaborativo.com/directorio-de-proyectos/

http://consocollaborative.com/1704-100-sites-de-consommation-collaborative.html

http://collaboriamo.org/

http://kokonsum.org/verzeichnis

http://www.gsara.tv/~ouishare/

(13)  Programmering av en produkts eller tjänsts livstid som innebär att den utformas så att den tid den har reella möjligheter att fungera och användas avsiktligt förkortas.

13

(14)  Salcedo Aznal, Alejandro: ”Cooperativismo 3.0 – 100 años de cooperativismo de consumidores y usuarios: historia y futuro” [Kooperativ 3.0 – 100 år med konsument- och användarkooperativ: deras historia och framtid], (s. 65–68), UNCCUE, 2013.

14

”Cooperativismo 3.0 – 100 años de cooperativismo de consumidores y usuarios: historia y futuro”

(15)  Kooperativ som erbjuder produkter eller verksamhet med utgångspunkt i den lokala ekonomin och därför orsakar mindre miljöpåverkan än vad som är fallet med distribution och transporter över långa sträckor.

15

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/9

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”En strategi mot den svarta ekonomin och odeklarerat arbete” (yttrande på eget initiativ)

(2014/C 177/02)

Föredragande: Stefano PALMIERI

Den 14 februari 2013 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

”En strategi mot den svarta ekonomin och odeklarerat arbete”.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 19 december 2013.

Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 129 röster för och 4 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att det är nödvändigt att åter peka på behovet av att bekämpa den svarta ekonomin och odeklarerat arbete och att detta görs parallellt och i samspel med det arbete som utförs av Europeiska kommissionen, specialiserade organ som Eurofund samt andra internationella organisationer, framför allt Världsbanken. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att det är nödvändigt att åter peka på behovet av att bekämpa den svarta ekonomin och odeklarerat arbete och att detta görs parallellt och i samspel med det arbete som utförs av Europeiska kommissionen, specialiserade organ som Eurofund samt andra internationella organisationer, framför allt Världsbanken.

| 1.2 | Mot bakgrund av den allvarliga och ihållande ekonomiska krisen i Europa vill EESK peka på de negativa effekterna av dessa företeelser på företagens tillväxt, på innovationsmöjligheterna och möjligheterna att förbättra humankapitalet. Om man kunde få företag och arbetskraft att lämna den svarta ekonomin skulle detta också bidra till den ekonomiska återhämtningen och lägga grunden till en mer hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.2

Mot bakgrund av den allvarliga och ihållande ekonomiska krisen i Europa vill EESK peka på de negativa effekterna av dessa företeelser på företagens tillväxt, på innovationsmöjligheterna och möjligheterna att förbättra humankapitalet. Om man kunde få företag och arbetskraft att lämna den svarta ekonomin skulle detta också bidra till den ekonomiska återhämtningen och lägga grunden till en mer hållbar utveckling.

| 1.3 | Även om ansvaret för denna politik ligger hos medlemsstaterna, erkänns allmänt att kampen, för att vara effektiv, också måste föras genom ett systematiskt utbyte av information, uppgifter och bedömningar på europeisk nivå, så att de berörda myndigheterna och arbetsmarknadsparterna kan involveras och bidra till detta arbete. |
| --- | --- |

1.3

Även om ansvaret för denna politik ligger hos medlemsstaterna, erkänns allmänt att kampen, för att vara effektiv, också måste föras genom ett systematiskt utbyte av information, uppgifter och bedömningar på europeisk nivå, så att de berörda myndigheterna och arbetsmarknadsparterna kan involveras och bidra till detta arbete.

| 1.4 | På grund av sin natur är EESK därför ett idealiskt forum för att främja och uppmuntra spridning av instrument, politik och god praxis när det gäller att vidta åtgärder i fråga om både ekonomiska faktorer och det kulturella och sociala sammanhanget inom ramen för en EU-strategi för kampen mot svartarbete och skatteundandragande, på basis av deltagande på den formella arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.4

På grund av sin natur är EESK därför ett idealiskt forum för att främja och uppmuntra spridning av instrument, politik och god praxis när det gäller att vidta åtgärder i fråga om både ekonomiska faktorer och det kulturella och sociala sammanhanget inom ramen för en EU-strategi för kampen mot svartarbete och skatteundandragande, på basis av deltagande på den formella arbetsmarknaden.

| 1.5 | I första hand är det nödvändigt att göra en kvantitativ och kvalitativ bedömning av dessa företeelser (situationen ser mycket olika ut i olika medlemsstater) och de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna av dem, som i sin tur på skilda sätt påverkar de olika strukturella villkoren och grundförutsättningarna i medlemsstaterna. Utan enhetliga uppgifter från medlemsstaterna förlorar strategin i kraft, eftersom det krävs åtgärder både för att kunna mäta problemets omfattning och för att kunna utvärdera konsekvenserna av den politik som förs. |
| --- | --- |

1.5

I första hand är det nödvändigt att göra en kvantitativ och kvalitativ bedömning av dessa företeelser (situationen ser mycket olika ut i olika medlemsstater) och de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna av dem, som i sin tur på skilda sätt påverkar de olika strukturella villkoren och grundförutsättningarna i medlemsstaterna. Utan enhetliga uppgifter från medlemsstaterna förlorar strategin i kraft, eftersom det krävs åtgärder både för att kunna mäta problemets omfattning och för att kunna utvärdera konsekvenserna av den politik som förs.

| 1.6 | Följaktligen föreslår EESK att man bör försöka övervinna metodproblemen i den nu ofullständiga och icke-enhetliga bedömningen av omfattningen och utvecklingen av den svarta ekonomin och det odeklarerade arbetet med hjälp av en metod som baserar sig på enhetlig arbetskraftsstatistik från alla medlemsstater. Denna metod har utvecklats särskilt av det italienska statistikinstitutet (Istituto italiano di statistica), och har alltså utprovats i ett land som är särskilt utsatt för sådana företeelser och som dessutom präglas av stora regionala skillnader. |
| --- | --- |

1.6

Följaktligen föreslår EESK att man bör försöka övervinna metodproblemen i den nu ofullständiga och icke-enhetliga bedömningen av omfattningen och utvecklingen av den svarta ekonomin och det odeklarerade arbetet med hjälp av en metod som baserar sig på enhetlig arbetskraftsstatistik från alla medlemsstater. Denna metod har utvecklats särskilt av det italienska statistikinstitutet (Istituto italiano di statistica), och har alltså utprovats i ett land som är särskilt utsatt för sådana företeelser och som dessutom präglas av stora regionala skillnader.

| 1.7 | De största skillnaderna ser man när det gäller omfattningen av den svarta ekonomin, som i vissa medlemsstater och i vissa regioner uppgår till 30 % av den sammanlagda produktionen och alltså inte i någon högre grad är ett kvarstående problem, utan snarare utgör en väsentlig del av produktionssystemet. EESK vill emellertid upprepa att man behöver en differentierad mix av politiska åtgärder med en skräddarsydd tillämpning för olika regioner, produktionssektorer och olika typer av arbete för att på ett adekvat sätt kunna hantera de särskilda faktorer (inte bara de ekonomiska faktorerna, utan också de kulturella och sociala) som gynnar den svarta ekonomin och det odeklarerade arbetet. |
| --- | --- |

1.7

De största skillnaderna ser man när det gäller omfattningen av den svarta ekonomin, som i vissa medlemsstater och i vissa regioner uppgår till 30 % av den sammanlagda produktionen och alltså inte i någon högre grad är ett kvarstående problem, utan snarare utgör en väsentlig del av produktionssystemet. EESK vill emellertid upprepa att man behöver en differentierad mix av politiska åtgärder med en skräddarsydd tillämpning för olika regioner, produktionssektorer och olika typer av arbete för att på ett adekvat sätt kunna hantera de särskilda faktorer (inte bara de ekonomiska faktorerna, utan också de kulturella och sociala) som gynnar den svarta ekonomin och det odeklarerade arbetet.

| 1.8 | Arbetsmarknadens parter kan bidra till att den svarta ekonomin blir vit, framför allt inom områden där den inte bara är ett sätt att spara produktionskostnader utan tycks utgöra en naturlig del av produktionsstrukturen. Kampen mot den svarta ekonomin kräver att de europeiska, nationella och lokala aktörerna samarbetar i nätverk och att man är medveten om problemet och kan främja åtgärder för att försvåra verksamheten inom den svarta ekonomin. Det kan åstadkommas om att man inför effektiva avskräckande åtgärder mot svart verksamhet och incitament för vitt arbete genom förebyggande och korrigerande åtgärder som troligtvis är till större nytta under den pågående ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

1.8

Arbetsmarknadens parter kan bidra till att den svarta ekonomin blir vit, framför allt inom områden där den inte bara är ett sätt att spara produktionskostnader utan tycks utgöra en naturlig del av produktionsstrukturen. Kampen mot den svarta ekonomin kräver att de europeiska, nationella och lokala aktörerna samarbetar i nätverk och att man är medveten om problemet och kan främja åtgärder för att försvåra verksamheten inom den svarta ekonomin. Det kan åstadkommas om att man inför effektiva avskräckande åtgärder mot svart verksamhet och incitament för vitt arbete genom förebyggande och korrigerande åtgärder som troligtvis är till större nytta under den pågående ekonomiska krisen.

| 1.9 | EESK anser att man ute i regionerna bör inrätta observationsgrupper för svartarbete på regional nivå. Företrädare för arbetsgivare, arbetstagare och behöriga offentliga myndigheter skulle ingå, och uppgiften skulle vara att studera problemet och dess utveckling med tiden, identifiera de främsta kännetecknen, utvärdera de effektivaste motåtgärderna samt övervaka det konkreta genomförandet. |
| --- | --- |

1.9

EESK anser att man ute i regionerna bör inrätta observationsgrupper för svartarbete på regional nivå. Företrädare för arbetsgivare, arbetstagare och behöriga offentliga myndigheter skulle ingå, och uppgiften skulle vara att studera problemet och dess utveckling med tiden, identifiera de främsta kännetecknen, utvärdera de effektivaste motåtgärderna samt övervaka det konkreta genomförandet.

| 1.10 | Man bör inte begränsa insatserna mot svartarbete till EU-länderna, utan verka för att företagens sociala ansvar ska tillämpas med avseende på bristen på minimistandarder för anständiga arbetsförhållanden i tredjeländer där det finns underleverantörer till EU-företag. Det handlar om metoder som inte bara skadar konkurrensen mellan företagen, utan som också inbegriper barnarbete och risk för människors liv och hälsa genom att grundläggande säkerhetsåtgärder ignoreras (som t.ex. i Bangladesh nyligen, där en fabrik rasade samman). |
| --- | --- |

1.10

Man bör inte begränsa insatserna mot svartarbete till EU-länderna, utan verka för att företagens sociala ansvar ska tillämpas med avseende på bristen på minimistandarder för anständiga arbetsförhållanden i tredjeländer där det finns underleverantörer till EU-företag. Det handlar om metoder som inte bara skadar konkurrensen mellan företagen, utan som också inbegriper barnarbete och risk för människors liv och hälsa genom att grundläggande säkerhetsåtgärder ignoreras (som t.ex. i Bangladesh nyligen, där en fabrik rasade samman).

2.   EU:s åtaganden i fråga om den svarta ekonomin och odeklarerat arbete

EU:s åtaganden i fråga om den svarta ekonomin och odeklarerat arbete

| 2.1 | Inom ramen för EU:s Europa 2020-strategi, som syftar till smart och hållbar tillväxt för alla, har man i riktlinjerna för medlemsstaternas ekonomiska politik integrerat riktlinjer för sysselsättningspolitiken, bl.a. kampen mot den svarta ekonomin och informellt, olagligt eller odeklarerat arbete. Dessa frågor faller inom medlemsstaternas befogenheter (1). ”Den svarta ekonomin” är ett allmänt begrepp som omfattar olika verksamheter, från sådana som är lagliga men som utförs på ett otillåtet sätt till sådana som är olagliga. Odeklarerat arbete definieras som ”varje betald verksamhet som till sin art inte är lagstridig men som inte anmälts till myndigheterna, med beaktande av de skillnader som förekommer i medlemsstaternas kontrollsystem”. Denna definition ”täcker en rad aktiviteter, från informella hushållstjänster till svart arbete av olagligt bosatta, medan kriminell verksamhet utesluts” (2). |
| --- | --- |

2.1

Inom ramen för EU:s Europa 2020-strategi, som syftar till smart och hållbar tillväxt för alla, har man i riktlinjerna för medlemsstaternas ekonomiska politik integrerat riktlinjer för sysselsättningspolitiken, bl.a. kampen mot den svarta ekonomin och informellt, olagligt eller odeklarerat arbete. Dessa frågor faller inom medlemsstaternas befogenheter (1). ”Den svarta ekonomin” är ett allmänt begrepp som omfattar olika verksamheter, från sådana som är lagliga men som utförs på ett otillåtet sätt till sådana som är olagliga. Odeklarerat arbete definieras som ”varje betald verksamhet som till sin art inte är lagstridig men som inte anmälts till myndigheterna, med beaktande av de skillnader som förekommer i medlemsstaternas kontrollsystem”. Denna definition ”täcker en rad aktiviteter, från informella hushållstjänster till svart arbete av olagligt bosatta, medan kriminell verksamhet utesluts” (2).

1

2

| 2.1.1 | Svartarbete påverkar produktionsverksamheten och kvaliteten på arbetskraften genom att försvåra en tillväxtorienterad ekonomi-, budget- och socialpolitik och underminera arbetet med att uppnå de ambitiösa ekonomiska och sysselsättningsrelaterade målsättningarna i Europa 2020-strategin. De negativa effekterna förvärras mot bakgrund av de sociala och arbetsmarknadsrelaterade konsekvenserna av den ekonomiska krisen, som minskar sysselsättningsmöjligheterna och hotar den förväntade lönsamheten och intäkterna för företagen och för arbetstagarna. |
| --- | --- |

2.1.1

Svartarbete påverkar produktionsverksamheten och kvaliteten på arbetskraften genom att försvåra en tillväxtorienterad ekonomi-, budget- och socialpolitik och underminera arbetet med att uppnå de ambitiösa ekonomiska och sysselsättningsrelaterade målsättningarna i Europa 2020-strategin. De negativa effekterna förvärras mot bakgrund av de sociala och arbetsmarknadsrelaterade konsekvenserna av den ekonomiska krisen, som minskar sysselsättningsmöjligheterna och hotar den förväntade lönsamheten och intäkterna för företagen och för arbetstagarna.

| 2.1.2 | Dessa företeelser har under senare år (3) fått ökad uppmärksamhet inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin, och de har behandlats både direkt och i samband med en mer allmän debatt om behovet av reformer på arbetsmarknaden, samt i anslutning till relaterade frågor, t.ex. olaglig migration i EU och anständiga arbetsförhållanden i tredjeländer. |
| --- | --- |

2.1.2

Dessa företeelser har under senare år (3) fått ökad uppmärksamhet inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin, och de har behandlats både direkt och i samband med en mer allmän debatt om behovet av reformer på arbetsmarknaden, samt i anslutning till relaterade frågor, t.ex. olaglig migration i EU och anständiga arbetsförhållanden i tredjeländer.

3

| 2.1.3 | Den svarta ekonomin och odeklarerat arbete behandlas särskilt i sysselsättningspaketet som lanserades i april 2012, i den årliga tillväxtöversikten 2012 och 2013, och i rekommendationerna till flera medlemsstater om behovet av att bekämpa olagligt arbete och skatteflykt. I kommissionens arbetsprogram (4) återfinns bland de lagstiftningsinitiativ som ska genomföras före 2014 en ”europeisk plattform för att bekämpa svartarbete”, som syftar till bättre samarbete mellan de berörda myndigheterna i medlemsstaterna, utbyte av goda metoder och fastställande av gemensamma principer. |
| --- | --- |

2.1.3

Den svarta ekonomin och odeklarerat arbete behandlas särskilt i sysselsättningspaketet som lanserades i april 2012, i den årliga tillväxtöversikten 2012 och 2013, och i rekommendationerna till flera medlemsstater om behovet av att bekämpa olagligt arbete och skatteflykt. I kommissionens arbetsprogram (4) återfinns bland de lagstiftningsinitiativ som ska genomföras före 2014 en ”europeisk plattform för att bekämpa svartarbete”, som syftar till bättre samarbete mellan de berörda myndigheterna i medlemsstaterna, utbyte av goda metoder och fastställande av gemensamma principer.

4

| 2.2 | Ett viktigt inslag är arbetsmarknadsparternas deltagande i beslutsprocessen: ”Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll på nationell nivå vid fastställandet av arbetsmarknadsreglerna” (5). Även Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) har diskuterat och främjat utvecklingen av EU-politiken mot den svarta ekonomin och det odeklarerade arbetet genom att anta två yttranden, 1999 respektive 2005 (6). |
| --- | --- |

2.2

Ett viktigt inslag är arbetsmarknadsparternas deltagande i beslutsprocessen: ”Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll på nationell nivå vid fastställandet av arbetsmarknadsreglerna” (5). Även Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) har diskuterat och främjat utvecklingen av EU-politiken mot den svarta ekonomin och det odeklarerade arbetet genom att anta två yttranden, 1999 respektive 2005 (6).

5

6

| 2.2.1 | I sitt första yttrande såg EESK positivt på en strategi som bygger på integrering i den formella arbetsmarknaden och en mix av politiska åtgärder som kan anpassas till olika förhållanden i medlemsstaterna vad avser lagstiftning och produktion. Det fanns emellertid vissa faktorer som var oklara eller som undervärderades när det gällde definitionen av odeklarerat arbete och skillnaden mellan dem som är tvungna att arbeta svart och dem som medvetet väljer att göra det på grund av de administrativa eller skattemässiga bördorna för små och medelstora företag och hantverksföretag, hanteringen av irreguljära invandrare, regleringen av nya arbetsformer, de olika formerna av svart arbetskraft eller eventuell bristande effektivitet i de planerade åtgärderna. |
| --- | --- |

2.2.1

I sitt första yttrande såg EESK positivt på en strategi som bygger på integrering i den formella arbetsmarknaden och en mix av politiska åtgärder som kan anpassas till olika förhållanden i medlemsstaterna vad avser lagstiftning och produktion. Det fanns emellertid vissa faktorer som var oklara eller som undervärderades när det gällde definitionen av odeklarerat arbete och skillnaden mellan dem som är tvungna att arbeta svart och dem som medvetet väljer att göra det på grund av de administrativa eller skattemässiga bördorna för små och medelstora företag och hantverksföretag, hanteringen av irreguljära invandrare, regleringen av nya arbetsformer, de olika formerna av svart arbetskraft eller eventuell bristande effektivitet i de planerade åtgärderna.

| 2.2.2 | Det andra initiativyttrandet antogs av EESK 2005 (7). Där upprepades den kritik som redan framförts i föregående yttrande, och andra synpunkter togs upp, bl.a. behovet av ökade incitament för en rättslig reglering av arbetsmarknaden, minskade byråkratiska bördor för nyföretagande, särskild uppmärksamhet på kvinnliga arbetstagare med låg lön, informations- och upplysningskampanjer för företag och arbetstagare, ett effektivt avskräckande system för kontroll och påföljder, uppmärksamhet på arbetsnormerna i tredjeländer samt en granskning av kopplingen till arbetslösheten. |
| --- | --- |

2.2.2

Det andra initiativyttrandet antogs av EESK 2005 (7). Där upprepades den kritik som redan framförts i föregående yttrande, och andra synpunkter togs upp, bl.a. behovet av ökade incitament för en rättslig reglering av arbetsmarknaden, minskade byråkratiska bördor för nyföretagande, särskild uppmärksamhet på kvinnliga arbetstagare med låg lön, informations- och upplysningskampanjer för företag och arbetstagare, ett effektivt avskräckande system för kontroll och påföljder, uppmärksamhet på arbetsnormerna i tredjeländer samt en granskning av kopplingen till arbetslösheten.

7

3.   Allmänna kommentarer: Behovet av åtgärder

Allmänna kommentarer: Behovet av åtgärder

| 3.1 | Den svarta ekonomin är inte bara ett resultat av att det anses vara för dyrt att bedriva vit verksamhet (i synnerhet när det gäller arbetskraft), och syftar inte enbart till att på ett olagligt sätt minska produktionskostnaderna i samband med skatte- och bidragsbedrägerier. Det handlar också om en önskan att slippa följa lagstiftning och arbetsnormer (minimilön, maximal arbetstid, säkerhet, certifieringar). Det är inte fråga om kriminell verksamhet eller om laglig verksamhet som aktörer bedriver utan tillstånd, utan om tillfälliga informella arbeten i familjen eller grannskapet. Här finns i allmänhet en större social acceptans. |
| --- | --- |

3.1

Den svarta ekonomin är inte bara ett resultat av att det anses vara för dyrt att bedriva vit verksamhet (i synnerhet när det gäller arbetskraft), och syftar inte enbart till att på ett olagligt sätt minska produktionskostnaderna i samband med skatte- och bidragsbedrägerier. Det handlar också om en önskan att slippa följa lagstiftning och arbetsnormer (minimilön, maximal arbetstid, säkerhet, certifieringar). Det är inte fråga om kriminell verksamhet eller om laglig verksamhet som aktörer bedriver utan tillstånd, utan om tillfälliga informella arbeten i familjen eller grannskapet. Här finns i allmänhet en större social acceptans.

| 3.1.1 | Komplexiteten i företeelsen innebär att den berörda arbetskraften är mycket mångskiftande (8): egenföretagare som väljer att arbeta svart, anställda som inte omfattas av de sociala trygghetssystemen eller som saknar avtal eller som delvis betalas svart, familjearbetskraft, arbetstagare som inte redovisar inkomster från sitt andra eller tredje arbete, irreguljära invandrare, arbetstagare i tredjeländer utan anständigt reglerad minimiarbetstid som arbetar på underentreprenad gentemot EU. |
| --- | --- |

3.1.1

Komplexiteten i företeelsen innebär att den berörda arbetskraften är mycket mångskiftande (8): egenföretagare som väljer att arbeta svart, anställda som inte omfattas av de sociala trygghetssystemen eller som saknar avtal eller som delvis betalas svart, familjearbetskraft, arbetstagare som inte redovisar inkomster från sitt andra eller tredje arbete, irreguljära invandrare, arbetstagare i tredjeländer utan anständigt reglerad minimiarbetstid som arbetar på underentreprenad gentemot EU.

8

| 3.2 | Vi måste på allvar motverka den svarta ekonomin och odeklarerat arbete eftersom dessa företeelser får sådana konsekvenser för såväl företag som arbetstagare och den offentliga budgeten:






  — | Konkurrensen mellan företagen snedvrids på grund av illojal konkurrens mellan de företag som respekterar reglerna och de som inte gör det. Detta innebär att vissa företag kan stanna kvar på marknaden trots att de egentligen inte borde finnas där. Dessutom skapas en dynamik som leder till ineffektivitet där företagen inte växer eftersom de vill stanna kvar i den svarta ekonomin och eftersom de inte har tillräcklig tillgång till krediter. |
| --- | --- | --- |

3.2

Vi måste på allvar motverka den svarta ekonomin och odeklarerat arbete eftersom dessa företeelser får sådana konsekvenser för såväl företag som arbetstagare och den offentliga budgeten:

—

Konkurrensen mellan företagen snedvrids på grund av illojal konkurrens mellan de företag som respekterar reglerna och de som inte gör det. Detta innebär att vissa företag kan stanna kvar på marknaden trots att de egentligen inte borde finnas där. Dessutom skapas en dynamik som leder till ineffektivitet där företagen inte växer eftersom de vill stanna kvar i den svarta ekonomin och eftersom de inte har tillräcklig tillgång till krediter.

| — | För arbetstagarna betyder det dåliga arbetsvillkor i fråga om fysisk säkerhet, inkomst och social trygghet, med negativa konsekvenser inte bara från etisk synpunkt (vad gäller arbetstagarnas värdighet) utan också med avseende på produktiviteten, eftersom de inte får någon fortbildning eller omskolning och eftersom produktionsprocesser och produkter inte uppdateras. |
| --- | --- |

—

För arbetstagarna betyder det dåliga arbetsvillkor i fråga om fysisk säkerhet, inkomst och social trygghet, med negativa konsekvenser inte bara från etisk synpunkt (vad gäller arbetstagarnas värdighet) utan också med avseende på produktiviteten, eftersom de inte får någon fortbildning eller omskolning och eftersom produktionsprocesser och produkter inte uppdateras.

| — | De offentliga finanserna blir av med resurser, vilket innebär att skatteintäkter och sociala avgifter minskar (skatteklyftan blir större), och fördelningen av kostnaderna för de offentliga tjänsterna och välfärdssystemen blir orättfärdig (snålskjutsåkning). |
| --- | --- |

—

De offentliga finanserna blir av med resurser, vilket innebär att skatteintäkter och sociala avgifter minskar (skatteklyftan blir större), och fördelningen av kostnaderna för de offentliga tjänsterna och välfärdssystemen blir orättfärdig (snålskjutsåkning).

skatteklyftan

snålskjutsåkning

| 3.3 | Den ekonomiska globaliseringen och de sociala och demografiska förändringarna skapar också (åtminstone potentiellt) ökat utrymme för den svarta ekonomin och odeklarerat arbete. Därför måste politiken för att motverka dessa företeelser utvecklas och anpassas till förändrade villkor och nya problem. Det handlar om större efterfrågan på hjälp i hemmet och vårdtjänster, minskad efterfrågan på vanliga former av arbete och ökad flexibilitet i avtalsmässiga förhållanden, en ökning av egenföretagandet och en externalisering av uppgifter samt starkare multinationella företag. Detta kräver större uppmärksamhet på lagstiftningsramen, på instrumenten för övervakning och kontroll samt olika former av internationell samordning. |
| --- | --- |

3.3

Den ekonomiska globaliseringen och de sociala och demografiska förändringarna skapar också (åtminstone potentiellt) ökat utrymme för den svarta ekonomin och odeklarerat arbete. Därför måste politiken för att motverka dessa företeelser utvecklas och anpassas till förändrade villkor och nya problem. Det handlar om större efterfrågan på hjälp i hemmet och vårdtjänster, minskad efterfrågan på vanliga former av arbete och ökad flexibilitet i avtalsmässiga förhållanden, en ökning av egenföretagandet och en externalisering av uppgifter samt starkare multinationella företag. Detta kräver större uppmärksamhet på lagstiftningsramen, på instrumenten för övervakning och kontroll samt olika former av internationell samordning.

| 3.4 | Ur statistisk synpunkt är svarta ekonomiska aktiviteter en naturlig del av BNP, och det krävs lämpliga metoder för att mäta dem. Tillförlitliga och jämförbara uppgifter inom EU om den svarta ekonomins storlek och struktur är emellertid svåra att få av minst tre skäl: i) Verksamheten är av sådan natur att den per definition inte kan observeras direkt. ii) Medlemsstaterna har många olika målsättningar, och därmed finns det skillnader mellan lagstiftningen i länderna. iii) Beräkningsmetoderna varierar. Uppenbarligen medför olika strategier skilda mätmetoder, som kan ge upphov till stora mätskillnader även inom samma land (se tabell 1). Vanligen är de värden som publiceras av nationella officiella källor lägre än de värden som återfinns i undersökningar från sakkunniga och internationella organisationer. |
| --- | --- |

3.4

Ur statistisk synpunkt är svarta ekonomiska aktiviteter en naturlig del av BNP, och det krävs lämpliga metoder för att mäta dem. Tillförlitliga och jämförbara uppgifter inom EU om den svarta ekonomins storlek och struktur är emellertid svåra att få av minst tre skäl: i) Verksamheten är av sådan natur att den per definition inte kan observeras direkt. ii) Medlemsstaterna har många olika målsättningar, och därmed finns det skillnader mellan lagstiftningen i länderna. iii) Beräkningsmetoderna varierar. Uppenbarligen medför olika strategier skilda mätmetoder, som kan ge upphov till stora mätskillnader även inom samma land (se tabell 1). Vanligen är de värden som publiceras av nationella officiella källor lägre än de värden som återfinns i undersökningar från sakkunniga och internationella organisationer.

| 3.4.1 | Det finns tre sätt att mäta omfattningen av den svarta ekonomin, som också kan tillämpas på olika analysobjekt (medvärde och sysselsättning):






  — | Direkta undersökningar på mikroekonomisk nivå (t.ex. Eurobarometern och European Social Survey) med stickprov vid enstaka tillfällen eller fortlöpande granskningar där man ber de tillfrågade redogöra för vissa aspekter av anställningsförhållandena (9). |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Det finns tre sätt att mäta omfattningen av den svarta ekonomin, som också kan tillämpas på olika analysobjekt (medvärde och sysselsättning):

—

Direkta undersökningar på mikroekonomisk nivå (t.ex. Eurobarometern och European Social Survey) med stickprov vid enstaka tillfällen eller fortlöpande granskningar där man ber de tillfrågade redogöra för vissa aspekter av anställningsförhållandena (9).

9

| — | Indirekta beräkningar på makroekonomisk nivå, på grundval av andra kända storheter som samvarierar konsekvent med den svarta ekonomin, t.ex. nationalräkenskaperna, dynamiken på arbetsmarknaden, konsumtionen och penningefterfrågan. |
| --- | --- |

—

Indirekta beräkningar på makroekonomisk nivå, på grundval av andra kända storheter som samvarierar konsekvent med den svarta ekonomin, t.ex. nationalräkenskaperna, dynamiken på arbetsmarknaden, konsumtionen och penningefterfrågan.

| — | Ekonometriska modeller som behandlar den svarta ekonomin som en icke observerbar variabel, på grundval av de faktorer som är viktigast för att gynna denna ekonomi och indikatorer för olaglig affärsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Ekonometriska modeller som behandlar den svarta ekonomin som en icke observerbar variabel, på grundval av de faktorer som är viktigast för att gynna denna ekonomi och indikatorer för olaglig affärsverksamhet.

| 3.5 | En studie på EU-nivå rekommenderade den indirekta metod som utvecklats av det italienska statistikinstitutet som grundval för enhetliga och jämförbara uppgifter från medlemsstaterna. Metoden bygger på lättillgängliga och tillförlitliga uppgifter om arbetskraftsinsatsen (10). På medellång sikt skulle denna kunna förse EU med en enhetlig och gemensam grundval för analys, jämförelser och bedömningar som är oberoende av studier från forskningscentra och externa organisationer. |
| --- | --- |

3.5

En studie på EU-nivå rekommenderade den indirekta metod som utvecklats av det italienska statistikinstitutet som grundval för enhetliga och jämförbara uppgifter från medlemsstaterna. Metoden bygger på lättillgängliga och tillförlitliga uppgifter om arbetskraftsinsatsen (10). På medellång sikt skulle denna kunna förse EU med en enhetlig och gemensam grundval för analys, jämförelser och bedömningar som är oberoende av studier från forskningscentra och externa organisationer.

10

| 3.6 | I nuläget kommer jämförbar information för alla medlemsstater antingen från ekonometriska modeller om den svarta ekonomin eller från direkta stickprovsundersökningar om hur stor del av arbetskraften (anställda och egenföretagare) som är verksam inom den informella ekonomin. Detta ger resultat som delvis är motstridiga, eftersom de rör olika dimensioner (se tabell 2). Dessutom gör endast ett fåtal medlemsstater regelbundna nationella undersökningar av denna företeelse. |
| --- | --- |

3.6

I nuläget kommer jämförbar information för alla medlemsstater antingen från ekonometriska modeller om den svarta ekonomin eller från direkta stickprovsundersökningar om hur stor del av arbetskraften (anställda och egenföretagare) som är verksam inom den informella ekonomin. Detta ger resultat som delvis är motstridiga, eftersom de rör olika dimensioner (se tabell 2). Dessutom gör endast ett fåtal medlemsstater regelbundna nationella undersökningar av denna företeelse.

| 3.6.1 | Den ekonometriska metoden visar högsta värden för vissa central- och östeuropeiska länder (mer än 30 % i Bulgarien), höga värden för Sydeuropa, medelhöga för övriga central- och östeuropeiska länder och Norden, samt låga värden för västra Europa, Storbritannien och Irland (11). |
| --- | --- |

3.6.1

Den ekonometriska metoden visar högsta värden för vissa central- och östeuropeiska länder (mer än 30 % i Bulgarien), höga värden för Sydeuropa, medelhöga för övriga central- och östeuropeiska länder och Norden, samt låga värden för västra Europa, Storbritannien och Irland (11).

11

| 3.6.2 | Den direkta metoden ger emellertid en mer mångfacetterad bild, med högre värden i söder (särskilt Cypern och Grekland), men också i Irland och Polen, och lägre värden för vissa länder i Central- och Östeuropa, Norden och västra Europa (12). |
| --- | --- |

3.6.2

Den direkta metoden ger emellertid en mer mångfacetterad bild, med högre värden i söder (särskilt Cypern och Grekland), men också i Irland och Polen, och lägre värden för vissa länder i Central- och Östeuropa, Norden och västra Europa (12).

12

4.   Särskilda kommentarer: Krisens konsekvenser och politiska riktlinjer

Särskilda kommentarer: Krisens konsekvenser och politiska riktlinjer

| 4.1 | Konsekvenserna av krisen och åtstramningspolitiken är inte omedelbart tydliga. På utbudssidan borde recessionen leda till att företagen minskar produktionskostnaderna (även på olagliga sätt) för att kompensera minskade vinster och intäkter och eftersom det finns ökad tillgång på arbetslösa som kan tänka sig att jobba svart. Men på efterfrågesidan minskar möjligheterna för okvalificerad arbetskraft att få jobb, eftersom konsumtion och investeringar minskar i sektorer som byggbranschen, handeln, hotell- och restaurangnäringen samt hushållstjänstesektorn. |
| --- | --- |

4.1

Konsekvenserna av krisen och åtstramningspolitiken är inte omedelbart tydliga. På utbudssidan borde recessionen leda till att företagen minskar produktionskostnaderna (även på olagliga sätt) för att kompensera minskade vinster och intäkter och eftersom det finns ökad tillgång på arbetslösa som kan tänka sig att jobba svart. Men på efterfrågesidan minskar möjligheterna för okvalificerad arbetskraft att få jobb, eftersom konsumtion och investeringar minskar i sektorer som byggbranschen, handeln, hotell- och restaurangnäringen samt hushållstjänstesektorn.

| 4.1.1 | I praktiken är de empiriska bevisen inte entydiga (13). Utvecklingen under senare tid visar en stadigt nedåtgående trend enligt de ekonometriska modellerna, med undantag för en svag ökning under 2009, när den ekonomiska krisen var som djupast, men med en snabb återhämtning 2010–2012 (se tabell 3). Direkta undersökningar visar däremot en annan, mer nyanserad bild, där vissa medlemsstater uppvisar en minskning av den informella sysselsättningen bland anställda arbetstagare, medan andra länder tvärtom drabbats av ökat skatteundandragande bland egenföretagare. |
| --- | --- |

4.1.1

I praktiken är de empiriska bevisen inte entydiga (13). Utvecklingen under senare tid visar en stadigt nedåtgående trend enligt de ekonometriska modellerna, med undantag för en svag ökning under 2009, när den ekonomiska krisen var som djupast, men med en snabb återhämtning 2010–2012 (se tabell 3). Direkta undersökningar visar däremot en annan, mer nyanserad bild, där vissa medlemsstater uppvisar en minskning av den informella sysselsättningen bland anställda arbetstagare, medan andra länder tvärtom drabbats av ökat skatteundandragande bland egenföretagare.

13

| 4.2 | Inte bara omfattningen utan också strukturen på den svarta ekonomin och det odeklarerade arbetet varierar mellan medlemsstaterna, beroende på skillnader i produktionsstrukturen och välfärdssystemen (14). De typer av arbetstagare som berörs mest av dessa företeelser (vanligtvis de som har de sämsta ekonomiska villkoren i förhållande till genomsnittet) drabbas också hårdast av att svartarbetet minskar under recessionen, och därmed också deras inkomstmöjligheter (15). |
| --- | --- |

4.2

Inte bara omfattningen utan också strukturen på den svarta ekonomin och det odeklarerade arbetet varierar mellan medlemsstaterna, beroende på skillnader i produktionsstrukturen och välfärdssystemen (14). De typer av arbetstagare som berörs mest av dessa företeelser (vanligtvis de som har de sämsta ekonomiska villkoren i förhållande till genomsnittet) drabbas också hårdast av att svartarbetet minskar under recessionen, och därmed också deras inkomstmöjligheter (15).

14

15

| 4.3 | Dynamiken i den svarta ekonomin och i det odeklarerade arbetet påverkar alltså inte arbetskraften på samma sätt i de olika medlemsstaterna eller ens inom länderna, och detta framför allt till följd av krisen. Dessa skillnader i påverkan måste beaktas när man utformar såväl politiken för att motverka den svarta ekonomin som den konjunkturutjämnande socialpolitiken. |
| --- | --- |

4.3

Dynamiken i den svarta ekonomin och i det odeklarerade arbetet påverkar alltså inte arbetskraften på samma sätt i de olika medlemsstaterna eller ens inom länderna, och detta framför allt till följd av krisen. Dessa skillnader i påverkan måste beaktas när man utformar såväl politiken för att motverka den svarta ekonomin som den konjunkturutjämnande socialpolitiken.

| 4.4 | Mot bakgrund av hur komplex och flerdimensionell frågan om den svarta ekonomin och det odeklarerade arbetet är finns det en samsyn om att dessa företeelser måste bekämpas med en mix av olika instrument, bl.a. avskräckande åtgärder som kontroller och påföljder samt incitament att följa bestämmelserna. EESK stöder de ökade insatser som gjorts under de senaste åren i fråga om förebyggande och korrigerande åtgärder för att komma till rätta med de faktorer som ligger till grund för den svarta ekonomin eller för att stimulera övergång till vitt arbete, något som troligtvis bidrar mer till möjligheterna att komma ur den ekonomiska krisen (16) (se tabell 4). |
| --- | --- |

4.4

Mot bakgrund av hur komplex och flerdimensionell frågan om den svarta ekonomin och det odeklarerade arbetet är finns det en samsyn om att dessa företeelser måste bekämpas med en mix av olika instrument, bl.a. avskräckande åtgärder som kontroller och påföljder samt incitament att följa bestämmelserna. EESK stöder de ökade insatser som gjorts under de senaste åren i fråga om förebyggande och korrigerande åtgärder för att komma till rätta med de faktorer som ligger till grund för den svarta ekonomin eller för att stimulera övergång till vitt arbete, något som troligtvis bidrar mer till möjligheterna att komma ur den ekonomiska krisen (16) (se tabell 4).

16

| 4.5 | I allmänhet föreslås olika åtgärder som siktar in sig på olika aspekter:






  — | Se till att det blir mer lönsamt och enklare för företagen att följa bestämmelserna genom att reformera och förenkla administrativa och skattemässiga förfaranden. |
| --- | --- | --- |

4.5

I allmänhet föreslås olika åtgärder som siktar in sig på olika aspekter:

—

Se till att det blir mer lönsamt och enklare för företagen att följa bestämmelserna genom att reformera och förenkla administrativa och skattemässiga förfaranden.

| — | Öka risken för upptäckt genom att skärpa kontrollerna – särskilt genom trepartssammansatta inspektioner med företrädare för behöriga offentliga myndigheter (17), arbetsgivare och fackföreningar – och genom att göra redan befintliga påföljder mer effektiva och ändamålsenliga. |
| --- | --- |

—

Öka risken för upptäckt genom att skärpa kontrollerna – särskilt genom trepartssammansatta inspektioner med företrädare för behöriga offentliga myndigheter (17), arbetsgivare och fackföreningar – och genom att göra redan befintliga påföljder mer effektiva och ändamålsenliga.

17

| — | Stimulera tillväxt i de små och medelstora företagen och föra en industripolitik som främjar de produktionssektorer som är arbetsintensiva med avseende på kvalificerade arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Stimulera tillväxt i de små och medelstora företagen och föra en industripolitik som främjar de produktionssektorer som är arbetsintensiva med avseende på kvalificerade arbetstagare.

| — | Minska lockelsen för arbetstagarna att låta bli att deklarera arbetet genom att tillhandahålla inkomststöd och tydliggöra kopplingen mellan avgifter och sociala förmåner. |
| --- | --- |

—

Minska lockelsen för arbetstagarna att låta bli att deklarera arbetet genom att tillhandahålla inkomststöd och tydliggöra kopplingen mellan avgifter och sociala förmåner.

| — | Reglera nya arbetsformer så att de inte kan missbrukas utan ger företagen och arbetstagarna möjlighet att förena sina behov. |
| --- | --- |

—

Reglera nya arbetsformer så att de inte kan missbrukas utan ger företagen och arbetstagarna möjlighet att förena sina behov.

| — | Övervaka efterlevnaden av bestämmelserna om sociala avgifter med hjälp av sådana indikatorer avseende rimligheten i arbetskraftskostnaderna (18) (som varierar med avseende på sektor, företagstyp och region) som arbetsmarknadens parter kommit överens om. |
| --- | --- |

—

Övervaka efterlevnaden av bestämmelserna om sociala avgifter med hjälp av sådana indikatorer avseende rimligheten i arbetskraftskostnaderna (18) (som varierar med avseende på sektor, företagstyp och region) som arbetsmarknadens parter kommit överens om.

18

| — | Minska den sociala acceptansen för den svarta ekonomin och öka skattemoralen genom att öka allmänhetens medvetenhet om behovet av större rättvisa vad gäller skattebördan och genom att öka förtroendet för den offentliga förvaltningen och politiken. |
| --- | --- |

—

Minska den sociala acceptansen för den svarta ekonomin och öka skattemoralen genom att öka allmänhetens medvetenhet om behovet av större rättvisa vad gäller skattebördan och genom att öka förtroendet för den offentliga förvaltningen och politiken.

| — | Utarbeta regelbundna övervakningsrapporter där man bedömer nuvarande tendenser och effektiviteten i de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

—

Utarbeta regelbundna övervakningsrapporter där man bedömer nuvarande tendenser och effektiviteten i de åtgärder som vidtagits.

| — | Stärka samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller multinationella företag, bl.a. genom lämpliga organ och institutionella strukturer (19). |
| --- | --- |

—

Stärka samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller multinationella företag, bl.a. genom lämpliga organ och institutionella strukturer (19).

19

| 4.6 | Alla åtgärder har dock ett gemensamt mål: För företagen ska kostnaderna i form av ekonomiska påföljder och dåligt anseende i samhället bli större än de eventuella fördelarna med bedrägerier och oegentligheter, som därmed inte blir värda risken. För arbetstagarna ska lagenligt arbete löna sig mer än odeklarerat, vad avser både månadslön och framtidsutsikter. Det krävs olika former av stöd för att omvandla odeklarerat arbete till reguljär sysselsättning. |
| --- | --- |

4.6

Alla åtgärder har dock ett gemensamt mål: För företagen ska kostnaderna i form av ekonomiska påföljder och dåligt anseende i samhället bli större än de eventuella fördelarna med bedrägerier och oegentligheter, som därmed inte blir värda risken. För arbetstagarna ska lagenligt arbete löna sig mer än odeklarerat, vad avser både månadslön och framtidsutsikter. Det krävs olika former av stöd för att omvandla odeklarerat arbete till reguljär sysselsättning.

Bryssel den 21 januari 2014

Ordföranden

för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Henri MALOSSE

---

(1)  ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning”, COM(2012) 173 final, punkt 1.1; rådets beslut 2010/707/EU om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, riktlinje nr 7.

1

(2)  COM(2007) 628. Motsvarande definition används av OECD. Världsbanken föreslår däremot att man ska beakta arbetstagare utan kontrakt och egenföretagare med högst fem anställda som inte är yrkesmässigt verksamma.

2

(3)

3

| — | Arbetsdokument från ILO 2013: ”Labour Inspection and Undeclared Work in the EU”. |
| --- | --- |

—

Arbetsdokument från ILO 2013: ”Labour Inspection and Undeclared Work in the EU”.

| — | Eurofounds databas och rapport 2013: ”Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008”. |
| --- | --- |

—

Eurofounds databas och rapport 2013: ”Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008”.

| — | Sysselsättningspaketet 2012: Kommissionens meddelande ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning”. |
| --- | --- |

—

Sysselsättningspaketet 2012: Kommissionens meddelande ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning”.

| — | Kommissionens meddelanden från 2012 och 2013 ”Årlig tillväxtöversikt”. |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelanden från 2012 och 2013 ”Årlig tillväxtöversikt”.

| — | Landsspecifika rekommendationer för 2012 och 2013. |
| --- | --- |

—

Landsspecifika rekommendationer för 2012 och 2013.

| — | 2012 Progress-programmet för ömsesidigt lärande, inbördes utvärdering om ”Combatting undeclared work as a growing challenge in the context of high unemployment”. |
| --- | --- |

—

2012 Progress-programmet för ömsesidigt lärande, inbördes utvärdering om ”Combatting undeclared work as a growing challenge in the context of high unemployment”.

| — | Kommissionens meddelande ”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen: EU:s bidrag till full sysselsättning”, COM(2010) 682 final. |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelande ”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen: EU:s bidrag till full sysselsättning”, COM(2010) 682 final.

| — | Rådets beslut 2010/707/EG av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

—

Rådets beslut 2010/707/EG av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik.

| — | Kommissionens meddelande ”Kraftfullare åtgärder mot odeklarerat arbete”, COM(2007) 628 final. |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelande ”Kraftfullare åtgärder mot odeklarerat arbete”, COM(2007) 628 final.

| — | Särskild Eurobarometerundersökning från 2007 om odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

—

Särskild Eurobarometerundersökning från 2007 om odeklarerat arbete.

| — | Meddelande från kommissionen om resultatet av det offentliga samrådet om kommissionens grönbok ”En modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar”, COM(2007) 627. |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen om resultatet av det offentliga samrådet om kommissionens grönbok ”En modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar”, COM(2007) 627.

| — | Grönboken ”En modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar”, COM(2006) 708. |
| --- | --- |

—

Grönboken ”En modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar”, COM(2006) 708.

| — | ”Feasibility of establishing a European platform for cooperation between labour inspectorates, and other relevant monitoring and enforcement bodies with the aim of preventing and fighting undeclared work” (Regioplan, studie från 2010). |
| --- | --- |

—

”Feasibility of establishing a European platform for cooperation between labour inspectorates, and other relevant monitoring and enforcement bodies with the aim of preventing and fighting undeclared work” (Regioplan, studie från 2010).

(4)  COM(2012) 629 final.

4

(5)  COM(2012) 173 final, punkt 3.2.

5

(6)  EUT C 101, 12.4.1999, s. 30–37, om dokumentet COM(98) 219; EUT C 255, 14.10.2005, s. 61–66. Ämnet har också tagits upp i andra yttranden som behandlar arbetsmarknaden mer allmänt, eller företeelser som hänger samman med den svarta ekonomin, t.ex. EUT C 175, 27.7.2007, s. 65–73 och EUT C 204, 9.8.2008, s. 70–76.

6

(7)  På grundval av rådets resolution om odeklarerat arbete nr. 13538/1/03 och rådets beslut av den 22 juli 2003 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik.

7

(8)  ILO, Labour Inspection and Undeclared Work in the EU, Working Document Number 29, Geneva, 2013, kap. 1.

8

(9)  Det finns visserligen en risk för att den svarta ekonomin underrepresenteras på grund av att svaren inte är sanningsenliga, men fördelen är att man kommer ner på socioekonomisk detaljnivå.

9

(10)  Ciccarone G. m.frl, Study on indirect measurement methods for undeclared work in the EU, GHK & Fondazione G. Brodolini, slutrapport till Europeiska kommissionen – GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, december 2009.

10

Study on indirect measurement methods for undeclared work in the EU

(11)  Schneider F., The Shadow Economy and Work in the Shadow: What Do We (Not) Know?, IZA Discussion Paper, n. 6423, mars 2012; Schneider F., Size and Development of the Shadow Economy of 31 European and 5 other OECD Countries from 2003 to 2012: Some New Facts, arbetsdokument, 2012.

11

The Shadow Economy and Work in the Shadow: What Do We (Not) Know?

Size and Development of the Shadow Economy of 31 European and 5 other OECD Countries from 2003 to 2012: Some New Facts

(12)  Hazans M., Informal Workers across Europe. Evidence from 30 European Countries, Policy Research Working Paper, n. 5912, Världsbanken, december 2011; Packard T. – Koettl J. – Montenegro C.E., In From the Shadow. Integrating Europe's Informal Labor, Världsbanken 2012, kap. 1.

12

Informal Workers across Europe. Evidence from 30 European Countries

Montenegro C.E., In From the Shadow. Integrating Europe's Informal Labor

(13)  Schneider F., cit.; Hazans M., cit., Packard T. – Koettl J. – Montenegro C.E., cit.

13

(14)  I de nordiska länderna, där utgifterna är störst för arbetsmarknadspolitiken, de sociala trygghetssystemen och omfördelningspolitiken och som också präglas av jämnare inkomstfördelning, noteras också mindre förekomst av odeklarerat arbete – till största delen är det fråga om ett andra jobb för att dryga ut inkomsten. I Sydeuropa spelar däremot den svarta ekonomin en ersättande roll i förhållande till en begränsad aktiv arbetsmarknads- och välfärdspolitik, och är därmed särskilt viktig för arbetslösa och marginaliserade som inte kommer in på den formella arbetsmarknaden. Se Eurofound, Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008, juni 2013, kap. 1 och 4.

14

Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway. Approaches and measures since 2008

(15)  Hazans M., s. 22–39.

15

(16)  Eurofound, kap. 2 och 3.

16

(17)  ILO, cit., kap.3.

17

(18)  De kan visa på eventuell svart arbetskraft om en kontroll av redovisningen tyder på en arbetskraftskostnad (lön plus sociala avgifter) som ligger under beräknade miniminivåer. Detta framhålls som exempel på god praxis i COM(2007) 628 final.

18

(19)  Dekker H. m.fl., Joining up the fight against undeclared work in Europe, Regioplan, slutrapport till Europeiska kommissionen – GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, december 2010, kap. 5.

19

Joining up the fight against undeclared work in Europe, Regioplan

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/15

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Tillgänglighet – en mänsklig rättighet för personer med funktionsnedsättning” (yttrande på eget initiativ)

(2014/C 177/03)

Föredragande: Ioannis Vardakastanis

Den 14 februari 2013 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

”Tillgänglighet – en mänsklig rättighet för personer med funktionsnedsättning”.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 19 november 2013.

Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 152 röster för och 3 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK uppmanar EU-institutionerna att erkänna att artikel 9 i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (UNCRPD) i sig utgör en mänsklig rättighet. Ett fullständigt genomförande av denna artikel måste därför leda till att man genom rättsliga och politiska åtgärder skapar de förutsättningar som krävs för att ge personer med funktionsnedsättning tillgång till alla typer av miljöer och aspekter av livet. Detta är avgörande för att de fullt ut ska kunna utöva såväl sina medborgerliga och politiska som sina sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter. Tillgänglighet gynnar hela samhället. |
| --- | --- |

1.1

EESK uppmanar EU-institutionerna att erkänna att artikel 9 i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (UNCRPD) i sig utgör en mänsklig rättighet. Ett fullständigt genomförande av denna artikel måste därför leda till att man genom rättsliga och politiska åtgärder skapar de förutsättningar som krävs för att ge personer med funktionsnedsättning tillgång till alla typer av miljöer och aspekter av livet. Detta är avgörande för att de fullt ut ska kunna utöva såväl sina medborgerliga och politiska som sina sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter. Tillgänglighet gynnar hela samhället.

| 1.2 | EESK uppmanar samtliga EU-institutioner, politiska organ och byråer, däribland EESK, att i samråd med den europeiska handikapprörelsen ta fram en konkret plan för att säkerställa att deras lokaler, webbplatser, dokument m.m. är tillgängliga. |
| --- | --- |

1.2

EESK uppmanar samtliga EU-institutioner, politiska organ och byråer, däribland EESK, att i samråd med den europeiska handikapprörelsen ta fram en konkret plan för att säkerställa att deras lokaler, webbplatser, dokument m.m. är tillgängliga.

| 1.3 | EESK ser tillgänglighet som en grundförutsättning för hållbarhet och tillgänglighetens sociala dimension när det gäller att bekämpa fattigdom och marginalisering och främja social sammanhållning. |
| --- | --- |

1.3

EESK ser tillgänglighet som en grundförutsättning för hållbarhet och tillgänglighetens sociala dimension när det gäller att bekämpa fattigdom och marginalisering och främja social sammanhållning.

| 1.4 | Vi konstaterar att man har gjort framsteg på områden som transport och telekommunikation (exempelvis med den digitala agendan), men det krävs ytterligare insatser, bland annat på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.4

Vi konstaterar att man har gjort framsteg på områden som transport och telekommunikation (exempelvis med den digitala agendan), men det krävs ytterligare insatser, bland annat på den inre marknaden.

| 1.5 | Kommittén betonar att bristande tillgänglighet i sig utgör diskriminering. Vi framhåller därför att EU behöver utarbeta lagstiftning mot diskriminering och uppmanar rådet att häva blockeringen av förslaget till direktiv om genomförande av principen om lika behandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning COM(2008) 426 final (artikel 19 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

1.5

Kommittén betonar att bristande tillgänglighet i sig utgör diskriminering. Vi framhåller därför att EU behöver utarbeta lagstiftning mot diskriminering och uppmanar rådet att häva blockeringen av förslaget till direktiv om genomförande av principen om lika behandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning COM(2008) 426 final (artikel 19 i EUF-fördraget).

| 1.6 | EESK uppmanar Europeiska kommissionen att uppfylla det åtagande man gjort för länge sedan om att lägga fram en rättsligt bindande europeisk rättsakt om tillgänglighet. |
| --- | --- |

1.6

EESK uppmanar Europeiska kommissionen att uppfylla det åtagande man gjort för länge sedan om att lägga fram en rättsligt bindande europeisk rättsakt om tillgänglighet.

| 1.7 | EESK uppmanar Europaparlamentet och Europeiska unionens råd att slutföra arbetet med det befintliga förslaget till direktiv om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser i enlighet med EESK:s yttrande om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser (1) och det europeiska handikappforumet. |
| --- | --- |

1.7

EESK uppmanar Europaparlamentet och Europeiska unionens råd att slutföra arbetet med det befintliga förslaget till direktiv om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser i enlighet med EESK:s yttrande om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser (1) och det europeiska handikappforumet.

| 1.8 | EESK uppmanar EU-institutionerna att enas om att införa obligatoriska förhandsvillkor om tillgänglighet och funktionsnedsättningar i förordningen om gemensamma bestämmelser för de nuvarande strukturfonderna samt i instrumenten för externt bistånd och andra finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

1.8

EESK uppmanar EU-institutionerna att enas om att införa obligatoriska förhandsvillkor om tillgänglighet och funktionsnedsättningar i förordningen om gemensamma bestämmelser för de nuvarande strukturfonderna samt i instrumenten för externt bistånd och andra finansieringsinstrument.

| 1.9 | EU och medlemsstaterna får inte använda krisen och de därmed förbundna åtstramningsåtgärderna som en ursäkt för att undergräva respekten för tillgänglighet som en mänsklig rättighet. |
| --- | --- |

1.9

EU och medlemsstaterna får inte använda krisen och de därmed förbundna åtstramningsåtgärderna som en ursäkt för att undergräva respekten för tillgänglighet som en mänsklig rättighet.

| 1.10 | I samband med säkerställandet av att tillgänglighet betraktas som en mänsklig rättighet bör man ta hänsyn till följande grundläggande principer: valfrihet och rörelsefrihet, självständigt boende, skälig anpassning, deltagande, universell design och skyldighet att vidta förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

1.10

I samband med säkerställandet av att tillgänglighet betraktas som en mänsklig rättighet bör man ta hänsyn till följande grundläggande principer: valfrihet och rörelsefrihet, självständigt boende, skälig anpassning, deltagande, universell design och skyldighet att vidta förebyggande åtgärder.

| 1.11 | EESK uppmanar EU och dess medlemsstater att inrätta övervaknings- och kontrollmekanismer i samråd med organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.11

EESK uppmanar EU och dess medlemsstater att inrätta övervaknings- och kontrollmekanismer i samråd med organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning.

| 1.12 | EESK understryker att följande politikområden på EU-nivå bör omfatta bestämmelser om tillgänglighet: rättskapacitet, politiskt deltagande, sysselsättning, statligt stöd, transport, utbildning, tillgång till varor och tjänster, forskning, utrikespolitik och bostäder. |
| --- | --- |

1.12

EESK understryker att följande politikområden på EU-nivå bör omfatta bestämmelser om tillgänglighet: rättskapacitet, politiskt deltagande, sysselsättning, statligt stöd, transport, utbildning, tillgång till varor och tjänster, forskning, utrikespolitik och bostäder.

| 1.13 | Vid genomförandet av bestämmelserna i UNCRPD anser EESK att EU-institutionerna bör inkludera tillgänglighet i följande instrument: standardisering, harmonisering, tekniska krav, incitament för företag, facklig politik och kollektivavtal. |
| --- | --- |

1.13

Vid genomförandet av bestämmelserna i UNCRPD anser EESK att EU-institutionerna bör inkludera tillgänglighet i följande instrument: standardisering, harmonisering, tekniska krav, incitament för företag, facklig politik och kollektivavtal.

| 1.14 | EESK konstaterar att strategier för att öka medvetenheten är ett mycket viktigt medel för att skapa respekt i samhället för tillgänglighet som en mänsklig rättighet, inte minst bland medborgarna själva och huvudaktörer som skolor och massmedier, i enlighet med artikel 8 (UNCRPD). |
| --- | --- |

1.14

EESK konstaterar att strategier för att öka medvetenheten är ett mycket viktigt medel för att skapa respekt i samhället för tillgänglighet som en mänsklig rättighet, inte minst bland medborgarna själva och huvudaktörer som skolor och massmedier, i enlighet med artikel 8 (UNCRPD).

| 1.15 | Kommittén anser att kunskap om tillgänglighet bör ingå i läroplanen för vetenskapliga ämnen (t.ex. arkitektur, ingenjörsvetenskap och datavetenskap). |
| --- | --- |

1.15

Kommittén anser att kunskap om tillgänglighet bör ingå i läroplanen för vetenskapliga ämnen (t.ex. arkitektur, ingenjörsvetenskap och datavetenskap).

| 1.16 | EESK anser att det saknas statistiska instrument för att stödja genomdrivandet av tillgänglighet som en mänsklig rättighet och uppmanar därför Eurostat att se till att sådana utvecklas. |
| --- | --- |

1.16

EESK anser att det saknas statistiska instrument för att stödja genomdrivandet av tillgänglighet som en mänsklig rättighet och uppmanar därför Eurostat att se till att sådana utvecklas.

| 1.17 | EESK upprepar det åtagande som kommittén framfört i tidigare yttranden om att inrätta en styrkommitté för att övervaka genomförandet av UNCRPD. |
| --- | --- |

1.17

EESK upprepar det åtagande som kommittén framfört i tidigare yttranden om att inrätta en styrkommitté för att övervaka genomförandet av UNCRPD.

2.   Inledning

| 2.1 | Det människorättsliga perspektivet på funktionsnedsättningar innebär att EU, som part i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (UNCRPD), tillsammans med samtliga medborgare har ansvar för att skapa ett samhälle där alla människor, även personer med funktionsnedsättning, kan utöva sina medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

2.1

Det människorättsliga perspektivet på funktionsnedsättningar innebär att EU, som part i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (UNCRPD), tillsammans med samtliga medborgare har ansvar för att skapa ett samhälle där alla människor, även personer med funktionsnedsättning, kan utöva sina medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| 2.2 | Definitionen i UNCRPD av en person med funktionsnedsättning understryker och förstärker det människorättsliga perspektivet på funktionsnedsättningar: Personer med funktionsnedsättning innefattar bl.a. personer med varaktiga fysiska, psykiska, intellektuella eller sensoriska funktionsnedsättningar, vilka i samspel med olika hinder kan motverka deras fulla och verkliga deltagande i samhället på lika villkor som andra. |
| --- | --- |

2.2

Definitionen i UNCRPD av en person med funktionsnedsättning understryker och förstärker det människorättsliga perspektivet på funktionsnedsättningar: Personer med funktionsnedsättning innefattar bl.a. personer med varaktiga fysiska, psykiska, intellektuella eller sensoriska funktionsnedsättningar, vilka i samspel med olika hinder kan motverka deras fulla och verkliga deltagande i samhället på lika villkor som andra.

| 2.3 | EU har till sina slutsatser om UNCRPD bifogat en förteckning över befogenheter där tillgänglighet utgör en integrerad del. UNCRPD är det enda fördrag om mänskliga rättigheter som EU hittills slutit. |
| --- | --- |

2.3

EU har till sina slutsatser om UNCRPD bifogat en förteckning över befogenheter där tillgänglighet utgör en integrerad del. UNCRPD är det enda fördrag om mänskliga rättigheter som EU hittills slutit.

| 2.4 | I världsrapporten om funktionsnedsättningar (2011) som offentliggjordes av Världshälsoorganisationen och Världsbanken betonas att konstruerade miljöer, transport, information och kommunikation ofta är otillgängliga för personer med funktionsnedsättning (2). |
| --- | --- |

2.4

I världsrapporten om funktionsnedsättningar (2011) som offentliggjordes av Världshälsoorganisationen och Världsbanken betonas att konstruerade miljöer, transport, information och kommunikation ofta är otillgängliga för personer med funktionsnedsättning (2).

| 2.5 | Tillgång till den fysiska miljön och kollektivtrafiken är en förutsättning för att trygga rörelsefriheten för personer med funktionsnedsättning, som garanteras i artikel 13 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 12 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR). På samma sätt betraktas tillgång till information och kommunikation som en förutsättning för åsikts- och yttrandefrihet, som garanteras i artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 19.2 i ICCPR (3) |
| --- | --- |

2.5

Tillgång till den fysiska miljön och kollektivtrafiken är en förutsättning för att trygga rörelsefriheten för personer med funktionsnedsättning, som garanteras i artikel 13 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 12 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR). På samma sätt betraktas tillgång till information och kommunikation som en förutsättning för åsikts- och yttrandefrihet, som garanteras i artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 19.2 i ICCPR (3)

| 2.6 | Kontaktpunkten för UNCRPD (som finns vid kommissionen) har en grundläggande roll att spela i genomförandet av UNCRPD, och detta måste göras på ett mycket proaktivt sätt. |
| --- | --- |

2.6

Kontaktpunkten för UNCRPD (som finns vid kommissionen) har en grundläggande roll att spela i genomförandet av UNCRPD, och detta måste göras på ett mycket proaktivt sätt.

| 2.7 | Europeiska unionens råd godkände den 29 oktober 2012 inrättandet av ett ramverk för att skydda, främja och övervaka genomförandet av UNCRPD, och den består av Europeiska ombudsmannen, Europaparlamentets utskott för framställningar, EU:s byrå för grundläggande rättigheter, det europeiska handikappforumet och Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

2.7

Europeiska unionens råd godkände den 29 oktober 2012 inrättandet av ett ramverk för att skydda, främja och övervaka genomförandet av UNCRPD, och den består av Europeiska ombudsmannen, Europaparlamentets utskott för framställningar, EU:s byrå för grundläggande rättigheter, det europeiska handikappforumet och Europeiska kommissionen.

| 2.8 | EESK välkomnar att det europeiska handikappforumet ska delta fullt ut i övervakningsramen och framhåller att det civila samhället mycket aktivt måste involveras i diskussionerna. |
| --- | --- |

2.8

EESK välkomnar att det europeiska handikappforumet ska delta fullt ut i övervakningsramen och framhåller att det civila samhället mycket aktivt måste involveras i diskussionerna.

| 2.9 | Tillgänglighet erkänns som en rättighet i artiklarna 9, 3 och 21 i UNCRPD. |
| --- | --- |

2.9

Tillgänglighet erkänns som en rättighet i artiklarna 9, 3 och 21 i UNCRPD.

| 2.10 | I UNCRPD:s artiklar om tillgänglighet fastställs en viktig rättslig/politisk agenda i sig, som inte kan ses som en isolerad fråga. Tillgänglighet måste därför betraktas som något som möjliggör och främjar utövandet av alla övriga medborgerliga, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter när det gäller personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

2.10

I UNCRPD:s artiklar om tillgänglighet fastställs en viktig rättslig/politisk agenda i sig, som inte kan ses som en isolerad fråga. Tillgänglighet måste därför betraktas som något som möjliggör och främjar utövandet av alla övriga medborgerliga, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter när det gäller personer med funktionsnedsättning.

| 2.11 | Tillgänglighet har under de senaste åren fått större uppmärksamhet från EU-lagstiftaren och ingår numera i politikområden som offentlig upphandling, strukturfonder och andra finansieringsinstrument, passagerares rättigheter, sektorn för tekniska standarder (TSI-PRM) och sysselsättning. Detta är särskilt viktigt med tanke på EU:s åldrande befolkning. |
| --- | --- |

2.11

Tillgänglighet har under de senaste åren fått större uppmärksamhet från EU-lagstiftaren och ingår numera i politikområden som offentlig upphandling, strukturfonder och andra finansieringsinstrument, passagerares rättigheter, sektorn för tekniska standarder (TSI-PRM) och sysselsättning. Detta är särskilt viktigt med tanke på EU:s åldrande befolkning.

| 2.12 | Genom EU:s handikappstrategi, som är det viktigaste specifika politiska instrumentet när det gäller handikappfrågor, har man fastställt konkreta EU-mål på detta område. Med handikappstrategin har kommissionen åtagit sig att lägga fram rättsligt bindande åtgärder för att skapa tillgänglighet, bland annat när det gäller webbtillgänglighet och den europeiska rättsakten om tillgänglighet (4). |
| --- | --- |

2.12

Genom EU:s handikappstrategi, som är det viktigaste specifika politiska instrumentet när det gäller handikappfrågor, har man fastställt konkreta EU-mål på detta område. Med handikappstrategin har kommissionen åtagit sig att lägga fram rättsligt bindande åtgärder för att skapa tillgänglighet, bland annat när det gäller webbtillgänglighet och den europeiska rättsakten om tillgänglighet (4).

| 2.13 | Den digitala agendan för Europa fungerar som en bra förebild när det gäller att lägga fram allmänna politiska strategier samtidigt som man också inför specifika åtgärder för att säkra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Framsteg när det gäller tillgänglighet kommer att spridas till övriga delar av samhället och ekonomin samt skapa nya arbetstillfällen och mervärde. Ett fullständigt genomförande av agendan bör resultera i ett lättillgängligt digitalt Europa för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

2.13

Den digitala agendan för Europa fungerar som en bra förebild när det gäller att lägga fram allmänna politiska strategier samtidigt som man också inför specifika åtgärder för att säkra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Framsteg när det gäller tillgänglighet kommer att spridas till övriga delar av samhället och ekonomin samt skapa nya arbetstillfällen och mervärde. Ett fullständigt genomförande av agendan bör resultera i ett lättillgängligt digitalt Europa för personer med funktionsnedsättning.

| 2.14 | Man måste utnyttja den potential som ökad tillgänglighet innebär för den inre marknaden eftersom den kommer att förbättra den transnationella rörligheten i Europa och underlätta rörligheten för arbetstagare och personer med funktionsnedsättning. Tillgång till program för livslångt lärande bör garanteras. EU:s sysselsättningsstrategier bör också ta hänsyn till behovet av att behålla arbetet och omskolning för personer som drabbas av funktionsnedsättningar under sitt yrkesverksamma liv. |
| --- | --- |

2.14

Man måste utnyttja den potential som ökad tillgänglighet innebär för den inre marknaden eftersom den kommer att förbättra den transnationella rörligheten i Europa och underlätta rörligheten för arbetstagare och personer med funktionsnedsättning. Tillgång till program för livslångt lärande bör garanteras. EU:s sysselsättningsstrategier bör också ta hänsyn till behovet av att behålla arbetet och omskolning för personer som drabbas av funktionsnedsättningar under sitt yrkesverksamma liv.

| 2.15 | Europa 2020-strategin skulle ha kunnat ha en mer heltäckande syn på handikappfrågor, bland annat när det gäller tillgänglighet och deltagande från personer med funktionsnedsättning och deras organisationer. Strategins avsaknad av heltäckande indikatorer på handikappområdet har lett till att dessa frågor inte uppmärksammats i tillräcklig utsträckning samt till en brist på information och resurser. Skapande av arbetstillfällen är den viktigaste strategin för att säkerställa social integration. |
| --- | --- |

2.15

Europa 2020-strategin skulle ha kunnat ha en mer heltäckande syn på handikappfrågor, bland annat när det gäller tillgänglighet och deltagande från personer med funktionsnedsättning och deras organisationer. Strategins avsaknad av heltäckande indikatorer på handikappområdet har lett till att dessa frågor inte uppmärksammats i tillräcklig utsträckning samt till en brist på information och resurser. Skapande av arbetstillfällen är den viktigaste strategin för att säkerställa social integration.

| 2.16 | Vi betonar att mycket arbete fortfarande återstår och välkomnar därför kommissionens förslag till direktiv om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser. |
| --- | --- |

2.16

Vi betonar att mycket arbete fortfarande återstår och välkomnar därför kommissionens förslag till direktiv om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser.

| 2.17 | EESK uppmanar kommissionen att fullfölja sitt åtagande att lägga fram en rättsligt bindande europeisk rättsakt om tillgänglighet utan ytterligare förseningar eller dröjsmål. |
| --- | --- |

2.17

EESK uppmanar kommissionen att fullfölja sitt åtagande att lägga fram en rättsligt bindande europeisk rättsakt om tillgänglighet utan ytterligare förseningar eller dröjsmål.

| 2.18 | Den ekonomiska krisen har haft en dramatisk påverkan på åtnjutandet av mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inte minst vad gäller tillgänglighet. Nivån på tillgängligheten har försämrats och som en följd av detta håller otillgängliga samhällen på att växa fram. Man kan konstatera att alla familjer påverkas av den ekonomiska krisen, men att familjer med barn med funktionsnedsättning har drabbats oproportionerligt hårt (5). |
| --- | --- |

2.18

Den ekonomiska krisen har haft en dramatisk påverkan på åtnjutandet av mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inte minst vad gäller tillgänglighet. Nivån på tillgängligheten har försämrats och som en följd av detta håller otillgängliga samhällen på att växa fram. Man kan konstatera att alla familjer påverkas av den ekonomiska krisen, men att familjer med barn med funktionsnedsättning har drabbats oproportionerligt hårt (5).

| 2.19 | EU måste anta ett särskilt program för att se till att barn med funktionsnedsättning har tillgång till alla miljöer och aspekter av livet. |
| --- | --- |

2.19

EU måste anta ett särskilt program för att se till att barn med funktionsnedsättning har tillgång till alla miljöer och aspekter av livet.

| 2.20 | Tillväxt och tillgänglighet för alla är en grundläggande förutsättning för att uppnå hållbarhet i Europa, särskilt när det gäller genomförandet av den sociala dimensionen, bekämpning av fattigdom och marginalisering och främjande av social sammanhållning genom inkludering av personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

2.20

Tillväxt och tillgänglighet för alla är en grundläggande förutsättning för att uppnå hållbarhet i Europa, särskilt när det gäller genomförandet av den sociala dimensionen, bekämpning av fattigdom och marginalisering och främjande av social sammanhållning genom inkludering av personer med funktionsnedsättning.

3.   ”Tillgänglighet – en mänsklig rättighet”

| 3.1 | EESK anser att ”tillgänglighet som en mänsklig rättighet” måste omvandlas till ett politiskt och praktiskt koncept. Det är något som rör hela samhället och inte enbart personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.1

EESK anser att ”tillgänglighet som en mänsklig rättighet” måste omvandlas till ett politiskt och praktiskt koncept. Det är något som rör hela samhället och inte enbart personer med funktionsnedsättning.

| 3.2 | Kommittén understryker att rätten till tillgänglighet som en mänsklig rättighet och i förhållande till en politisk agenda bör ses på två sätt:






  — | Som en mänsklig rättighet i sig, med avseende på möjligheten att delta, agera, kommunicera och få information på ett självständigt och säkert sätt. |
| --- | --- | --- |

3.2

Kommittén understryker att rätten till tillgänglighet som en mänsklig rättighet och i förhållande till en politisk agenda bör ses på två sätt:

—

Som en mänsklig rättighet i sig, med avseende på möjligheten att delta, agera, kommunicera och få information på ett självständigt och säkert sätt.

| — | Som en mänsklig rättighet som är en förutsättning för utövandet av andra mänskliga rättigheter och som därmed på ett grundläggande sätt främjar och underlättar dessa. |
| --- | --- |

—

Som en mänsklig rättighet som är en förutsättning för utövandet av andra mänskliga rättigheter och som därmed på ett grundläggande sätt främjar och underlättar dessa.

| 3.3 | EESK har tagit del av UNCRPD:s riktlinjer för att utveckla tillgänglighetsbegreppet och anser att politiken på detta område bör






  — | ge personer med funktionsnedsättning möjlighet att leva ett oberoende liv och delta fullt ut i alla aspekter av livet, |
| --- | --- | --- |

3.3

EESK har tagit del av UNCRPD:s riktlinjer för att utveckla tillgänglighetsbegreppet och anser att politiken på detta område bör

—

ge personer med funktionsnedsättning möjlighet att leva ett oberoende liv och delta fullt ut i alla aspekter av livet,

| — | omfatta åtgärder för att förebygga, kartlägga och undanröja problem och hinder för tillgänglighet. |
| --- | --- |

—

omfatta åtgärder för att förebygga, kartlägga och undanröja problem och hinder för tillgänglighet.

| 3.4 | EESK ställer sig bakom behovet av att säkerställa möjligheten att leva självständigt (när det gäller samhällslivet och deltagande i detta), i enlighet med vad som fastställs i artikel 19 i UNCRPD, genom tre huvudåtgärder:






  — | Säkerställa att personer med funktionsnedsättning har möjlighet att välja var de vill bo. |
| --- | --- | --- |

3.4

EESK ställer sig bakom behovet av att säkerställa möjligheten att leva självständigt (när det gäller samhällslivet och deltagande i detta), i enlighet med vad som fastställs i artikel 19 i UNCRPD, genom tre huvudåtgärder:

—

Säkerställa att personer med funktionsnedsättning har möjlighet att välja var de vill bo.

| — | Tillhandahålla det stöd som behövs för att de ska kunna åtnjuta samma rättigheter som andra medborgare. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla det stöd som behövs för att de ska kunna åtnjuta samma rättigheter som andra medborgare.

| — | Se till att allmänna tjänster är tillgängliga på lika villkor för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Se till att allmänna tjänster är tillgängliga på lika villkor för personer med funktionsnedsättning.

| 3.5 | EESK konstaterar att personer med funktionsnedsättning måste ha frihet att göra oberoende och självständiga val på lika villkor som alla andra. |
| --- | --- |

3.5

EESK konstaterar att personer med funktionsnedsättning måste ha frihet att göra oberoende och självständiga val på lika villkor som alla andra.

| 3.6 | Kommittén har tagit del av rapporten ”Global Report on living and being included in the community (6)” som tagits fram av Inclusion International. I rapporten betonas att personer med intellektuella funktionsnedsättningar nekas grundläggande tillgänglighetsrättigheter, t.ex. att ha hand om nycklarna till sitt eget hem, rätten till tillgång till kommersiella tjänster, rätten att besluta var man vill ta en promenad och rätten att gå till lekplatsen med skolkamraterna. |
| --- | --- |

3.6

Kommittén har tagit del av rapporten ”Global Report on living and being included in the community (6)” som tagits fram av Inclusion International. I rapporten betonas att personer med intellektuella funktionsnedsättningar nekas grundläggande tillgänglighetsrättigheter, t.ex. att ha hand om nycklarna till sitt eget hem, rätten till tillgång till kommersiella tjänster, rätten att besluta var man vill ta en promenad och rätten att gå till lekplatsen med skolkamraterna.

| 3.7 | EESK konstaterar att institutionalisering innebär en extrem kränkning av de mänskliga rättigheterna och är en beklaglig konsekvens av hur de sociala tjänsterna i Europa har utvecklats jämfört med andra delar av världen, och gäller alla EU-medlemsstater, oberoende av levnadsstandard. Strategier för avinstitutionalisering måste följas upp genom att man utvecklar alternativa samhällsbaserade tjänster, eftersom man inte kan åstadkomma några förbättringar utan sådana tjänster. Personer med funktionsnedsättning riskerar då att bli hemlösa. |
| --- | --- |

3.7

EESK konstaterar att institutionalisering innebär en extrem kränkning av de mänskliga rättigheterna och är en beklaglig konsekvens av hur de sociala tjänsterna i Europa har utvecklats jämfört med andra delar av världen, och gäller alla EU-medlemsstater, oberoende av levnadsstandard. Strategier för avinstitutionalisering måste följas upp genom att man utvecklar alternativa samhällsbaserade tjänster, eftersom man inte kan åstadkomma några förbättringar utan sådana tjänster. Personer med funktionsnedsättning riskerar då att bli hemlösa.

| 3.8 | EESK anser att ”hinder” inte bara bör tolkas som ett fysiskt hinder utan också hinder när det gäller såväl attityder och lagstiftning som politik, beteenden och vanor, bristande medvetenhet och kulturell diskriminering. EESK påpekar att det skulle gynna hela samhället om dessa hinder avlägsnas. |
| --- | --- |

3.8

EESK anser att ”hinder” inte bara bör tolkas som ett fysiskt hinder utan också hinder när det gäller såväl attityder och lagstiftning som politik, beteenden och vanor, bristande medvetenhet och kulturell diskriminering. EESK påpekar att det skulle gynna hela samhället om dessa hinder avlägsnas.

| 3.9 | Kommittén konstaterar att man bör ägna mer uppmärksamhet åt erkännandet av teckenspråk och andra kommunikationsformer för döva, liksom tal-till-text-format för personer med nedsatt hörsel. Det bör också finnas resurser för att tillhandahålla dokument med blindskrift och skärmläsare för blinda samt lättläst information för personer med intellektuella och beteendemässiga funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

3.9

Kommittén konstaterar att man bör ägna mer uppmärksamhet åt erkännandet av teckenspråk och andra kommunikationsformer för döva, liksom tal-till-text-format för personer med nedsatt hörsel. Det bör också finnas resurser för att tillhandahålla dokument med blindskrift och skärmläsare för blinda samt lättläst information för personer med intellektuella och beteendemässiga funktionsnedsättningar.

| 3.10 | EESK betonar att skyltning, tillgänglig information och kommunikation, stödtjänster, orientering och förflyttning inom och genom byggnader är avgörande för många människor med funktionsnedsättning, särskilt för personer som lider av mental trötthet. |
| --- | --- |

3.10

EESK betonar att skyltning, tillgänglig information och kommunikation, stödtjänster, orientering och förflyttning inom och genom byggnader är avgörande för många människor med funktionsnedsättning, särskilt för personer som lider av mental trötthet.

| 3.11 | Vi vill lyfta fram två grundläggande instrument som bör beaktas vid analysen av tillgänglighet som en mänsklig rättighet:






  — | Skälig anpassning betyder ”nödvändiga och ändamålsenliga ändringar och anpassningar, som inte innebär en oproportionerlig eller omotiverad börda när så behövs i ett enskilt fall för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning på samma villkor som andra kan åtnjuta eller utöva alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter” (artikel 2 i UNCRPD). Skälig anpassning får under inga omständigheter ersätta skyldigheten att säkerställa tillgänglighet till infrastruktur, konstruerade miljöer samt tjänster och varor i enlighet med principen om universell design. Skälig anpassning syftar till att säkerställa rättvisa för den enskilda människan genom att säkerställa icke-diskriminering och likabehandling, där man tar hänsyn till personens värdighet, självständighet och val. EESK menar att en generell förbättring av standarderna för tillgänglighet skulle leda till mer skälig anpassning. |
| --- | --- | --- |

3.11

Vi vill lyfta fram två grundläggande instrument som bör beaktas vid analysen av tillgänglighet som en mänsklig rättighet:

—

Skälig anpassning betyder ”nödvändiga och ändamålsenliga ändringar och anpassningar, som inte innebär en oproportionerlig eller omotiverad börda när så behövs i ett enskilt fall för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning på samma villkor som andra kan åtnjuta eller utöva alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter” (artikel 2 i UNCRPD). Skälig anpassning får under inga omständigheter ersätta skyldigheten att säkerställa tillgänglighet till infrastruktur, konstruerade miljöer samt tjänster och varor i enlighet med principen om universell design. Skälig anpassning syftar till att säkerställa rättvisa för den enskilda människan genom att säkerställa icke-diskriminering och likabehandling, där man tar hänsyn till personens värdighet, självständighet och val. EESK menar att en generell förbättring av standarderna för tillgänglighet skulle leda till mer skälig anpassning.

| — | EESK anser att principen ”oproportionerlig eller omotiverad börda” bör tillämpas i enlighet med gällande bestämmelser och uppmanar därför offentliga myndigheter att övervaka och stödja tillämpningen av skälig anpassning med hjälp av alternativa metoder (fonder, upphandling etc.). Detta bör omfatta en konsekvensbedömning där medborgarnas rättigheter bör väga tyngre än tjänsteleverantörens behov. Det är viktigt att säkerställa att det finns få undantag när det gäller principen om skälig anpassning. |
| --- | --- |

—

EESK anser att principen ”oproportionerlig eller omotiverad börda” bör tillämpas i enlighet med gällande bestämmelser och uppmanar därför offentliga myndigheter att övervaka och stödja tillämpningen av skälig anpassning med hjälp av alternativa metoder (fonder, upphandling etc.). Detta bör omfatta en konsekvensbedömning där medborgarnas rättigheter bör väga tyngre än tjänsteleverantörens behov. Det är viktigt att säkerställa att det finns få undantag när det gäller principen om skälig anpassning.

| 3.12 | EESK anser att universell design bör vara en vägledande princip när det gäller att skapa ett fullständigt tillgängligt samhälle och att det bör göras till ett operativt politiskt krav i den politiska beslutsprocessen, exempelvis genom att det införs i artiklarna i en förordning (7). Det är viktigt att den generella utformningen kompletteras med hjälpmedel och hjälpteknik. |
| --- | --- |

3.12

EESK anser att universell design bör vara en vägledande princip när det gäller att skapa ett fullständigt tillgängligt samhälle och att det bör göras till ett operativt politiskt krav i den politiska beslutsprocessen, exempelvis genom att det införs i artiklarna i en förordning (7). Det är viktigt att den generella utformningen kompletteras med hjälpmedel och hjälpteknik.

| 3.13 | Att skyldigheten att vidta förebyggande åtgärder för tillgänglighet efterlevs kan innebära enorma förbättringar för personer med funktionsnedsättning genom att man förutser deras behov innan de faktiskt uppstår. Ur ett produkt- eller tjänsteperspektiv kommer detta att kräva att man tar hänsyn till sådana potentiella behov under utformningsfasen. |
| --- | --- |

3.13

Att skyldigheten att vidta förebyggande åtgärder för tillgänglighet efterlevs kan innebära enorma förbättringar för personer med funktionsnedsättning genom att man förutser deras behov innan de faktiskt uppstår. Ur ett produkt- eller tjänsteperspektiv kommer detta att kräva att man tar hänsyn till sådana potentiella behov under utformningsfasen.

| 3.14 | Man bör göra åtskillnad mellan å ena sidan skyldigheten att säkerställa tillgång till alla nydesignade, nybyggda och nyproducerade föremål, infrastrukturer, varor, produkter och tjänster och å andra sidan skyldigheten att avlägsna hinder och garantera tillgång till befintliga fysiska miljöer, transporter och tjänster samt befintlig information och kommunikation som är riktade till allmänheten. Konventionsstaterna är skyldiga att uppfylla båda dessa krav, men eftersom det förstnämnda ska genomföras successivt bör staterna fastställa definitiva, fasta tidsramar och anslå tillräckliga resurser för avlägsnandet av befintliga hinder (8). |
| --- | --- |

3.14

Man bör göra åtskillnad mellan å ena sidan skyldigheten att säkerställa tillgång till alla nydesignade, nybyggda och nyproducerade föremål, infrastrukturer, varor, produkter och tjänster och å andra sidan skyldigheten att avlägsna hinder och garantera tillgång till befintliga fysiska miljöer, transporter och tjänster samt befintlig information och kommunikation som är riktade till allmänheten. Konventionsstaterna är skyldiga att uppfylla båda dessa krav, men eftersom det förstnämnda ska genomföras successivt bör staterna fastställa definitiva, fasta tidsramar och anslå tillräckliga resurser för avlägsnandet av befintliga hinder (8).

| 3.15 | EESK konstaterar att personlig assistans (däribland den assistans som nämns i UNCRPD) är en grundläggande riktad åtgärd för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning har tillgång till ett antal rättigheter. |
| --- | --- |

3.15

EESK konstaterar att personlig assistans (däribland den assistans som nämns i UNCRPD) är en grundläggande riktad åtgärd för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning har tillgång till ett antal rättigheter.

| 3.16 | Icke-diskriminering är ett grundläggande instrument för att se till att mänskliga rättigheter respekteras, men det är inte tillräckligt om det inte åtföljs av andra instrument, t.ex. positiv särbehandling och standardisering liksom utbildning och främjande av rättigheter för personer med funktionsnedsättning bland arbetsgivare, ingenjörer, arkitekter, jurister, ekonomer osv. Denna utbildning bör ingå i läroplanerna för dessa utbildningar. Kommittén anser att man bör arbeta vidare med det direktivförslag, som för närvarande ligger på is, om genomförandet av principen om lika behandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning COM(2008) 426 final (baserat på artikel 19 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

3.16

Icke-diskriminering är ett grundläggande instrument för att se till att mänskliga rättigheter respekteras, men det är inte tillräckligt om det inte åtföljs av andra instrument, t.ex. positiv särbehandling och standardisering liksom utbildning och främjande av rättigheter för personer med funktionsnedsättning bland arbetsgivare, ingenjörer, arkitekter, jurister, ekonomer osv. Denna utbildning bör ingå i läroplanerna för dessa utbildningar. Kommittén anser att man bör arbeta vidare med det direktivförslag, som för närvarande ligger på is, om genomförandet av principen om lika behandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning COM(2008) 426 final (baserat på artikel 19 i EUF-fördraget).

| 3.17 | Skyldigheten att säkerställa tillgänglighet som en mänsklig rättighet kan enbart genomföras grundligt om de organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning på ett omfattande och meningsfullt sätt deltar i genomförandet av artiklarna 4.3 och 33 när man diskuterar tillgänglighet. Ett sådant deltagande kan säkerställas om organisationer för personer med funktionsnedsättning ges nödvändiga finansiella resurser för att utveckla sin lobbyverksamhet. Vi anser att programmet för grundläggande rättigheter, som ska ersätta Progressprogrammet, måste garantera samma finansiella stödnivå för paraplyorganisationer och särskilda organisationer för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.17

Skyldigheten att säkerställa tillgänglighet som en mänsklig rättighet kan enbart genomföras grundligt om de organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning på ett omfattande och meningsfullt sätt deltar i genomförandet av artiklarna 4.3 och 33 när man diskuterar tillgänglighet. Ett sådant deltagande kan säkerställas om organisationer för personer med funktionsnedsättning ges nödvändiga finansiella resurser för att utveckla sin lobbyverksamhet. Vi anser att programmet för grundläggande rättigheter, som ska ersätta Progressprogrammet, måste garantera samma finansiella stödnivå för paraplyorganisationer och särskilda organisationer för personer med funktionsnedsättning.

| 3.18 | Kommittén betonar att det finns skillnader mellan stad och landsbygd när det gäller i vilken mån personer med funktionsnedsättning har möjlighet att utöva sina mänskliga rättigheter. Denna obalans bör åtgärdas genom effektiva strategier på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

3.18

Kommittén betonar att det finns skillnader mellan stad och landsbygd när det gäller i vilken mån personer med funktionsnedsättning har möjlighet att utöva sina mänskliga rättigheter. Denna obalans bör åtgärdas genom effektiva strategier på nationell och regional nivå.

| 3.19 | Företag och arbetsgivare i EU bör inkludera tillgänglighet i sina mångfaldsstrategier och främja upprättandet av mångfaldsplaner. |
| --- | --- |

3.19

Företag och arbetsgivare i EU bör inkludera tillgänglighet i sina mångfaldsstrategier och främja upprättandet av mångfaldsplaner.

| 3.20 | EESK framhåller att tillgänglighet bidrar till den sociala sammanhållningen, och EU:s hållbarhetsstrategier bör därför omfatta tillgänglighet som ett sätt att uppnå målen. |
| --- | --- |

3.20

EESK framhåller att tillgänglighet bidrar till den sociala sammanhållningen, och EU:s hållbarhetsstrategier bör därför omfatta tillgänglighet som ett sätt att uppnå målen.

| 3.21 | Kommittén konstaterar att kvinnor med funktionsnedsättning stöter på svårigheter i utövandet av sina rättigheter, bland annat avseende sjukvård, social integrering, utbildning och sysselsättning. Dessa begränsningar leder till sämre levnadsförhållanden, hälsoproblem, arbetslöshet och fattigdom. Även andra utsatta grupper med funktionsnedsättning, exempelvis barn, äldre och personer som behöver mycket stöd, ställs inför stora begränsningar när det gäller utövandet av sina rättigheter. |
| --- | --- |

3.21

Kommittén konstaterar att kvinnor med funktionsnedsättning stöter på svårigheter i utövandet av sina rättigheter, bland annat avseende sjukvård, social integrering, utbildning och sysselsättning. Dessa begränsningar leder till sämre levnadsförhållanden, hälsoproblem, arbetslöshet och fattigdom. Även andra utsatta grupper med funktionsnedsättning, exempelvis barn, äldre och personer som behöver mycket stöd, ställs inför stora begränsningar när det gäller utövandet av sina rättigheter.

| 3.22 | EESK påpekar att dagens unga människor är framtiden och att man måste skapa tillgängliga förutsättningar för att de fullt ut ska kunna utöva sina rättigheter. Kommittén uppmanar EU att se till att de ungdomspolitiska strategierna omfattar en särskild dimension för att stödja ungdomar med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.22

EESK påpekar att dagens unga människor är framtiden och att man måste skapa tillgängliga förutsättningar för att de fullt ut ska kunna utöva sina rättigheter. Kommittén uppmanar EU att se till att de ungdomspolitiska strategierna omfattar en särskild dimension för att stödja ungdomar med funktionsnedsättning.

4.   Påverkan på EU-lagstiftningen och EU-politiken

| 4.1 | Efter att EU blivit part i UNCRPD ska alla politiska eller rättsliga initiativ i EU med anknytning till konventionen analyseras i syfte att säkerställa ett självständigt boende för personer med funktionsnedsättning, ett fullständigt deltagande och undanröjande av problem och hinder. Detta begrepp bör påverka befintliga EU-rättsakter, varav några anges i behörighetsförklaringen. |
| --- | --- |

4.1

Efter att EU blivit part i UNCRPD ska alla politiska eller rättsliga initiativ i EU med anknytning till konventionen analyseras i syfte att säkerställa ett självständigt boende för personer med funktionsnedsättning, ett fullständigt deltagande och undanröjande av problem och hinder. Detta begrepp bör påverka befintliga EU-rättsakter, varav några anges i behörighetsförklaringen.

| 4.2 | EESK anser att den inre marknaden bör utvecklas på ett sätt som säkerställer att den omfattar bestämmelser om funktionsnedsättningar, standardisering och harmonisering av tillgängligheten i syfte att modernisera marknaden och göra den mer konkurrenskraftig och öppen för alla i en global ekonomi. Det finns en ekonomi på handikappområdet. |
| --- | --- |

4.2

EESK anser att den inre marknaden bör utvecklas på ett sätt som säkerställer att den omfattar bestämmelser om funktionsnedsättningar, standardisering och harmonisering av tillgängligheten i syfte att modernisera marknaden och göra den mer konkurrenskraftig och öppen för alla i en global ekonomi. Det finns en ekonomi på handikappområdet.

| 4.3 | EESK efterlyser upprättandet av en EU-agenda som baseras på två faktorer:






  — | Tillgänglighet som mänsklig rättighet. |
| --- | --- | --- |

4.3

EESK efterlyser upprättandet av en EU-agenda som baseras på två faktorer:

—

Tillgänglighet som mänsklig rättighet.

| — | Införandet av tillgänglighet i andra allmänpolitiska frågor. |
| --- | --- |

—

Införandet av tillgänglighet i andra allmänpolitiska frågor.

| 4.4 | EESK anser att tillgänglighet är en grundläggande rättighet som kräver en särskild politisk dagordning och uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en agenda om rätt till tillgänglighet i samband med utarbetandet av EU-politiken. |
| --- | --- |

4.4

EESK anser att tillgänglighet är en grundläggande rättighet som kräver en särskild politisk dagordning och uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en agenda om rätt till tillgänglighet i samband med utarbetandet av EU-politiken.

| 4.5 | Kommittén anser att följande områden bör analyseras ur perspektivet tillgänglighet som en mänsklig rättighet:






  — | Tillgång till vissa tjänster och viss socialpolitik kräver ett fullständigt åtnjutande av rättskapacitet. EU bör se till att principerna om rättskapacitet för personer med funktionsnedsättning i EU harmoniseras. |
| --- | --- | --- |

4.5

Kommittén anser att följande områden bör analyseras ur perspektivet tillgänglighet som en mänsklig rättighet:

—

Tillgång till vissa tjänster och viss socialpolitik kräver ett fullständigt åtnjutande av rättskapacitet. EU bör se till att principerna om rättskapacitet för personer med funktionsnedsättning i EU harmoniseras.

| — | Funktionshindrades politiska deltagande och rösträtt i alla val (lokala och nationella), i synnerhet när det gäller valet till Europaparlamentet, bör garanteras i lagstiftningen genom att man ser till att vallokaler, valsedlar, information från politiska partier osv. är tillgängliga. |
| --- | --- |

—

Funktionshindrades politiska deltagande och rösträtt i alla val (lokala och nationella), i synnerhet när det gäller valet till Europaparlamentet, bör garanteras i lagstiftningen genom att man ser till att vallokaler, valsedlar, information från politiska partier osv. är tillgängliga.

| — | Medborgerliga rättigheter (egendom, rätt till liv, självbestämmanderätt, trygghet etc.). Tillgång till dessa grundläggande rättigheter måste säkerställas genom åtgärder på EU-nivå, bland annat avseende personlig assistans för att ge personer med funktionsnedsättning valfrihet när det gäller att utnyttja tillgängligheten. |
| --- | --- |

—

Medborgerliga rättigheter (egendom, rätt till liv, självbestämmanderätt, trygghet etc.). Tillgång till dessa grundläggande rättigheter måste säkerställas genom åtgärder på EU-nivå, bland annat avseende personlig assistans för att ge personer med funktionsnedsättning valfrihet när det gäller att utnyttja tillgängligheten.

| 4.6 | EESK efterlyser konkreta åtgärder inom följande områden, med utgångspunkt i synen på tillgänglighet som en mänsklig rättighet: motverkande av den ekonomiska krisens effekter på standarderna för tillgänglighet och självständigt boende för personer med funktionsnedsättning, tillgång till utbildning (9), ett program för att främja tillgängligheten när det gäller sociala och kulturella (10) rättigheter (sociala relationer, fritidssysselsättningar, turism), internationellt samarbete, finansiella handelsavtal och EU:s position på områden som naturkatastrofer och utvecklingssamarbete, millennieutvecklingsmålen, asylsökande och FN och IMF, forskningsområdet där Horisont 2020 bör utnyttjas, tillgång till bostäder, bland annat statligt ägda bostäder, samt idrott som bör användas för att främja social integrering genom att tillgängligheten i bland annat byggnader, lokaler och program säkerställs. |
| --- | --- |

4.6

EESK efterlyser konkreta åtgärder inom följande områden, med utgångspunkt i synen på tillgänglighet som en mänsklig rättighet: motverkande av den ekonomiska krisens effekter på standarderna för tillgänglighet och självständigt boende för personer med funktionsnedsättning, tillgång till utbildning (9), ett program för att främja tillgängligheten när det gäller sociala och kulturella (10) rättigheter (sociala relationer, fritidssysselsättningar, turism), internationellt samarbete, finansiella handelsavtal och EU:s position på områden som naturkatastrofer och utvecklingssamarbete, millennieutvecklingsmålen, asylsökande och FN och IMF, forskningsområdet där Horisont 2020 bör utnyttjas, tillgång till bostäder, bland annat statligt ägda bostäder, samt idrott som bör användas för att främja social integrering genom att tillgängligheten i bland annat byggnader, lokaler och program säkerställs.

| 4.7 | Ett samhälle som är tillgängligt för alla kan bland annat uppnås med hjälp av gemensamma insatser från alla berörda parter inom ett antal områden som rör grundläggande rättigheter:






  — | EU:s politiska partier måste se till att deras interna förfaranden omfattar bestämmelser som möjliggör deltagande av personer med funktionsnedsättning. Arbetsmarknadens parter bör se till att kollektivavtalen omfattar personer med funktionsnedsättning och bestämmelser för att säkerställa tillgängligheten när det gäller sysselsättning samt skälig anpassning. EESK välkomnar EU:s ramavtal om inkluderande arbetsmarknader och efterlyser ett fullständigt genomförande av detta avtal på nationell nivå. |
| --- | --- | --- |

4.7

Ett samhälle som är tillgängligt för alla kan bland annat uppnås med hjälp av gemensamma insatser från alla berörda parter inom ett antal områden som rör grundläggande rättigheter:

—

EU:s politiska partier måste se till att deras interna förfaranden omfattar bestämmelser som möjliggör deltagande av personer med funktionsnedsättning. Arbetsmarknadens parter bör se till att kollektivavtalen omfattar personer med funktionsnedsättning och bestämmelser för att säkerställa tillgängligheten när det gäller sysselsättning samt skälig anpassning. EESK välkomnar EU:s ramavtal om inkluderande arbetsmarknader och efterlyser ett fullständigt genomförande av detta avtal på nationell nivå.

| — | Civilsamhällesorganisationer bör främja åtgärder som omfattar tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning i deras allmänna sociala behov. |
| --- | --- |

—

Civilsamhällesorganisationer bör främja åtgärder som omfattar tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning i deras allmänna sociala behov.

| — | Alla berörda parter som nämns i denna punkt bör se till att deras lokaler, webbplatser, interna förfaranden och rekryteringsförfaranden är tillgängliga. |
| --- | --- |

—

Alla berörda parter som nämns i denna punkt bör se till att deras lokaler, webbplatser, interna förfaranden och rekryteringsförfaranden är tillgängliga.

| 4.8 | Vi anser att man bör utveckla och stärka införlivandet av en strategi för standardisering och tillgänglighet vid utvecklingen av teknik. |
| --- | --- |

4.8

Vi anser att man bör utveckla och stärka införlivandet av en strategi för standardisering och tillgänglighet vid utvecklingen av teknik.

| 4.9 | Kommittén konstaterar att man genom att skapa tillgänglighet gör det möjligt att utveckla verksamheten inom nya sektorer, vilket kräver nya färdigheter, särskilt inom IKT-sektorn. Personer med funktionsnedsättning måste ges möjlighet att överbrygga den digitala klyftan med hjälp av riktade EU-insatser. |
| --- | --- |

4.9

Kommittén konstaterar att man genom att skapa tillgänglighet gör det möjligt att utveckla verksamheten inom nya sektorer, vilket kräver nya färdigheter, särskilt inom IKT-sektorn. Personer med funktionsnedsättning måste ges möjlighet att överbrygga den digitala klyftan med hjälp av riktade EU-insatser.

| 4.10 | EESK menar att det krävs kapacitetsuppbyggnad bland alla berörda parter: offentliga myndigheter, privata företag, det civila samhället och organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning. Små och medelstora företag bör särskilt uppmärksammas. |
| --- | --- |

4.10

EESK menar att det krävs kapacitetsuppbyggnad bland alla berörda parter: offentliga myndigheter, privata företag, det civila samhället och organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning. Små och medelstora företag bör särskilt uppmärksammas.

| 4.11 | EESK uppmanar Europeiska kommissionen att uppfylla det åtagande man gjort för länge sedan om att lägga fram en rättsligt bindande europeisk rättsakt om tillgänglighet. |
| --- | --- |

4.11

EESK uppmanar Europeiska kommissionen att uppfylla det åtagande man gjort för länge sedan om att lägga fram en rättsligt bindande europeisk rättsakt om tillgänglighet.

| 4.12 | EESK välkomnar presentationen av förslaget om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser och framhåller på nytt de rekommendationer som kommittén lagt fram i sitt yttrande om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser (11):






  — | Internet (dvs. tjänster och innehåll) har blivit en självklarhet när det gäller att söka arbete, hitta information, få tillgång till utbildning, shopping och umgänge. |
| --- | --- | --- |

4.12

EESK välkomnar presentationen av förslaget om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser och framhåller på nytt de rekommendationer som kommittén lagt fram i sitt yttrande om tillgängligheten till offentliga myndigheters webbplatser (11):

—

Internet (dvs. tjänster och innehåll) har blivit en självklarhet när det gäller att söka arbete, hitta information, få tillgång till utbildning, shopping och umgänge.

| — | Webbinnehållet när det gäller tjänsterna bör göras tillgängligt för alla operatörer (företag eller den offentliga sektorn). |
| --- | --- |

—

Webbinnehållet när det gäller tjänsterna bör göras tillgängligt för alla operatörer (företag eller den offentliga sektorn).

| 4.13 | EESK välkomnar att kriterier och villkor avseende tillgänglighet och funktionsnedsättning har införts i strukturfondsförordningarna och på andra områden som transport och passagerares rättigheter. |
| --- | --- |

4.13

EESK välkomnar att kriterier och villkor avseende tillgänglighet och funktionsnedsättning har införts i strukturfondsförordningarna och på andra områden som transport och passagerares rättigheter.

| 4.14 | EESK anser att EU-ordförandenas sammanträde om funktionsnedsättningar och mötet med Europeiska kommissionens generaldirektorat om genomförandet av UNCRPD bör anordnas regelbundet, så som utlovats, med deltagande av företrädare för den europeiska handikapprörelsen i syfte att säkerställa en politisk övervakning och främja genomförandet av UNCRPD, inte minst bestämmelserna om tillgänglighet. |
| --- | --- |

4.14

EESK anser att EU-ordförandenas sammanträde om funktionsnedsättningar och mötet med Europeiska kommissionens generaldirektorat om genomförandet av UNCRPD bör anordnas regelbundet, så som utlovats, med deltagande av företrädare för den europeiska handikapprörelsen i syfte att säkerställa en politisk övervakning och främja genomförandet av UNCRPD, inte minst bestämmelserna om tillgänglighet.

| 4.15 | Trots att finansieringsmedlen för tillgänglighetsåtgärder helt klart är otillräckliga konstaterar EESK att införandet av tillgänglighet som ett kriterium i de nuvarande finansieringssystemen skulle innebära en förbättring på detta område: strukturfonder, paketet om sociala investeringar, framtida allmänna gruppundantag för statligt stöd på sysselsättningsområdet och TEN-T-riktlinjerna. |
| --- | --- |

4.15

Trots att finansieringsmedlen för tillgänglighetsåtgärder helt klart är otillräckliga konstaterar EESK att införandet av tillgänglighet som ett kriterium i de nuvarande finansieringssystemen skulle innebära en förbättring på detta område: strukturfonder, paketet om sociala investeringar, framtida allmänna gruppundantag för statligt stöd på sysselsättningsområdet och TEN-T-riktlinjerna.

| 4.16 | EESK anser också att tillgängligheten inom massmedia och synligheten när det gäller personer med funktionsnedsättningar och deras behov i denna typ av media behöver förbättras. |
| --- | --- |

4.16

EESK anser också att tillgängligheten inom massmedia och synligheten när det gäller personer med funktionsnedsättningar och deras behov i denna typ av media behöver förbättras.

5.   Övervakning

| 5.1 | EESK efterlyser en strategi för medborgarinflytande, eftersom det är det grundläggande sättet att säkerställa ett fullständigt genomförande av principen om tillgänglighet. Det krävs kampanjer för att öka medvetenheten och personer med funktionsnedsättning, liksom alla andra medborgare, behöver utbildas om sina rättigheter till tillgänglighet. |
| --- | --- |

5.1

EESK efterlyser en strategi för medborgarinflytande, eftersom det är det grundläggande sättet att säkerställa ett fullständigt genomförande av principen om tillgänglighet. Det krävs kampanjer för att öka medvetenheten och personer med funktionsnedsättning, liksom alla andra medborgare, behöver utbildas om sina rättigheter till tillgänglighet.

| 5.2 | EESK beklagar bristen på indikatorer och uppmanar Eurostat att ta fram en strategi för att utveckla särskilda indikatorer baserade på dem som används vid kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och i förslaget till allmänna kommentarer om artikel 9 från kommittén för UNCRPD. |
| --- | --- |

5.2

EESK beklagar bristen på indikatorer och uppmanar Eurostat att ta fram en strategi för att utveckla särskilda indikatorer baserade på dem som används vid kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och i förslaget till allmänna kommentarer om artikel 9 från kommittén för UNCRPD.

| 5.3 | Kommittén anser att standarder för tydliga tillgänglighetskriterier och övervakningsmekanismer bör införas (konstruerade miljöer, infrastrukturer och modern IKT, bland annat operativsystem för surfplattor och smarttelefoner samt Europeiska kommissionens mandat 376 om tillgänglighetskrav för IKT-produkter och IKT-tjänster). Funktionshindrade personer bör delta fullt ut i alla skeden i samband med utvecklingen av standarder. |
| --- | --- |

5.3

Kommittén anser att standarder för tydliga tillgänglighetskriterier och övervakningsmekanismer bör införas (konstruerade miljöer, infrastrukturer och modern IKT, bland annat operativsystem för surfplattor och smarttelefoner samt Europeiska kommissionens mandat 376 om tillgänglighetskrav för IKT-produkter och IKT-tjänster). Funktionshindrade personer bör delta fullt ut i alla skeden i samband med utvecklingen av standarder.

| 5.4 | EESK anser att man måste upprätta starka verkställighetssystem, eftersom de för närvarande inte fungerar i Europa. |
| --- | --- |

5.4

EESK anser att man måste upprätta starka verkställighetssystem, eftersom de för närvarande inte fungerar i Europa.

| 5.5 | Vi vill betona vikten av att utnyttja de övervakningsmekanismer som finns i den kommande förordningen om gemensamma bestämmelser för strukturfonderna i syfte att säkerställa att förhandsvillkoren avseende funktionsnedsättningar respekteras och att arbetsmarknadens parter och organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning deltar fullt ut i övervakningen. |
| --- | --- |

5.5

Vi vill betona vikten av att utnyttja de övervakningsmekanismer som finns i den kommande förordningen om gemensamma bestämmelser för strukturfonderna i syfte att säkerställa att förhandsvillkoren avseende funktionsnedsättningar respekteras och att arbetsmarknadens parter och organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning deltar fullt ut i övervakningen.

| 5.6 | EESK anser att europeiska och nationella utbildningsstrategier bör inkludera tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning i läroplanerna för studier vid skolor och universitet. |
| --- | --- |

5.6

EESK anser att europeiska och nationella utbildningsstrategier bör inkludera tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning i läroplanerna för studier vid skolor och universitet.

| 5.7 | Kommittén upprepar det åtagande som gjorts i tidigare yttranden om att inrätta en styrkommitté för att övervaka EESK:s genomförande av UNCRPD i utvecklingen av kommitténs verksamhet som ett politiskt organ. |
| --- | --- |

5.7

Kommittén upprepar det åtagande som gjorts i tidigare yttranden om att inrätta en styrkommitté för att övervaka EESK:s genomförande av UNCRPD i utvecklingen av kommitténs verksamhet som ett politiskt organ.

| 5.8 | Ett europeiskt system för certifieringsmekanismer avseende tillgänglighet måste främjas. Organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning bör involveras i detta sammanhang. |
| --- | --- |

5.8

Ett europeiskt system för certifieringsmekanismer avseende tillgänglighet måste främjas. Organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning bör involveras i detta sammanhang.

| 5.9 | Tillgänglighetsdimensionen bör utgöra en del av EU:s rättsliga och politiska konsekvensbedömningar. Man bör ta fram verktyg för att på ett enhetligt sätt främja integration i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

5.9

Tillgänglighetsdimensionen bör utgöra en del av EU:s rättsliga och politiska konsekvensbedömningar. Man bör ta fram verktyg för att på ett enhetligt sätt främja integration i samtliga medlemsstater.

| 5.10 | EESK anser att EU-institutionernas (däribland EESK:s) genomförande av EU:s handikappsstrategi bör övervakas och betonar att tillgängligheten när det gäller lokaler, rekryteringsförfaranden och information (både fysisk och elektronisk) måste säkerställas. Man bör vid översynen av strategin under 2015 ägna detta politikområde särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

5.10

EESK anser att EU-institutionernas (däribland EESK:s) genomförande av EU:s handikappsstrategi bör övervakas och betonar att tillgängligheten när det gäller lokaler, rekryteringsförfaranden och information (både fysisk och elektronisk) måste säkerställas. Man bör vid översynen av strategin under 2015 ägna detta politikområde särskild uppmärksamhet.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 116-121.

1

(2)  Världsrapporten om funktionsnedsättningar, sammanfattning, s. 10.

2

(3)  I den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter fastställs i artikel 25, led c, att varje medborgare har rätt till tillgång till offentliga tjänster på lika villkor i sitt land. Bestämmelserna i denna artikel skulle kunna fungera som utgångspunkt för att införa rätt till tillgång i huvudfördragen om mänskliga rättigheter. Avsnitt 2 och 3. Genom den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering garanteras alla människors rätt till tillgång till samtliga platser och tjänster som är avsedda för allmänheten, exempelvis transporter, hotell, restauranger, kaféer, teatrar och parker (ICERD, artikel 5 f). På så sätt har ett prejudikat för att betrakta tillgänglighet som en rättighet i sig fastställts i den internationella rättsliga ramen för mänskliga rättigheter (förslag till allmänna kommentarer om artikel 9 – kommittén för UNCRPD).

3

.

(4)  Enligt kommissionens arbetsprogram 2012, punkt 99,

4

(5)  Kommittén för barnets rättigheter har antagit en allmän kommentar om nr 9 (2006) om rättigheter för barn med funktionsnedsättning. Vikten av tillgänglighet betonades av kommittén för barnets rättigheter i kommitténs allmänna kommentar nr 17 (2013) om barns rätt till vila, ledighet, lek, fritidsaktiviteter, kulturliv, konst, film, musik m.m. (artikel 31).

5

(6)  http://inclusion-international.org/living-in-community/.

6

(7)  Att göra en byggnad tillgänglig från början kan öka den totala byggkostnaden med upp till 0,5 % (eller inte alls, i många fall), medan kostnaderna för anpassningar i efterhand kan bli högre än det procenttal som gäller om det sker från början. Information och kommunikation, bland annat IKT, bör också utformas på ett tillgängligt sätt redan från början, eftersom senare anpassningar av internet och IKT kan innebära ökade kostnader. Det är därför mer lönsamt att inkludera obligatoriska IKT-funktioner för att öka tillgängligheten i inledningsskedet av utformningen och konstruktionen (förslag till allmänna kommentarer om artikel 9 – kommittén för UNCRPD). Den genomsnittliga livslängden för en byggnad eller annan fysisk infrastruktur är mer än 50 år, medan den för digital infrastruktur ligger på högst 3–4 år. Det bör också nämnas att konstruktionskostnaderna är mycket lägre.

7

(8)  (förslag till allmänna kommentarer om artikel 9 – kommittén för UNCRPD).

8

(9)  Utan tillgänglig skoltransport, tillgängliga skolbyggnader samt tillgänglig information och kommunikation hindras personer med funktionsnedsättning från att utöva sin rätt till utbildning (artikel 24 i UNCRPD). Skolor måste därför vara tillgängliga, vilket uttryckligen fastställs i artikel 9.1 a i UNCRPD. Hela processen när det gäller utbildning för alla måste präglas av tillgänglighet, inte bara när det gäller byggnader utan även all information och kommunikation, stödtjänster och skälig anpassning i skolorna (förslag till allmänna kommentarer om artikel 9 – kommittén för UNCRPD).

9

(10)  I artikel 30 i UNCRPD anges det att konventionsstaterna erkänner rätten för personer med funktionsnedsättning att på samma villkor som andra delta i kulturlivet och ska vidta alla ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning

10

| (a) | bereds tillgång till kulturella produkter i tillgänglig form, |
| --- | --- |

(a)

bereds tillgång till kulturella produkter i tillgänglig form,

| (b) | bereds tillgång till tv-program, film, teater och annan kulturell verksamhet i tillgänglig form, samt |
| --- | --- |

(b)

bereds tillgång till tv-program, film, teater och annan kulturell verksamhet i tillgänglig form, samt

| (c) | bereds tillträde till platser för kulturella föreställningar eller tjänster, såsom teatrar, museer, biografer, bibliotek och turistservice och så långt som möjligt till minnesmärken och platser av nationell kulturell betydelse. |
| --- | --- |

(c)

bereds tillträde till platser för kulturella föreställningar eller tjänster, såsom teatrar, museer, biografer, bibliotek och turistservice och så långt som möjligt till minnesmärken och platser av nationell kulturell betydelse.

Att göra kulturella och historiska monument som betraktas som kulturarv tillgängliga kan i vissa fall innebära en utmaning. Konventionsstaterna är emellertid skyldiga att så långt som möjligt sträva efter att göra dessa monument tillgängliga. Många monument och platser av nationell kulturell betydelse har gjorts tillgängliga på ett sätt som bevarar deras kulturella och historiska identitet och egenart (förslag till allmänna kommentarer om artikel 9 – kommittén för UNCRPD).

Wipos internationella fördrag om upphovsrätt för främjande av tillgång till publicerade verk som antogs i juni 2013 ska säkerställa tillgång till kulturellt material utan oskäliga eller diskriminerande hinder för personer med funktionsnedsättningar, särskilt när det gäller personer som har svårt att ta del av traditionellt tryckt material.

(11)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 116-121.

11

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/24

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse: definition, mätredskap, utmaningar, europeiska initiativ” (yttrande på eget initiativ)

(2014/C 177/04)

Föredragande: Raymond Hencks

Den 14 februari 2013 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

”Överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse:
  definition, mätredskap, utmaningar, europeiska initiativ”

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 19 november 2013.

Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 135 röster för, 19 röster emot och 12 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Många EU-invånare har stora ekonomiska svårigheter när det gäller att få tillgång till grundläggande tjänster av allmänt intresse, särskilt i fråga om boende, energi, elektronisk kommunikation, transporter, vatten, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster. |
| --- | --- |

1.1

Många EU-invånare har stora ekonomiska svårigheter när det gäller att få tillgång till grundläggande tjänster av allmänt intresse, särskilt i fråga om boende, energi, elektronisk kommunikation, transporter, vatten, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster.

| 1.2 | En hög nivå av överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är ändå en av de gemensamma värderingar (dvs. av alla medlemsstater erkända) värderingar som tas upp i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse (som bifogats fördragen), och EU och medlemsstaterna måste inom ramen för sina befogenheter beakta detta fullt ut vid genomförandet av alla berörda politikområden. |
| --- | --- |

1.2

En hög nivå av överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är ändå en av de gemensamma värderingar (dvs. av alla medlemsstater erkända) värderingar som tas upp i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse (som bifogats fördragen), och EU och medlemsstaterna måste inom ramen för sina befogenheter beakta detta fullt ut vid genomförandet av alla berörda politikområden.

En hög nivå av överkomlighet

| 1.3 | På EU-nivå finns det emellertid inte någon gemensam definition av eller hållning till överkomlighet eller rimliga priser i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och det finns inte heller något instrument för att mäta detta. Samtidigt har medlemsstaterna ett stort handlingsutrymme när det gäller behörigheten att fastställa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

1.3

På EU-nivå finns det emellertid inte någon gemensam definition av eller hållning till överkomlighet eller rimliga priser i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och det finns inte heller något instrument för att mäta detta. Samtidigt har medlemsstaterna ett stort handlingsutrymme när det gäller behörigheten att fastställa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 1.4 | EESK föreslår därför att EU, för det första, klargör vad som avses med begreppet överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för alla och anpassar det till kraven i Lissabonfördraget (protokoll nr 26) och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och, för det andra, inför rättsliga åtgärder i sekundärrätten, som förpliktar medlemsstaterna att






  — | definiera indikatorer för att fastställa en tjänsts överkomlighet samt en mekanism för oberoende utvärdering av hur väl en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse fungerar, och därvid även beakta en överkomlig prissättning, |
| --- | --- | --- |

1.4

EESK föreslår därför att EU, för det första, klargör vad som avses med begreppet överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för alla och anpassar det till kraven i Lissabonfördraget (protokoll nr 26) och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och, för det andra, inför rättsliga åtgärder i sekundärrätten, som förpliktar medlemsstaterna att

—

definiera indikatorer för att fastställa en tjänsts överkomlighet samt en mekanism för oberoende utvärdering av hur väl en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse fungerar, och därvid även beakta en överkomlig prissättning,

| — | fastställa ett visst antal grundläggande tjänster, där de maximala acceptabla kostnaderna för tjänsterna fastställs utgående från hushållens disponibla inkomst; den maximala utgiftsnivån för dessa grundläggande tjänster bör utgöra en objektiv grund för fastställandet av begreppet överkomlighet och av den allmänna procentandel av ett hushålls utgifter från och med vilken priset inte längre anses överkomligt, vilket vid behov ska ge rätt till statligt stöd, |
| --- | --- |

—

fastställa ett visst antal grundläggande tjänster, där de maximala acceptabla kostnaderna för tjänsterna fastställs utgående från hushållens disponibla inkomst; den maximala utgiftsnivån för dessa grundläggande tjänster bör utgöra en objektiv grund för fastställandet av begreppet överkomlighet och av den allmänna procentandel av ett hushålls utgifter från och med vilken priset inte längre anses överkomligt, vilket vid behov ska ge rätt till statligt stöd,

| — | precisera begreppen ”sårbara personer” och ”missgynnade grupper”; i detta sammanhang bör kommissionen ompröva sin beslutspraxis i fråga om kontroll av uppenbara fel i definitionen av statligt stöd. |
| --- | --- |

—

precisera begreppen ”sårbara personer” och ”missgynnade grupper”; i detta sammanhang bör kommissionen ompröva sin beslutspraxis i fråga om kontroll av uppenbara fel i definitionen av statligt stöd.

| 1.5 | En förutsättning för att EU:s och dess marknads sociala dimension ska kunna stärkas, i synnerhet i kristider, är att viktiga uppgifter om tjänster av allmänt intresse inkluderas i den europeiska planeringsterminen med full respekt för medlemsstaternas ansvar och befogenheter. |
| --- | --- |

1.5

En förutsättning för att EU:s och dess marknads sociala dimension ska kunna stärkas, i synnerhet i kristider, är att viktiga uppgifter om tjänster av allmänt intresse inkluderas i den europeiska planeringsterminen med full respekt för medlemsstaternas ansvar och befogenheter.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | Tjänster av allmänt intresse – såväl ekonomiska som icke-ekonomiska tjänster – har som mål att garantera alla invånare tillgång till grundläggande varor och tjänster samt grundläggande rättigheter. De är nära knutna till målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, som EU strävar efter att uppnå. |
| --- | --- |

2.1

Tjänster av allmänt intresse – såväl ekonomiska som icke-ekonomiska tjänster – har som mål att garantera alla invånare tillgång till grundläggande varor och tjänster samt grundläggande rättigheter. De är nära knutna till målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, som EU strävar efter att uppnå.

| 2.1.1 | Medlemsstaterna har stort handlingsutrymme när det gäller att definiera, organisera och finansiera tjänster av allmänt intresse som ska uppfylla användarnas behov, på grundval av och med avseende på social och samhällelig verksamhet. När det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse grundar sig dessa tjänster på marknadens behov och omfattas av EU:s konkurrensregler och regler för inre marknaden, förutom om dessa utgör ett hinder för att de ska kunna uppfylla sitt specifika syfte. Tjänster av allmänt icke-ekonomiskt intresse är per definition inte knutna till en marknads behov och omfattas av medlemsstaternas exklusiva behörighet, på grundval av artikel 2 i protokoll nr 26. |
| --- | --- |

2.1.1

Medlemsstaterna har stort handlingsutrymme när det gäller att definiera, organisera och finansiera tjänster av allmänt intresse som ska uppfylla användarnas behov, på grundval av och med avseende på social och samhällelig verksamhet. När det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse grundar sig dessa tjänster på marknadens behov och omfattas av EU:s konkurrensregler och regler för inre marknaden, förutom om dessa utgör ett hinder för att de ska kunna uppfylla sitt specifika syfte. Tjänster av allmänt icke-ekonomiskt intresse är per definition inte knutna till en marknads behov och omfattas av medlemsstaternas exklusiva behörighet, på grundval av artikel 2 i protokoll nr 26.

| 2.1.2 | ”Unionen ska [...] erkänna och respektera [...] tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse [...] i enlighet med fördragen” enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna, som bifogas Lissabonfördraget. I denna anges ”nationell lagstiftning och praxis” uttryckligen som grund. I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som i sin helhet ratificerats av EU, fastställs mininormer för att skydda och värna om en stor mängd medborgerliga, politiska, sociala och ekonomiska rättigheter som personer med funktionsnedsättning omfattas av. Till dessa hör också tillgången till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

2.1.2

”Unionen ska [...] erkänna och respektera [...] tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse [...] i enlighet med fördragen” enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna, som bifogas Lissabonfördraget. I denna anges ”nationell lagstiftning och praxis” uttryckligen som grund. I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som i sin helhet ratificerats av EU, fastställs mininormer för att skydda och värna om en stor mängd medborgerliga, politiska, sociala och ekonomiska rättigheter som personer med funktionsnedsättning omfattas av. Till dessa hör också tillgången till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 2.1.3 | Många medlemsstater förknippar denna rätt till tillgång med kravet att en tjänst ska tillhandahållas på villkor som är ekonomiskt acceptabla för alla, och för att uppnå detta tillämpar de, i olika omfattning, individuella och kollektiva sociala stödprogram. |
| --- | --- |

2.1.3

Många medlemsstater förknippar denna rätt till tillgång med kravet att en tjänst ska tillhandahållas på villkor som är ekonomiskt acceptabla för alla, och för att uppnå detta tillämpar de, i olika omfattning, individuella och kollektiva sociala stödprogram.

I praktiken har många EU-invånare ändå stora svårigheter när det gäller att få tillgång till grundläggande tjänster, särskilt i fråga om boende, energi, elektronisk kommunikation, transporter, vatten, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster.

| 2.2 | Det finns många olika orsaker till att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte erbjuds, exempelvis mycket varierande nationella traditioner med sociala modeller och tjänster som varierar från en medlemsstat till en annan. Orsaken kan också vara ekonomisk (priset på tjänsten är oöverkomligt), geografisk (tjänsten erbjuds inte i en särskild region), social (ojämlik behandling), fysisk (p.g.a. funktionsnedsättning) eller att tjänsten inte har anpassats till behoven eller den tekniska utvecklingen (otillräcklighet/bristfällig kvalitet eller säkerhet). |
| --- | --- |

2.2

Det finns många olika orsaker till att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte erbjuds, exempelvis mycket varierande nationella traditioner med sociala modeller och tjänster som varierar från en medlemsstat till en annan. Orsaken kan också vara ekonomisk (priset på tjänsten är oöverkomligt), geografisk (tjänsten erbjuds inte i en särskild region), social (ojämlik behandling), fysisk (p.g.a. funktionsnedsättning) eller att tjänsten inte har anpassats till behoven eller den tekniska utvecklingen (otillräcklighet/bristfällig kvalitet eller säkerhet).

| 2.3 | När det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utgör en hög nivå av kvalitet, säkerhet och överkomlighet, likabehandling samt främjande av allmän tillgång och användarnas rättigheter sex gemensamma värderingar som tas upp i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse (som bifogats Lissabonfördraget, EU-fördraget och EUF-fördraget), och EU och medlemsstaterna måste, var och en inom ramen för sina respektive befogenheter och inom fördragens tillämpningsområde, beakta detta fullt ut vid genomförandet av all politik som rör tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 14 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

2.3

När det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utgör en hög nivå av kvalitet, säkerhet och överkomlighet, likabehandling samt främjande av allmän tillgång och användarnas rättigheter sex gemensamma värderingar som tas upp i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse (som bifogats Lissabonfördraget, EU-fördraget och EUF-fördraget), och EU och medlemsstaterna måste, var och en inom ramen för sina respektive befogenheter och inom fördragens tillämpningsområde, beakta detta fullt ut vid genomförandet av all politik som rör tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 14 i EUF-fördraget.

| 2.3.1 | Dessa 14 värderingar, som har delats upp i tre grupper, är ömsesidigt beroende, både inom gruppen och mellan grupperna, såtillvida att man inte kan rangordna dem. |
| --- | --- |

2.3.1

Dessa 14 värderingar, som har delats upp i tre grupper, är ömsesidigt beroende, både inom gruppen och mellan grupperna, såtillvida att man inte kan rangordna dem.

| 2.3.2 | Till exempel uppfyller en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, även om den är fullt överkomlig, inte kraven i protokoll nr 26 om man inte kan garantera en hög nivå av kvalitet eller säkerhet eller om tjänsten inte är allmänt tillgänglig för landets medborgare. Detta gäller även om man på nationell nivå inte tar hänsyn till olika geografiska, sociala eller kulturella förhållanden eller om t.ex. den nationella myndigheten omöjliggör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, fastän en regional eller lokal myndighet enligt nationell lagstiftning eller sedvänja har rätt att inrätta den, och på så sätt överskrider sin avgörande roll och sitt stora handlingsutrymme. |
| --- | --- |

2.3.2

Till exempel uppfyller en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, även om den är fullt överkomlig, inte kraven i protokoll nr 26 om man inte kan garantera en hög nivå av kvalitet eller säkerhet eller om tjänsten inte är allmänt tillgänglig för landets medborgare. Detta gäller även om man på nationell nivå inte tar hänsyn till olika geografiska, sociala eller kulturella förhållanden eller om t.ex. den nationella myndigheten omöjliggör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, fastän en regional eller lokal myndighet enligt nationell lagstiftning eller sedvänja har rätt att inrätta den, och på så sätt överskrider sin avgörande roll och sitt stora handlingsutrymme.

| 2.4 | Bestämmelserna i ovan nämnda protokoll utgör uttryckligen tolkningsbestämmelser av unionens 14 gemensamma värderingar i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Den rätt allmänna formuleringen av vissa värderingar, bland annat en
  hög nivå
  av kvalitet, säkerhet och överkomlighet samt
  främjande
  av den allmänna tillgången och användarnas rättigheter, skulle kunna medföra en rad frågor beträffande den juridiska och tvingande karaktären samt följderna av dessa bestämmelser. Svaret på dessa frågor är dock för alla tolkningar, även artikel 1 i protokoll nr 26, enkelt och självklart, nämligen detsamma som den tolkade artikeln: I detta fall har den berörda nationella, regionala eller lokala myndigheten befogenhet att fastställa de olika kopplingarna för olika tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

2.4

Bestämmelserna i ovan nämnda protokoll utgör uttryckligen tolkningsbestämmelser av unionens 14 gemensamma värderingar i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Den rätt allmänna formuleringen av vissa värderingar, bland annat en
  hög nivå
  av kvalitet, säkerhet och överkomlighet samt
  främjande
  av den allmänna tillgången och användarnas rättigheter, skulle kunna medföra en rad frågor beträffande den juridiska och tvingande karaktären samt följderna av dessa bestämmelser. Svaret på dessa frågor är dock för alla tolkningar, även artikel 1 i protokoll nr 26, enkelt och självklart, nämligen detsamma som den tolkade artikeln: I detta fall har den berörda nationella, regionala eller lokala myndigheten befogenhet att fastställa de olika kopplingarna för olika tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

tolkningsbestämmelser

hög nivå

främjande

3.   Begreppet överkomlighet i EU:s lagstiftning

Begreppet överkomlighet i EU:s lagstiftning

| 3.1 | På EU-nivå finns det inte någon enhetlig definition av eller gemensam hållning till överkomlighet eller rimliga priser i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och det finns inte heller något instrument för att mäta detta. Överkomligheten är ofta beroende av användarens subjektiva uppfattning om priset och om hur välbefinnandet påverkas. |
| --- | --- |

3.1

På EU-nivå finns det inte någon enhetlig definition av eller gemensam hållning till överkomlighet eller rimliga priser i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och det finns inte heller något instrument för att mäta detta. Överkomligheten är ofta beroende av användarens subjektiva uppfattning om priset och om hur välbefinnandet påverkas.

| 3.2 | Generellt sett bör en överkomlig tjänst innebära att alla invånare lätt kan betala för tjänsten (grönboken om utvecklingen av den inre marknaden för posttjänster) (1). |
| --- | --- |

3.2

Generellt sett bör en överkomlig tjänst innebära att alla invånare lätt kan betala för tjänsten (grönboken om utvecklingen av den inre marknaden för posttjänster) (1).

1

| 3.3 | En tjänst är fullkomligt ”överkomlig” då den erbjuds invånarna gratis, som t.ex. i vissa städer och regioner där kollektivtrafiken i tätorterna är gratis. |
| --- | --- |

3.3

En tjänst är fullkomligt ”överkomlig” då den erbjuds invånarna gratis, som t.ex. i vissa städer och regioner där kollektivtrafiken i tätorterna är gratis.

| 3.4 | För att synliggöra hur komplext, svårt och mångfasetterat det praktiska genomförandet av överkomligheten är, vill EESK här som exempel redogöra för de tolkningar som tillämpas på områdena boende, telekommunikation, elektricitet och gas. EESK betonar dessutom att man kan ifrågasätta tillgången till sjuk- och hälsovård i många medlemsstater eftersom en del personers inkomster och brist på tillräckliga medel gör att de avstår från att söka vård. I rapporten från 2009 om genomförandet av EU:s strategi ”Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU” noteras en mycket stark koppling mellan materiella brister och de hälsoproblem som detta leder till. |
| --- | --- |

3.4

För att synliggöra hur komplext, svårt och mångfasetterat det praktiska genomförandet av överkomligheten är, vill EESK här som exempel redogöra för de tolkningar som tillämpas på områdena boende, telekommunikation, elektricitet och gas. EESK betonar dessutom att man kan ifrågasätta tillgången till sjuk- och hälsovård i många medlemsstater eftersom en del personers inkomster och brist på tillräckliga medel gör att de avstår från att söka vård. I rapporten från 2009 om genomförandet av EU:s strategi ”Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU” noteras en mycket stark koppling mellan materiella brister och de hälsoproblem som detta leder till.

| 3.5 | Kravet på överkomliga priser infördes i samband med lagstiftningen om liberalisering av nätverksindustrier, som ett oskiljaktigt element i samhällsomfattande tjänster för telekommunikation och elektricitet samt posttjänster, och nära kopplat till det mål om social och territoriell sammanhållning som EU strävar efter att uppnå. |
| --- | --- |

3.5

Kravet på överkomliga priser infördes i samband med lagstiftningen om liberalisering av nätverksindustrier, som ett oskiljaktigt element i samhällsomfattande tjänster för telekommunikation och elektricitet samt posttjänster, och nära kopplat till det mål om social och territoriell sammanhållning som EU strävar efter att uppnå.

| 3.6 | EU:s strategi bygger på två uppfattningar om vad som är ett överkomligt pris: den ena har en allmän dimension medan den andra är begränsad till befolkningsgrupper med små inkomster samt missgynnade eller sårbara grupper, såsom personer med funktionsnedsättning eller med särskilda sociala behov. Den andra uppfattningen är endast meningsfull om den, i enlighet med protokoll nr 26, avser ”främjande av allmän tillgång”. |
| --- | --- |

3.6

EU:s strategi bygger på två uppfattningar om vad som är ett överkomligt pris: den ena har en allmän dimension medan den andra är begränsad till befolkningsgrupper med små inkomster samt missgynnade eller sårbara grupper, såsom personer med funktionsnedsättning eller med särskilda sociala behov. Den andra uppfattningen är endast meningsfull om den, i enlighet med protokoll nr 26, avser ”främjande av allmän tillgång”.

| 3.7 | Trots att överkomlighet har blivit en gemensam värdering i EU som medlemsstaterna måste respektera, kan man konstatera att vissa avgifter, exempelvis priserna på energi, roamingtjänster för mobilkommunikation och transporter samt priser och hyra för bostäder, fortfarande är oproportionerligt höga i förhållande till den disponibla inkomsten för en allt större del av befolkningen. Dessutom varierar definitionen av överkomlighet i olika EU-bestämmelser kraftigt, vilket EESK ger några exempel på nedan, och den är framför allt mycket inexakt. |
| --- | --- |

3.7

Trots att överkomlighet har blivit en gemensam värdering i EU som medlemsstaterna måste respektera, kan man konstatera att vissa avgifter, exempelvis priserna på energi, roamingtjänster för mobilkommunikation och transporter samt priser och hyra för bostäder, fortfarande är oproportionerligt höga i förhållande till den disponibla inkomsten för en allt större del av befolkningen. Dessutom varierar definitionen av överkomlighet i olika EU-bestämmelser kraftigt, vilket EESK ger några exempel på nedan, och den är framför allt mycket inexakt.

| 3.8 | Boende |
| --- | --- |

3.8

Boende

| 3.8.1 | I den undersökning av familjebudgeten (EU-SILC) som utförts i alla medlemsstater fastställs att de maximala acceptabla boendekostnaderna för ett hushåll är 40 % av hushållets disponibla inkomst. Då bostadskostnaderna överskrider denna gräns anses de inte längre vara överkomliga. |
| --- | --- |

3.8.1

I den undersökning av familjebudgeten (EU-SILC) som utförts i alla medlemsstater fastställs att de maximala acceptabla boendekostnaderna för ett hushåll är 40 % av hushållets disponibla inkomst. Då bostadskostnaderna överskrider denna gräns anses de inte längre vara överkomliga.

| 3.8.2 | Medlemsstaterna ingriper på mycket olika sätt och i mycket varierande grad i de nationella bostadsmarknaderna i syfte att ge alla invånare tillgång till en anständig bostad till ett överkomligt pris, vid behov genom stöd till boendet. En stor majoritet av medlemsstaterna har infört socialt stöd eller skatteåtgärder för att påverka denna utgiftspost, som är den största i hushållens ekonomi, och subventionerar ett parallellt utbud av boende, s.k. subventionerat boende, som ett komplement till det spontana utbudet på den privata bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

3.8.2

Medlemsstaterna ingriper på mycket olika sätt och i mycket varierande grad i de nationella bostadsmarknaderna i syfte att ge alla invånare tillgång till en anständig bostad till ett överkomligt pris, vid behov genom stöd till boendet. En stor majoritet av medlemsstaterna har infört socialt stöd eller skatteåtgärder för att påverka denna utgiftspost, som är den största i hushållens ekonomi, och subventionerar ett parallellt utbud av boende, s.k. subventionerat boende, som ett komplement till det spontana utbudet på den privata bostadsmarknaden.

| 3.8.3 | Subventionerat boende är de offentliga myndigheternas svar på den del av bostadsbehovet som en marknad inte täcker: Syftet är att tillgodose alla bostadsbehov och att garantera alla tillgång till anständiga bostäder till en rimlig kostnad. 25 miljoner hushåll i EU bor för närvarande i subventionerade bostäder. |
| --- | --- |

3.8.3

Subventionerat boende är de offentliga myndigheternas svar på den del av bostadsbehovet som en marknad inte täcker: Syftet är att tillgodose alla bostadsbehov och att garantera alla tillgång till anständiga bostäder till en rimlig kostnad. 25 miljoner hushåll i EU bor för närvarande i subventionerade bostäder.

| 3.8.4 | Trots dessa åtgärder kan man konstatera att många EU-invånare inte har råd med en anständig bostad. År 2011 bodde 15 % av européerna i trånga eller olämpliga bostäder, medan 17 % av hushållen uppgav att boendekostnaderna överskred 40 % av den disponibla inkomsten (2). |
| --- | --- |

3.8.4

Trots dessa åtgärder kan man konstatera att många EU-invånare inte har råd med en anständig bostad. År 2011 bodde 15 % av européerna i trånga eller olämpliga bostäder, medan 17 % av hushållen uppgav att boendekostnaderna överskred 40 % av den disponibla inkomsten (2).

2

| 3.8.5 | Genom sitt beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, begränsar kommissionen tillhandahållandet av subventionerade bostäder till att endast omfatta tydligt definierade missgynnade invånare eller socialt utsatta grupper som på grund av bristande betalningsförmåga inte kan skaffa sig en bostad på marknadsvillkor. Detta väcker frågor beträffande de värderingar som nämns i protokoll nr 26. |
| --- | --- |

3.8.5

Genom sitt beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, begränsar kommissionen tillhandahållandet av subventionerade bostäder till att endast omfatta tydligt definierade missgynnade invånare eller socialt utsatta grupper som på grund av bristande betalningsförmåga inte kan skaffa sig en bostad på marknadsvillkor. Detta väcker frågor beträffande de värderingar som nämns i protokoll nr 26.

| 3.9 | Telekommunikation |
| --- | --- |

3.9

Telekommunikation

| 3.9.1 | Även om den inre marknaden och den fria konkurrensen har bidragit till att sänka enhetspriserna för telekommunikation beror denna sänkning också, åtminstone delvis, på den tekniska utvecklingen och på att EU infört ett tak på roamingavgifterna. |
| --- | --- |

3.9.1

Även om den inre marknaden och den fria konkurrensen har bidragit till att sänka enhetspriserna för telekommunikation beror denna sänkning också, åtminstone delvis, på den tekniska utvecklingen och på att EU infört ett tak på roamingavgifterna.

| 3.9.2 | Enligt lagstiftningen om telekommunikationer (3) är överkomligheten kopplad till ”ett överkomligt pris med hänsyn till de speciella nationella förhållandena” för telefonanvändningen och användarnas möjligheter att kontrollera sina kostnader. I Europeiska kommissionens metod för horisontell utvärdering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (4) anges den planerade indikatorn som ”priser på tjänster i förhållande till inkomsten för en låg/medelavlönad konsument (rapporterad för konsumenter med olika inkomstnivåer)”. |
| --- | --- |

3.9.2

Enligt lagstiftningen om telekommunikationer (3) är överkomligheten kopplad till ”ett överkomligt pris med hänsyn till de speciella nationella förhållandena” för telefonanvändningen och användarnas möjligheter att kontrollera sina kostnader. I Europeiska kommissionens metod för horisontell utvärdering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (4) anges den planerade indikatorn som ”priser på tjänster i förhållande till inkomsten för en låg/medelavlönad konsument (rapporterad för konsumenter med olika inkomstnivåer)”.

3

4

| 3.10 | Elektricitet och gas |
| --- | --- |

3.10

Elektricitet och gas

| 3.10.1 | Inom el- och gassektorn anser kommission att subventioner och regler som minskar energipriserna över lag har visat sig minska incitamenten för energieffektivt beteende, och att sådana insatser inte heller är specifikt inriktade på de mest behövande samt att de kan snedvrida konkurrensen (5). |
| --- | --- |

3.10.1

Inom el- och gassektorn anser kommission att subventioner och regler som minskar energipriserna över lag har visat sig minska incitamenten för energieffektivt beteende, och att sådana insatser inte heller är specifikt inriktade på de mest behövande samt att de kan snedvrida konkurrensen (5).

5

| 3.10.2 | Medlemsstaterna uppmanas därför att vidta åtgärder för att se till att utsatta konsumenter skyddas (6). En offentlig myndighet får endast ge direktstöd till en konsument om begreppet energifattigdom är klart definierat och man på nationell nivå tydligt har fastställt vad som avses med sårbara personer. Konsumenter med ekonomiska svårigheter ska, även om de inte har möjlighet att betala, under en viss period ha tillgång till energi. |
| --- | --- |

3.10.2

Medlemsstaterna uppmanas därför att vidta åtgärder för att se till att utsatta konsumenter skyddas (6). En offentlig myndighet får endast ge direktstöd till en konsument om begreppet energifattigdom är klart definierat och man på nationell nivå tydligt har fastställt vad som avses med sårbara personer. Konsumenter med ekonomiska svårigheter ska, även om de inte har möjlighet att betala, under en viss period ha tillgång till energi.

6

| 3.10.3 | Det bör noteras att begreppet energifattigdom endast omfattar el- och gassektorn, men inte andra bränslen som bland annat används för fjärrvärme. |
| --- | --- |

3.10.3

Det bör noteras att begreppet energifattigdom endast omfattar el- och gassektorn, men inte andra bränslen som bland annat används för fjärrvärme.

| 3.10.4 | EU vill genom sin energipolitik minska energiförbrukningen med hjälp av stöd till åtgärder som ökar energieffektiviteten och till värmeisolering av bostäder för att göra priserna för energitjänsterna mer överkomliga. En förbättring av energiprestandan kräver emellertid omfattande investeringar, vars ekonomiska avkastning i form av minskade energikostnader endast är märkbar på lång sikt. I sitt initiativyttrande ”Samordnade europeiska åtgärder för att förebygga och bekämpa energifattigdom” (CES2517-2013) framför EESK konkreta förslag på detta område. |
| --- | --- |

3.10.4

EU vill genom sin energipolitik minska energiförbrukningen med hjälp av stöd till åtgärder som ökar energieffektiviteten och till värmeisolering av bostäder för att göra priserna för energitjänsterna mer överkomliga. En förbättring av energiprestandan kräver emellertid omfattande investeringar, vars ekonomiska avkastning i form av minskade energikostnader endast är märkbar på lång sikt. I sitt initiativyttrande ”Samordnade europeiska åtgärder för att förebygga och bekämpa energifattigdom” (CES2517-2013) framför EESK konkreta förslag på detta område.

4.   Att mäta överkomligheten

Att mäta överkomligheten

| 4.1 | I samband med en utvärdering 2004 av hur väl nätverksindustriernas tjänster av allmänt ekonomiskt intresse fungerar, mätte kommissionen hur överkomliga dessa nätverks priser är med hjälp av en indikator som utgår från den procentandel av den årliga inkomsten som en användare årligen använder för att få tillgång till ett visst antal tjänster. |
| --- | --- |

4.1

I samband med en utvärdering 2004 av hur väl nätverksindustriernas tjänster av allmänt ekonomiskt intresse fungerar, mätte kommissionen hur överkomliga dessa nätverks priser är med hjälp av en indikator som utgår från den procentandel av den årliga inkomsten som en användare årligen använder för att få tillgång till ett visst antal tjänster.

| 4.2 | Eurobarometerundersökningen om hur nöjda EU-medborgarna är med nätverksindustriernas tjänster utgör endast en subjektiv bedömning av dessa tjänsters överkomlighet, och kan på sin höjd ses om en indikation på en allmän tendens. |
| --- | --- |

4.2

Eurobarometerundersökningen om hur nöjda EU-medborgarna är med nätverksindustriernas tjänster utgör endast en subjektiv bedömning av dessa tjänsters överkomlighet, och kan på sin höjd ses om en indikation på en allmän tendens.

| 4.3 | Det finns inga officiella kriterier på EU-nivå för att fastställa om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har överkomliga priser. EU fokuserar snarare på harmoniserade principer och regler för fastställande av ”kostnadsrelaterade” priser, priser ”som är närmare kopplade till kostnaderna” och ”kostnadstäckning” (enligt ramdirektivet för vatten), samtidigt som alla invånare ska garanteras tillgång till tjänsterna. |
| --- | --- |

4.3

Det finns inga officiella kriterier på EU-nivå för att fastställa om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har överkomliga priser. EU fokuserar snarare på harmoniserade principer och regler för fastställande av ”kostnadsrelaterade” priser, priser ”som är närmare kopplade till kostnaderna” och ”kostnadstäckning” (enligt ramdirektivet för vatten), samtidigt som alla invånare ska garanteras tillgång till tjänsterna.

| 4.4 | Kostnadsrelaterade priser innebär ändå inte detsamma som att priserna är överkomliga, inte ens då det inte blir någon vinstmarginal för tillhandahållaren av tjänsten, och det garanterar inte att alla får tillgång till tjänster till överkomliga priser. |
| --- | --- |

4.4

Kostnadsrelaterade priser innebär ändå inte detsamma som att priserna är överkomliga, inte ens då det inte blir någon vinstmarginal för tillhandahållaren av tjänsten, och det garanterar inte att alla får tillgång till tjänster till överkomliga priser.

| 4.5 | Enligt grönboken om tjänster av allmänt intresse från 2003 ska medlemsstaterna fastställa vissa kriterier som ska tillämpas då man fastställer om en tjänst är överkomlig. De ska se till att de kriterier som fastställs beaktar ett antal rättigheter för konsumenterna och användarna, bl.a. den tillgång som personer med funktionsnedsättning har till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, samtidigt som de inrättar en mekanism för att kontrollera priserna och/eller för att bevilja bidrag till berörda personer. Kriterierna kan exempelvis vara knutna till ett visst antal grundläggande tjänster som fastställs av medlemsstaterna och vars maximala pris (en procentandel av hushållens disponibla inkomst) fastställs på grundval av vad som är acceptabelt med beaktande av de mest sårbara medborgarnas disponibla inkomst. |
| --- | --- |

4.5

Enligt grönboken om tjänster av allmänt intresse från 2003 ska medlemsstaterna fastställa vissa kriterier som ska tillämpas då man fastställer om en tjänst är överkomlig. De ska se till att de kriterier som fastställs beaktar ett antal rättigheter för konsumenterna och användarna, bl.a. den tillgång som personer med funktionsnedsättning har till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, samtidigt som de inrättar en mekanism för att kontrollera priserna och/eller för att bevilja bidrag till berörda personer. Kriterierna kan exempelvis vara knutna till ett visst antal grundläggande tjänster som fastställs av medlemsstaterna och vars maximala pris (en procentandel av hushållens disponibla inkomst) fastställs på grundval av vad som är acceptabelt med beaktande av de mest sårbara medborgarnas disponibla inkomst.

5.   EU:s roll

EU:s roll

| 5.1 | I grönboken om tjänster av allmänt intresse konstateras följande: ”Inom de områden där en fungerande konkurrens råder kan marknadskrafterna förse medborgarna med tjänster av lämplig kvalitet till överkomliga priser, vilket avsevärt minskar behovet av regelstyrning.” |
| --- | --- |

5.1

I grönboken om tjänster av allmänt intresse konstateras följande: ”Inom de områden där en fungerande konkurrens råder kan marknadskrafterna förse medborgarna med tjänster av lämplig kvalitet till överkomliga priser, vilket avsevärt minskar behovet av regelstyrning.”

| 5.2 | I sitt meddelande ”En kvalitetsram för tjänster av allmänt intresse i Europa” (COM(2011) 900 final) påpekar kommissionen emellertid mot bakgrund av de nya fördragen att ”För kommande år betyder detta [dvs. en kvalitetsram] att EU:s lagstiftning fortsätter att förstärka den inre marknadens sociala dimension och ta bättre hänsyn till dessa tjänsters särskilda karaktär samt att ta sig an utmaningen att klara av detta på ett sätt som respekterar de värden som gäller kvalitet, säkerhet och överkomlighet, likabehandling, allmän tillgång för alla samt användarnas rättigheter som nämns i” protokoll nr 26. |
| --- | --- |

5.2

I sitt meddelande ”En kvalitetsram för tjänster av allmänt intresse i Europa” (COM(2011) 900 final) påpekar kommissionen emellertid mot bakgrund av de nya fördragen att ”För kommande år betyder detta [dvs. en kvalitetsram] att EU:s lagstiftning fortsätter att förstärka den inre marknadens sociala dimension och ta bättre hänsyn till dessa tjänsters särskilda karaktär samt att ta sig an utmaningen att klara av detta på ett sätt som respekterar de värden som gäller kvalitet, säkerhet och överkomlighet, likabehandling, allmän tillgång för alla samt användarnas rättigheter som nämns i” protokoll nr 26.

| 5.3 | Den skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster som ingår i EU-lagstiftningen omfattar också tillgång och överkomlighet för alla konsumenter samt särskilda bestämmelser rörande sårbara konsumenter och konsumenter med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

5.3

Den skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster som ingår i EU-lagstiftningen omfattar också tillgång och överkomlighet för alla konsumenter samt särskilda bestämmelser rörande sårbara konsumenter och konsumenter med funktionsnedsättning.

| 5.4 | Mot bakgrund av ovanstående bör kommissionen förbättra samordningen mellan de egna tjänsterna och skapa ett verkligt statistikverktyg genom att samköra och föra samman uppgifter (samtidigt som man strikt respekterar uppgifternas konfidentialitet). Därefter bör kommissionen klargöra vad som avses med begreppet överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för alla och anpassa det till kraven i Lissabonfördraget (protokoll nr 26) och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt föreslå rättsliga åtgärder som integrerar följande skyldigheter för medlemsstaterna i sekundärrätten:






  — | Definiera indikatorer för att fastställa en tjänsts överkomlighet samt en mekanism för oberoende utvärdering av hur väl en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse fungerar, och därvid även beakta en överkomlig prissättning. |
| --- | --- | --- |

5.4

Mot bakgrund av ovanstående bör kommissionen förbättra samordningen mellan de egna tjänsterna och skapa ett verkligt statistikverktyg genom att samköra och föra samman uppgifter (samtidigt som man strikt respekterar uppgifternas konfidentialitet). Därefter bör kommissionen klargöra vad som avses med begreppet överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för alla och anpassa det till kraven i Lissabonfördraget (protokoll nr 26) och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt föreslå rättsliga åtgärder som integrerar följande skyldigheter för medlemsstaterna i sekundärrätten:

—

Definiera indikatorer för att fastställa en tjänsts överkomlighet samt en mekanism för oberoende utvärdering av hur väl en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse fungerar, och därvid även beakta en överkomlig prissättning.

| — | Fastställa ett visst antal grundläggande tjänster, där de maximala acceptabla kostnaderna för tjänsterna fastställs utgående från en disponibel standardinkomst. Då man fastställer ett överkomligt pris för ett visst antal tjänster bör man inte knyta de olika tjänsterna till den disponibla inkomsten sektor för sektor. Man bör alltså beakta alla tjänster som anses nödvändiga (vilket fastställs av medlemsstaterna, i enlighet med subsidiaritetsprincipen) då man fastställer den allmänna procentandel av ett hushålls utgifter från och med vilken priset inte längre är överkomligt (i enlighet med vad som gäller i fråga om boende) och, för detta fall, utforma finansieringsformer i enlighet med artikel 14 i EUF-fördraget som gör det möjligt för alla att få tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

—

Fastställa ett visst antal grundläggande tjänster, där de maximala acceptabla kostnaderna för tjänsterna fastställs utgående från en disponibel standardinkomst. Då man fastställer ett överkomligt pris för ett visst antal tjänster bör man inte knyta de olika tjänsterna till den disponibla inkomsten sektor för sektor. Man bör alltså beakta alla tjänster som anses nödvändiga (vilket fastställs av medlemsstaterna, i enlighet med subsidiaritetsprincipen) då man fastställer den allmänna procentandel av ett hushålls utgifter från och med vilken priset inte längre är överkomligt (i enlighet med vad som gäller i fråga om boende) och, för detta fall, utforma finansieringsformer i enlighet med artikel 14 i EUF-fördraget som gör det möjligt för alla att få tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| — | Precisera begreppen ”sårbara personer” och ”missgynnade grupper”. I detta sammanhang bör kommissionen ompröva sin beslutspraxis i fråga om kontroll av uppenbara fel i definitionen av statligt stöd. Den bör åt medlemsstaterna överlåta ansvaret för att fastställa villkoren för tillgång till överkomliga priser utgående från medborgarnas behov och nationella eller lokala prioriteringar samt verkliga behov som missgynnade invånare och socialt svagare grupper har, i enlighet med bestämmelserna i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

—

Precisera begreppen ”sårbara personer” och ”missgynnade grupper”. I detta sammanhang bör kommissionen ompröva sin beslutspraxis i fråga om kontroll av uppenbara fel i definitionen av statligt stöd. Den bör åt medlemsstaterna överlåta ansvaret för att fastställa villkoren för tillgång till överkomliga priser utgående från medborgarnas behov och nationella eller lokala prioriteringar samt verkliga behov som missgynnade invånare och socialt svagare grupper har, i enlighet med bestämmelserna i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse.

| 5.5 | En förutsättning för att EU:s och dess marknads sociala dimension ska kunna stärkas, i synnerhet i kristider, är att viktiga uppgifter om tjänster av allmänt intresse inkluderas i den europeiska planeringsterminen med full respekt för medlemsstaternas ansvar och befogenheter. |
| --- | --- |

5.5

En förutsättning för att EU:s och dess marknads sociala dimension ska kunna stärkas, i synnerhet i kristider, är att viktiga uppgifter om tjänster av allmänt intresse inkluderas i den europeiska planeringsterminen med full respekt för medlemsstaternas ansvar och befogenheter.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(1991) 476 final.

1

(2)  Eurofound: ”Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europe: impacts of the crisis 2012” samt ”Household debt advisory services in the Europe Union”.

2

(3)  Direktiv 2002/22/EG.

3

(4)  COM(2002) 331 final.

4

(5)  COM(2012) 663 final – För en välfungerande inre marknad för energi.

5

(6)  Direktiv 2009/72/EG (elektricitet) och direktiv 2009/73/EEG (gas).

6

---

BILAGA

till Yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande ändringsförslag avslogs, men fick minst en fjärdedel av de avgivna rösterna:

Punkt 1.4

Förslagen till ändringar i punkt 1.4 sammanhänger med förslagen till ändringar i punkt 5.4 och de två ändringsförslagen blev därför föremål för en gemensam omröstning.

Ändra enligt följande:

”EESK föreslår därför att EU, för det första, klargör vad som avses med begreppet överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för alla och anpassar det till kraven i Lissabonfördraget (protokoll nr 26) och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och, för det andra, inför rättsliga åtgärder i sekundärrätten, som förpliktar medlemsstaterna att

| — | definiera indikatorer för att fastställa en tjänsts överkomlighet samt en mekanism för oberoende utvärdering av hur väl en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse fungerar, och därvid även beakta en överkomlig prissättning, |
| --- | --- |

—

definiera indikatorer för att fastställa en tjänsts överkomlighet samt en mekanism för oberoende utvärdering av hur väl en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse fungerar, och därvid även beakta en överkomlig prissättning,

| — | fastställa ett visst antal grundläggande tjänster, där de maximala acceptabla kostnaderna för tjänsterna fastställs utgående från hushållens disponibla inkomst; den maximala utgiftsnivån för dessa grundläggande tjänster bör utgöra en objektiv grund för fastställandet av begreppet överkomlighet och av den allmänna procentandel av ett hushålls utgifter från och med vilken priset inte längre anses överkomligt, vilket vid behov ska ge rätt till statligt stöd, |
| --- | --- |

—

fastställa ett visst antal grundläggande tjänster, där de maximala acceptabla kostnaderna för tjänsterna fastställs utgående från hushållens disponibla inkomst; den maximala utgiftsnivån för dessa grundläggande tjänster bör utgöra en objektiv grund för fastställandet av begreppet överkomlighet och av den allmänna procentandel av ett hushålls utgifter från och med vilken priset inte längre anses överkomligt, vilket vid behov ska ge rätt till statligt stöd,

| — | precisera begreppen ’sårbara personer’ och ’missgynnade grupper’, så att
  . I detta sammanhang bör kommissionen vid behov kan ompröva sin beslutspraxis i fråga om kontroll av uppenbara fel i definitionen av statligt stöd.” |
| --- | --- |

—

precisera begreppen ’sårbara personer’ och ’missgynnade grupper’, så att
  . I detta sammanhang bör kommissionen vid behov kan ompröva sin beslutspraxis i fråga om kontroll av uppenbara fel i definitionen av statligt stöd.”

Motivering

Punkt 1.4 första stycket:

| | Det är inte Europaparlamentets, rådets eller kommissionens sak att fastställa definitioner av de värderingar som anges i artikel 14 och tolkas i protokoll nr 26 (se även ändringsförslaget och motiveringen till punkt 3.9.2). FN-konventionen som nämns (om rättigheter för personer med funktionsnedsättning) återkommer i ändringsförslaget till tredje punktsatsen i punkt 5.4. |
| --- | --- |

Det är inte Europaparlamentets, rådets eller kommissionens sak att fastställa definitioner av de värderingar som anges i artikel 14 och tolkas i protokoll nr 26 (se även ändringsförslaget och motiveringen till punkt 3.9.2). FN-konventionen som nämns (om rättigheter för personer med funktionsnedsättning) återkommer i ändringsförslaget till tredje punktsatsen i punkt 5.4.

Punkt 1.4 andra punktsatsen:

| | Stryk andra punktsatsen. Det är inte kommissionens sak att ålägga medlemsstaterna att fastställa ett visst paket beträffande värderingar i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. För tydlighetens skull upprepas här argumentationen i dess helhet: I EU:s primärrätt är ”allmännyttiga tjänster” inte detsamma som ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse”. Redan i Romfördraget nämns tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i artikel 90.2 (nu artikel 106.2 i Lissabonfördraget). I artikel 77 (nu artikel 93) om transporter talas det om ”allmän trafikplikt” [på nederländska: "vissa obligatoriska transportjänster med anknytning till begreppet ”allmännyttig tjänst”, ö.a.]. Det begreppet är en politisk beteckning för en viss form av transportpolitik och har i sig inget att göra med en specifik konkret prestation, vilket är en grundläggande förutsättning för att den, uteslutande av en medlemsstat eller av lokala eller regionala myndigheter i denna, ska kunna fastställas vara en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, som enbart gäller i det landet, den regionen eller den kommunen. Till det kommer att Lissabonfördragets ändringar av EU:s bestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse snarare har försvagat än förstärkt det europeiska perspektivet i förhållande till de nationella befogenheterna (1). Rådets och Europaparlamentets nya lagstiftande befogenhet enligt artikel 14 rör ju enbart ”principer och villkor, särskilt ekonomiska och finansiella” för utförandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, en befogenhet som redan tidigare främst låg hos kommissionen, fördragens väktare. Uttryckligen har rådet och Europaparlamentet alltså ingen befogenhet när det gäller de gemensamma värdena, varav överkomlighet är ett av fjorton. Att reglera dem är och förblir en exklusiv nationell befogenhet. För att alla invånare i EU ska kunna erbjudas godtagbar livskvalitet ligger det därför också nära till hands att inte beträda vägen med nationella tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utan att genom sektorslagstiftning få alla medlemsstater att uppnå den önskade miniminivån. EESK:s yttranden borde inrikta sig på detta, vilket säkerligen skulle mötas med bifall och, än viktigare, åtgärder från kommission, som har avvisat de tre tidigare initiativyttranden där vägen med allmännyttiga tjänster förespråkades. |
| --- | --- |

Stryk andra punktsatsen. Det är inte kommissionens sak att ålägga medlemsstaterna att fastställa ett visst paket beträffande värderingar i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. För tydlighetens skull upprepas här argumentationen i dess helhet: I EU:s primärrätt är ”allmännyttiga tjänster” inte detsamma som ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse”. Redan i Romfördraget nämns tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i artikel 90.2 (nu artikel 106.2 i Lissabonfördraget). I artikel 77 (nu artikel 93) om transporter talas det om ”allmän trafikplikt” [på nederländska: "vissa obligatoriska transportjänster med anknytning till begreppet ”allmännyttig tjänst”, ö.a.]. Det begreppet är en politisk beteckning för en viss form av transportpolitik och har i sig inget att göra med en specifik konkret prestation, vilket är en grundläggande förutsättning för att den, uteslutande av en medlemsstat eller av lokala eller regionala myndigheter i denna, ska kunna fastställas vara en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, som enbart gäller i det landet, den regionen eller den kommunen. Till det kommer att Lissabonfördragets ändringar av EU:s bestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse snarare har försvagat än förstärkt det europeiska perspektivet i förhållande till de nationella befogenheterna (1). Rådets och Europaparlamentets nya lagstiftande befogenhet enligt artikel 14 rör ju enbart ”principer och villkor, särskilt ekonomiska och finansiella” för utförandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, en befogenhet som redan tidigare främst låg hos kommissionen, fördragens väktare. Uttryckligen har rådet och Europaparlamentet alltså ingen befogenhet när det gäller de gemensamma värdena, varav överkomlighet är ett av fjorton. Att reglera dem är och förblir en exklusiv nationell befogenhet. För att alla invånare i EU ska kunna erbjudas godtagbar livskvalitet ligger det därför också nära till hands att inte beträda vägen med nationella tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utan att genom sektorslagstiftning få alla medlemsstater att uppnå den önskade miniminivån. EESK:s yttranden borde inrikta sig på detta, vilket säkerligen skulle mötas med bifall och, än viktigare, åtgärder från kommission, som har avvisat de tre tidigare initiativyttranden där vägen med allmännyttiga tjänster förespråkades.

Punkt 1.4 tredje punktsatsen:

| | Det finns inget logiskt sammanhang mellan första och andra meningen i tredje punktsatsen. De föreslagna ändringarna skapar ett sådant sammanhang. FN-konventionen som nämns (om rättigheter för personer med funktionsnedsättning) återkommer i ändringsförslaget till tredje punktsatsen i punkt 5.4. |
| --- | --- |

Det finns inget logiskt sammanhang mellan första och andra meningen i tredje punktsatsen. De föreslagna ändringarna skapar ett sådant sammanhang. FN-konventionen som nämns (om rättigheter för personer med funktionsnedsättning) återkommer i ändringsförslaget till tredje punktsatsen i punkt 5.4.

Punkt 5.4

Ändra enligt följande:

”Mot bakgrund av ovanstående bör kommissionen å ena sidan genom en förbättrad samordningen mellan de egna tjänsterna och skapa ett verkligt statistikverktyg genom att samköra och föra samman uppgifter (samtidigt som man strikt respekterar uppgifternas konfidentialitet). Därefter bör kommissionen klargöra vad som avses med begreppet överkomlighet i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för alla och anpassa det till kraven i Lissabonfördraget (protokoll nr 26) och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt
  . Samtidigt skulle den å andra sidan också kunna föreslå rättsliga åtgärder som integrerar följande skyldigheter för medlemsstaterna i sekundärrätten:

| — | Definiera indikatorer för att fastställa en tjänsts överkomlighet samt en mekanism för oberoende utvärdering av hur väl en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse fungerar, och därvid även beakta en överkomlig prissättning. |
| --- | --- |

—

Definiera indikatorer för att fastställa en tjänsts överkomlighet samt en mekanism för oberoende utvärdering av hur väl en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse fungerar, och därvid även beakta en överkomlig prissättning.

| — | Fastställa ett visst antal grundläggande tjänster, där de maximala acceptabla kostnaderna för tjänsterna fastställs utgående från en disponibel standardinkomst. Då man fastställer ett överkomligt pris för ett visst antal tjänster bör man inte knyta de olika tjänsterna till den disponibla inkomsten sektor för sektor. Man bör alltså beakta alla tjänster som anses nödvändiga (vilket fastställs av medlemsstaterna, i enlighet med subsidiaritetsprincipen) då man fastställer den allmänna procentandel av ett hushålls utgifter från och med vilken priset inte längre är överkomligt (i enlighet med vad som gäller i fråga om boende) och, för detta fall, utforma finansieringsformer i enlighet med artikel 14 i EUF-fördraget som gör det möjligt för alla att få tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

—

Fastställa ett visst antal grundläggande tjänster, där de maximala acceptabla kostnaderna för tjänsterna fastställs utgående från en disponibel standardinkomst. Då man fastställer ett överkomligt pris för ett visst antal tjänster bör man inte knyta de olika tjänsterna till den disponibla inkomsten sektor för sektor. Man bör alltså beakta alla tjänster som anses nödvändiga (vilket fastställs av medlemsstaterna, i enlighet med subsidiaritetsprincipen) då man fastställer den allmänna procentandel av ett hushålls utgifter från och med vilken priset inte längre är överkomligt (i enlighet med vad som gäller i fråga om boende) och, för detta fall, utforma finansieringsformer i enlighet med artikel 14 i EUF-fördraget som gör det möjligt för alla att få tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| — | Precisera begreppen ’sårbara personer’ och ’missgynnade grupper’. I detta sammanhang bör
  så att kommissionen vid behov kan ompröva sin beslutspraxis i fråga om kontroll av uppenbara fel i definitionen av statligt stöd. Den bör åt medlemsstaterna överlåta ansvaret för att fastställa villkoren för tillgång till överkomliga priser utgående från medborgarnas behov och nationella eller lokala prioriteringar samt verkliga behov som missgynnade invånare och socialt svagare grupper har, i enlighet med
  . I detta sammanhang bör också bestämmelserna i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse
  FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning beaktas.” |
| --- | --- |

—

Precisera begreppen ’sårbara personer’ och ’missgynnade grupper’. I detta sammanhang bör
  så att kommissionen vid behov kan ompröva sin beslutspraxis i fråga om kontroll av uppenbara fel i definitionen av statligt stöd. Den bör åt medlemsstaterna överlåta ansvaret för att fastställa villkoren för tillgång till överkomliga priser utgående från medborgarnas behov och nationella eller lokala prioriteringar samt verkliga behov som missgynnade invånare och socialt svagare grupper har, i enlighet med
  . I detta sammanhang bör också bestämmelserna i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse
  FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning beaktas.”

Motivering

Punkt 5.4 första stycket:

| — | I första meningen nås samma syfte med en elegantare formulering (det är inte EESK:s sak att uttala sig om kommissionens interna organisation). |
| --- | --- |

—

I första meningen nås samma syfte med en elegantare formulering (det är inte EESK:s sak att uttala sig om kommissionens interna organisation).

| — | Det är inte kommissionens sak att fastställa definitioner av de värderingar som anges i artikel 14 och tolkas i protokoll nr 26 (se även ändringsförslaget och motiveringen till punkt 3.9.2). |
| --- | --- |

—

Det är inte kommissionens sak att fastställa definitioner av de värderingar som anges i artikel 14 och tolkas i protokoll nr 26 (se även ändringsförslaget och motiveringen till punkt 3.9.2).

| — | Hänvisningen till FN:s konvention flyttas till punktsatserna i denna punkt. |
| --- | --- |

—

Hänvisningen till FN:s konvention flyttas till punktsatserna i denna punkt.

Punkt 5.4 andra punktsatsen:

| | Tredje punktsatsen står i motsättning till vad som sägs här. Att stryka andra punktsatsen är att föredra, för det är inte kommissionens sak att ålägga medlemsstaterna att fastställa ett visst paket beträffande värderingar i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. För tydlighetens skull upprepas här argumentationen i dess helhet: I EU:s primärrätt är ”allmännyttiga tjänster” inte detsamma som ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse”. Redan i Romfördraget nämns tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i artikel 90.2 (nu artikel 106.2 i Lissabonfördraget). I artikel 77 (nu artikel 93) om transporter talas det om ”allmän trafikplikt” [på nederländska: "vissa obligatoriska transportjänster med anknytning till begreppet ”allmännyttig tjänst”, ö.a.]. Det begreppet är en politisk beteckning för en viss form av transportpolitik och har i sig inget att göra med en specifik konkret prestation, vilket är en grundläggande förutsättning för att den, uteslutande av en medlemsstat eller av lokala eller regionala myndigheter i denna, ska kunna fastställas vara en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, som enbart gäller i det landet, den regionen eller den kommunen. Till det kommer att Lissabonfördragets ändringar av EU:s bestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse snarare har försvagat än förstärkt det europeiska perspektivet i förhållande till de nationella befogenheterna (2). Rådets och parlamentets nya lagstiftande befogenhet enligt artikel 14 rör ju enbart ”principer och villkor, särskilt ekonomiska och finansiella” för utförandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, en befogenhet som redan tidigare främst låg hos kommissionen, fördragens väktare. Uttryckligen har rådet och parlamentet alltså ingen befogenhet när det gäller de gemensamma värdena, varav överkomlighet är ett av fjorton. Att reglera dem är och förblir en exklusiv nationell befogenhet. För att alla invånare i EU ska kunna erbjudas godtagbar livskvalitet ligger det därför nära till hands att inte beträda vägen med nationella tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utan att genom sektorslagstiftning få alla medlemsstater att uppnå den önskade miniminivån. EESK:s yttranden borde inrikta sig på detta, vilket säkerligen skulle mötas med bifall och, än viktigare, åtgärder från kommissionen, som har avvisat de tre tidigare initiativyttranden där vägen med tjänster av allmänt intresse förespråkades. |
| --- | --- |

Tredje punktsatsen står i motsättning till vad som sägs här. Att stryka andra punktsatsen är att föredra, för det är inte kommissionens sak att ålägga medlemsstaterna att fastställa ett visst paket beträffande värderingar i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. För tydlighetens skull upprepas här argumentationen i dess helhet: I EU:s primärrätt är ”allmännyttiga tjänster” inte detsamma som ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse”. Redan i Romfördraget nämns tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i artikel 90.2 (nu artikel 106.2 i Lissabonfördraget). I artikel 77 (nu artikel 93) om transporter talas det om ”allmän trafikplikt” [på nederländska: "vissa obligatoriska transportjänster med anknytning till begreppet ”allmännyttig tjänst”, ö.a.]. Det begreppet är en politisk beteckning för en viss form av transportpolitik och har i sig inget att göra med en specifik konkret prestation, vilket är en grundläggande förutsättning för att den, uteslutande av en medlemsstat eller av lokala eller regionala myndigheter i denna, ska kunna fastställas vara en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, som enbart gäller i det landet, den regionen eller den kommunen. Till det kommer att Lissabonfördragets ändringar av EU:s bestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse snarare har försvagat än förstärkt det europeiska perspektivet i förhållande till de nationella befogenheterna (2). Rådets och parlamentets nya lagstiftande befogenhet enligt artikel 14 rör ju enbart ”principer och villkor, särskilt ekonomiska och finansiella” för utförandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, en befogenhet som redan tidigare främst låg hos kommissionen, fördragens väktare. Uttryckligen har rådet och parlamentet alltså ingen befogenhet när det gäller de gemensamma värdena, varav överkomlighet är ett av fjorton. Att reglera dem är och förblir en exklusiv nationell befogenhet. För att alla invånare i EU ska kunna erbjudas godtagbar livskvalitet ligger det därför nära till hands att inte beträda vägen med nationella tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utan att genom sektorslagstiftning få alla medlemsstater att uppnå den önskade miniminivån. EESK:s yttranden borde inrikta sig på detta, vilket säkerligen skulle mötas med bifall och, än viktigare, åtgärder från kommissionen, som har avvisat de tre tidigare initiativyttranden där vägen med tjänster av allmänt intresse förespråkades.

Punkt 5.4 tredje punktsatsen:

| — | Det finns inget logiskt sammanhang mellan första och andra meningen i tredje punktsatsen. De föreslagna ändringarna skapar ett sådant sammanhang. |
| --- | --- |

—

Det finns inget logiskt sammanhang mellan första och andra meningen i tredje punktsatsen. De föreslagna ändringarna skapar ett sådant sammanhang.

| — | Protokoll nr 26 innehåller inga bestämmelser om ”missgynnade invånare och socialt svagare grupper”. Det skadar dock aldrig med en extra uppmaning till efterlevnad av en FN- konvention. |
| --- | --- |

—

Protokoll nr 26 innehåller inga bestämmelser om ”missgynnade invånare och socialt svagare grupper”. Det skadar dock aldrig med en extra uppmaning till efterlevnad av en FN- konvention.

Omröstning

| Röster för | : | 110 |
| --- | --- | --- |
| Röster emot | : | 44 |
| Nedlagda röster | : | 12 |

Röster för

:

110

Röster emot

:

44

Nedlagda röster

:

12

---

(1)  Eftersom texterna härrör från Nederländernas regering bör man i första hand se till behandlingen av dem i Nederländernas parlament för att se hur de har uppstått och vad syftet med dem är: Eerste en Tweede Kamerstukken, serie 31384 (R 1850) C respektive serie 31384 (R 1850) nr 4, sammanträdesår 2007–2008.

(2)  Eftersom texterna härrör från Nederländernas regering bör man i första hand se till behandlingen av dem i Nederländernas parlament för att se hur de har uppstått och vad syftet med dem är: Eerste en Tweede Kamerstukken, serie 31384 (R 1850) C respektive 31384 (R 1850) nr 4, sammanträdesår 2007–2008.

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/32

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”EU:s strategi för området kring Adriatiska havet och Joniska havet (EUSAIR)” (förberedande yttrande)

(2014/C 177/05)

Huvudföredragande: Dimitris Dimitriadis

Medhuvudföredragande: Stefano Palmieri

Den 20 november 2013 bad Europeiska kommissionens vice ordförande Maroš Šefčovič Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om

”EU:s strategi för området kring Adriatiska havet och Joniska havet (EUSAIR)”.

Den 15 oktober 2013 gav Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs presidium facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsågs Dimitris Dimitriadis till huvudföredragande och Stefano Palmieri till medhuvudföredragande. Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari 2014) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 150 röster för, 0 röster emot och 3 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar den särskilda vikt som lagts vid att utarbeta en EU-strategi för området kring Adriatiska havet och Joniska havet (EUSAIR) i syfte att stödja sammanhållningen och konkurrenskraften mot bakgrund av de utmaningar som enskilda regioner eller länder inte på ett tillfredsställande sätt kan lösa på vanligt vis. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar den särskilda vikt som lagts vid att utarbeta en EU-strategi för området kring Adriatiska havet och Joniska havet (EUSAIR) i syfte att stödja sammanhållningen och konkurrenskraften mot bakgrund av de utmaningar som enskilda regioner eller länder inte på ett tillfredsställande sätt kan lösa på vanligt vis.

| 1.2 | EESK noterar att diskussionsunderlaget inte tar upp det strategiska värdet av samarbete i Medelhavsområdet. Kommittén vill understryka att samtidigt som samarbete i området kring Adriatiska havet och Joniska havet är av grundläggande betydelse för att bistå länderna på västra Balkan i föranslutningsprocessen och stärka banden till makroregionerna Donau och Östersjön, så är det även viktigt att se området kring Adriatiska havet och Joniska havet som ett funktionellt område i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

1.2

EESK noterar att diskussionsunderlaget inte tar upp det strategiska värdet av samarbete i Medelhavsområdet. Kommittén vill understryka att samtidigt som samarbete i området kring Adriatiska havet och Joniska havet är av grundläggande betydelse för att bistå länderna på västra Balkan i föranslutningsprocessen och stärka banden till makroregionerna Donau och Östersjön, så är det även viktigt att se området kring Adriatiska havet och Joniska havet som ett funktionellt område i Medelhavsområdet.

| 1.3 | EESK anser att man inom EUSAIR måste anta ett sammanhållet program med åtgärdsorienterade förteckningar över projekt och system. Strategin bör använda sig av de bästa metoder som redan tagits fram inom andra makroregionala strategier (Östersjön, Donau och Atlanten), Medelhavsunionen (1), Europa 2020-strategin, befintliga EU-program och finansieringsåtgärder (2) samt EU-initiativ som Interact för att tillhandahålla tekniskt bistånd och utbildning (3). Den bör också vara operativt kopplad till annan EU-politik, t.ex. sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbruks- och fiskepolitiken, Fonden för ett sammanlänkat Europa, transeuropeiska transport- och energinätverk, Horisont 2020, den digitala agendan, Cosme-programmet, den integrerade havspolitiken och politiken i samband med det gemensamma europeiska asylsystemet (4). Resultatet bör bli en praktiskt orienterad förteckning över åtgärder, program och system i syfte att säkerställa större sammanhållning för folken i detta område. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att man inom EUSAIR måste anta ett sammanhållet program med åtgärdsorienterade förteckningar över projekt och system. Strategin bör använda sig av de bästa metoder som redan tagits fram inom andra makroregionala strategier (Östersjön, Donau och Atlanten), Medelhavsunionen (1), Europa 2020-strategin, befintliga EU-program och finansieringsåtgärder (2) samt EU-initiativ som Interact för att tillhandahålla tekniskt bistånd och utbildning (3). Den bör också vara operativt kopplad till annan EU-politik, t.ex. sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbruks- och fiskepolitiken, Fonden för ett sammanlänkat Europa, transeuropeiska transport- och energinätverk, Horisont 2020, den digitala agendan, Cosme-programmet, den integrerade havspolitiken och politiken i samband med det gemensamma europeiska asylsystemet (4). Resultatet bör bli en praktiskt orienterad förteckning över åtgärder, program och system i syfte att säkerställa större sammanhållning för folken i detta område.

1

2

3

4

| 1.4 | EESK noterar att privatsektorn över huvud taget inte tas upp i diskussionsunderlaget och understryker den viktiga roll som denna sektor spelar för att skapa tillväxt och arbetstillfällen. Kommittén framhåller att både den privata sektorn och det civila samhället bör vara mer aktivt involverade i utarbetandet och genomförandet av EUSAIR-strategin. Vi rekommenderar starkt att man på ett bättre sätt använder den privata sektorns potential att locka till sig investeringar (både lokala och internationella) och att skapa affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

1.4

EESK noterar att privatsektorn över huvud taget inte tas upp i diskussionsunderlaget och understryker den viktiga roll som denna sektor spelar för att skapa tillväxt och arbetstillfällen. Kommittén framhåller att både den privata sektorn och det civila samhället bör vara mer aktivt involverade i utarbetandet och genomförandet av EUSAIR-strategin. Vi rekommenderar starkt att man på ett bättre sätt använder den privata sektorns potential att locka till sig investeringar (både lokala och internationella) och att skapa affärsmöjligheter.

| 1.5 | EESK anser att strategin bör innehålla en starkare social dimension i syfte att bättre stödja tillväxt för alla i området kring Adriatiska havet och Joniska havet. Det är också av stor betydelse att involvera företrädare för ”utestängda” samhällsgrupper i den sociala dialogen, t.ex. invandrargrupper, personer med funktionsnedsättning och kvinnoorganisationer, och att till fullo stödja den EU-politik som syftar till att förebygga diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning eller kön. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att strategin bör innehålla en starkare social dimension i syfte att bättre stödja tillväxt för alla i området kring Adriatiska havet och Joniska havet. Det är också av stor betydelse att involvera företrädare för ”utestängda” samhällsgrupper i den sociala dialogen, t.ex. invandrargrupper, personer med funktionsnedsättning och kvinnoorganisationer, och att till fullo stödja den EU-politik som syftar till att förebygga diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning eller kön.

| 1.6 | EESK beklagar att diskussionsunderlaget inte i tillräcklig utsträckning behandlar frågorna om de irreguljära och illegala migrationsströmmarna. EU måste anstränga sig mer för att hjälpa området kring Adriatiska havet och Joniska havet att hantera migrationens utmaningar och integrera invandrarna i samhället. |
| --- | --- |

1.6

EESK beklagar att diskussionsunderlaget inte i tillräcklig utsträckning behandlar frågorna om de irreguljära och illegala migrationsströmmarna. EU måste anstränga sig mer för att hjälpa området kring Adriatiska havet och Joniska havet att hantera migrationens utmaningar och integrera invandrarna i samhället.

| 1.7 | EESK anser att polisväsende och säkerhet är mycket viktiga för framstegen och välfärden i området kring Adriatiska havet och Joniska havet och uppmanar rådet att öka Frontex budget och befogenheter att agera (5). |
| --- | --- |

1.7

EESK anser att polisväsende och säkerhet är mycket viktiga för framstegen och välfärden i området kring Adriatiska havet och Joniska havet och uppmanar rådet att öka Frontex budget och befogenheter att agera (5).

5

| 1.8 | Även om det under de senaste åren har genomförts ett flertal partnerskapsinitiativ och partnerprojekt som hör samman med makroregionala frågor i det aktuella samarbetsområdet (”den adriatiska EU-regionen”, ”forum för adriatiska och joniska handelskammare”, ”forumet för adriatiska och joniska städer”, Uniadrion m.fl.) så skulle EESK vilja framhålla att det tagit lång tid för denna strategi att bli verklighet, trots det faktum att diskussionen om det ”adriatisk-joniska initiativet” inleddes redan i oktober 1999 på begäran av den italienska regeringen och officiellt inrättades i maj 2000 genom ”Anconadeklarationen”. Efter alla dessa förseningar förkortades plötsligt tidsramen för det slutliga godkännandet, vilket har gjort det mycket svårt för EESK:s ledamöter att i vederbörlig ordning fastställa kommitténs ståndpunkter. |
| --- | --- |

1.8

Även om det under de senaste åren har genomförts ett flertal partnerskapsinitiativ och partnerprojekt som hör samman med makroregionala frågor i det aktuella samarbetsområdet (”den adriatiska EU-regionen”, ”forum för adriatiska och joniska handelskammare”, ”forumet för adriatiska och joniska städer”, Uniadrion m.fl.) så skulle EESK vilja framhålla att det tagit lång tid för denna strategi att bli verklighet, trots det faktum att diskussionen om det ”adriatisk-joniska initiativet” inleddes redan i oktober 1999 på begäran av den italienska regeringen och officiellt inrättades i maj 2000 genom ”Anconadeklarationen”. Efter alla dessa förseningar förkortades plötsligt tidsramen för det slutliga godkännandet, vilket har gjort det mycket svårt för EESK:s ledamöter att i vederbörlig ordning fastställa kommitténs ståndpunkter.

2.   EU:s strategi för området kring Adriatiska havet och Joniska havet (EUSAIR): bakgrund och problem

EU:s strategi för området kring Adriatiska havet och Joniska havet (EUSAIR): bakgrund och problem

| 2.1 | Det första försöket till samarbete i området kring Adriatiska havet och Joniska havet var Stabilitetspakten för sydöstra Europa, som lanserades 1999. Detta var ett ramverk som syftade till att stärka fred, demokrati, mänskliga rättigheter och ekonomi i länderna i sydöstra Europa mellan 1999 och 2008. Inom detta initiativ och vid toppmötet i Tammerfors under det finländska ordförandeskapet i oktober 1999, presenterade den italienska regeringen det adriatisk–joniska initiativet, som officiellt inrättades i Ancona, Italien, i maj 2000, genom undertecknandet av Anconadeklarationen. Denna deklaration utgjorde ”hörnstenen” för att stärka det territoriella samarbetet i området kring Adriatiska havet och Joniska havet, och för att främja den politiska och ekonomiska stabiliteten och därigenom skapa en solid grund för en kommande europeisk integration. Initiativet undertecknades till att börja med av utrikesministrarna i Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Grekland, Italien och Slovenien, och det utvidgades senare till att även omfatta federationen Serbien och Montenegro. |
| --- | --- |

2.1

Det första försöket till samarbete i området kring Adriatiska havet och Joniska havet var Stabilitetspakten för sydöstra Europa, som lanserades 1999. Detta var ett ramverk som syftade till att stärka fred, demokrati, mänskliga rättigheter och ekonomi i länderna i sydöstra Europa mellan 1999 och 2008. Inom detta initiativ och vid toppmötet i Tammerfors under det finländska ordförandeskapet i oktober 1999, presenterade den italienska regeringen det adriatisk–joniska initiativet, som officiellt inrättades i Ancona, Italien, i maj 2000, genom undertecknandet av Anconadeklarationen. Denna deklaration utgjorde ”hörnstenen” för att stärka det territoriella samarbetet i området kring Adriatiska havet och Joniska havet, och för att främja den politiska och ekonomiska stabiliteten och därigenom skapa en solid grund för en kommande europeisk integration. Initiativet undertecknades till att börja med av utrikesministrarna i Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Grekland, Italien och Slovenien, och det utvidgades senare till att även omfatta federationen Serbien och Montenegro.

Stabilitetspakten för sydöstra Europa

adriatisk–joniska initiativet

Anconadeklarationen

| 2.1.1 | Med utgångspunkt i Anconadeklarationen skapades ett flertal institutionella samarbetsnätverk för att stärka sammanhållningen och konkurrenskraften i området kring Adriatiska havet och Joniska havet: den adriatiska och joniska EU-regionen, forumet för adriatiska och joniska städer, forumet för adriatiska och joniska handelskammare, Uniadrion samt det adriatisk–joniska initiativet. |
| --- | --- |

2.1.1

Med utgångspunkt i Anconadeklarationen skapades ett flertal institutionella samarbetsnätverk för att stärka sammanhållningen och konkurrenskraften i området kring Adriatiska havet och Joniska havet: den adriatiska och joniska EU-regionen, forumet för adriatiska och joniska städer, forumet för adriatiska och joniska handelskammare, Uniadrion samt det adriatisk–joniska initiativet.

Anconadeklarationen

| 2.2 | Vid ministermötet mellan kommissionen och utrikesministrarna från området kring Adriatiska havet och Joniska havet den 19 november 2012 fattades följande beslut:






  — | Alla parter stödde kraftfullt den nya strategin. |
| --- | --- | --- |

2.2

Vid ministermötet mellan kommissionen och utrikesministrarna från området kring Adriatiska havet och Joniska havet den 19 november 2012 fattades följande beslut:

—

Alla parter stödde kraftfullt den nya strategin.

| — | Den nya strategin skulle använda de bästa metoderna och erfarenheterna från de makroregionala strategierna för Donau (6) och Östersjön (7). |
| --- | --- |

—

Den nya strategin skulle använda de bästa metoderna och erfarenheterna från de makroregionala strategierna för Donau (6) och Östersjön (7).

6

7

| — | Åtgärderna får inte överlappa dem som vidtas inom havsstrategin. |
| --- | --- |

—

Åtgärderna får inte överlappa dem som vidtas inom havsstrategin.

| — | Strategin ska ges nödvändiga mänskliga resurser och ett lämpligt antal anställda ska avsättas för utarbetandet och genomförandet. |
| --- | --- |

—

Strategin ska ges nödvändiga mänskliga resurser och ett lämpligt antal anställda ska avsättas för utarbetandet och genomförandet.

| — | Konkreta åtgärder och projekt ska identifieras i handlingsplanen. |
| --- | --- |

—

Konkreta åtgärder och projekt ska identifieras i handlingsplanen.

| — | Ytterligare områden och medlemmar kan övervägas i ett senare skede. |
| --- | --- |

—

Ytterligare områden och medlemmar kan övervägas i ett senare skede.

| 2.3 | Efter Europeiska rådets beslut den 14 december 2012 (8) om att inrätta en ny makroregional strategi för Adriatiska havet och Joniska havet före utgången av 2014 – och för att respektera det mandat man fått – ska kommissionens tjänster börja med att utarbeta ett meddelande och en handlingsplan som ska antas i slutet av det italienska ordförandeskapet. |
| --- | --- |

2.3

Efter Europeiska rådets beslut den 14 december 2012 (8) om att inrätta en ny makroregional strategi för Adriatiska havet och Joniska havet före utgången av 2014 – och för att respektera det mandat man fått – ska kommissionens tjänster börja med att utarbeta ett meddelande och en handlingsplan som ska antas i slutet av det italienska ordförandeskapet.

8

| 2.4 | Den 22 oktober 2013 antog rådet för första gången strategiska kriterier för de makroregionala strategiernas grundläggande kännetecken. Dessa var:






  — | Stärka samarbetet på områden av gemensamt intresse mellan berörda medlemsstater, med intresserade icke-berörda stater och med intresserade stater utanför EU. |
| --- | --- | --- |

2.4

Den 22 oktober 2013 antog rådet för första gången strategiska kriterier för de makroregionala strategiernas grundläggande kännetecken. Dessa var:

—

Stärka samarbetet på områden av gemensamt intresse mellan berörda medlemsstater, med intresserade icke-berörda stater och med intresserade stater utanför EU.

| — | Mobilisera ett antal tillgängliga finansieringskällor och de berörda intressenterna för en förbättrad utveckling av politiken och ett förbättrat genomförande av olika politiska insatser på EU-nivå och nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

—

Mobilisera ett antal tillgängliga finansieringskällor och de berörda intressenterna för en förbättrad utveckling av politiken och ett förbättrat genomförande av olika politiska insatser på EU-nivå och nationell och regional nivå.

| — | Förbättra de befintliga mekanismerna och nätverken för samarbete. |
| --- | --- |

—

Förbättra de befintliga mekanismerna och nätverken för samarbete.

| — | Bidra till att utveckla och förbättra tillgången till finansiering för de nya högkvalitativa projekten. |
| --- | --- |

—

Bidra till att utveckla och förbättra tillgången till finansiering för de nya högkvalitativa projekten.

| 2.5 | Det finns ett starkt politiskt åtagande och en stark politisk medvetenhet i de involverade länderna när det gäller strategin för området kring Adriatiska havet och Joniska havet, och detta innebär inte bara en utmaning, utan också ett lysande tillfälle för EU. Strategins uppgift är att ”sammanbinda och skydda”. Den kommer att stödja sammanhållning bortom EU:s gränser, i ett område som är extremt viktigt för stabiliteten på kontinenten. |
| --- | --- |

2.5

Det finns ett starkt politiskt åtagande och en stark politisk medvetenhet i de involverade länderna när det gäller strategin för området kring Adriatiska havet och Joniska havet, och detta innebär inte bara en utmaning, utan också ett lysande tillfälle för EU. Strategins uppgift är att ”sammanbinda och skydda”. Den kommer att stödja sammanhållning bortom EU:s gränser, i ett område som är extremt viktigt för stabiliteten på kontinenten.

| 2.6 | Strategin för området kring Adriatiska havet och Joniska havet kompletterar politiskt och tekniskt makroregionen Donau (som inbegriper ett flertal stater som också ingår i strategin för området kring Adriatiska havet och Joniska havet) och makroregionen Östersjön. |
| --- | --- |

2.6

Strategin för området kring Adriatiska havet och Joniska havet kompletterar politiskt och tekniskt makroregionen Donau (som inbegriper ett flertal stater som också ingår i strategin för området kring Adriatiska havet och Joniska havet) och makroregionen Östersjön.

| 2.7 | Området kring Adriatiska havet och Joniska havet står inför ett antal stora utmaningar, till exempel ekologiska och miljörelaterade problem, ineffektiva transportförbindelser och otillräckligt samarbete för att stärka sammanhållning, konkurrenskraft och innovation. En nyckelfaktor för att hantera detta på ett framgångsrikt sätt är att stärka den moderna företagskulturen och utvecklingen av små och medelstora företag i området genom att främja samarbete mellan dem och överföring av bästa metoder. |
| --- | --- |

2.7

Området kring Adriatiska havet och Joniska havet står inför ett antal stora utmaningar, till exempel ekologiska och miljörelaterade problem, ineffektiva transportförbindelser och otillräckligt samarbete för att stärka sammanhållning, konkurrenskraft och innovation. En nyckelfaktor för att hantera detta på ett framgångsrikt sätt är att stärka den moderna företagskulturen och utvecklingen av små och medelstora företag i området genom att främja samarbete mellan dem och överföring av bästa metoder.

| 2.8 | En strategi som baseras på ett makroregionalt synsätt kan bli ett värdefullt bidrag för att stödja integreringen i Europa av länderna på Balkan och östra Europa, samt integrerade utvecklingsstrategier och bättre användning av EU-fonder och nationella fonder, och för att stärka utbyte och partnerskap mellan de civila samhällena i de involverade länderna. |
| --- | --- |

2.8

En strategi som baseras på ett makroregionalt synsätt kan bli ett värdefullt bidrag för att stödja integreringen i Europa av länderna på Balkan och östra Europa, samt integrerade utvecklingsstrategier och bättre användning av EU-fonder och nationella fonder, och för att stärka utbyte och partnerskap mellan de civila samhällena i de involverade länderna.

| 2.8.1 | Det makroregionala samarbetet underlättar framsteg mot anpassning till EU-standard – dvs. EU:s regelverk – och får därigenom en positiv inverkan på vägen mot EU och stabiliteten i länderna kring Adriatiska havet och Joniska havet, även på regional nivå. Dessutom är en makroregional strategi viktig för att främja sammanhållning och socioekonomisk integration mellan territorier. |
| --- | --- |

2.8.1

Det makroregionala samarbetet underlättar framsteg mot anpassning till EU-standard – dvs. EU:s regelverk – och får därigenom en positiv inverkan på vägen mot EU och stabiliteten i länderna kring Adriatiska havet och Joniska havet, även på regional nivå. Dessutom är en makroregional strategi viktig för att främja sammanhållning och socioekonomisk integration mellan territorier.

| 2.8.2 | Alla effektiva makroregionala tillvägagångssätt för att stärka samverkanseffekterna mellan olika EU-strategier och samordna insatserna från en bred rad aktörer i området kring Adriatiska havet och Joniska havet bör baseras på regeln om ”tre ja”: mer kompletterande finansiering, mer institutionell samordning och fler nya projekt. I detta sammanhang bör den privata sektorn ges en viktig roll. |
| --- | --- |

2.8.2

Alla effektiva makroregionala tillvägagångssätt för att stärka samverkanseffekterna mellan olika EU-strategier och samordna insatserna från en bred rad aktörer i området kring Adriatiska havet och Joniska havet bör baseras på regeln om ”tre ja”: mer kompletterande finansiering, mer institutionell samordning och fler nya projekt. I detta sammanhang bör den privata sektorn ges en viktig roll.

| 2.8.3 | En välstrukturerad makroregional strategi kan ge en gemensam europeisk ram som främjar kulturell rikedom och ger ökat inflytande för nationella civila samhällen på regional nivå. Detta är särskilt viktigt för regioner som östra Europa och Balkan, där konsolideringen av demokratisk praxis går hand i hand med utvecklingen av en blomstrande och dynamisk offentlig sfär. |
| --- | --- |

2.8.3

En välstrukturerad makroregional strategi kan ge en gemensam europeisk ram som främjar kulturell rikedom och ger ökat inflytande för nationella civila samhällen på regional nivå. Detta är särskilt viktigt för regioner som östra Europa och Balkan, där konsolideringen av demokratisk praxis går hand i hand med utvecklingen av en blomstrande och dynamisk offentlig sfär.

| 2.8.4 | En makroregional strategi skulle göra det möjligt att planera infrastrukturutveckling på en transnationell geografisk skala, genom att främja utvecklingen av IKT-nätverk, motorvägar, järnvägar och hamnar, och därigenom säkerställa territoriell sammanhållning och konkurrenskraft utan hinder eller flaskhalsar. |
| --- | --- |

2.8.4

En makroregional strategi skulle göra det möjligt att planera infrastrukturutveckling på en transnationell geografisk skala, genom att främja utvecklingen av IKT-nätverk, motorvägar, järnvägar och hamnar, och därigenom säkerställa territoriell sammanhållning och konkurrenskraft utan hinder eller flaskhalsar.

| 2.9 | Trots den långa inledningen av projektet har det nyligen meddelats att det var brådskande och den slutliga behandlingen har påskyndats vilket är till nackdel för slutresultatet. |
| --- | --- |

2.9

Trots den långa inledningen av projektet har det nyligen meddelats att det var brådskande och den slutliga behandlingen har påskyndats vilket är till nackdel för slutresultatet.

3.   Diskussionsunderlaget: räckvidd och mål

Diskussionsunderlaget: räckvidd och mål

| 3.1 | Inom EUSAIR utgör Joniska havet en gemensam och avgörande faktor. Strategin bör fokusera på ömsesidiga regionala intressen med hög relevans för länderna vid Adriatiska havet och Joniska havet och tydliggöra alla praktiska frågor (grundpelare, styrning etc.). De prioriterade områdena och målen i handlingsplanen bör tas fram av företrädarna för regeringarna och arbetsmarknadens parter i form av delade strävanden och hållbara lösningar på de gemensamma utmaningarna, och man bör lägga särskild vikt vid investeringar i hav och marin verksamhet för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

3.1

Inom EUSAIR utgör Joniska havet en gemensam och avgörande faktor. Strategin bör fokusera på ömsesidiga regionala intressen med hög relevans för länderna vid Adriatiska havet och Joniska havet och tydliggöra alla praktiska frågor (grundpelare, styrning etc.). De prioriterade områdena och målen i handlingsplanen bör tas fram av företrädarna för regeringarna och arbetsmarknadens parter i form av delade strävanden och hållbara lösningar på de gemensamma utmaningarna, och man bör lägga särskild vikt vid investeringar i hav och marin verksamhet för tillväxt och sysselsättning.

| 3.2 | Det övergripande syftet med EUSAIR är att främja en hållbar ekonomisk och social välfärd i området kring Adriatiska havet och Joniska havet, och detta ska ske genom tillväxt och skapande av arbetstillfällen samt genom att förbättra områdets attraktionskraft, konkurrenskraft och förbindelser, samtidigt som man bevarar miljön i inlandsområdena och ekosystemen vid kusterna och i havet. |
| --- | --- |

3.2

Det övergripande syftet med EUSAIR är att främja en hållbar ekonomisk och social välfärd i området kring Adriatiska havet och Joniska havet, och detta ska ske genom tillväxt och skapande av arbetstillfällen samt genom att förbättra områdets attraktionskraft, konkurrenskraft och förbindelser, samtidigt som man bevarar miljön i inlandsområdena och ekosystemen vid kusterna och i havet.

| 3.3 | Detta syfte kommer att uppnås genom aktiviteter som genomförs i linje med fyra tematiska pelare (9): innovativ tillväxt inom verksamhet kopplad till havet, binda samman området, bevara, skydda och förbättra kvaliteten på miljön samt öka områdets attraktionskraft. |
| --- | --- |

3.3

Detta syfte kommer att uppnås genom aktiviteter som genomförs i linje med fyra tematiska pelare (9): innovativ tillväxt inom verksamhet kopplad till havet, binda samman området, bevara, skydda och förbättra kvaliteten på miljön samt öka områdets attraktionskraft.

9

| 3.3.1 | Första pelaren: Skapa innovativ tillväxt inom verksamhet kopplad till havet. Fiske (10) är en mycket viktig ekonomisk verksamhet för kustområdena vid Adriatiska havet och Joniska havet och för deras invånare. Det grundläggande målet för denna pelare är att utveckla en stark och högkvalitativ fiske- och vattenbrukssektor som är miljömässigt och ekonomiskt hållbar och skapar nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.3.1

Första pelaren: Skapa innovativ tillväxt inom verksamhet kopplad till havet. Fiske (10) är en mycket viktig ekonomisk verksamhet för kustområdena vid Adriatiska havet och Joniska havet och för deras invånare. Det grundläggande målet för denna pelare är att utveckla en stark och högkvalitativ fiske- och vattenbrukssektor som är miljömässigt och ekonomiskt hållbar och skapar nya arbetstillfällen.

Första pelaren: Skapa innovativ tillväxt inom verksamhet kopplad till havet.

10

| 3.3.2 | Andra pelaren: Binda samman området. Området ligger i ett mycket viktigt geostrategiskt område som vilar på Europas norra, södra, östra och västra axlar. Adriatiska havet och Joniska havet är en viktig korsväg för varor, passagerare och energi. Flera europeiska länder är mycket beroende av dessa områden för sin import och export. De adriatiska motorvägarna till sjöss kommer att bli livskraftiga, pålitliga och konkurrenskraftiga transporttjänster för varor och passagerare. Passagerarfartygstrafiken och transporterna av gas och olja ökar för varje år. Men bortsett från den kommersiella trafiken till havs används tyvärr Adriatiska havet och Joniska havet även av kriminella nätverk som sysslar med illegal människohandel. |
| --- | --- |

3.3.2

Andra pelaren: Binda samman området. Området ligger i ett mycket viktigt geostrategiskt område som vilar på Europas norra, södra, östra och västra axlar. Adriatiska havet och Joniska havet är en viktig korsväg för varor, passagerare och energi. Flera europeiska länder är mycket beroende av dessa områden för sin import och export. De adriatiska motorvägarna till sjöss kommer att bli livskraftiga, pålitliga och konkurrenskraftiga transporttjänster för varor och passagerare. Passagerarfartygstrafiken och transporterna av gas och olja ökar för varje år. Men bortsett från den kommersiella trafiken till havs används tyvärr Adriatiska havet och Joniska havet även av kriminella nätverk som sysslar med illegal människohandel.

Andra pelaren: Binda samman området.

| 3.3.3 | Tredje pelaren: Bevara, skydda och förbättra kvaliteten på miljön. I och kring Adriatiska havet och Joniska havet finns en stor mångfald av livsmiljöer och arter. Den sammantagna effekten av antropogen påverkan och topografiska egenskaper gör dessa livsmiljöer mycket utsatta för föroreningar. Samarbete mellan kuststaterna sker inom de rättsliga ramar som upprättas genom ramdirektivet om en marin strategi, Barcelonakonventionen och protokollen till denna samt den gemensamma kommissionen för skyddet av Adriatiska havet och dess kustområden. Flodavrinning och sjötransporter har båda betydande påverkan på Adriatiska havet. |
| --- | --- |

3.3.3

Tredje pelaren: Bevara, skydda och förbättra kvaliteten på miljön. I och kring Adriatiska havet och Joniska havet finns en stor mångfald av livsmiljöer och arter. Den sammantagna effekten av antropogen påverkan och topografiska egenskaper gör dessa livsmiljöer mycket utsatta för föroreningar. Samarbete mellan kuststaterna sker inom de rättsliga ramar som upprättas genom ramdirektivet om en marin strategi, Barcelonakonventionen och protokollen till denna samt den gemensamma kommissionen för skyddet av Adriatiska havet och dess kustområden. Flodavrinning och sjötransporter har båda betydande påverkan på Adriatiska havet.

Tredje pelaren: Bevara, skydda och förbättra kvaliteten på miljön.

ramdirektivet om en marin strategi

Barcelonakonventionen

gemensamma kommissionen för skyddet av Adriatiska havet och dess kustområden

| 3.3.4 | Fjärde pelaren: Öka områdets attraktionskraft. Turismsektorn är ekonomiskt betydelsefull eftersom den är en av de viktigaste och snabbast växande verksamheterna i området. I många fall bildar turismen kustregionernas ekonomiska ryggrad och i ökande grad gäller detta även för inlandet. Kryssningssektorn visar i sig på en stark potential för tillväxt. Under de senaste 10 åren har efterfrågan på kryssningsresor i princip fördubblats i världen. Detta har avspeglat sig i området kring Adriatiska havet och Joniska havet, som redan ser en snabb tillväxt. Dessutom är det kulturella och arkeologiska arvet i området en stark tillgång som bör utnyttjas till fullo. Den nya makroregionala strategin bör hjälpa aktörerna inom turismen att hantera interna och externa utmaningar, t.ex. ökande konkurrens från andra destinationer samt säsongsvariationer, och att komma in på nya marknader som turistnäringen hittills inte har brytt sig om, t.ex. turister med funktionsnedsättningar och äldre turister. Ett makroregionalt synsätt på kust- och havsturism samt andra former av turism skulle kunna vara ett incitament för att stärka styrningen och involvera privata aktörer och internationella finansinstitut. |
| --- | --- |

3.3.4

Fjärde pelaren: Öka områdets attraktionskraft. Turismsektorn är ekonomiskt betydelsefull eftersom den är en av de viktigaste och snabbast växande verksamheterna i området. I många fall bildar turismen kustregionernas ekonomiska ryggrad och i ökande grad gäller detta även för inlandet. Kryssningssektorn visar i sig på en stark potential för tillväxt. Under de senaste 10 åren har efterfrågan på kryssningsresor i princip fördubblats i världen. Detta har avspeglat sig i området kring Adriatiska havet och Joniska havet, som redan ser en snabb tillväxt. Dessutom är det kulturella och arkeologiska arvet i området en stark tillgång som bör utnyttjas till fullo. Den nya makroregionala strategin bör hjälpa aktörerna inom turismen att hantera interna och externa utmaningar, t.ex. ökande konkurrens från andra destinationer samt säsongsvariationer, och att komma in på nya marknader som turistnäringen hittills inte har brytt sig om, t.ex. turister med funktionsnedsättningar och äldre turister. Ett makroregionalt synsätt på kust- och havsturism samt andra former av turism skulle kunna vara ett incitament för att stärka styrningen och involvera privata aktörer och internationella finansinstitut.

Fjärde pelaren: Öka områdets attraktionskraft.

4.   Särskilda kommentarer till diskussionsunderlaget

Särskilda kommentarer till diskussionsunderlaget

| 4.1 | EESK noterar att medvetenheten om de olika frågorna varierar väsentligt mellan befolkningarna i länderna i området. Den stora skillnaden i erfarenhet, med fyra medlemsstater och fyra icke-medlemsstater med mycket olika nivå på medvetenhet och utveckling, kräver en strategi för området som är lämpligt utformad i förhållande till den territoriella potentialen i var och en av dem. |
| --- | --- |

4.1

EESK noterar att medvetenheten om de olika frågorna varierar väsentligt mellan befolkningarna i länderna i området. Den stora skillnaden i erfarenhet, med fyra medlemsstater och fyra icke-medlemsstater med mycket olika nivå på medvetenhet och utveckling, kräver en strategi för området som är lämpligt utformad i förhållande till den territoriella potentialen i var och en av dem.

| 4.1.1 | Kommissionen måste därför hjälpa till med att höja medvetenheten och se till att den privata sektorn och bredare samhällsorganisationer blir direkt involverade. Detta är i alla händelser en stor utmaning. |
| --- | --- |

4.1.1

Kommissionen måste därför hjälpa till med att höja medvetenheten och se till att den privata sektorn och bredare samhällsorganisationer blir direkt involverade. Detta är i alla händelser en stor utmaning.

| 4.2 | EESK instämmer i princip i diskussionsunderlaget, där man i detalj utreder de grundläggande beståndsdelarna för att stödja smart och hållbar tillväxt för alla i området kring Adriatiska havet och Joniska havet. De fyra pelarna beskriver på ett adekvat sätt de huvudsakliga problemen, utmaningarna och målen. |
| --- | --- |

4.2

EESK instämmer i princip i diskussionsunderlaget, där man i detalj utreder de grundläggande beståndsdelarna för att stödja smart och hållbar tillväxt för alla i området kring Adriatiska havet och Joniska havet. De fyra pelarna beskriver på ett adekvat sätt de huvudsakliga problemen, utmaningarna och målen.

| 4.3 | EESK skulle vilja lovorda de insatser som gjorts för att utarbeta en strategi för området kring Adriatiska havet och Joniska havet. I diskussionsunderlaget har man konstaterat svagheter, fastställt samverkanseffekter och en gemensam vision samt lagt fram en uppsättning förslag som utgör en vettig grund för att utveckla strategin, inklusive en rad realistiska åtgärder och aktivt deltagande av alla berörda parter. |
| --- | --- |

4.3

EESK skulle vilja lovorda de insatser som gjorts för att utarbeta en strategi för området kring Adriatiska havet och Joniska havet. I diskussionsunderlaget har man konstaterat svagheter, fastställt samverkanseffekter och en gemensam vision samt lagt fram en uppsättning förslag som utgör en vettig grund för att utveckla strategin, inklusive en rad realistiska åtgärder och aktivt deltagande av alla berörda parter.

| 4.3.1 | Kommittén är övertygad om att de makroregionala strategierna kan spela en avgörande roll för länderna i området. En välutformad strategi kan ge en övergripande referensram och betraktas som stabilitetshöjande, vilket alltid är en förutsättning för att man ska kunna locka till sig investeringar från privatsektorns sida både inom och utanför området. |
| --- | --- |

4.3.1

Kommittén är övertygad om att de makroregionala strategierna kan spela en avgörande roll för länderna i området. En välutformad strategi kan ge en övergripande referensram och betraktas som stabilitetshöjande, vilket alltid är en förutsättning för att man ska kunna locka till sig investeringar från privatsektorns sida både inom och utanför området.

| 4.3.2 | EESK stöder de prioriteringar som har identifierats som områdets styrkor, t.ex. områdets betydelse som en knutpunkt för rörlighet för varor, personer och energi och dess konkurrensfördelar för blå verksamhet och turism. Det ser ut som om dessa sektorer kan bli verkliga drivkrafter för investeringar, tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK stöder de prioriteringar som har identifierats som områdets styrkor, t.ex. områdets betydelse som en knutpunkt för rörlighet för varor, personer och energi och dess konkurrensfördelar för blå verksamhet och turism. Det ser ut som om dessa sektorer kan bli verkliga drivkrafter för investeringar, tillväxt och sysselsättning.

| 4.3.3 | EESK instämmer även i de slutsatser i utkastet till strategi som bekräftar att man måste stärka samverkanseffekterna för samarbetet i området. EESK anser därför att man i handlingsplanen bör framhålla vikten av att inrätta kluster och nätverksplattformar som engagerar sig i gemensamma initiativ i syfte att ta itu med gemensamma svagheter och man bör även upprätta en gemensam vision för hur man ska utveckla hållbara, högt konkurrenskraftiga ekonomier i området. |
| --- | --- |

4.3.3

EESK instämmer även i de slutsatser i utkastet till strategi som bekräftar att man måste stärka samverkanseffekterna för samarbetet i området. EESK anser därför att man i handlingsplanen bör framhålla vikten av att inrätta kluster och nätverksplattformar som engagerar sig i gemensamma initiativ i syfte att ta itu med gemensamma svagheter och man bör även upprätta en gemensam vision för hur man ska utveckla hållbara, högt konkurrenskraftiga ekonomier i området.

| 4.3.4 | EESK noterar att dokumentet inte i tillräckligt hög grad tar upp vissa viktiga aspekter på territoriell, social och ekonomisk sammanhållning. |
| --- | --- |

4.3.4

EESK noterar att dokumentet inte i tillräckligt hög grad tar upp vissa viktiga aspekter på territoriell, social och ekonomisk sammanhållning.

| 4.3.5 | EESK rekommenderar att relevanta frågor som forskning, innovation, utveckling av små och medelstora företag samt kapacitetsbyggande inte enbart bör föreslås som gränsöverskridande aspekter, utan att de också ska få en mer framträdande roll i syfte att bli verkliga drivkrafter för den regionala sammanhållningen och konkurrenskraften. |
| --- | --- |

4.3.5

EESK rekommenderar att relevanta frågor som forskning, innovation, utveckling av små och medelstora företag samt kapacitetsbyggande inte enbart bör föreslås som gränsöverskridande aspekter, utan att de också ska få en mer framträdande roll i syfte att bli verkliga drivkrafter för den regionala sammanhållningen och konkurrenskraften.

| 4.3.6 | I diskussionsunderlaget nämns inte alls det strategiska värdet av samarbete i Medelhavsområdet. Även om regionalt samarbete i området kring Adriatiska och Joniska havet är av grundläggande betydelse för att bistå länderna på västra Balkan i föranslutningsprocessen, och för att stärka banden med makroregionerna Donau och Östersjön, är det också viktigt att betrakta Adriatiska havet och Joniska havet som ett funktionellt område i Medelhavet. |
| --- | --- |

4.3.6

I diskussionsunderlaget nämns inte alls det strategiska värdet av samarbete i Medelhavsområdet. Även om regionalt samarbete i området kring Adriatiska och Joniska havet är av grundläggande betydelse för att bistå länderna på västra Balkan i föranslutningsprocessen, och för att stärka banden med makroregionerna Donau och Östersjön, är det också viktigt att betrakta Adriatiska havet och Joniska havet som ett funktionellt område i Medelhavet.

| 4.3.7 | Problem som hör samman med irreguljära migrationsströmmar tas inte upp i tillräckligt hög grad. I synnerhet gör involveringen av regionerna i södra Italien (Apulien, Basilicata, Kalabrien och Sicilien) i strategin för Adriatiska havet och Joniska havet att man måste fokusera mer på humanitära frågor och säkerhetsfrågor som hör samman med migrationen från de nordafrikanska länderna. |
| --- | --- |

4.3.7

Problem som hör samman med irreguljära migrationsströmmar tas inte upp i tillräckligt hög grad. I synnerhet gör involveringen av regionerna i södra Italien (Apulien, Basilicata, Kalabrien och Sicilien) i strategin för Adriatiska havet och Joniska havet att man måste fokusera mer på humanitära frågor och säkerhetsfrågor som hör samman med migrationen från de nordafrikanska länderna.

| 4.3.8 | EESK konstaterar att strategin i sin nuvarande form inbegriper en relativ lång lista över problemområden samt strukturella svagheter och mål. Denna omfattande lista tjänar inte något användbart syfte och bör skäras ned till en mer hanterbar lista över realistiska åtgärder. Kommittén rekommenderar därför att man begränsar innehållet i strategin till de viktigaste åtgärdsområdena eller gör en prioritering av åtgärderna på kort, medellång och lång sikt, och då börjar med de viktigaste frågorna. |
| --- | --- |

4.3.8

EESK konstaterar att strategin i sin nuvarande form inbegriper en relativ lång lista över problemområden samt strukturella svagheter och mål. Denna omfattande lista tjänar inte något användbart syfte och bör skäras ned till en mer hanterbar lista över realistiska åtgärder. Kommittén rekommenderar därför att man begränsar innehållet i strategin till de viktigaste åtgärdsområdena eller gör en prioritering av åtgärderna på kort, medellång och lång sikt, och då börjar med de viktigaste frågorna.

| 4.3.9 | EESK anser att strategin för området kring Adriatiska havet och Joniska havet till fullo ska inkludera alla aktörer, t.ex. regeringar, regionala och lokala myndigheter, universitet, forskningsinstitutioner, privatsektorsföretag och små och medelstora företag, arbetsmarknadens parter, icke statliga organisationer och det civila samhället, som ett bevis på att strategin följer principerna om flernivåstyre och aktivt medborgarskap (11). |
| --- | --- |

4.3.9

EESK anser att strategin för området kring Adriatiska havet och Joniska havet till fullo ska inkludera alla aktörer, t.ex. regeringar, regionala och lokala myndigheter, universitet, forskningsinstitutioner, privatsektorsföretag och små och medelstora företag, arbetsmarknadens parter, icke statliga organisationer och det civila samhället, som ett bevis på att strategin följer principerna om flernivåstyre och aktivt medborgarskap (11).

11

| 4.3.10 | EESK noterar rådets beslut om att en makroregional strategi inte får innebära ytterligare finansiering, ny lagstiftning eller nya förvaltningsorgan (regeln om ”tre nej”), men anser att det krävs mer finansering för tekniskt bistånd om man ska kunna garantera ett framgångsrikt genomförande av strategin i framtiden. |
| --- | --- |

4.3.10

EESK noterar rådets beslut om att en makroregional strategi inte får innebära ytterligare finansiering, ny lagstiftning eller nya förvaltningsorgan (regeln om ”tre nej”), men anser att det krävs mer finansering för tekniskt bistånd om man ska kunna garantera ett framgångsrikt genomförande av strategin i framtiden.

| 4.3.11 | EESK anser också att den avsevärda finansiering som EU redan har åtagit sig att göra för regionala program genom strukturfonderna innebär lämpliga medel som måste användas på ett effektivt sätt för genomförandet av strategin genom mer samordnade insatser enligt ett enhetligt strategiskt tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

4.3.11

EESK anser också att den avsevärda finansiering som EU redan har åtagit sig att göra för regionala program genom strukturfonderna innebär lämpliga medel som måste användas på ett effektivt sätt för genomförandet av strategin genom mer samordnade insatser enligt ett enhetligt strategiskt tillvägagångssätt.

5.   Särskilda kommentarer till de fyra pelarna

Särskilda kommentarer till de fyra pelarna

| 5.1 | Skapa innovativ tillväxt inom verksamhet kopplad till havet: EESK noterar att havet helt korrekt har identifierats som ett grundläggande element som kan bidra till att förse de berörda länderna med dynamiska ekonomiska sektorer och göra det möjligt för människor att finna lönsam verksamhet. Kommittén anser att det är nödvändigt att inrätta nya programmeringsmetoder som kan säkerställa integrationen och komplementariteten i den blå ekonomins värdekedjor (blå livsmedel, blå turism, blå industri, blå logistik och blå naturtillgångar). |
| --- | --- |

5.1

Skapa innovativ tillväxt inom verksamhet kopplad till havet: EESK noterar att havet helt korrekt har identifierats som ett grundläggande element som kan bidra till att förse de berörda länderna med dynamiska ekonomiska sektorer och göra det möjligt för människor att finna lönsam verksamhet. Kommittén anser att det är nödvändigt att inrätta nya programmeringsmetoder som kan säkerställa integrationen och komplementariteten i den blå ekonomins värdekedjor (blå livsmedel, blå turism, blå industri, blå logistik och blå naturtillgångar).

Skapa innovativ tillväxt inom verksamhet kopplad till havet

| 5.1.1 | I strategin identifieras blå verksamhet helt korrekt som sektorer man bör fokusera på, med tanke på att vattenbruk redan har lockat till sig avsevärda investeringar i de stora länderna i området och att detta är något som andra kan använda som förebild. Nya investeringar i anläggningar och kompletterande verksamhet kan därför förväntas generera snabb återbäring och göra det attraktivt för finansiering via EIB eller privata utländska och lokala investeringar. |
| --- | --- |

5.1.1

I strategin identifieras blå verksamhet helt korrekt som sektorer man bör fokusera på, med tanke på att vattenbruk redan har lockat till sig avsevärda investeringar i de stora länderna i området och att detta är något som andra kan använda som förebild. Nya investeringar i anläggningar och kompletterande verksamhet kan därför förväntas generera snabb återbäring och göra det attraktivt för finansiering via EIB eller privata utländska och lokala investeringar.

| 5.1.2 | EESK instämmer i att det behövs en ”resurseffektiv företagskultur” för att förbättra förvaltningsmetoderna inom de största verksamhetsområdena. Länder i området – särskilt länderna utanför EU – står inför begränsningar och en restriktiv företagsfilosofi som i hög grad skulle kunna dra nytta av ett nära samarbete när det gäller att skapa en ny företagskultur. EESK anser att privatföretagen bör vara de som driver framgången för ett sådant försök. |
| --- | --- |

5.1.2

EESK instämmer i att det behövs en ”resurseffektiv företagskultur” för att förbättra förvaltningsmetoderna inom de största verksamhetsområdena. Länder i området – särskilt länderna utanför EU – står inför begränsningar och en restriktiv företagsfilosofi som i hög grad skulle kunna dra nytta av ett nära samarbete när det gäller att skapa en ny företagskultur. EESK anser att privatföretagen bör vara de som driver framgången för ett sådant försök.

| 5.1.3 | EESK rekommenderar att den föreslagna tanken om att detta område ska bli ett centrum för ”innovativ” verksamhet blir ett mycket långsiktigt mål. För närvarande har området bara begränsad kapacitet. Strategin bör därför syfta till att skapa samverkanseffekter och förbättra utbildningsinfrastrukturen så att man successivt utvecklar blå verksamhet och minskar obalanserna i efterfrågan och utbudet på kvalificerad arbetskraft. EU kan med stöd av företagsvärlden, de två sidorna av näringslivet och det civila samhället spela en viktig roll när det gäller att överföra och stödja bästa metoder och sakkunnighet i området. |
| --- | --- |

5.1.3

EESK rekommenderar att den föreslagna tanken om att detta område ska bli ett centrum för ”innovativ” verksamhet blir ett mycket långsiktigt mål. För närvarande har området bara begränsad kapacitet. Strategin bör därför syfta till att skapa samverkanseffekter och förbättra utbildningsinfrastrukturen så att man successivt utvecklar blå verksamhet och minskar obalanserna i efterfrågan och utbudet på kvalificerad arbetskraft. EU kan med stöd av företagsvärlden, de två sidorna av näringslivet och det civila samhället spela en viktig roll när det gäller att överföra och stödja bästa metoder och sakkunnighet i området.

| 5.1.4 | EESK anser att fisket spelar en viktig social och ekonomisk roll i Adriatiska havet och Joniska havet, men att den grundläggande infrastrukturen i vissa länder inte är tillräcklig. Man bör därför studera situationen noggrant i handlingsplanen och lägga fram en realistisk plan. Kommittén uppmanar även icke EU-länder att göra ytterligare åtaganden i förhållande till EU-lagstiftningen om fiske. |
| --- | --- |

5.1.4

EESK anser att fisket spelar en viktig social och ekonomisk roll i Adriatiska havet och Joniska havet, men att den grundläggande infrastrukturen i vissa länder inte är tillräcklig. Man bör därför studera situationen noggrant i handlingsplanen och lägga fram en realistisk plan. Kommittén uppmanar även icke EU-länder att göra ytterligare åtaganden i förhållande till EU-lagstiftningen om fiske.

| 5.2 | Binda samman området: EESK anser att det hittills har rått en uttalad brist på effektiva, kostnadseffektiva förbindelser mellan länderna i området, i synnerhet när det gäller att möta energikraven. Dessutom är transport- och kommunikationsförbindelserna med inlandet och öarna inte tillräckliga. EESK instämmer i att det är nödvändigt att förbättra sjö- och flygförbindelserna inom och utanför området och anser följaktligen att det är viktigt att den maritima strategin för Adriatiska havet och Joniska havet (12) som antogs i november 2012, blir en av huvudkomponenterna i EUSAIR, vilket skulle göra det möjligt att utveckla ett effektivt transportförbindelsesystem, i synnerhet för inlandsområden och avlägset belägna områden. |
| --- | --- |

5.2

Binda samman området: EESK anser att det hittills har rått en uttalad brist på effektiva, kostnadseffektiva förbindelser mellan länderna i området, i synnerhet när det gäller att möta energikraven. Dessutom är transport- och kommunikationsförbindelserna med inlandet och öarna inte tillräckliga. EESK instämmer i att det är nödvändigt att förbättra sjö- och flygförbindelserna inom och utanför området och anser följaktligen att det är viktigt att den maritima strategin för Adriatiska havet och Joniska havet (12) som antogs i november 2012, blir en av huvudkomponenterna i EUSAIR, vilket skulle göra det möjligt att utveckla ett effektivt transportförbindelsesystem, i synnerhet för inlandsområden och avlägset belägna områden.

Binda samman området

12

| 5.2.1 | EESK stöder den föreslagna motorvägen till havs i Adriatiska havet och Joniska havet i syfte att på ett bättre sätt hantera de vägtrafikstockningar som minskar konkurrenskraften för öar och inlandsområden, och förbättra förbindelserna med andra transportkorridorer i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

5.2.1

EESK stöder den föreslagna motorvägen till havs i Adriatiska havet och Joniska havet i syfte att på ett bättre sätt hantera de vägtrafikstockningar som minskar konkurrenskraften för öar och inlandsområden, och förbättra förbindelserna med andra transportkorridorer i Medelhavsområdet.

| 5.2.2 | Kommittén anser att diskussionsunderlaget inte ger energifrågorna en tillräckligt framträdande roll, med tanke på att EU ständigt söker efter alternativa energikällor och nya rutter till och från olje- och gasexporterande länder. Det verkar som om nya stora pipelines som förbinder Europa med energiproducenterna planeras sträcka sig genom Adriatiska havet och Joniska havet. Ett exempel på detta är TAP-avtalet mellan Azerbajdzjan, Grekland och Italien. |
| --- | --- |

5.2.2

Kommittén anser att diskussionsunderlaget inte ger energifrågorna en tillräckligt framträdande roll, med tanke på att EU ständigt söker efter alternativa energikällor och nya rutter till och från olje- och gasexporterande länder. Det verkar som om nya stora pipelines som förbinder Europa med energiproducenterna planeras sträcka sig genom Adriatiska havet och Joniska havet. Ett exempel på detta är TAP-avtalet mellan Azerbajdzjan, Grekland och Italien.

| 5.2.3 | Mot bakgrund av de problem med droghandel och irreguljär migration som kännetecknar området anser EESK att området kring Adriatiska havet och Joniska havet behöver en uppgraderad styresmodell, ett effektivt polisväsende och ett närmare samarbete mellan regionala myndigheter och EU-myndigheter. EESK uppmanar därför Europeiska rådet att öka Frontex budget och dess befogenheter att agera. |
| --- | --- |

5.2.3

Mot bakgrund av de problem med droghandel och irreguljär migration som kännetecknar området anser EESK att området kring Adriatiska havet och Joniska havet behöver en uppgraderad styresmodell, ett effektivt polisväsende och ett närmare samarbete mellan regionala myndigheter och EU-myndigheter. EESK uppmanar därför Europeiska rådet att öka Frontex budget och dess befogenheter att agera.

| 5.3 | Bevara, skydda och förbättra kvaliteten på miljön: I linje med EU:s krävande miljöpolitik innehåller EUSAIR-strategin ambitiösa mål. EESK välkomnar detta synsätt, med tanke på den biologiska mångfalden betydelse och förekomsten av livsmiljöer som är mycket utsatta för föroreningar. Kommittén stöder också förslaget om närmare samarbete mellan kuststaterna, inom de rättsliga ramar som upprättas genom ramdirektivet om en marin strategi, Barcelonakonventionen samt den gemensamma kommissionen för skyddet av Adriatiska havet och dess kustområden. Kommittén anser att vissa av områdets länder kanske inte är redo för en så ambitiös politik och att de behöver ytterligare uppmuntran, inklusive eventuell finansiering till företagen för att ändra produktionen så att den är mer i linje med ekologiska normer. |
| --- | --- |

5.3

Bevara, skydda och förbättra kvaliteten på miljön: I linje med EU:s krävande miljöpolitik innehåller EUSAIR-strategin ambitiösa mål. EESK välkomnar detta synsätt, med tanke på den biologiska mångfalden betydelse och förekomsten av livsmiljöer som är mycket utsatta för föroreningar. Kommittén stöder också förslaget om närmare samarbete mellan kuststaterna, inom de rättsliga ramar som upprättas genom ramdirektivet om en marin strategi, Barcelonakonventionen samt den gemensamma kommissionen för skyddet av Adriatiska havet och dess kustområden. Kommittén anser att vissa av områdets länder kanske inte är redo för en så ambitiös politik och att de behöver ytterligare uppmuntran, inklusive eventuell finansiering till företagen för att ändra produktionen så att den är mer i linje med ekologiska normer.

Bevara, skydda och förbättra kvaliteten på miljön

| 5.3.1 | EESK menar att huvudområdet för insatser under denna pelare är genomförandet av bestämmelserna i ramdirektivet för vatten (13) som syftar till att minska nitratutsläppen för att förbättra havsmiljön. |
| --- | --- |

5.3.1

EESK menar att huvudområdet för insatser under denna pelare är genomförandet av bestämmelserna i ramdirektivet för vatten (13) som syftar till att minska nitratutsläppen för att förbättra havsmiljön.

13

| 5.3.2 | Kommittén stöder också antagandet av avancerade förvaltningsmetoder för trafik i syfte att minska avfallsutsläpp och ballastdumpningar till havs och främja projekt för avfallshantering i landbaserad kustverksamhet. |
| --- | --- |

5.3.2

Kommittén stöder också antagandet av avancerade förvaltningsmetoder för trafik i syfte att minska avfallsutsläpp och ballastdumpningar till havs och främja projekt för avfallshantering i landbaserad kustverksamhet.

| 5.3.3 | EESK stöder genomförandet av fysisk planering i kust- och havsområden, skyddade marina områden, Natura 2000 och integrerad förvaltning av kustområden. |
| --- | --- |

5.3.3

EESK stöder genomförandet av fysisk planering i kust- och havsområden, skyddade marina områden, Natura 2000 och integrerad förvaltning av kustområden.

| 5.3.4 | EESK konstaterar att det inte bara är viktigt för EU-medlemmarna att följa bestämmelserna, utan att det också – och i synnerhet – är viktigt för icke EU-medlemmar i syfte att underlätta deras inträde i unionen. |
| --- | --- |

5.3.4

EESK konstaterar att det inte bara är viktigt för EU-medlemmarna att följa bestämmelserna, utan att det också – och i synnerhet – är viktigt för icke EU-medlemmar i syfte att underlätta deras inträde i unionen.

| 5.3.5 | EESK anser också att ett förstärkt samarbete på alla nivåer för att utbyta bästa metoder bland myndigheterna i skyddade marina områden är ett effektivt sätt att skydda miljön. |
| --- | --- |

5.3.5

EESK anser också att ett förstärkt samarbete på alla nivåer för att utbyta bästa metoder bland myndigheterna i skyddade marina områden är ett effektivt sätt att skydda miljön.

5.4   Öka områdets attraktionskraft

Öka områdets attraktionskraft

| 5.4.1 | EESK stöder kraftfullt turismens roll, som förväntas öka ytterligare i framtiden (14) och bli kustregionernas främsta ekonomiska verksamhet. Turism har attraherat stora europeiska företag som investerar i kvalitetsturism och gör det möjligt att öka turistströmmarna väsentligen. Den erbjuder många ekonomiska fördelar samt skapar tillväxt och välbetalda jobb, i synnerhet för unga människor. Men i takt med att turismen blir intensivare krävs även begränsande åtgärder för att minska de eventuella negativa konsekvenserna för kust- och havsmiljön, som ju turismen är mycket beroende av. |
| --- | --- |

5.4.1

EESK stöder kraftfullt turismens roll, som förväntas öka ytterligare i framtiden (14) och bli kustregionernas främsta ekonomiska verksamhet. Turism har attraherat stora europeiska företag som investerar i kvalitetsturism och gör det möjligt att öka turistströmmarna väsentligen. Den erbjuder många ekonomiska fördelar samt skapar tillväxt och välbetalda jobb, i synnerhet för unga människor. Men i takt med att turismen blir intensivare krävs även begränsande åtgärder för att minska de eventuella negativa konsekvenserna för kust- och havsmiljön, som ju turismen är mycket beroende av.

14

| 5.4.2 | EESK föreslår att turismen underställs strikt förvaltning i ett försök att göra den mer miljövänlig och mer tillgänglig för alla. Kommittén vill påpeka att företagsvärlden, näringslivets två sidor och det civila samhället kan erbjuda ett ovärderligt stöd i detta avseende. |
| --- | --- |

5.4.2

EESK föreslår att turismen underställs strikt förvaltning i ett försök att göra den mer miljövänlig och mer tillgänglig för alla. Kommittén vill påpeka att företagsvärlden, näringslivets två sidor och det civila samhället kan erbjuda ett ovärderligt stöd i detta avseende.

| 5.4.3 | EESK anser att kryssningssektorn bör ges en utökad roll, samtidigt som den bör förvaltas bättre och integreras i turismprodukten. Kommittén stöder även ett starkare fokus på havsturism genom nya politiska initiativ och Europa 2020-mål som en del av kommissionens försök att ta fram en integrerad strategi för kust- och havsturism. |
| --- | --- |

5.4.3

EESK anser att kryssningssektorn bör ges en utökad roll, samtidigt som den bör förvaltas bättre och integreras i turismprodukten. Kommittén stöder även ett starkare fokus på havsturism genom nya politiska initiativ och Europa 2020-mål som en del av kommissionens försök att ta fram en integrerad strategi för kust- och havsturism.

| 5.4.4 | EESK rekommenderar att kulturella och arkeologiska aspekter är starkt integrerade i turistverksamheten. Turismen bör differentieras genom att man inbegriper annan verksamhet t.ex. konferenser, ekoturism, agroturism, tematiska produkter och rutter, akademiska studier, företagande och den kreativa industrin. Kommittén är övertygad om att all turistverksamhet måste styras av principerna om utformning för alla. |
| --- | --- |

5.4.4

EESK rekommenderar att kulturella och arkeologiska aspekter är starkt integrerade i turistverksamheten. Turismen bör differentieras genom att man inbegriper annan verksamhet t.ex. konferenser, ekoturism, agroturism, tematiska produkter och rutter, akademiska studier, företagande och den kreativa industrin. Kommittén är övertygad om att all turistverksamhet måste styras av principerna om utformning för alla.

| 5.4.5 | EESK anser att den makroregionala strategin bör hjälpa aktörerna inom turismen att hantera interna och externa utmaningar, t.ex. ökande konkurrens från andra destinationer och säsongsvariationer och att komma in på nya marknader som turistnäringen hittills inte har brytt sig om, t.ex. turister med funktionsnedsättningar och äldre turister, genom att anta bästa metoder vid framtagandet av regionala integrerade handlingsplaner för territoriell utveckling. |
| --- | --- |

5.4.5

EESK anser att den makroregionala strategin bör hjälpa aktörerna inom turismen att hantera interna och externa utmaningar, t.ex. ökande konkurrens från andra destinationer och säsongsvariationer och att komma in på nya marknader som turistnäringen hittills inte har brytt sig om, t.ex. turister med funktionsnedsättningar och äldre turister, genom att anta bästa metoder vid framtagandet av regionala integrerade handlingsplaner för territoriell utveckling.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EESK:s förberedande yttrande om Utveckla en makroregional strategi för Medelhavsområdet – fördelar för ömedlemsstater, EUT C 44, 15.2.2013, s. 1.

1

Utveckla en makroregional strategi för Medelhavsområdet – fördelar för ömedlemsstater

(2)  Se Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument, EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

2

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument

(3)

3

| — | http://www.interact-eu.net/about_us/about_interact/22/2911 |
| --- | --- |

—

http://www.interact-eu.net/about_us/about_interact/22/2911

| — | http://www.interact-eu.net/ipvalencia/ipvalencia/117/619 (avser den filial i Valencia som är specialiserad på Medelhavet). |
| --- | --- |

—

http://www.interact-eu.net/ipvalencia/ipvalencia/117/619 (avser den filial i Valencia som är specialiserad på Medelhavet).

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategisk plan för asylpolitik – ett integrerat grepp på skyddsfrågor över hela EU, COM(2008) 360 final.

4

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategisk plan för asylpolitik – ett integrerat grepp på skyddsfrågor över hela EU

(5)  EESK:s yttrande på eget initiativ om Irreguljär invandring sjövägen i Europa–Medelhavsområdet,
  EUT C 67, 6.3.2014, s. 32.

5

Irreguljär invandring sjövägen i Europa–Medelhavsområdet,

(6)  COM(2010) 715 final.

6

(7)  COM(2009) 248 final.

7

(8)  Europeiska rådets slutsatser: EUCO 205/12, 14.12.2012.

8

(9)  Fyra pelare: en indikativ struktur för insatser som de åtta utrikesministerierna och kommissionsledamot J. Hahn kom överens om i november 2012.

9

(10)  Europaparlamentet: Betänkande om en fiskeristrategi i Adriatiska havet och Joniska havet (2012/2261(INI)), A7-0234/2013.

10

(11)  COM(2011) 884 final.

11

(12)  COM(2012) 713 final.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000.

13

(14)  UNTWO förväntar sig att antalet ankommande turister över hela världen kommer att öka med 3,3 % per år i genomsnitt fram till 2030. Se ytterligare kommentarer från UNWTO i 2012 års upplaga på www.untwo.org. Europa står för över hälften av de internationella ankommande turisterna och är den snabbast växande regionen.

14

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/40

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik”

COM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE)

(2014/C 177/06)

Den 25 november 2013 beslutade rådet att i enlighet med artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik”

COM(2013) 803 final – 2013/0392 (NLE).

EESK beslutade vid sin 495:e plenarsession den 21-22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari) med 150 röster för och 5 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/41 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/41

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 260/2012 när det gäller övergången till EU-omfattande betalningar och autogireringar”

COM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD)

(2014/C 177/07)

Den 14 januari 2014 beslutade rådet att i enlighet med artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 260/2012 när det gäller övergången till EU-omfattande betalningar och autogireringar”

COM(2013) 937 final – 2013/0449 (COD).

Eftersom kommittén till fullo står bakom förslaget och för övrigt redan uttalat sig om den aktuella frågan i sitt yttrande CESE 794/2011 – 2010/0373 (COD) av den 5 maj 2011 (1), beslutade EESK vid sin 495:e plenarsession den 21-22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari) med 159 röster för, 1 röst emot och 4 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget och samtidigt hänvisa till sin ståndpunkt i ovannämnda dokument.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om antagande av tekniska krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009”, EUT C 218, 23.7.2011, s. 74.

1

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/42

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal”

COM(2013) 641 final – 2013/0314 (COD)

(2014/C 177/08)

Föredragande: Edgardo MARIA IOZIA

Rådet och Europaparlamentet beslutade den 18 oktober 2013 respektive den 10 oktober 2013 att i enlighet med artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal”

COM(2013) 641 final – 2013/314 (COD).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 december 2013.

Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari) antog Europeiska och ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 140 röster för och 3 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Finansiella referensvärden spelar en grundläggande roll i den finansiella sektorn, både när det gäller prissättning av produkter och en rättvis fördelning av risker och kapital. Det är alltså av största vikt att referensvärdena är trovärdiga och tillförlitliga för att finansmarknaderna ska fungera effektivt. |
| --- | --- |

1.1

Finansiella referensvärden spelar en grundläggande roll i den finansiella sektorn, både när det gäller prissättning av produkter och en rättvis fördelning av risker och kapital. Det är alltså av största vikt att referensvärdena är trovärdiga och tillförlitliga för att finansmarknaderna ska fungera effektivt.

| 1.2 | De olika fallen av manipulation av referensvärden har gett upphov till tvivel och oro i hela världen angående möjligheten att skydda referensvärden mot otillbörlig påverkan, vilket underminerar systemets integritet och säkerheten inom handeln. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är oroad över de allvarliga konsekvenserna av sådant beteende. Manipulation kan orsaka betydande förluster för investerare, snedvrida realekonomin och, mer allmänt, hota förtroendet på marknaderna. EESK rekommenderar därför att man så snart som möjligt antar de nya föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

1.2

De olika fallen av manipulation av referensvärden har gett upphov till tvivel och oro i hela världen angående möjligheten att skydda referensvärden mot otillbörlig påverkan, vilket underminerar systemets integritet och säkerheten inom handeln. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är oroad över de allvarliga konsekvenserna av sådant beteende. Manipulation kan orsaka betydande förluster för investerare, snedvrida realekonomin och, mer allmänt, hota förtroendet på marknaderna. EESK rekommenderar därför att man så snart som möjligt antar de nya föreslagna åtgärderna.

| 1.3 | I april 2013 inrättade Storbritannien Financial Conduct Authority (FCA), ett organ som kontrollerar finansiella institut. FCA reglerade Libor och inrättade nya krav som stärker styrningen och tillsynen, och införde påföljdsåtgärder för de ansvariga för manipulationen av Libor. |
| --- | --- |

1.3

I april 2013 inrättade Storbritannien Financial Conduct Authority (FCA), ett organ som kontrollerar finansiella institut. FCA reglerade Libor och inrättade nya krav som stärker styrningen och tillsynen, och införde påföljdsåtgärder för de ansvariga för manipulationen av Libor.

| 1.4 | Europeiska kommissionen ändrade de befintliga förslagen till en förordning om marknadsmissbruk och ett direktiv om straffrättsliga påföljder för marknadsmissbruk, och bekräftade därmed att all otillbörlig påverkan av finansiella referensvärden strider mot lagen och kan leda till administrativa och straffrättsliga påföljder. Påföljdsmekanismen är nödvändig men inte tillräcklig för att undanröja risken för nya manipulationer i framtiden. |
| --- | --- |

1.4

Europeiska kommissionen ändrade de befintliga förslagen till en förordning om marknadsmissbruk och ett direktiv om straffrättsliga påföljder för marknadsmissbruk, och bekräftade därmed att all otillbörlig påverkan av finansiella referensvärden strider mot lagen och kan leda till administrativa och straffrättsliga påföljder. Påföljdsmekanismen är nödvändig men inte tillräcklig för att undanröja risken för nya manipulationer i framtiden.

| 1.5 | EESK välkomnar därför kommissionens förslag till förordning och anser att det uppfyller målet att förbättra lagstiftningen för att säkerställa ett nödvändigt skydd av marknaden och referensvärden mot otillbörlig påverkan. På så sätt kan man säkerställa att de inte snedvrids av intressekonflikter, att de återspeglar den ekonomiska realiteten och används korrekt. Det uppenbara motivet är att säkra allmän ekonomisk ordning. |
| --- | --- |

1.5

EESK välkomnar därför kommissionens förslag till förordning och anser att det uppfyller målet att förbättra lagstiftningen för att säkerställa ett nödvändigt skydd av marknaden och referensvärden mot otillbörlig påverkan. På så sätt kan man säkerställa att de inte snedvrids av intressekonflikter, att de återspeglar den ekonomiska realiteten och används korrekt. Det uppenbara motivet är att säkra allmän ekonomisk ordning.

| 1.6 | Särskilt viktiga är åtgärder för att skydda arbetstagare som slår larm om missförhållanden (visselblåsare). EESK rekommenderar att man i förordningen inför en hänvisning till förslaget om ändring av direktiv 2003/6/EG om marknadsmissbruk, där medlemsstaterna uttryckligen åläggs att anta bestämmelser för att säkerställa detta särskilda skydd. |
| --- | --- |

1.6

Särskilt viktiga är åtgärder för att skydda arbetstagare som slår larm om missförhållanden (visselblåsare). EESK rekommenderar att man i förordningen inför en hänvisning till förslaget om ändring av direktiv 2003/6/EG om marknadsmissbruk, där medlemsstaterna uttryckligen åläggs att anta bestämmelser för att säkerställa detta särskilda skydd.

| 1.7 | Kommittén är nöjd över att förslaget ligger i linje med de principer som Iosco fastställde förra sommaren efter många samråd, vilket märkbart minskar genomförandekostnaderna. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén är nöjd över att förslaget ligger i linje med de principer som Iosco fastställde förra sommaren efter många samråd, vilket märkbart minskar genomförandekostnaderna.

| 1.8 | Skandalerna kring manipulationen av Libor och Euribor och den senare manipulationen av referensvärden för valutakurser och priset på råolja, oljeprodukter och biobränslen visar på behovet av att reglera ett stort antal referensvärden, bland annat sådana som används för energiderivat och råvaror. EESK ger sitt fulla stöd till förslagets omfattande tillämpningsområde, och rekommenderar varmt att det genomförs i enlighet med proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

1.8

Skandalerna kring manipulationen av Libor och Euribor och den senare manipulationen av referensvärden för valutakurser och priset på råolja, oljeprodukter och biobränslen visar på behovet av att reglera ett stort antal referensvärden, bland annat sådana som används för energiderivat och råvaror. EESK ger sitt fulla stöd till förslagets omfattande tillämpningsområde, och rekommenderar varmt att det genomförs i enlighet med proportionalitetsprincipen.

| 1.9 | Denna förordning innebär ökad insyn på marknaden och innehåller åtgärder för att minska fragmenteringen. Enhetlig tillämpning av bestämmelserna innebär att man undviker risken för regelarbitrage, som är mycket hög på finansmarknaderna, och därmed ger slutanvändarna fördelar i form av enhetliga referensvärden i olika länder. |
| --- | --- |

1.9

Denna förordning innebär ökad insyn på marknaden och innehåller åtgärder för att minska fragmenteringen. Enhetlig tillämpning av bestämmelserna innebär att man undviker risken för regelarbitrage, som är mycket hög på finansmarknaderna, och därmed ger slutanvändarna fördelar i form av enhetliga referensvärden i olika länder.

| 1.10 | EESK har alltid strävat efter att stärka konsumentskyddet, och anser att denna förordning är ett ändamålsenligt komplement till gällande lagstiftning inom området, som annars skulle sakna åtgärder för att säkerställa en lämplig och ändamålsenlig bedömning av referensvärden. Investerarna har rätt till skydd av sina värdepapper (lån, derivat osv.) mot förluster som beror på manipulation av marknaden. |
| --- | --- |

1.10

EESK har alltid strävat efter att stärka konsumentskyddet, och anser att denna förordning är ett ändamålsenligt komplement till gällande lagstiftning inom området, som annars skulle sakna åtgärder för att säkerställa en lämplig och ändamålsenlig bedömning av referensvärden. Investerarna har rätt till skydd av sina värdepapper (lån, derivat osv.) mot förluster som beror på manipulation av marknaden.

| 1.11 | Kommittén är besviken över den överdrivna användningen av delegerade akter, som inte heller i detta förslag till förordning tycks stämma överens med fördragens villkor. Mycket av det som nu läggs i delegerade akter borde fastställas i förordningen. EESK har avgett ett yttrande om denna fråga (1). EESK uppmanar kommissionen att informera kommittén om alla kommande åtgärder på detta område som antas med hjälp av delegerade akter. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén är besviken över den överdrivna användningen av delegerade akter, som inte heller i detta förslag till förordning tycks stämma överens med fördragens villkor. Mycket av det som nu läggs i delegerade akter borde fastställas i förordningen. EESK har avgett ett yttrande om denna fråga (1). EESK uppmanar kommissionen att informera kommittén om alla kommande åtgärder på detta område som antas med hjälp av delegerade akter.

2.   Sammanfattning av förslaget till förordning

| 2.1 | I kommissionens förslag till förordning fastställs bestämmelser om referensvärden för finansiella instrument eller avtal i hela EU. |
| --- | --- |

2.1

I kommissionens förslag till förordning fastställs bestämmelser om referensvärden för finansiella instrument eller avtal i hela EU.

| 2.2 | Det allmänna syftet med förslaget är att säkerställa att referensvärdena inte kan utsättas för otillbörlig påverkan, och se till att de a) inte snedvrids av intressekonflikter, b) återspeglar den ekonomiska realiteten, som de ska representera och mäta, och c) används korrekt. |
| --- | --- |

2.2

Det allmänna syftet med förslaget är att säkerställa att referensvärdena inte kan utsättas för otillbörlig påverkan, och se till att de a) inte snedvrids av intressekonflikter, b) återspeglar den ekonomiska realiteten, som de ska representera och mäta, och c) används korrekt.

| 2.3 | Förslaget viktigaste punkter kan sammanfattas i följande mål:






  — | Att förbättra styrning och kontroller över referensvärdesprocessen. Konstruktion av referensvärden kräver föregående auktorisation och fortlöpande tillsyn på både nationell och europeisk nivå.
  Enligt förslaget ska man också se till att referensvärdesadministratörerna om möjligt undviker intressekonflikter eller, om de är oundvikliga, åtminstone hanterar dem på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- | --- |

2.3

Förslaget viktigaste punkter kan sammanfattas i följande mål:

—

Att förbättra styrning och kontroller över referensvärdesprocessen. Konstruktion av referensvärden kräver föregående auktorisation och fortlöpande tillsyn på både nationell och europeisk nivå.

Enligt förslaget ska man också se till att referensvärdesadministratörerna om möjligt undviker intressekonflikter eller, om de är oundvikliga, åtminstone hanterar dem på ett tillfredsställande sätt.

| — | Att förbättra kvaliteten på ingångsinformationen och de metoder som referensvärdesadministratörerna använder sig av. Vid fastställandet av referensvärden ska man se till att använda tillräcklig och korrekt information, som verkligen ger en bild av den marknad eller ekonomiska realitet som referensvärdet är avsett att mäta. Informationen ska inhämtas från tillförlitliga källor och referensvärdet ska fastställas på ett väl underbyggt och tillförlitligt sätt. Den information som används för att beräkna referensvärden ska offentliggöras eller göras tillgängliga för allmänheten. Detsamma gäller för information om det som referensvärdet mäter, utom om detta skulle få allvarliga negativa följder.
  För att fastställa referensvärden används om möjligt transaktionsuppgifter. När sådana inte finns tillgängliga kan man använda uppskattningar som går att kontrollera. |
| --- | --- |

—

Att förbättra kvaliteten på ingångsinformationen och de metoder som referensvärdesadministratörerna använder sig av. Vid fastställandet av referensvärden ska man se till att använda tillräcklig och korrekt information, som verkligen ger en bild av den marknad eller ekonomiska realitet som referensvärdet är avsett att mäta. Informationen ska inhämtas från tillförlitliga källor och referensvärdet ska fastställas på ett väl underbyggt och tillförlitligt sätt. Den information som används för att beräkna referensvärden ska offentliggöras eller göras tillgängliga för allmänheten. Detsamma gäller för information om det som referensvärdet mäter, utom om detta skulle få allvarliga negativa följder.

För att fastställa referensvärden används om möjligt transaktionsuppgifter. När sådana inte finns tillgängliga kan man använda uppskattningar som går att kontrollera.

| — | Att se till att rapportörerna tillhandahåller tillfredsställande information och är underkastade lämpliga kontroller. Referensvärdesadministratören ska anta en uppförandekod som är rättsligt bindande och som fastställer rapportörernas ansvar och skyldigheter när de tillhandahåller ingångsinformation som används för att fastställa referensvärdet. Dessa skyldigheter gäller också hanteringen av intressekonflikter. |
| --- | --- |

—

Att se till att rapportörerna tillhandahåller tillfredsställande information och är underkastade lämpliga kontroller. Referensvärdesadministratören ska anta en uppförandekod som är rättsligt bindande och som fastställer rapportörernas ansvar och skyldigheter när de tillhandahåller ingångsinformation som används för att fastställa referensvärdet. Dessa skyldigheter gäller också hanteringen av intressekonflikter.

| — | Att säkra ett tillfredsställande skydd för konsumenter och investerare som använder referensvärden. Förslaget ökar insynen både i information som används för att beräkna referensvärdet och i beräkningsmetoden samt i det som referensvärdena mäter och hur de bör användas. Dessutom ska bankerna bedöma referensvärdets lämplighet innan de föreslår ett finansiellt avtal och varna kunden om referensvärdet inte är lämpligt (t.ex. avtal om bolån). |
| --- | --- |

—

Att säkra ett tillfredsställande skydd för konsumenter och investerare som använder referensvärden. Förslaget ökar insynen både i information som används för att beräkna referensvärdet och i beräkningsmetoden samt i det som referensvärdena mäter och hur de bör användas. Dessutom ska bankerna bedöma referensvärdets lämplighet innan de föreslår ett finansiellt avtal och varna kunden om referensvärdet inte är lämpligt (t.ex. avtal om bolån).

| — | Att samordna övervakningen och lämpligheten av kritiska referensvärden. Kritiska referensvärden kommer att övervakas av särskilda tillsynskollegier som styrs av referensvärdesadministratörens tillsynsmyndighet och andra tillsynsmyndigheter från andra berörda jurisdiktioner, bland annat Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma). Vid konflikter inom kollegiet är det Esma som avgör genom bindande medling. För referensvärden som anses kritiska har man utarbetat andra särskilda krav, bland annat en befogenhet för behöriga myndigheter att göra rapportering av ingångsinformation obligatoriskt. |
| --- | --- |

—

Att samordna övervakningen och lämpligheten av kritiska referensvärden. Kritiska referensvärden kommer att övervakas av särskilda tillsynskollegier som styrs av referensvärdesadministratörens tillsynsmyndighet och andra tillsynsmyndigheter från andra berörda jurisdiktioner, bland annat Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma). Vid konflikter inom kollegiet är det Esma som avgör genom bindande medling. För referensvärden som anses kritiska har man utarbetat andra särskilda krav, bland annat en befogenhet för behöriga myndigheter att göra rapportering av ingångsinformation obligatoriskt.

| 2.4 | Centralbankerna ingår inte i bestämmelsernas tillämpningsområde eftersom de redan har sina egna garanti- och regleringssystem. |
| --- | --- |

2.4

Centralbankerna ingår inte i bestämmelsernas tillämpningsområde eftersom de redan har sina egna garanti- och regleringssystem.

| 2.5 | I förslagets bilagor finns detaljerade bestämmelser om råvaruindex och fastställandet av räntesatser. |
| --- | --- |

2.5

I förslagets bilagor finns detaljerade bestämmelser om råvaruindex och fastställandet av räntesatser.

| 2.6 | För att undvika dubbel reglering är referensvärden vars ingångsinformation lämnas av reglerade handelsplatser befriade från vissa skyldigheter om de omfattas av andra EU-bestämmelser och tillsynskrav. |
| --- | --- |

2.6

För att undvika dubbel reglering är referensvärden vars ingångsinformation lämnas av reglerade handelsplatser befriade från vissa skyldigheter om de omfattas av andra EU-bestämmelser och tillsynskrav.

3.   Kommentarer

| 3.1 | EESK erkänner, stöder och välkomnar kommissionens arbete för att, trots ett intensivt arbetsprogram och strikt tidsram, förbättra stabiliteten och effektiviteten på marknaden för finansiella tjänster. Kommittén betonar att detta är en förutsättning för att säkerställa att den finansiella sektorn tjänar realekonomin. |
| --- | --- |

3.1

EESK erkänner, stöder och välkomnar kommissionens arbete för att, trots ett intensivt arbetsprogram och strikt tidsram, förbättra stabiliteten och effektiviteten på marknaden för finansiella tjänster. Kommittén betonar att detta är en förutsättning för att säkerställa att den finansiella sektorn tjänar realekonomin.

| 3.2 | EESK anser att denna förordning överensstämmer med målet att främja ett finansklimat som är stabilt, övervakat och mer ansvarsfullt, och som därmed är mer lämpat för behoven hos konsumenter och ekonomin i allmänhet. |
| --- | --- |

3.2

EESK anser att denna förordning överensstämmer med målet att främja ett finansklimat som är stabilt, övervakat och mer ansvarsfullt, och som därmed är mer lämpat för behoven hos konsumenter och ekonomin i allmänhet.

| 3.3 | Kommittén är mycket orolig för att förordningen inte kommer att kunna antas snabbt. Detta skulle göra de europeiska medborgarna besvikna, eftersom de förväntar sig beslutsamma och strikta åtgärder mot manipulationen av marknaden och de instrument som mäter utvecklingen av värdepapper och referensindex, som kan orsaka enorma skador i en mycket svår situation. Kommittén hoppas därför att förordningen antas snarast, och att man inte väntar på att nästa finansiella skandal ska påminna om att det behövs en effektiv lagstiftning. EESK påpekar att den föreslagna förordningens komplexitet och omfattning kan göra godkännandeförfarandet långsammare. |
| --- | --- |

3.3

Kommittén är mycket orolig för att förordningen inte kommer att kunna antas snabbt. Detta skulle göra de europeiska medborgarna besvikna, eftersom de förväntar sig beslutsamma och strikta åtgärder mot manipulationen av marknaden och de instrument som mäter utvecklingen av värdepapper och referensindex, som kan orsaka enorma skador i en mycket svår situation. Kommittén hoppas därför att förordningen antas snarast, och att man inte väntar på att nästa finansiella skandal ska påminna om att det behövs en effektiv lagstiftning. EESK påpekar att den föreslagna förordningens komplexitet och omfattning kan göra godkännandeförfarandet långsammare.

| 3.4 | Olika referensvärden som används på finansmarknaderna (t.ex. Libor och Euribor för referensräntor för lån mellan banker eller aktieindex) är en viktig del av finanssystemet. |
| --- | --- |

3.4

Olika referensvärden som används på finansmarknaderna (t.ex. Libor och Euribor för referensräntor för lån mellan banker eller aktieindex) är en viktig del av finanssystemet.

| 3.5 | Att referensvärdena inte kan utsättas för otillbörlig påverkan är grundläggande för prissättningen av många finansiella instrument, såsom ränteswappar och ränteterminer, kommersiella och icke-kommersiella avtal, leveransavtal, krediter och lån. Eftersom värdet av finansiella instrument och betalningar som bygger på finansiella avtal är beroende av dessa referensvärden, har deras utveckling en stor betydelse för både investerare och konsumenter. |
| --- | --- |

3.5

Att referensvärdena inte kan utsättas för otillbörlig påverkan är grundläggande för prissättningen av många finansiella instrument, såsom ränteswappar och ränteterminer, kommersiella och icke-kommersiella avtal, leveransavtal, krediter och lån. Eftersom värdet av finansiella instrument och betalningar som bygger på finansiella avtal är beroende av dessa referensvärden, har deras utveckling en stor betydelse för både investerare och konsumenter.

| 3.6 | Enligt ECB byggde i genomsnitt nästan 60 % av de totala lånen till den icke-finansiella sektorn i eurozonen i mars 2012 på rörliga räntesatser. Under samma tid ökade andelen lån till familjer med rörlig räntesats till 40 %. |
| --- | --- |

3.6

Enligt ECB byggde i genomsnitt nästan 60 % av de totala lånen till den icke-finansiella sektorn i eurozonen i mars 2012 på rörliga räntesatser. Under samma tid ökade andelen lån till familjer med rörlig räntesats till 40 %.

| 3.7 | De nyligen inträffade skandalerna kring manipulationen av Libor och Euribor (samt andra som rör manipulation av referensvärden för valutakurser och energipriser) har gett upphov till tvivel och oro i hela världen angående möjligheten att otillbörligt påverka referensvärden. EESK stöder kommissionens mål att reglera all potentiell manipulation av index. |
| --- | --- |

3.7

De nyligen inträffade skandalerna kring manipulationen av Libor och Euribor (samt andra som rör manipulation av referensvärden för valutakurser och energipriser) har gett upphov till tvivel och oro i hela världen angående möjligheten att otillbörligt påverka referensvärden. EESK stöder kommissionens mål att reglera all potentiell manipulation av index.

| 3.8 | Om referensvärden har snedvridits på grund av att de har manipulerats eller inte är tillförlitliga, och därför inte ger en bild av det som de är avsedda att mäta, har det negativa konsekvenser för investerare och konsumenter, som förlorar förtroendet för marknaderna. |
| --- | --- |

3.8

Om referensvärden har snedvridits på grund av att de har manipulerats eller inte är tillförlitliga, och därför inte ger en bild av det som de är avsedda att mäta, har det negativa konsekvenser för investerare och konsumenter, som förlorar förtroendet för marknaderna.

| 3.9 | Vissa referensvärden är nationella, men referenssektorn som helhet är internationell. EU:s marknad för finansiella tjänster bör därför ha en tillförlitlig gemensam referensram som används korrekt i EU:s olika medlemsstater. |
| --- | --- |

3.9

Vissa referensvärden är nationella, men referenssektorn som helhet är internationell. EU:s marknad för finansiella tjänster bör därför ha en tillförlitlig gemensam referensram som används korrekt i EU:s olika medlemsstater.

| 3.10 | De ändringar som kommissionen föreslår till direktivet om marknadsmissbruk (2) och förslagen om straffrättsliga påföljder gör det möjligt att fastställa ändamålsenliga påföljder för varje fall av missbruk. Kommittén upprepar sitt stöd för denna lösning, som den har påpekat flera gånger, i synnerhet i sitt yttrande om sanktionssystemen i den finansiella tjänstesektorn (3). |
| --- | --- |

3.10

De ändringar som kommissionen föreslår till direktivet om marknadsmissbruk (2) och förslagen om straffrättsliga påföljder gör det möjligt att fastställa ändamålsenliga påföljder för varje fall av missbruk. Kommittén upprepar sitt stöd för denna lösning, som den har påpekat flera gånger, i synnerhet i sitt yttrande om sanktionssystemen i den finansiella tjänstesektorn (3).

| 3.11 | Såsom kommissionen själv konstaterar leder ändringar av påföljdssystemet emellertid inte i sig till några förbättringar av hur referensvärden konstrueras och används. Påföljder undanröjer i själva verket inte de risker för otillbörlig påverkan som är en följd av otillräcklig styrning vid referensvärdesprocessen, under vilken det kan förekomma intressekonflikter och godtycke. EESK stöder starkt denna ståndpunkt och anser att det behövs ett regelsystem som säkerställer insyn. |
| --- | --- |

3.11

Såsom kommissionen själv konstaterar leder ändringar av påföljdssystemet emellertid inte i sig till några förbättringar av hur referensvärden konstrueras och används. Påföljder undanröjer i själva verket inte de risker för otillbörlig påverkan som är en följd av otillräcklig styrning vid referensvärdesprocessen, under vilken det kan förekomma intressekonflikter och godtycke. EESK stöder starkt denna ståndpunkt och anser att det behövs ett regelsystem som säkerställer insyn.

| 3.12 | För att skydda investerare och konsumenter måste referensvärdena även vara väl underbyggda, tillförlitliga och ändamålsenliga. |
| --- | --- |

3.12

För att skydda investerare och konsumenter måste referensvärdena även vara väl underbyggda, tillförlitliga och ändamålsenliga.

| 3.13 | Kommittén, som alltid har strävat efter att skydda investerarnas och konsumenternas intressen, är medveten om problemet och stöder fullt ut detta krav. Investerarna skulle dra fördel av det eftersom de skulle vara säkra på att de referensvärden som används i deras finansiella instrument är väl underbyggda och inte utsatta för otillbörlig påverkan.
  I detta sammanhang påminner kommittén om det krav som den framställt flera gånger om att inrätta en europeisk byrå för skydd av konsumenter av finansiella tjänster, på samma sätt som man gjort i USA genom Dodd-Frank Act. |
| --- | --- |

3.13

Kommittén, som alltid har strävat efter att skydda investerarnas och konsumenternas intressen, är medveten om problemet och stöder fullt ut detta krav. Investerarna skulle dra fördel av det eftersom de skulle vara säkra på att de referensvärden som används i deras finansiella instrument är väl underbyggda och inte utsatta för otillbörlig påverkan.

I detta sammanhang påminner kommittén om det krav som den framställt flera gånger om att inrätta en europeisk byrå för skydd av konsumenter av finansiella tjänster, på samma sätt som man gjort i USA genom Dodd-Frank Act.

| 3.14 | Mot denna bakgrund anser EESK att det är ytterst viktigt att man genom förordningen förbättrar investerarskyddet genom särskilda bestämmelser om öppenhet. Öppenhetsprincipen innebär inte att man offentliggör skyddad information och sprider sådan till konkurrenter. Öppenhet säkerställer däremot en tydlig och säker handel, där konkurrensen fungerar bättre. |
| --- | --- |

3.14

Mot denna bakgrund anser EESK att det är ytterst viktigt att man genom förordningen förbättrar investerarskyddet genom särskilda bestämmelser om öppenhet. Öppenhetsprincipen innebär inte att man offentliggör skyddad information och sprider sådan till konkurrenter. Öppenhet säkerställer däremot en tydlig och säker handel, där konkurrensen fungerar bättre.

| 3.15 | EESK anser att förslaget kan förbättras vad gäller ändamålsenligt skydd av investerare och konsumenter genom att man säkerställer en verkställbar, tydlig och tillgänglig rätt att klaga och rätt till ersättning. Dessa bör åtskiljas från följande:






  — | Konsumentens rätt att reklamera en produkt eller tjänst enligt avtalet, med flexibla och snabba förfaranden. |
| --- | --- | --- |

3.15

EESK anser att förslaget kan förbättras vad gäller ändamålsenligt skydd av investerare och konsumenter genom att man säkerställer en verkställbar, tydlig och tillgänglig rätt att klaga och rätt till ersättning. Dessa bör åtskiljas från följande:

—

Konsumentens rätt att reklamera en produkt eller tjänst enligt avtalet, med flexibla och snabba förfaranden.

| — | Rätten att klaga hos en administratör, i enlighet med artikel 5 d) i förslaget och artikel 5 a) i bilaga II. Vad gäller klagomål till en administratör bör man utarbeta en metod där klagomålssystemet förvaltas av oberoende tredje parter, som på ett objektivt sätt kan undersöka klagomålet och besluta om åtgärder. Den tidsfrist på 6 månader som föreslås av kommissionen är rent ut sagt orimligt lång. |
| --- | --- |

—

Rätten att klaga hos en administratör, i enlighet med artikel 5 d) i förslaget och artikel 5 a) i bilaga II. Vad gäller klagomål till en administratör bör man utarbeta en metod där klagomålssystemet förvaltas av oberoende tredje parter, som på ett objektivt sätt kan undersöka klagomålet och besluta om åtgärder. Den tidsfrist på 6 månader som föreslås av kommissionen är rent ut sagt orimligt lång.

| 3.16 | Vad gäller konsumentskydd innehåller direktivet om konsumentkrediter bestämmelser om ändamålsenlig information, och samma mål eftersträvas i direktivet om bostadslåneavtal, som snart kommer att antas. I dessa EU-regler om konsumentskydd beaktas inte referensindexens lämplighet i finansiella avtal. Det är viktigt att förslaget är i överensstämmelse med EU:s övriga lagstiftning. |
| --- | --- |

3.16

Vad gäller konsumentskydd innehåller direktivet om konsumentkrediter bestämmelser om ändamålsenlig information, och samma mål eftersträvas i direktivet om bostadslåneavtal, som snart kommer att antas. I dessa EU-regler om konsumentskydd beaktas inte referensindexens lämplighet i finansiella avtal. Det är viktigt att förslaget är i överensstämmelse med EU:s övriga lagstiftning.

| 3.17 | Kommittén betonar att artikel 18 tydligt måste ange att bedömningen av om det föreslagna referensvärdet är lämpligt för konsumenten är obligatorisk (så som i direktivet om marknader för finansiella instrument). Om det inte är lämpligt ska den entitet som omfattas av tillsyn föreslå ett annat, lämpligare referensvärde. |
| --- | --- |

3.17

Kommittén betonar att artikel 18 tydligt måste ange att bedömningen av om det föreslagna referensvärdet är lämpligt för konsumenten är obligatorisk (så som i direktivet om marknader för finansiella instrument). Om det inte är lämpligt ska den entitet som omfattas av tillsyn föreslå ett annat, lämpligare referensvärde.

| 3.18 | I linje med Ioscos rekommendationer stöder kommittén kommissionens avsikt att använda ett mer objektivt system för konstruktionen av referensvärden, som bygger på genomförda transaktioner i stället för på officiella utredningar. |
| --- | --- |

3.18

I linje med Ioscos rekommendationer stöder kommittén kommissionens avsikt att använda ett mer objektivt system för konstruktionen av referensvärden, som bygger på genomförda transaktioner i stället för på officiella utredningar.

| 3.19 | EESK stöder det omfattande tillämpningsområdet för principerna i förordningen, som potentiellt kan utvidgas till ett stort antal olika referensvärden. Detta är i linje med de principer som Iosco offentliggjorde i juli 2013. |
| --- | --- |

3.19

EESK stöder det omfattande tillämpningsområdet för principerna i förordningen, som potentiellt kan utvidgas till ett stort antal olika referensvärden. Detta är i linje med de principer som Iosco offentliggjorde i juli 2013.

| 3.20 | Samtidigt föreslår EESK att man utarbetar tillämpningsföreskrifter som också säkerställer att proportionalitetsprincipen efterlevs. Referensvärden är mycket olika vad gäller spridning, betydelse och mottaglighet för otillbörlig påverkan. Kommittén anser därför att man bör ta hänsyn till de särskilda egenskaperna hos enskilda referensvärden, hur de konstrueras och vem administratören är. |
| --- | --- |

3.20

Samtidigt föreslår EESK att man utarbetar tillämpningsföreskrifter som också säkerställer att proportionalitetsprincipen efterlevs. Referensvärden är mycket olika vad gäller spridning, betydelse och mottaglighet för otillbörlig påverkan. Kommittén anser därför att man bör ta hänsyn till de särskilda egenskaperna hos enskilda referensvärden, hur de konstrueras och vem administratören är.

| 3.21 | Administratörens rätt att göra en skönsmässig bedömning för att välja egna metoder för konstruktionen av referensvärden kan innebära att man inte i tillräcklig grad kan säkerställa att proportionalitetsprincipen följs. EESK föreslår i stället att man finjusterar den metod som redan tillämpas i förordningen genom att utarbeta särskilda regler för kritiska referensvärden. De allmänna principerna bör kompletteras med ett antal detaljerade principer som kan beakta de olika kategorierna av referensvärden och de potentiella risker som är förknippade med dem. |
| --- | --- |

3.21

Administratörens rätt att göra en skönsmässig bedömning för att välja egna metoder för konstruktionen av referensvärden kan innebära att man inte i tillräcklig grad kan säkerställa att proportionalitetsprincipen följs. EESK föreslår i stället att man finjusterar den metod som redan tillämpas i förordningen genom att utarbeta särskilda regler för kritiska referensvärden. De allmänna principerna bör kompletteras med ett antal detaljerade principer som kan beakta de olika kategorierna av referensvärden och de potentiella risker som är förknippade med dem.

| 3.22 | Den sistnämnda metoden skulle enligt EESK vara den effektivaste för att åtgärda eventuella brister, genom att det införs lämpliga principer som inte underminerar bestämmelsernas breda räckvidd. |
| --- | --- |

3.22

Den sistnämnda metoden skulle enligt EESK vara den effektivaste för att åtgärda eventuella brister, genom att det införs lämpliga principer som inte underminerar bestämmelsernas breda räckvidd.

| 3.23 | Kommittén betonar vikten av att skilja mellan olika referensvärden, också när det gäller deras möjliga konsekvenser på tillväxtmarknader, där referensvärden är viktiga för öppenheten i informationsöverföringen. Kommittén rekommenderar därför att man anpassar bestämmelserna enligt referensvärdets betydelse för systemet, så att man undviker att hindra utvecklingen av vissa marknader. |
| --- | --- |

3.23

Kommittén betonar vikten av att skilja mellan olika referensvärden, också när det gäller deras möjliga konsekvenser på tillväxtmarknader, där referensvärden är viktiga för öppenheten i informationsöverföringen. Kommittén rekommenderar därför att man anpassar bestämmelserna enligt referensvärdets betydelse för systemet, så att man undviker att hindra utvecklingen av vissa marknader.

| 3.24 | EESK anser att det är mycket lämpligt att konstruktionen av referensvärden omfattas av både civilrättsliga och straffrättsliga påföljdssystem i fall av otillbörlig påverkan. |
| --- | --- |

3.24

EESK anser att det är mycket lämpligt att konstruktionen av referensvärden omfattas av både civilrättsliga och straffrättsliga påföljdssystem i fall av otillbörlig påverkan.

| 3.25 | Kommittén anser att förfarandena för konstruktion av referensvärden kan vara väl underbyggda och säkra endast om man säkerställer en bra styrstruktur. Kommittén välkomnar därför avsikten att göra administratören ansvarig för att se till att referensvärdet inte utsätts för otillbörlig påverkan, och håller med kommissionen om att de valda styrstrukturerna är ändamålsenliga, i fråga om roller och förfaranden, för att hantera eventuella intressekonflikter. |
| --- | --- |

3.25

Kommittén anser att förfarandena för konstruktion av referensvärden kan vara väl underbyggda och säkra endast om man säkerställer en bra styrstruktur. Kommittén välkomnar därför avsikten att göra administratören ansvarig för att se till att referensvärdet inte utsätts för otillbörlig påverkan, och håller med kommissionen om att de valda styrstrukturerna är ändamålsenliga, i fråga om roller och förfaranden, för att hantera eventuella intressekonflikter.

| 3.26 | För att förbättra denna bestämmelse föreslår EESK att öppenhetskravet ska tillämpas även på dessa frågor. |
| --- | --- |

3.26

För att förbättra denna bestämmelse föreslår EESK att öppenhetskravet ska tillämpas även på dessa frågor.

| 3.27 | I linje med slutsatserna från Ioscos samråd erkänner också EESK betydelsen av ett brett deltagande i konstruktionen av referensvärden i syfte att säkerställa att referensvärdena följer öppenhets- och representativitetsprinciperna, vilket betonats vid flera tillfällen. Den frivilliga rapportering av ingångsinformation som fastställs i förordningen främjar ett sådant deltagande, men kommittén föreslår att man inför tydligt formulerade regler för rapporteringen av information för att säkerställa att referensvärdena är säkra och väl underbyggda. |
| --- | --- |

3.27

I linje med slutsatserna från Ioscos samråd erkänner också EESK betydelsen av ett brett deltagande i konstruktionen av referensvärden i syfte att säkerställa att referensvärdena följer öppenhets- och representativitetsprinciperna, vilket betonats vid flera tillfällen. Den frivilliga rapportering av ingångsinformation som fastställs i förordningen främjar ett sådant deltagande, men kommittén föreslår att man inför tydligt formulerade regler för rapporteringen av information för att säkerställa att referensvärdena är säkra och väl underbyggda.

| 3.28 | Vad gäller artikel 8.3 om interna rutiner för att rapportera överträdelser av förordningen rekommenderar EESK att man ser till att använda ett flexibelt, snabbt och enkelt rapporteringsförfarande. |
| --- | --- |

3.28

Vad gäller artikel 8.3 om interna rutiner för att rapportera överträdelser av förordningen rekommenderar EESK att man ser till att använda ett flexibelt, snabbt och enkelt rapporteringsförfarande.

| 3.29 | Särskilt viktiga är åtgärder för att skydda arbetstagare som slår larm om missförhållanden (visselblåsare). EESK rekommenderar att man i förordningen inför en hänvisning till förslaget om ändring av direktiv 2003/6/EG om marknadsmissbruk, där arbetstagare i företag åläggs att rapportera olagligt beteende och medlemsstaterna uttryckligen åläggs att anta bestämmelser för att främja detta särskilda skydd. |
| --- | --- |

3.29

Särskilt viktiga är åtgärder för att skydda arbetstagare som slår larm om missförhållanden (visselblåsare). EESK rekommenderar att man i förordningen inför en hänvisning till förslaget om ändring av direktiv 2003/6/EG om marknadsmissbruk, där arbetstagare i företag åläggs att rapportera olagligt beteende och medlemsstaterna uttryckligen åläggs att anta bestämmelser för att främja detta särskilda skydd.

| 3.30 | Kommittén anser att det bör finnas bestämmelser som främjar sådan välgrundad rapportering, bland annat genom att belöna dem som bistår rättsväsendet. |
| --- | --- |

3.30

Kommittén anser att det bör finnas bestämmelser som främjar sådan välgrundad rapportering, bland annat genom att belöna dem som bistår rättsväsendet.

| 3.31 | EESK ser positivt på bestämmelsen om att berörda parter ska höras på förhand i fråga om sådana ändringar av metoden som anses nödvändiga. Detta tillvägagångssätt säkerställer kontinuiteten i användningen av referensvärdet, i synnerhet när det gäller referensvärden som regelbundet måste justeras. |
| --- | --- |

3.31

EESK ser positivt på bestämmelsen om att berörda parter ska höras på förhand i fråga om sådana ändringar av metoden som anses nödvändiga. Detta tillvägagångssätt säkerställer kontinuiteten i användningen av referensvärdet, i synnerhet när det gäller referensvärden som regelbundet måste justeras.

| 3.32 | I detta sammanhang skulle det kunna vara lämpligt att skapa instrument för att säkerställa en bred spridning av och offentlighet för beräkningsmetoderna för referensvärden (t.ex. publicering på en webbplats). Esmas riktlinjer skulle kunna innehålla bestämmelser om detta. |
| --- | --- |

3.32

I detta sammanhang skulle det kunna vara lämpligt att skapa instrument för att säkerställa en bred spridning av och offentlighet för beräkningsmetoderna för referensvärden (t.ex. publicering på en webbplats). Esmas riktlinjer skulle kunna innehålla bestämmelser om detta.

| 3.33 | EESK rekommenderar kommissionen att agera varsamt vid en eventuell övergång till nya och olika referensvärden. Frågan är ganska känslig eftersom övergången kan orsaka osäkerheter i befintliga avtal och leda till tvister och störningar på marknaden. En möjlig lösning i sådana situationer är att bevara det gamla referensvärdet och tillämpa det nya enbart på nya avtal. |
| --- | --- |

3.33

EESK rekommenderar kommissionen att agera varsamt vid en eventuell övergång till nya och olika referensvärden. Frågan är ganska känslig eftersom övergången kan orsaka osäkerheter i befintliga avtal och leda till tvister och störningar på marknaden. En möjlig lösning i sådana situationer är att bevara det gamla referensvärdet och tillämpa det nya enbart på nya avtal.

| 3.34 | EESK betonar vikten av att det av administratörens deklaration om att uppförandekoden efterlever förordningen också framgår om efterlevnaden har bekräftats av en tredje part. Denna extra information skulle kunna bidra till en mer effektiv kontroll av om uppförandekoden är lämplig, och till möjligheten att senare fastställa ansvar i fall av överträdelser av förordningens principer. |
| --- | --- |

3.34

EESK betonar vikten av att det av administratörens deklaration om att uppförandekoden efterlever förordningen också framgår om efterlevnaden har bekräftats av en tredje part. Denna extra information skulle kunna bidra till en mer effektiv kontroll av om uppförandekoden är lämplig, och till möjligheten att senare fastställa ansvar i fall av överträdelser av förordningens principer.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EUT C 67, 6.3.2014, s. 104.

1

(2)  COM(2011) 651 final, COM(2011) 654 final.

2

(3)  EUT C 248, 25.8.2011, s. 108.

3

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/48

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll”

COM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD)

(2014/C 177/09)

Huvudföredragande: Antonello Pezzini

Den 10 december 2013 och den 18 november 2013 beslutade rådet respektive Europaparlamentet att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll”

COM(2013) 751 final – 2013/0365 (COD).

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 Antonello Pezzini till huvudföredragande och antog följande yttrande med 112 röster för och 2 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder kommissionens initiativ så till vida att det skapar rättssäkerhet för Europeiska unionens rättskällor, syftar till att förenkla och effektivisera arbetet, samt säkerställer att den demokratiska kontrollen kan utövas fullt ut och att alla berörda parter ges klar och tydlig information. |
| --- | --- |

1.1

EESK stöder kommissionens initiativ så till vida att det skapar rättssäkerhet för Europeiska unionens rättskällor, syftar till att förenkla och effektivisera arbetet, samt säkerställer att den demokratiska kontrollen kan utövas fullt ut och att alla berörda parter ges klar och tydlig information.

| 1.2 | EESK ser positivt på att kommissionen vid utformningen av dessa förslag har tagit hänsyn till andra faktorer som kommittén framfört i tidigare yttranden. |
| --- | --- |

1.2

EESK ser positivt på att kommissionen vid utformningen av dessa förslag har tagit hänsyn till andra faktorer som kommittén framfört i tidigare yttranden.

| 1.3 | EESK konstaterar att kommissionens förslag omfattar ändringar i mer än 80 rättsakter, inklusive förordningar och direktiv, och beklagar att kommittén inte kan göra en undersökning av varje rättsakt, på grund av de många ämnen som behandlas på följande områden:






  — | Kommunikationsnät |
| --- | --- | --- |

1.3

EESK konstaterar att kommissionens förslag omfattar ändringar i mer än 80 rättsakter, inklusive förordningar och direktiv, och beklagar att kommittén inte kan göra en undersökning av varje rättsakt, på grund av de många ämnen som behandlas på följande områden:

—

Kommunikationsnät

| — | Kommunikationsinnehåll och kommunikationsteknik |
| --- | --- |

—

Kommunikationsinnehåll och kommunikationsteknik

| — | Klimatpolitik |
| --- | --- |

—

Klimatpolitik

| — | Energi |
| --- | --- |

—

Energi

| — | Näringsliv |
| --- | --- |

—

Näringsliv

| — | Miljö |
| --- | --- |

—

Miljö

| — | Statistik |
| --- | --- |

—

Statistik

| — | Inre marknaden och tjänster |
| --- | --- |

—

Inre marknaden och tjänster

| — | Transport och rörlighet |
| --- | --- |

—

Transport och rörlighet

| — | Hälso- och konsumentfrågor |
| --- | --- |

—

Hälso- och konsumentfrågor

| — | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

—

Humanitärt bistånd

| 1.4 | EESK rekommenderar att man genomför ytterligare djupgående utvärderingar av en delegerings mål, innehåll, omfattning och varaktighet, i syfte att göra det möjligt att till fullo utöva dels en demokratisk kontroll på europeisk nivå, dels de privilegier och funktioner som garanteras de nationella parlamenten i EU:s lagstiftningsprocess. Kommittén anser att begreppen ”icke väsentlig åtgärd” och ”delegerade befogenheter” bör fastställas på ett enhetligt sätt, med full hänsyn tagen till EU-domstolens tolkning. |
| --- | --- |

1.4

EESK rekommenderar att man genomför ytterligare djupgående utvärderingar av en delegerings mål, innehåll, omfattning och varaktighet, i syfte att göra det möjligt att till fullo utöva dels en demokratisk kontroll på europeisk nivå, dels de privilegier och funktioner som garanteras de nationella parlamenten i EU:s lagstiftningsprocess. Kommittén anser att begreppen ”icke väsentlig åtgärd” och ”delegerade befogenheter” bör fastställas på ett enhetligt sätt, med full hänsyn tagen till EU-domstolens tolkning.

| 1.5 | Kommittén påpekar att följande är viktigt:






  — | Att Europaparlamentet deltar helt och fullt. |
| --- | --- | --- |

1.5

Kommittén påpekar att följande är viktigt:

—

Att Europaparlamentet deltar helt och fullt.

| — | Att kommittéförfarandena rationaliseras och förenklas. |
| --- | --- |

—

Att kommittéförfarandena rationaliseras och förenklas.

| — | Att mer information ges både om villkoren för delegering till kommittéerna och om de relevanta åtgärder som utformas i samtliga skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

—

Att mer information ges både om villkoren för delegering till kommittéerna och om de relevanta åtgärder som utformas i samtliga skeden av förfarandet.

| — | Att allmänheten och det civila samhället har full tillgång till informationen. |
| --- | --- |

—

Att allmänheten och det civila samhället har full tillgång till informationen.

| 1.6 | EESK erinrar om att kommittéförfarandena måste vara så tydliga och begripliga som möjligt för alla invånare i EU, och särskilt för dem som direkt berörs av dessa rättsakter. |
| --- | --- |

1.6

EESK erinrar om att kommittéförfarandena måste vara så tydliga och begripliga som möjligt för alla invånare i EU, och särskilt för dem som direkt berörs av dessa rättsakter.

| 1.7 | Kommittén erinrar om att man helt och fullt bör tillämpa artikel 8a i Lissabonfördraget, i vilken det föreskrivs att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt och att medborgarna och det civila samhället ska garanteras fullständig tillgång till information. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén erinrar om att man helt och fullt bör tillämpa artikel 8a i Lissabonfördraget, i vilken det föreskrivs att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt och att medborgarna och det civila samhället ska garanteras fullständig tillgång till information.

| 1.8 | Slutligen begär kommittén att tillämpningen av det nya regelverket utvärderas genom att en rapport om effektiviteten, öppenheten och spridningen av information regelbundet läggs fram för parlamentet, rådet och kommittén själv. |
| --- | --- |

1.8

Slutligen begär kommittén att tillämpningen av det nya regelverket utvärderas genom att en rapport om effektiviteten, öppenheten och spridningen av information regelbundet läggs fram för parlamentet, rådet och kommittén själv.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | Genom Lissabonfördraget infördes en tydlig åtskillnad mellan å ena sidan befogenheter som delegeras till kommissionen att anta delegerade akter, dvs. akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt, i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget (delegationsförfarandet), och å andra sidan befogenheter som tilldelas kommissionen i enhetligt med artikel 291 att anta så kallade genomförandeakter, dvs. enhetliga villkor för genomförande av unionens rättsligt bindande akter. |
| --- | --- |

2.1

Genom Lissabonfördraget infördes en tydlig åtskillnad mellan å ena sidan befogenheter som delegeras till kommissionen att anta delegerade akter, dvs. akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt, i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget (delegationsförfarandet), och å andra sidan befogenheter som tilldelas kommissionen i enhetligt med artikel 291 att anta så kallade genomförandeakter, dvs. enhetliga villkor för genomförande av unionens rättsligt bindande akter.

| 2.1.1 | Befogenheten att delegera akter ska genomföras via instrument som inte är juridiskt bindande, t.ex. följande:






  — | Meddelande från kommissionen om genomförandet av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (1) |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Befogenheten att delegera akter ska genomföras via instrument som inte är juridiskt bindande, t.ex. följande:

—

Meddelande från kommissionen om genomförandet av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (1)

1

| — | Det gemensamma samförståndsavtalet från 2006 om delegerade akter. |
| --- | --- |

—

Det gemensamma samförståndsavtalet från 2006 om delegerade akter.

| — | Artiklarna 87a och 88 i Europaparlamentets arbetsordning, ändrad genom ett beslut av den 10 maj 2012 (2). |
| --- | --- |

—

Artiklarna 87a och 88 i Europaparlamentets arbetsordning, ändrad genom ett beslut av den 10 maj 2012 (2).

2

| 2.2 | Som EESK påpekade i sitt yttrande om det föreskrivande förfarandet med kontroll från 2008 (3) ändrade rådet redan i juli 2006 (4) beslutet om förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5) genom att lägga till ett nytt förfarande: det föreskrivande förfarandet med kontroll. |
| --- | --- |

2.2

Som EESK påpekade i sitt yttrande om det föreskrivande förfarandet med kontroll från 2008 (3) ändrade rådet redan i juli 2006 (4) beslutet om förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5) genom att lägga till ett nytt förfarande: det föreskrivande förfarandet med kontroll.

3

4

5

| 2.2.1 | Tack vare detta förfarande kan lagstiftningsorganet motsätta sig antagandet av ”pseudolagstiftningsåtgärder”, det vill säga allmänna åtgärder som syftar till att ändra icke-väsentliga delar i en grundläggande rättsakt som antagits genom medbeslutandeförfarandet, i de fall då lagstiftningsorganet anser att de föreslagna åtgärderna ligger utanför de genomförandebefogenheter som föreskrivs i den grundläggande rättsakten eller att förslaget inte är förenligt med rättsaktens ändamål eller innehåll eller strider mot subsidiaritetsprincipen eller proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

2.2.1

Tack vare detta förfarande kan lagstiftningsorganet motsätta sig antagandet av ”pseudolagstiftningsåtgärder”, det vill säga allmänna åtgärder som syftar till att ändra icke-väsentliga delar i en grundläggande rättsakt som antagits genom medbeslutandeförfarandet, i de fall då lagstiftningsorganet anser att de föreslagna åtgärderna ligger utanför de genomförandebefogenheter som föreskrivs i den grundläggande rättsakten eller att förslaget inte är förenligt med rättsaktens ändamål eller innehåll eller strider mot subsidiaritetsprincipen eller proportionalitetsprincipen.

| 2.2.2 | Det handlar om de typiska åtgärderna inom kommittéförfarandet, som regleras av rådets beslut 1999/468/EG, ändrat genom beslut 2006/512/EG, och som ålägger kommissionen att lägga fram förslag till genomförandeåtgärder för kommittéer som består av tjänstemän från de nationella myndigheterna, i enlighet med de fem kommittéförfarandena: det rådgivande förfarandet, förvaltningsförfarandet, det föreskrivande förfarandet, det föreskrivande förfarandet med kontroll samt förfarandet i fråga om skyddsåtgärder. I december 2006 antog kommissionen de 25 förslag (6), som kommittén yttrat sig om (7). |
| --- | --- |

2.2.2

Det handlar om de typiska åtgärderna inom kommittéförfarandet, som regleras av rådets beslut 1999/468/EG, ändrat genom beslut 2006/512/EG, och som ålägger kommissionen att lägga fram förslag till genomförandeåtgärder för kommittéer som består av tjänstemän från de nationella myndigheterna, i enlighet med de fem kommittéförfarandena: det rådgivande förfarandet, förvaltningsförfarandet, det föreskrivande förfarandet, det föreskrivande förfarandet med kontroll samt förfarandet i fråga om skyddsåtgärder. I december 2006 antog kommissionen de 25 förslag (6), som kommittén yttrat sig om (7).

6

7

| 2.3 | Det föreskrivande förfarandet med kontroll har använts för att anta genomförandeåtgärder som ändrar icke väsentliga delar av en grundläggande rättsakt. Artikel 5a i beslutet om kommittéförfarandet och det föreskrivande förfarandet med kontroll gäller bara under övergångsperioden 2009–2014, i avvaktan på att befintliga bestämmelser – en rad förordningar, direktiv och beslut – anpassas till systemet med delegerade akter. |
| --- | --- |

2.3

Det föreskrivande förfarandet med kontroll har använts för att anta genomförandeåtgärder som ändrar icke väsentliga delar av en grundläggande rättsakt. Artikel 5a i beslutet om kommittéförfarandet och det föreskrivande förfarandet med kontroll gäller bara under övergångsperioden 2009–2014, i avvaktan på att befintliga bestämmelser – en rad förordningar, direktiv och beslut – anpassas till systemet med delegerade akter.

| 2.4 | EESK har nyligen yttrat sig (8) om två förslag till samlade förordningar för tolv olika sektorer och stöder initiativet, eftersom det ”är nödvändigt när det gäller säkerheten för Europeiska unionens rättskällor” och syftar till att ”förenkla och effektivisera arbetet”, men uppmanar samtidigt rådet och Europaparlamentet ”att vara ytterst vaksamma och i detalj granska samtliga rättsakter som omfattas av denna anpassning”, som rör 165 lagstiftningsakter som ursprungligen omfattades av det föreskrivande förfarandet med kontroll men som nu är föremål för det nya systemet med delegerade akter. |
| --- | --- |

2.4

EESK har nyligen yttrat sig (8) om två förslag till samlade förordningar för tolv olika sektorer och stöder initiativet, eftersom det ”är nödvändigt när det gäller säkerheten för Europeiska unionens rättskällor” och syftar till att ”förenkla och effektivisera arbetet”, men uppmanar samtidigt rådet och Europaparlamentet ”att vara ytterst vaksamma och i detalj granska samtliga rättsakter som omfattas av denna anpassning”, som rör 165 lagstiftningsakter som ursprungligen omfattades av det föreskrivande förfarandet med kontroll men som nu är föremål för det nya systemet med delegerade akter.

8

| 2.5 | Vi påminner om den detaljerade rapport om delegationsförfarandet som kommittén nyligen antagit och rekommenderar att berörda parter tar del av detta yttrande mot bakgrund av rapporten. |
| --- | --- |

2.5

Vi påminner om den detaljerade rapport om delegationsförfarandet som kommittén nyligen antagit och rekommenderar att berörda parter tar del av detta yttrande mot bakgrund av rapporten.

3.   Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 3.1 | Detta förslag följer samma metod som för de föregående förslagen med en lagstiftningsram. |
| --- | --- |

3.1

Detta förslag följer samma metod som för de föregående förslagen med en lagstiftningsram.

| 3.2 | Det föreslagna regelverket innebär ändringar i 76 rättsakter, bl.a. förordningar och direktiv i olika frågor. I samband med anpassningen till EUF-fördraget planerar man också att avskaffa vissa bestämmelser i förordningarna (EG) nr 66/2010 och (EG) 1221/2009 om miljö, i direktiv 97/70/EG om transporter, i förordning (EG) nr 1333/2008 och direktiv 2002/46/EG om hälso- och konsumentfrågor (9), samt i rådets förordning (EG) nr 1257/96 om humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

3.2

Det föreslagna regelverket innebär ändringar i 76 rättsakter, bl.a. förordningar och direktiv i olika frågor. I samband med anpassningen till EUF-fördraget planerar man också att avskaffa vissa bestämmelser i förordningarna (EG) nr 66/2010 och (EG) 1221/2009 om miljö, i direktiv 97/70/EG om transporter, i förordning (EG) nr 1333/2008 och direktiv 2002/46/EG om hälso- och konsumentfrågor (9), samt i rådets förordning (EG) nr 1257/96 om humanitärt bistånd.

9

4.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK stöder kommissionens initiativ så till vida att det skapar rättssäkerhet för Europeiska unionens rättskällor, syftar till att förenkla och effektivisera arbetet, samt säkerställer att Europaparlamentet och rådet kan utöva den demokratiska kontrollen fullt ut. |
| --- | --- |

4.1

EESK stöder kommissionens initiativ så till vida att det skapar rättssäkerhet för Europeiska unionens rättskällor, syftar till att förenkla och effektivisera arbetet, samt säkerställer att Europaparlamentet och rådet kan utöva den demokratiska kontrollen fullt ut.

| 4.2 | Kommittén välkomnar att flera inslag i tidigare EESK-yttranden har beaktats i arbetet med att utarbeta de aktuella förslagen, och upprepar vad vi nyligen uttryckt, nämligen att ”varaktigheten för delegeringen av befogenhet enligt artikel 290 i EUF-fördraget uttryckligen ska avgränsas i de grundläggande lagstiftningsakterna och att delegeringarna hittills, med ett fåtal undantag, i princip beviljats för en begränsad tidsperiod, som i förekommande fall kan förlängas, efter att en rapport om genomförandet av delegationen upprättats” (10). |
| --- | --- |

4.2

Kommittén välkomnar att flera inslag i tidigare EESK-yttranden har beaktats i arbetet med att utarbeta de aktuella förslagen, och upprepar vad vi nyligen uttryckt, nämligen att ”varaktigheten för delegeringen av befogenhet enligt artikel 290 i EUF-fördraget uttryckligen ska avgränsas i de grundläggande lagstiftningsakterna och att delegeringarna hittills, med ett fåtal undantag, i princip beviljats för en begränsad tidsperiod, som i förekommande fall kan förlängas, efter att en rapport om genomförandet av delegationen upprättats” (10).

10

| 4.3 | EESK erinrar om att Europaparlamentet i sin resolution av den 5 maj 2010 om delegering av lagstiftningsbefogenhet lyfte fram delegeringens känsliga karaktär och underströk att ”målen, innehållet, omfattningen och varaktigheten i anslutning till en delegering, enligt artikel 290 i EUF-fördraget, tydligt och noggrant måste avgränsas i alla grundläggande akter”: Enligt EESK måste dessa inslag göra det möjligt för de nationella parlamenten att till fullo utöva de privilegier och funktioner som de garanteras i EU:s lagstiftningsprocess. |
| --- | --- |

4.3

EESK erinrar om att Europaparlamentet i sin resolution av den 5 maj 2010 om delegering av lagstiftningsbefogenhet lyfte fram delegeringens känsliga karaktär och underströk att ”målen, innehållet, omfattningen och varaktigheten i anslutning till en delegering, enligt artikel 290 i EUF-fördraget, tydligt och noggrant måste avgränsas i alla grundläggande akter”: Enligt EESK måste dessa inslag göra det möjligt för de nationella parlamenten att till fullo utöva de privilegier och funktioner som de garanteras i EU:s lagstiftningsprocess.

| 4.4 | Dessutom anser kommittén att delegering endast bör tillåtas när det är nödvändigt att ”anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt” enligt artikel 290, och att bestämmelserna i artikel 291 i EUF-fördraget ska gälla om det är fråga om rättsakter av rent verkställande art, medan däremot rättsakter som rör ”väsentliga delar av ett område” ska undantas från varje möjlighet till delegering. Dessutom måste begreppet ”icke väsentliga delar” definieras, och det krävs också en noggrann utvärdering av hur mekanismen fungerar. |
| --- | --- |

4.4

Dessutom anser kommittén att delegering endast bör tillåtas när det är nödvändigt att ”anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt” enligt artikel 290, och att bestämmelserna i artikel 291 i EUF-fördraget ska gälla om det är fråga om rättsakter av rent verkställande art, medan däremot rättsakter som rör ”väsentliga delar av ett område” ska undantas från varje möjlighet till delegering. Dessutom måste begreppet ”icke väsentliga delar” definieras, och det krävs också en noggrann utvärdering av hur mekanismen fungerar.

| 4.5 | Kommittén vill åter framhålla sin rekommendation till kommissionen att ta ”större hänsyn till de specifika bestämmelserna i vissa grundläggande rättsakter i samband med anpassning av rättsakterna” (11) och att beakta EU-domstolens tolkning av begreppen ”icke väsentlig åtgärd” och ”kommissionens delegerade befogenheter”. |
| --- | --- |

4.5

Kommittén vill åter framhålla sin rekommendation till kommissionen att ta ”större hänsyn till de specifika bestämmelserna i vissa grundläggande rättsakter i samband med anpassning av rättsakterna” (11) och att beakta EU-domstolens tolkning av begreppen ”icke väsentlig åtgärd” och ”kommissionens delegerade befogenheter”.

11

| 4.6 | Kommittén påpekar att följande är viktigt:






  — | Att Europaparlamentet deltar helt och fullt, med rätt att i ett sista skede avvisa beslutet. |
| --- | --- | --- |

4.6

Kommittén påpekar att följande är viktigt:

—

Att Europaparlamentet deltar helt och fullt, med rätt att i ett sista skede avvisa beslutet.

| — | Att Europaparlamentet och rådet får mer information i denna fråga, både när det gäller kommittéerna och de åtgärder som läggs fram för dem, i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

—

Att Europaparlamentet och rådet får mer information i denna fråga, både när det gäller kommittéerna och de åtgärder som läggs fram för dem, i alla skeden av förfarandet.

| — | Att Europaparlamentets roll förstärks genom ett förfarande för samråd mellan parlamentet och rådet i de fall då parlamentet har yttrat sig negativt. |
| --- | --- |

—

Att Europaparlamentets roll förstärks genom ett förfarande för samråd mellan parlamentet och rådet i de fall då parlamentet har yttrat sig negativt.

| 4.7 | Kommittén upprepar något den tidigare hävdat, det vill säga att ”det kommittéförfarande som endast involverar företrädare för kommissionen och medlemsstaternas regeringar och som [...] är avsett för den förvaltning, rådfrågning eller reglering som härrör från uppföljningen och tillämpningen av rättsakterna, bör vara tydligare och mer begripligt [för alla], och särskilt för dem som berörs av dessa rättsakter” (12). |
| --- | --- |

4.7

Kommittén upprepar något den tidigare hävdat, det vill säga att ”det kommittéförfarande som endast involverar företrädare för kommissionen och medlemsstaternas regeringar och som [...] är avsett för den förvaltning, rådfrågning eller reglering som härrör från uppföljningen och tillämpningen av rättsakterna, bör vara tydligare och mer begripligt [för alla], och särskilt för dem som berörs av dessa rättsakter” (12).

12

| 4.8 | Enligt EESK:s åsikt är det viktigt att regelbundet utvärdera effekterna av tillämpningen av det föreslagna nya regelverket, genom att en rapport om effektiviteten, öppenheten och spridningen av användarvänlig, allmänt tillgänglig information om delegerade gemenskapsrättsakter regelbundet läggs fram för parlamentet, rådet och kommittén, i syfte att möjliggöra en övervakning av detta förfarande, som kombinerar reglering och konkreta genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

4.8

Enligt EESK:s åsikt är det viktigt att regelbundet utvärdera effekterna av tillämpningen av det föreslagna nya regelverket, genom att en rapport om effektiviteten, öppenheten och spridningen av användarvänlig, allmänt tillgänglig information om delegerade gemenskapsrättsakter regelbundet läggs fram för parlamentet, rådet och kommittén, i syfte att möjliggöra en övervakning av detta förfarande, som kombinerar reglering och konkreta genomförandeåtgärder.

| 4.9 | Kommittén erinrar dessutom om att man – även i detta fall – helt och fullt bör tillämpa artikel 8a i Lissabonfördraget, i vilken det föreskrivs att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt och att medborgarna och det civila samhället ska garanteras fullständig tillgång till information. |
| --- | --- |

4.9

Kommittén erinrar dessutom om att man – även i detta fall – helt och fullt bör tillämpa artikel 8a i Lissabonfördraget, i vilken det föreskrivs att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt och att medborgarna och det civila samhället ska garanteras fullständig tillgång till information.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2009) 673 final, 9.12.2009.

1

(2)  Dokument A7-0072/2012.

2

(3)  EUT C 224, 30.8.2008, s. 35.

3

(4)  Beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006).

4

(5)  Beslut 1999/468/EG (EGT L 184, 17.7.1999).

5

(6)  COM(2006) 901 slutlig – 926 slutlig.

6

(7)  EUT C 161, 13.7.2007, s. 45.

7

(8)  EUT C 67, 6.3.2014, s. 104.

8

(9)  Det skulle t.ex. vara välkommet med ytterligare förtydliganden om strykningen i artikel 29 andra stycket led i (”Gemenskapsförfarande för anmälan av allvarliga avvikande händelser och biverkningar samt anmälningsformat”) i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/98/EG av den 27 januari 2003 om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för insamling, kontroll, framställning, förvaring och distribution av humanblod och blodkomponenter.

9

(10)  Se fotnot 8.

10

(11)  Se fotnot 8.

11

(12)  Se fotnot 7.

12

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/52 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/52

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om nya psykoaktiva ämnen”

COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD)

COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD)

(2014/C 177/10)

Föredragande: David Sears

Den 4 oktober 2013, den 7 oktober 2013 och den 8 oktober 2013 beslutade Europeiska kommissionen respektive rådet och Europaparlamentet att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om nya psykoaktiva ämnen”

COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD) – COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD).

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 19 december 2013.

Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari (sammanträdet den 21 januari 2014) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 148 röster för, inga röster emot och 2 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning och rekommendationer

Sammanfattning och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén instämmer i att rådets beslut (1) från 2005 om nya psykoaktiva ämnen måste uppdateras. Kommittén håller med om att det behövs bättre samordnade insatser mellan de berörda EU-organen, en stramare tidsplan för informationsinsamling och möjlighet till en mer detaljerad intern klassificering i ämnen med låga, måttliga eller allvarliga risker. Åtgärder för att begränsa utbudet av dessa ämnen bör följa denna klassificering, genomföras snabbt och vara proportionella. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén instämmer i att rådets beslut (1) från 2005 om nya psykoaktiva ämnen måste uppdateras. Kommittén håller med om att det behövs bättre samordnade insatser mellan de berörda EU-organen, en stramare tidsplan för informationsinsamling och möjlighet till en mer detaljerad intern klassificering i ämnen med låga, måttliga eller allvarliga risker. Åtgärder för att begränsa utbudet av dessa ämnen bör följa denna klassificering, genomföras snabbt och vara proportionella.

1

| 1.2 | EESK noterar också att de uppgifter som legat till grund för konsekvensbedömningen ofta var otillgängliga, att användningen av nya psykoaktiva ämnen varierar inom EU, och att allmänhetens attityder och de politiska reaktionerna är mycket olika. Kommissionen påpekar helt korrekt vad som är politiskt möjligt att uppnå inom ramen för EU-fördraget och de nuvarande finansiella begränsningarna, men den borde gå längre och fastställa vad som verkligen behövs. |
| --- | --- |

1.2

EESK noterar också att de uppgifter som legat till grund för konsekvensbedömningen ofta var otillgängliga, att användningen av nya psykoaktiva ämnen varierar inom EU, och att allmänhetens attityder och de politiska reaktionerna är mycket olika. Kommissionen påpekar helt korrekt vad som är politiskt möjligt att uppnå inom ramen för EU-fördraget och de nuvarande finansiella begränsningarna, men den borde gå längre och fastställa vad som verkligen behövs.

| 1.3 | Kommittén anser att man kan lära sig något av utvecklingen i länder utanför EU, och att detta bör betonas i eventuella framtida konsekvensbedömningar. Under tiden är det viktigt att förbättra och tilldela bättre resurser till datainsamlingen inom EU vad gäller alla faktorer (tillgång till ämnen, försörjningsvägar, ekonomiska möjligheter och sociala behov), kommunikationsvägar (internet och sociala medier) och resultat (mätbara sjukdomar och andra skador). |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser att man kan lära sig något av utvecklingen i länder utanför EU, och att detta bör betonas i eventuella framtida konsekvensbedömningar. Under tiden är det viktigt att förbättra och tilldela bättre resurser till datainsamlingen inom EU vad gäller alla faktorer (tillgång till ämnen, försörjningsvägar, ekonomiska möjligheter och sociala behov), kommunikationsvägar (internet och sociala medier) och resultat (mätbara sjukdomar och andra skador).

| 1.4 | Det finns ett antal tekniska frågor som måste klargöras om förslaget till förordning inte ändras. Dessa behandlas i avsnitt 5 i detta yttrande. Hur bra förordningen lyckas beror på det politiska stödet, tillhandahållandet av uppgifter och medlemsstaternas finansiering. Man måste också komma överens om de praktiska målen. Forskningen måste fortsätta och bästa (och värsta) praxis för tillsyn och behandling måste fastställas. Planerna för och resultaten av EU-finansierade forskningsprogram, såsom eSBIRTes, Orion och ALICE-RAP, bör regelbundet spridas till andra inom samma område och bättre införlivas i konsekvensbedömningar och eventuella efterföljande lagstiftningsförslag. Datainsamlingen, riskbedömningen och kunskapsöverföringen bör fortsätta i realtid via civilsamhällesforumet om narkotika (eller t.ex. via en mer omfattande plattform för nya psykoaktiva ämnen) och involvera alla aktörer, i synnerhet de direkt berörda icke-statliga organisationerna och stödgrupperna. Detta bör omfatta alla nya psykoaktiva ämnen, också dem som redan är kända som separata ämnen, i blandningar eller som tillsatsämnen i andra nya psykoaktiva ämnen. Man bör oftare komma överens med medlemsstaterna om prioriteringar och möjligheter till åtgärder och överväga olika alternativ eller komplement till en gemensam EU-omfattande insats, som begränsas till att minska utbudet. |
| --- | --- |

1.4

Det finns ett antal tekniska frågor som måste klargöras om förslaget till förordning inte ändras. Dessa behandlas i avsnitt 5 i detta yttrande. Hur bra förordningen lyckas beror på det politiska stödet, tillhandahållandet av uppgifter och medlemsstaternas finansiering. Man måste också komma överens om de praktiska målen. Forskningen måste fortsätta och bästa (och värsta) praxis för tillsyn och behandling måste fastställas. Planerna för och resultaten av EU-finansierade forskningsprogram, såsom eSBIRTes, Orion och ALICE-RAP, bör regelbundet spridas till andra inom samma område och bättre införlivas i konsekvensbedömningar och eventuella efterföljande lagstiftningsförslag. Datainsamlingen, riskbedömningen och kunskapsöverföringen bör fortsätta i realtid via civilsamhällesforumet om narkotika (eller t.ex. via en mer omfattande plattform för nya psykoaktiva ämnen) och involvera alla aktörer, i synnerhet de direkt berörda icke-statliga organisationerna och stödgrupperna. Detta bör omfatta alla nya psykoaktiva ämnen, också dem som redan är kända som separata ämnen, i blandningar eller som tillsatsämnen i andra nya psykoaktiva ämnen. Man bör oftare komma överens med medlemsstaterna om prioriteringar och möjligheter till åtgärder och överväga olika alternativ eller komplement till en gemensam EU-omfattande insats, som begränsas till att minska utbudet.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | Ett ämne, vare sig det förekommer naturligt eller har framställts på syntetisk väg för något lagligt eller olagligt ändamål, sägs vara ”psykoaktivt” om det, när det konsumeras av människor i vilket som helst syfte, utöver andra fysikaliska, kemiska, toxikologiska och miljömässiga egenskaper, kan stimulera eller ge funktionsnedsättningar i det centrala nervsystemet, vilket kan leda till hallucinationer och/eller ändringar av de motoriska funktionerna, tankeförmågan, beteendet eller sinnesstämningen. |
| --- | --- |

2.1

Ett ämne, vare sig det förekommer naturligt eller har framställts på syntetisk väg för något lagligt eller olagligt ändamål, sägs vara ”psykoaktivt” om det, när det konsumeras av människor i vilket som helst syfte, utöver andra fysikaliska, kemiska, toxikologiska och miljömässiga egenskaper, kan stimulera eller ge funktionsnedsättningar i det centrala nervsystemet, vilket kan leda till hallucinationer och/eller ändringar av de motoriska funktionerna, tankeförmågan, beteendet eller sinnesstämningen.

| 2.2 | Dessa effekter kan uppfattas som nyttiga om ämnet bereds, ordineras och används under kontrollerade förhållanden som läkemedel för att behandla specifika tillstånd – eller onyttiga och potentiellt eller faktiskt farliga, till och med mycket farliga, om de doseras på egen hand bara för att uppnå de förväntade fördelarna av ovannämnda effekter. Riskerna blir mycket större om ämnena också är beroendeframkallande och om användningen kan utnyttjas ekonomiskt. |
| --- | --- |

2.2

Dessa effekter kan uppfattas som nyttiga om ämnet bereds, ordineras och används under kontrollerade förhållanden som läkemedel för att behandla specifika tillstånd – eller onyttiga och potentiellt eller faktiskt farliga, till och med mycket farliga, om de doseras på egen hand bara för att uppnå de förväntade fördelarna av ovannämnda effekter. Riskerna blir mycket större om ämnena också är beroendeframkallande och om användningen kan utnyttjas ekonomiskt.

| 2.3 | Ämnen såsom morfin, heroin, kokain, ecstacy och cannabis och deras många derivat och prekursorer är därför, tillsammans med en rad andra amfetaminer, barbiturat, bensodiazepiner och andra ”psykedeliska” droger underkastade kontroll (med varierande framgång) genom två FN-konventioner (2) (1961, 1971) och ett protokoll (3) (1972), som genomförts i olika grad på nationell nivå runt om i världen. |
| --- | --- |

2.3

Ämnen såsom morfin, heroin, kokain, ecstacy och cannabis och deras många derivat och prekursorer är därför, tillsammans med en rad andra amfetaminer, barbiturat, bensodiazepiner och andra ”psykedeliska” droger underkastade kontroll (med varierande framgång) genom två FN-konventioner (2) (1961, 1971) och ett protokoll (3) (1972), som genomförts i olika grad på nationell nivå runt om i världen.

2

3

| 2.4 | Alla psykoaktiva ämnen som inte har förts in i förteckningen eller underkastas ovannämnda kontroll beskrivs i EU:s (och en del annan) lagstiftning som ”nya” – oavsett hur länge de har varit kända eller använts för andra, ofta lagliga, ändamål. De benämns ”nya psykoaktiva ämnen” först när det bekräftas (eller misstänks) att de marknadsförs eller sprids enbart för sina psykoaktiva egenskaper för användning av enskilda konsumenter utan medicinsk eller annan övervakning. |
| --- | --- |

2.4

Alla psykoaktiva ämnen som inte har förts in i förteckningen eller underkastas ovannämnda kontroll beskrivs i EU:s (och en del annan) lagstiftning som ”nya” – oavsett hur länge de har varit kända eller använts för andra, ofta lagliga, ändamål. De benämns ”nya psykoaktiva ämnen” först när det bekräftas (eller misstänks) att de marknadsförs eller sprids enbart för sina psykoaktiva egenskaper för användning av enskilda konsumenter utan medicinsk eller annan övervakning.

| 2.5 | Alkohol, tobak och koffein, som i olika doser uppfyller alla ovannämnda kriterier för nya psykoaktiva ämnen och långsiktiga skador, undantas uttryckligen från FN:s och EU:s definitioner. Det är svårare att bortse från dem ”på gatan” eller i akademiska undersökningar, där användning och effekter blandas – och där alkoholens och tobakens hälsoeffekter och sociala effekter långt överträffar effekterna av de flesta nya psykoaktiva ämnen. Forskare och lagstiftare är emellertid inte alltid ense om dessa frågor. Därför behövs det nu så fort som möjligt en gemensamt överenskommen process för att bedöma skador och risker på kvantitativ grund. |
| --- | --- |

2.5

Alkohol, tobak och koffein, som i olika doser uppfyller alla ovannämnda kriterier för nya psykoaktiva ämnen och långsiktiga skador, undantas uttryckligen från FN:s och EU:s definitioner. Det är svårare att bortse från dem ”på gatan” eller i akademiska undersökningar, där användning och effekter blandas – och där alkoholens och tobakens hälsoeffekter och sociala effekter långt överträffar effekterna av de flesta nya psykoaktiva ämnen. Forskare och lagstiftare är emellertid inte alltid ense om dessa frågor. Därför behövs det nu så fort som möjligt en gemensamt överenskommen process för att bedöma skador och risker på kvantitativ grund.

| 2.6 | Man har identifierat mer än 300 nya psykoaktiva ämnen som används (eller har använts) tillfälligt eller långvarigt i EU. Antalet nya anmälningar från medlemsstaterna uppgår för tillfället till omkring 1 per vecka. Eftersom ämnena inte kontrolleras är det inte olagligt att använda dem. De är alltså tillåtna och kan beskrivas som ”lagliga” – med det felaktiga antagandet att de också är ”säkra” eller ”godkända”. I de flesta fall finns för få vetenskapliga data för att bekräfta eller bestrida dessa antaganden. Nya molekyler kan i vissa fall snabbt framställas på syntetisk väg som varianter till ämnen som uttryckligen är förbjudna, och importeras från Kina eller Indien på beställning från organiserade grupper eller enskilda personer i EU. Befintliga molekyler kan också börja användas för annat än lagliga ändamål inom EU. I regel är motivationen att tjäna pengar, andra gånger är den huvudsakliga utmaningen att kringgå lagen. Nationella kontaktpunkter inom Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk (Reitox) ger tidiga varningar och delar information om nya psykoaktiva ämnen som identifierats. |
| --- | --- |

2.6

Man har identifierat mer än 300 nya psykoaktiva ämnen som används (eller har använts) tillfälligt eller långvarigt i EU. Antalet nya anmälningar från medlemsstaterna uppgår för tillfället till omkring 1 per vecka. Eftersom ämnena inte kontrolleras är det inte olagligt att använda dem. De är alltså tillåtna och kan beskrivas som ”lagliga” – med det felaktiga antagandet att de också är ”säkra” eller ”godkända”. I de flesta fall finns för få vetenskapliga data för att bekräfta eller bestrida dessa antaganden. Nya molekyler kan i vissa fall snabbt framställas på syntetisk väg som varianter till ämnen som uttryckligen är förbjudna, och importeras från Kina eller Indien på beställning från organiserade grupper eller enskilda personer i EU. Befintliga molekyler kan också börja användas för annat än lagliga ändamål inom EU. I regel är motivationen att tjäna pengar, andra gånger är den huvudsakliga utmaningen att kringgå lagen. Nationella kontaktpunkter inom Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk (Reitox) ger tidiga varningar och delar information om nya psykoaktiva ämnen som identifierats.

| 2.7 | Nya psykoaktiva ämnen marknadsförs under många icke-systematiska, förkortade och/eller främmande handelsnamn, ofta i blandningar med andra förbjudna, nya eller uteslutna produkter såsom örtprodukter, medicinskt verksamma ämnen, livsmedelstillsatser, tobak, koffein och inaktiva fyllmedel. Innehållet är inte överensstämmande eller kontrollerat och varningar saknas eller finns endast för att möjliggöra försäljning (”får inte användas som livsmedel”). Märkningen kan vara avsiktligt vilseledande (”badsalt” eller ”rökelse” för produkter som sannolikt är avsedda att inhaleras, rökas eller injiceras). |
| --- | --- |

2.7

Nya psykoaktiva ämnen marknadsförs under många icke-systematiska, förkortade och/eller främmande handelsnamn, ofta i blandningar med andra förbjudna, nya eller uteslutna produkter såsom örtprodukter, medicinskt verksamma ämnen, livsmedelstillsatser, tobak, koffein och inaktiva fyllmedel. Innehållet är inte överensstämmande eller kontrollerat och varningar saknas eller finns endast för att möjliggöra försäljning (”får inte användas som livsmedel”). Märkningen kan vara avsiktligt vilseledande (”badsalt” eller ”rökelse” för produkter som sannolikt är avsedda att inhaleras, rökas eller injiceras).

| 2.8 | Försäljningen sker genom specialiserade handlare eller kommersiella försäljningsställen (s.k. ”head shops”, ”smart shops” eller ”smoke shops” tillsammans med tobakstillbehör) och på internet (där man kan köpa med kreditkort, läsa bedömningar om produkter och leverantörer och få snabb hemleverans). Anonyma webbplatser är ett särskilt problem. Priserna per dos är ofta låga jämfört med olaglig narkotika. Sociala medier bidrar till att nya trender stärks och erfarenheter sprids. Användningen (av lagliga droger, klubbdroger, partydroger eller rekreationsdroger/syntetiska droger) varierar kraftigt i EU och tycks växa långsamt. Användningen rapporteras vara över genomsnittet i Irland, Polen, Lettland och Storbritannien. Antalet personer som tas in på sjukhus som en direkt följd av användningen av sådana droger är fortfarande relativt låg (vilket, i brist på tillförlitliga uppgifter, möjligtvis kan vara en verklig indikator på de verkliga skadorna). |
| --- | --- |

2.8

Försäljningen sker genom specialiserade handlare eller kommersiella försäljningsställen (s.k. ”head shops”, ”smart shops” eller ”smoke shops” tillsammans med tobakstillbehör) och på internet (där man kan köpa med kreditkort, läsa bedömningar om produkter och leverantörer och få snabb hemleverans). Anonyma webbplatser är ett särskilt problem. Priserna per dos är ofta låga jämfört med olaglig narkotika. Sociala medier bidrar till att nya trender stärks och erfarenheter sprids. Användningen (av lagliga droger, klubbdroger, partydroger eller rekreationsdroger/syntetiska droger) varierar kraftigt i EU och tycks växa långsamt. Användningen rapporteras vara över genomsnittet i Irland, Polen, Lettland och Storbritannien. Antalet personer som tas in på sjukhus som en direkt följd av användningen av sådana droger är fortfarande relativt låg (vilket, i brist på tillförlitliga uppgifter, möjligtvis kan vara en verklig indikator på de verkliga skadorna).

| 2.9 | I enlighet med ovannämnda och jämfört med personer som regelbundet använder och är beroende av olagliga droger har användare av nya psykoaktiva ämnen (i synnerhet i Storbritannien, där datainsamlingen också är omfattande) hittills tenderat att vara unga, relativt välbeställda och icke-kriminella personer som med större sannolikhet söker behandling om nödvändigt. Eftersom de fortfarande är integrerade i familje- och arbetslivet är deras chanser till återhämtning i allmänhet goda. När det inträffar olyckor eller dödsfall betraktas de ofta som oväntade personliga tragedier, och de får ofta stor uppmärksamhet i medierna, och därför också på politiskt plan, av samma orsaker. |
| --- | --- |

2.9

I enlighet med ovannämnda och jämfört med personer som regelbundet använder och är beroende av olagliga droger har användare av nya psykoaktiva ämnen (i synnerhet i Storbritannien, där datainsamlingen också är omfattande) hittills tenderat att vara unga, relativt välbeställda och icke-kriminella personer som med större sannolikhet söker behandling om nödvändigt. Eftersom de fortfarande är integrerade i familje- och arbetslivet är deras chanser till återhämtning i allmänhet goda. När det inträffar olyckor eller dödsfall betraktas de ofta som oväntade personliga tragedier, och de får ofta stor uppmärksamhet i medierna, och därför också på politiskt plan, av samma orsaker.

| 2.10 | Mot bakgrund av ovanstående är det knappast överraskande att allmänhetens attityder och de politiska attityderna i EU:s medlemsstater och i hela världen varierar kraftigt när det gäller övervakning av nya psykoaktiva ämnen. Uruguay har nyligen legaliserat cannabis. Nya Zeeland kommer att tillåta ”acceptabla” och kvalitetskontrollerade nya psykoaktiva ämnen med små risker. Irland har drastiskt minskat antalet försäljningsställen och Nederländerna och Kanada överväger att göra det samma. Storbritannien har traditionellt sett föredragit att förbjuda produkter, var för sig eller i grupper, men tittar nu på alternativa strategier. Belgien planerar att förbjuda grupper av produkter. Insatser har gjorts för att begränsa internethandeln med olagliga droger via anonyma webbplatser. Den lagliga försäljningen kommer sannolikt dock att öka. |
| --- | --- |

2.10

Mot bakgrund av ovanstående är det knappast överraskande att allmänhetens attityder och de politiska attityderna i EU:s medlemsstater och i hela världen varierar kraftigt när det gäller övervakning av nya psykoaktiva ämnen. Uruguay har nyligen legaliserat cannabis. Nya Zeeland kommer att tillåta ”acceptabla” och kvalitetskontrollerade nya psykoaktiva ämnen med små risker. Irland har drastiskt minskat antalet försäljningsställen och Nederländerna och Kanada överväger att göra det samma. Storbritannien har traditionellt sett föredragit att förbjuda produkter, var för sig eller i grupper, men tittar nu på alternativa strategier. Belgien planerar att förbjuda grupper av produkter. Insatser har gjorts för att begränsa internethandeln med olagliga droger via anonyma webbplatser. Den lagliga försäljningen kommer sannolikt dock att öka.

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag

Sammanfattning av kommissionens förslag

| 3.1 | Genom rådets beslut (4) från 2005 infördes en ram för informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen. Beslutet har visat sig vara svårt att tillämpa, med begränsad mängd insamlad information, dåligt kategoriserade risker och få möjligheter till inskränkande åtgärder. År 2011 uppmanade rådet kommissionen att uppdatera beslutet. |
| --- | --- |

3.1

Genom rådets beslut (4) från 2005 infördes en ram för informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen. Beslutet har visat sig vara svårt att tillämpa, med begränsad mängd insamlad information, dåligt kategoriserade risker och få möjligheter till inskränkande åtgärder. År 2011 uppmanade rådet kommissionen att uppdatera beslutet.

4

| 3.2 | I detta förslag fastställs åtgärder som anses nödvändiga, bland annat ett förslag till direktiv om ändring av rådets rambeslut (5) om minimibestämmelser för narkotikahandel. Förslaget utvidgar definitionen av ”narkotika” till att omfatta nya psykoaktiva ämnen som medför allvarliga hälsomässiga, sociala och säkerhetsmässiga risker och är föremål för permanenta marknadsbegränsningar i EU, så att de placeras under samma kategori som ämnen som redan regleras av FN:s relevanta konventioner och protokoll. |
| --- | --- |

3.2

I detta förslag fastställs åtgärder som anses nödvändiga, bland annat ett förslag till direktiv om ändring av rådets rambeslut (5) om minimibestämmelser för narkotikahandel. Förslaget utvidgar definitionen av ”narkotika” till att omfatta nya psykoaktiva ämnen som medför allvarliga hälsomässiga, sociala och säkerhetsmässiga risker och är föremål för permanenta marknadsbegränsningar i EU, så att de placeras under samma kategori som ämnen som redan regleras av FN:s relevanta konventioner och protokoll.

5

| 3.3 | Förslaget till förordning, som särskilt fokuserar på nya psykoaktiva ämnen, åtföljs av en intern konsekvensbedömning som betonar skillnaderna i fråga om tillgång till uppgifter, faktisk användning, hälsokostnader och offentliga och nationella åtgärder i hela EU. Om inga uppgifter finns tillgängliga ges en uppskattning. Olika politiska åtgärder utvärderas mot bakgrund av hur effektiva de är när det gäller att uppnå målen, mot bakgrund av deras ekonomiska, finansiella och sociala konsekvenser samt proportionaliteten och i vilken grad de godtas av berörda aktörer. |
| --- | --- |

3.3

Förslaget till förordning, som särskilt fokuserar på nya psykoaktiva ämnen, åtföljs av en intern konsekvensbedömning som betonar skillnaderna i fråga om tillgång till uppgifter, faktisk användning, hälsokostnader och offentliga och nationella åtgärder i hela EU. Om inga uppgifter finns tillgängliga ges en uppskattning. Olika politiska åtgärder utvärderas mot bakgrund av hur effektiva de är när det gäller att uppnå målen, mot bakgrund av deras ekonomiska, finansiella och sociala konsekvenser samt proportionaliteten och i vilken grad de godtas av berörda aktörer.

| 3.4 | Förslaget grundar sig på artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som ska säkerställa en välfungerande inre marknad med en hög nivå av hälsa, säkerhet och konsumentskydd. Förslaget syftar till att förkorta reaktionstiden på EU-nivå, ge möjlighet till riktade och lämpliga lösningar, hantera problemen med dubbla användningsområden och bristande säkerhet för lagliga aktörer och att koppla marknaden för nya psykoaktiva ämnen till den mer omfattande inre marknaden. |
| --- | --- |

3.4

Förslaget grundar sig på artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som ska säkerställa en välfungerande inre marknad med en hög nivå av hälsa, säkerhet och konsumentskydd. Förslaget syftar till att förkorta reaktionstiden på EU-nivå, ge möjlighet till riktade och lämpliga lösningar, hantera problemen med dubbla användningsområden och bristande säkerhet för lagliga aktörer och att koppla marknaden för nya psykoaktiva ämnen till den mer omfattande inre marknaden.

| 3.5 | I förslaget fastställs en tidsram för insamling av uppgifter till en gemensam rapport från kommissionen, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN), Europol och andra involverade EU-byråer (för läkemedel, kemikalier och livsmedelssäkerhet) som bygger på tidiga varningar från medlemsstaterna om nya psykoaktiva ämnen som nyligen identifierats. |
| --- | --- |

3.5

I förslaget fastställs en tidsram för insamling av uppgifter till en gemensam rapport från kommissionen, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN), Europol och andra involverade EU-byråer (för läkemedel, kemikalier och livsmedelssäkerhet) som bygger på tidiga varningar från medlemsstaterna om nya psykoaktiva ämnen som nyligen identifierats.

| 3.6 | Rapporten kan leda till en formell riskbedömning som utförs av ECNN och som skulle tjäna som underlag för kommissionens insatser. Det föreslås kriterier för att skilja mellan låga, måttliga och allvarliga hälsomässiga, sociala och säkerhetsmässiga risker. Om risken anses vara låg kommer inga åtgärder att vidtas. Om risken är måttlig eller allvarlig kan kommissionen införa ett tillfälligt eller permanent förbud mot försäljning av särskilda nya psykoaktiva ämnen och, i särskilda fall, mot produktionen, distributionen, importen och exporten av dessa. |
| --- | --- |

3.6

Rapporten kan leda till en formell riskbedömning som utförs av ECNN och som skulle tjäna som underlag för kommissionens insatser. Det föreslås kriterier för att skilja mellan låga, måttliga och allvarliga hälsomässiga, sociala och säkerhetsmässiga risker. Om risken anses vara låg kommer inga åtgärder att vidtas. Om risken är måttlig eller allvarlig kan kommissionen införa ett tillfälligt eller permanent förbud mot försäljning av särskilda nya psykoaktiva ämnen och, i särskilda fall, mot produktionen, distributionen, importen och exporten av dessa.

| 3.7 | Enligt förslaget ska man kunna omvärdera risknivån om det framkommer ny information och man ska regelbundet rapportera och bedöma förordningens genomförande, tillämpning och effektivitet. Forskningen och analyserna kommer att fortsätta. Medlemsstaterna kommer att vara skyldiga att fastställa nödvändiga förvaltningsrättsliga påföljder för att övervaka att marknadsbegränsningarna följs samt se till att dessa påföljder är ändamålsenliga, proportionerliga och avskräckande. Förslaget beskrivs inte ha några direkta konsekvenser för EU:s budget. |
| --- | --- |

3.7

Enligt förslaget ska man kunna omvärdera risknivån om det framkommer ny information och man ska regelbundet rapportera och bedöma förordningens genomförande, tillämpning och effektivitet. Forskningen och analyserna kommer att fortsätta. Medlemsstaterna kommer att vara skyldiga att fastställa nödvändiga förvaltningsrättsliga påföljder för att övervaka att marknadsbegränsningarna följs samt se till att dessa påföljder är ändamålsenliga, proportionerliga och avskräckande. Förslaget beskrivs inte ha några direkta konsekvenser för EU:s budget.

| 3.8 | Förordningen träder i kraft 20 dagar efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och är bindande i alla medlemsstater. Rådets ursprungliga beslut (6) kommer att upphävas och ersättas. |
| --- | --- |

3.8

Förordningen träder i kraft 20 dagar efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och är bindande i alla medlemsstater. Rådets ursprungliga beslut (6) kommer att upphävas och ersättas.

6

4.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnade kommissionens meddelande från 2011 om ”Kraftfullare europeiska insatser mot narkotika” och förslaget till en förordning om narkotikaprekursorer från 2012. Kommittén såg fram emot förslag om ”nya psykoaktiva ämnen” och föreslog övergripande riktlinjer för effektiva åtgärder på EU-nivå och medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

4.1

EESK välkomnade kommissionens meddelande från 2011 om ”Kraftfullare europeiska insatser mot narkotika” och förslaget till en förordning om narkotikaprekursorer från 2012. Kommittén såg fram emot förslag om ”nya psykoaktiva ämnen” och föreslog övergripande riktlinjer för effektiva åtgärder på EU-nivå och medlemsstatsnivå.

| 4.2 | När det gäller narkotikaprekursorer betonades särskilt i hur hög grad de berörda parterna (kommissionen och ett begränsat antal lagliga tillverkare, handlare och slutanvändare) hade efterlevt kraven i artikel 12 i FN:s konvention från 1988 (7) i fråga om att samarbeta för att uppnå de eftersträvade målen. I detta särskilda fall, särskilt när det gäller avledning av små mängder ättiksyraanhydrid i syfte att framställa heroin, kunde dessa definieras ganska exakt. |
| --- | --- |

4.2

När det gäller narkotikaprekursorer betonades särskilt i hur hög grad de berörda parterna (kommissionen och ett begränsat antal lagliga tillverkare, handlare och slutanvändare) hade efterlevt kraven i artikel 12 i FN:s konvention från 1988 (7) i fråga om att samarbeta för att uppnå de eftersträvade målen. I detta särskilda fall, särskilt när det gäller avledning av små mängder ättiksyraanhydrid i syfte att framställa heroin, kunde dessa definieras ganska exakt.

7

| 4.3 | Detta är ännu inte fallet för nya psykoaktiva ämnen, där situationen när det gäller den verkliga användningen och de offentliga och politiska åtgärderna varierar kraftigt mellan medlemsstaterna och globalt. Viktiga data blir ofta inte insamlade och sammanställda, personliga tragedier får medieuppmärksamhet och politiska åtgärder har inte alltid stöd i, och går ibland direkt emot, vetenskapliga och professionella råd. Andra störfaktorer, bland annat den långt mer utbredda och skadliga användningen av alkohol och tobak, anses vara för känsliga för att införlivas i en gemensam regleringsstrategi. Dessutom finns en tydlig generationsklyfta när det gäller marknadsföring på internet och de sociala mediernas roll för den personliga uppfattningen, risktagandet och den rekreationella konsumtionen av psykoaktiva ämnen, såväl gamla som nya. |
| --- | --- |

4.3

Detta är ännu inte fallet för nya psykoaktiva ämnen, där situationen när det gäller den verkliga användningen och de offentliga och politiska åtgärderna varierar kraftigt mellan medlemsstaterna och globalt. Viktiga data blir ofta inte insamlade och sammanställda, personliga tragedier får medieuppmärksamhet och politiska åtgärder har inte alltid stöd i, och går ibland direkt emot, vetenskapliga och professionella råd. Andra störfaktorer, bland annat den långt mer utbredda och skadliga användningen av alkohol och tobak, anses vara för känsliga för att införlivas i en gemensam regleringsstrategi. Dessutom finns en tydlig generationsklyfta när det gäller marknadsföring på internet och de sociala mediernas roll för den personliga uppfattningen, risktagandet och den rekreationella konsumtionen av psykoaktiva ämnen, såväl gamla som nya.

| 4.4 | I detta uppenbarligen mycket svåra läge för dem som försöker hantera nya psykoaktiva ämnen tycks två kommentarer från EESK:s tidigare yttranden vara särskilt relevanta, nämligen: ”staten [får] inte [...] orsaka större skador och risker än dem den ska skydda mot” (8), och, som när det gäller många andra lagstiftningsrelaterade frågor, ”De politiska strategierna bör bygga på uppgifter och fakta – inte tvärtom.” (9) Det kan vara lättare sagt än gjort. |
| --- | --- |

4.4

I detta uppenbarligen mycket svåra läge för dem som försöker hantera nya psykoaktiva ämnen tycks två kommentarer från EESK:s tidigare yttranden vara särskilt relevanta, nämligen: ”staten [får] inte [...] orsaka större skador och risker än dem den ska skydda mot” (8), och, som när det gäller många andra lagstiftningsrelaterade frågor, ”De politiska strategierna bör bygga på uppgifter och fakta – inte tvärtom.” (9) Det kan vara lättare sagt än gjort.

8

9

| 4.5 | Problemet med de aktuella förslagen är inte att de kommer att orsaka skada, utan snarare att de inte kommer att vara tillräckligt effektiva – och att de kan fördröja antagandet av sådana bredare samhällsövergripande och tvärvetenskapliga strategier som bygger på fakta och som behövs för att nå en överenskommelse om såväl den nuvarande situationen som långsiktiga mål för särskilda befolkningsgrupper. Om denna överenskommelse inte kan nås på förhand och man inte får något politiskt och finansiellt stöd, bör detta erkännas i alla lagstiftningsförslag på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.5

Problemet med de aktuella förslagen är inte att de kommer att orsaka skada, utan snarare att de inte kommer att vara tillräckligt effektiva – och att de kan fördröja antagandet av sådana bredare samhällsövergripande och tvärvetenskapliga strategier som bygger på fakta och som behövs för att nå en överenskommelse om såväl den nuvarande situationen som långsiktiga mål för särskilda befolkningsgrupper. Om denna överenskommelse inte kan nås på förhand och man inte får något politiskt och finansiellt stöd, bör detta erkännas i alla lagstiftningsförslag på EU-nivå.

| 4.6 | EESK konstaterar att förslaget har andra mål, bland annat att ta itu med problemen med dubbla användningsområden, avledningen av lagliga substanser inom EU och bristen på säkerhet för ”lagliga aktörer”. Dessa kvantifieras dock inte i konsekvensbedömningen och får föga uppmärksamhet i förslaget. Andra möjligheter att fylla de luckor som annan lagstiftning har lämnat granskas inte alls. Därför är det svårt att bedöma om den rättsliga grund som valts (artikel 114 i EUF-fördraget) är lämplig eller inte. Statistiska data om de 300 ämnen som hittills registrerats skulle kunna användas för att förtydliga denna och andra punkter. |
| --- | --- |

4.6

EESK konstaterar att förslaget har andra mål, bland annat att ta itu med problemen med dubbla användningsområden, avledningen av lagliga substanser inom EU och bristen på säkerhet för ”lagliga aktörer”. Dessa kvantifieras dock inte i konsekvensbedömningen och får föga uppmärksamhet i förslaget. Andra möjligheter att fylla de luckor som annan lagstiftning har lämnat granskas inte alls. Därför är det svårt att bedöma om den rättsliga grund som valts (artikel 114 i EUF-fördraget) är lämplig eller inte. Statistiska data om de 300 ämnen som hittills registrerats skulle kunna användas för att förtydliga denna och andra punkter.

| 4.7 | Kommittén är övertygad om, och har upprepade gånger påpekat, att reglering av utbudet bara är en del av lösningen – och i sig själv knappast tillräcklig för att skapa nyttiga eller mätbara resultat. Man måste ägna större uppmärksamhet åt att förstå efterfrågan och föreslå bättre sätt för att säkerställa att den kan mötas med så låga risker som möjligt. Som alltid kan risker aldrig helt undvikas, men de kan minskas märkbart. Bättre data som sprids effektivare skulle hjälpa. |
| --- | --- |

4.7

Kommittén är övertygad om, och har upprepade gånger påpekat, att reglering av utbudet bara är en del av lösningen – och i sig själv knappast tillräcklig för att skapa nyttiga eller mätbara resultat. Man måste ägna större uppmärksamhet åt att förstå efterfrågan och föreslå bättre sätt för att säkerställa att den kan mötas med så låga risker som möjligt. Som alltid kan risker aldrig helt undvikas, men de kan minskas märkbart. Bättre data som sprids effektivare skulle hjälpa.

| 4.8 | EESK noterar också att när straffrättsliga påföljder tillämpas måste dessa begränsas till dem som strävar efter ekonomisk vinst från försäljning av ämnen som redan är förbjudna eller sannolikt kommer att orsaka allvarliga hälsoskador för människor. Detta gäller i synnerhet nya psykoaktiva ämnen vars risker för närvarande ser ut att vara lägre än för ”gamla” eller uteslutna psykoaktiva ämnen. I sådana fall skulle ett fängelsestraff för användare vara det värsta resultatet på personligt och samhälleligt plan, eftersom de oundvikligen skulle komma i kontakt med ”gamla” psykoaktiva ämnen. Detta bör framgå tydligt av förslaget, om man vill att åtgärderna ska vara trovärdiga för de berörda befolkningsgrupperna i EU, särskilt direkt berörda unga människor. |
| --- | --- |

4.8

EESK noterar också att när straffrättsliga påföljder tillämpas måste dessa begränsas till dem som strävar efter ekonomisk vinst från försäljning av ämnen som redan är förbjudna eller sannolikt kommer att orsaka allvarliga hälsoskador för människor. Detta gäller i synnerhet nya psykoaktiva ämnen vars risker för närvarande ser ut att vara lägre än för ”gamla” eller uteslutna psykoaktiva ämnen. I sådana fall skulle ett fängelsestraff för användare vara det värsta resultatet på personligt och samhälleligt plan, eftersom de oundvikligen skulle komma i kontakt med ”gamla” psykoaktiva ämnen. Detta bör framgå tydligt av förslaget, om man vill att åtgärderna ska vara trovärdiga för de berörda befolkningsgrupperna i EU, särskilt direkt berörda unga människor.

5.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 5.1 | I förslaget finns definitioner på några men inte alla av de centrala termer som används. Det förklaras dock inte hur de ska användas på denna ovanligt strukturerade, snabbväxande, delvis lagliga, delvis olagliga, delvis öppna, delvis reglerade marknad för produkter som huvudsakligen tillverkas utanför EU. Termen ”ekonomisk aktör” definieras inte, och det kan alltså handla om både lagliga aktörer (handlare som säljer nya psykoaktiva ämnen direkt eller genom en ”head shop” eller internet) och olagliga aktörer (säljare av olaglig narkotika). Vad innebär ”tillhandahållande på marknaden” i fråga om försäljning via internet av produkter från hela världen? Varför måste en ”blandning” uteslutande bestå av två eller flera nya psykoaktiva ämnen och inte t.ex. ett nytt psykoaktivt ämne plus olika mängder tobak, koffein, örter eller fyllmedel? Skulle det vara bättre att fokusera på ”användare” i betydelsen ”personer som konsumerar nya psykoaktiva ämnen utan medicinsk övervakning” än på den bredare gruppen ”konsumenter” (”personer som handlar för ändamål som inte omfattas av deras näringsverksamhet, affärsverksamhet eller yrkesverksamhet”), som ofta inte påverkas av denna aktivitet? Om förslaget ska vara proaktivt och inte reaktivt, borde det inte fokusera också på nya psykoaktiva ämnen som ”på basis av vetenskaplig bedömning rimligen kan förväntas uppstå”? En kritisk punkt är varför bevisbördan övergått från leverantörer, som borde åläggas att visa att deras produkter har ”låga risker”, till ECNN och kommissionen, vilket kan uppfattas som att de godkänner produkterna. |
| --- | --- |

5.1

I förslaget finns definitioner på några men inte alla av de centrala termer som används. Det förklaras dock inte hur de ska användas på denna ovanligt strukturerade, snabbväxande, delvis lagliga, delvis olagliga, delvis öppna, delvis reglerade marknad för produkter som huvudsakligen tillverkas utanför EU. Termen ”ekonomisk aktör” definieras inte, och det kan alltså handla om både lagliga aktörer (handlare som säljer nya psykoaktiva ämnen direkt eller genom en ”head shop” eller internet) och olagliga aktörer (säljare av olaglig narkotika). Vad innebär ”tillhandahållande på marknaden” i fråga om försäljning via internet av produkter från hela världen? Varför måste en ”blandning” uteslutande bestå av två eller flera nya psykoaktiva ämnen och inte t.ex. ett nytt psykoaktivt ämne plus olika mängder tobak, koffein, örter eller fyllmedel? Skulle det vara bättre att fokusera på ”användare” i betydelsen ”personer som konsumerar nya psykoaktiva ämnen utan medicinsk övervakning” än på den bredare gruppen ”konsumenter” (”personer som handlar för ändamål som inte omfattas av deras näringsverksamhet, affärsverksamhet eller yrkesverksamhet”), som ofta inte påverkas av denna aktivitet? Om förslaget ska vara proaktivt och inte reaktivt, borde det inte fokusera också på nya psykoaktiva ämnen som ”på basis av vetenskaplig bedömning rimligen kan förväntas uppstå”? En kritisk punkt är varför bevisbördan övergått från leverantörer, som borde åläggas att visa att deras produkter har ”låga risker”, till ECNN och kommissionen, vilket kan uppfattas som att de godkänner produkterna.

| 5.2 | Definitionen av nya psykoaktiva ämnen skulle också kunna förtydligas. Kanske kunde man i stället för ”nya”, som bara används i relation till befintliga FN-konventioner, skriva ”anmälda inom ramen för detta EU-förslag”. Eftersom ämnen inte testas (och inte heller kan eller bör testas) systematiskt för sina psykoaktiva egenskaper inom ramen för Reach eller annan lagstiftning om ämnen, finns det begränsad information om hur många molekyler som småningom uppvisar (eller kan marknadsföras som att de uppvisar) dessa effekter i varierande grad. Eftersom termen ”psykoaktiva ämnen” endast gäller när effekterna upplevs av människor är begränsningarna med djurförsök uppenbara. |
| --- | --- |

5.2

Definitionen av nya psykoaktiva ämnen skulle också kunna förtydligas. Kanske kunde man i stället för ”nya”, som bara används i relation till befintliga FN-konventioner, skriva ”anmälda inom ramen för detta EU-förslag”. Eftersom ämnen inte testas (och inte heller kan eller bör testas) systematiskt för sina psykoaktiva egenskaper inom ramen för Reach eller annan lagstiftning om ämnen, finns det begränsad information om hur många molekyler som småningom uppvisar (eller kan marknadsföras som att de uppvisar) dessa effekter i varierande grad. Eftersom termen ”psykoaktiva ämnen” endast gäller när effekterna upplevs av människor är begränsningarna med djurförsök uppenbara.

| 5.3 | EESK noterar med viss oro att förslaget fokuserar på enskilda ämnen i stället för på de blandningar som marknadsförs i stor utsträckning. Det fastställs en tidsplan för byråerna att agera – men inte för kommissionen för att inleda varken den gemensamma rapporten eller riskbedömningen. Processen inleds om ”flera” medlemsstater har identifierat samma nya psykoaktiva ämne. Varför räcker inte bara en medlemsstat, om den är hårt drabbad? Hur många är ”flera”? Det är oklart hur kommissionen kommer att fatta beslut i den (sannolika) avsaknaden av ytterligare information från byråerna, och än mer kritiskt, avsaknaden av politiska bidrag från medlemsstaterna. Det föreskrivs inga åtgärder i annan lagstiftning på EU-nivå eller medlemsstatsnivå, t.ex. lagstiftning om varumärkning, lagar om försäljning av varor, allmänt konsumentskydd eller annan lagstiftning om hälsa och säkerhet när det gäller kemikalier, läkemedel och livsmedel. Om ”head shops” tillåts fortsätta sin verksamhet bör de fullt ut efterleva gällande konsumentskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

5.3

EESK noterar med viss oro att förslaget fokuserar på enskilda ämnen i stället för på de blandningar som marknadsförs i stor utsträckning. Det fastställs en tidsplan för byråerna att agera – men inte för kommissionen för att inleda varken den gemensamma rapporten eller riskbedömningen. Processen inleds om ”flera” medlemsstater har identifierat samma nya psykoaktiva ämne. Varför räcker inte bara en medlemsstat, om den är hårt drabbad? Hur många är ”flera”? Det är oklart hur kommissionen kommer att fatta beslut i den (sannolika) avsaknaden av ytterligare information från byråerna, och än mer kritiskt, avsaknaden av politiska bidrag från medlemsstaterna. Det föreskrivs inga åtgärder i annan lagstiftning på EU-nivå eller medlemsstatsnivå, t.ex. lagstiftning om varumärkning, lagar om försäljning av varor, allmänt konsumentskydd eller annan lagstiftning om hälsa och säkerhet när det gäller kemikalier, läkemedel och livsmedel. Om ”head shops” tillåts fortsätta sin verksamhet bör de fullt ut efterleva gällande konsumentskyddslagstiftning.

| 5.4 | Kommittén är särskilt bekymrad över bristen på ytterligare medel för detta arbete. Om det kan utföras med befintliga budgetar, varför följer man inte dessa förfaranden redan nu? Kan man uppnå betydande resultat utan sådan finansiering? Är en förordning (riktad till medlemsstaterna) väsentlig för att fastställa hur de olika EU-organen ska samspela – eller kan dessa interna processer ändras snabbare i samförstånd mot bakgrund av erfarenheterna? |
| --- | --- |

5.4

Kommittén är särskilt bekymrad över bristen på ytterligare medel för detta arbete. Om det kan utföras med befintliga budgetar, varför följer man inte dessa förfaranden redan nu? Kan man uppnå betydande resultat utan sådan finansiering? Är en förordning (riktad till medlemsstaterna) väsentlig för att fastställa hur de olika EU-organen ska samspela – eller kan dessa interna processer ändras snabbare i samförstånd mot bakgrund av erfarenheterna?

| 5.5 | Kommittén konstaterar att den konsekvensbedömning som förslaget bygger på saknar jämförbara uppgifter från alla medlemsstater om användningen, effekterna och hälsokostnaderna av nya psykoaktiva ämnen. Om man kunde bevisa att de är allmänna och betydande skulle EU-organen kunna erbjuda en kostnadseffektiv lösning. Kommittén är bekymrad över att förslaget inte fastställer minimistandarder för rapportering, vilket skulle betyda ett bättre erkännande av och stöd för de i hög grad frivilliga nationella kontaktpunkter som tillhandahåller viktiga data via ”Reitox”. |
| --- | --- |

5.5

Kommittén konstaterar att den konsekvensbedömning som förslaget bygger på saknar jämförbara uppgifter från alla medlemsstater om användningen, effekterna och hälsokostnaderna av nya psykoaktiva ämnen. Om man kunde bevisa att de är allmänna och betydande skulle EU-organen kunna erbjuda en kostnadseffektiv lösning. Kommittén är bekymrad över att förslaget inte fastställer minimistandarder för rapportering, vilket skulle betyda ett bättre erkännande av och stöd för de i hög grad frivilliga nationella kontaktpunkter som tillhandahåller viktiga data via ”Reitox”.

| 5.6 | EESK håller med om att nya psykoaktiva ämnen bör klassificeras internt på grundval av på förhand avtalade kriterier i ämnen som medför låga, måttliga eller allvarliga risker, enligt tillgänglig information. Detta får dock inte uppfattas som ett godkännande av laglig eller säker försäljning, vilket bör framgå av alla offentligt tillgängliga register. Med tanke på bristen på tillgängliga data och svårigheterna med en kvantitativ riskbedömning bör man förvänta sig en ny klassificering på basis av ytterligare bevisning. |
| --- | --- |

5.6

EESK håller med om att nya psykoaktiva ämnen bör klassificeras internt på grundval av på förhand avtalade kriterier i ämnen som medför låga, måttliga eller allvarliga risker, enligt tillgänglig information. Detta får dock inte uppfattas som ett godkännande av laglig eller säker försäljning, vilket bör framgå av alla offentligt tillgängliga register. Med tanke på bristen på tillgängliga data och svårigheterna med en kvantitativ riskbedömning bör man förvänta sig en ny klassificering på basis av ytterligare bevisning.

| 5.7 | EESK instämmer också i ECNN:s gällande anvisningar om riskbedömning av nya psykoaktiva ämnen, där det framgår att ”gamla” eller uteslutna men allmänt använda och mer kända psykoaktiva ämnen bör inkluderas som markörer på samma skala – inklusive t.ex. heroin, kokain, cannabis, ecstasy, alkohol och tobak. Om detta inte är möjligt med tanke på all tillgänglig information så ska det inte heller göras för nya psykoaktiva ämnen, om vilka informationen är liten, ofullständig och ofta motstridig. Nya psykoaktiva ämnen som nyligen börjat marknadsföras kan ha få sociala, kriminella eller miljömässiga effekter men kan ändå utgöra en allvarlig risk för människors hälsa, om de används på detta sätt. |
| --- | --- |

5.7

EESK instämmer också i ECNN:s gällande anvisningar om riskbedömning av nya psykoaktiva ämnen, där det framgår att ”gamla” eller uteslutna men allmänt använda och mer kända psykoaktiva ämnen bör inkluderas som markörer på samma skala – inklusive t.ex. heroin, kokain, cannabis, ecstasy, alkohol och tobak. Om detta inte är möjligt med tanke på all tillgänglig information så ska det inte heller göras för nya psykoaktiva ämnen, om vilka informationen är liten, ofullständig och ofta motstridig. Nya psykoaktiva ämnen som nyligen börjat marknadsföras kan ha få sociala, kriminella eller miljömässiga effekter men kan ändå utgöra en allvarlig risk för människors hälsa, om de används på detta sätt.

| 5.8 | EESK anser att detta mer övergripande tillvägagångssätt när det gäller beroende och narkotikamissbruk också kan leda till bättre finansierade förebyggande strategier och behandlingsmetoder på nationell nivå. Att förstå olika åldersgruppers (10–18, 18–25 och 25+) beteenden och attityder kommer att vara viktigt. Den roll som sociala medier och onlinetjänster för marknadsföring och rådgivning spelar när det gäller att skapa trender eller sprida varningar är redan betydande och kommer mer och mer att dominera det personliga beslutsfattandet inom detta område. Projekt för att övervaka detta bör uppmuntras och finansieras fullt ut. Ett ordentligt skydd av hälsan bör ges företräde framför rättvisa och den inre marknaden. |
| --- | --- |

5.8

EESK anser att detta mer övergripande tillvägagångssätt när det gäller beroende och narkotikamissbruk också kan leda till bättre finansierade förebyggande strategier och behandlingsmetoder på nationell nivå. Att förstå olika åldersgruppers (10–18, 18–25 och 25+) beteenden och attityder kommer att vara viktigt. Den roll som sociala medier och onlinetjänster för marknadsföring och rådgivning spelar när det gäller att skapa trender eller sprida varningar är redan betydande och kommer mer och mer att dominera det personliga beslutsfattandet inom detta område. Projekt för att övervaka detta bör uppmuntras och finansieras fullt ut. Ett ordentligt skydd av hälsan bör ges företräde framför rättvisa och den inre marknaden.

| 5.9 | EESK erkänner att det i sinom tid kan komma att behövas lagstiftning på detta område, men behovet och utformningen av den är långt ifrån tydlig. Medlemsstaterna uppfattar problemen på olika sätt, föredrar olika lösningar och måste tillåtas att vidta åtgärder med olika tidsramar. Runt om i världen finns stora kontraster mellan begränsning och tillåtelse. Det skulle vara nyttigt att följa utvecklingen i två närliggande, ekonomiskt och kulturellt liknande, länder på södra halvklotet, nämligen Australien och Nya Zeeland. Det kommer att vara mycket viktigt med ett nära samarbete med USA och andra länder som tillåter försäljning via internet. Handelssamtal med Kina och Indien bör omfatta åtgärder för att begränsa tillverkningen och försäljningen av gamla, uteslutna och nya psykoaktiva ämnen. |
| --- | --- |

5.9

EESK erkänner att det i sinom tid kan komma att behövas lagstiftning på detta område, men behovet och utformningen av den är långt ifrån tydlig. Medlemsstaterna uppfattar problemen på olika sätt, föredrar olika lösningar och måste tillåtas att vidta åtgärder med olika tidsramar. Runt om i världen finns stora kontraster mellan begränsning och tillåtelse. Det skulle vara nyttigt att följa utvecklingen i två närliggande, ekonomiskt och kulturellt liknande, länder på södra halvklotet, nämligen Australien och Nya Zeeland. Det kommer att vara mycket viktigt med ett nära samarbete med USA och andra länder som tillåter försäljning via internet. Handelssamtal med Kina och Indien bör omfatta åtgärder för att begränsa tillverkningen och försäljningen av gamla, uteslutna och nya psykoaktiva ämnen.

| 5.10 | Detta är framför allt ett globalt problem, och alla framtida konsekvensbedömningar och förslag till förordning bör innehålla dessa dimensioner och överväga ett bredare spektrum av alternativ, även om de till en början betraktas som för svåra att genomföra på EU-nivå. ECNN kommer att spela en viktig roll i detta. Om det krävs ytterligare finansiering bör den tillhandahållas. Relevanta forskningsprogram bör samordnas bättre och resultaten spridas i högre grad. Om det behövs lagstiftning, på vilken nivå som helst, kommer den förhoppningsvis att vara mer faktabaserad för att man ska kunna lösa ovanstående frågor. |
| --- | --- |

5.10

Detta är framför allt ett globalt problem, och alla framtida konsekvensbedömningar och förslag till förordning bör innehålla dessa dimensioner och överväga ett bredare spektrum av alternativ, även om de till en början betraktas som för svåra att genomföra på EU-nivå. ECNN kommer att spela en viktig roll i detta. Om det krävs ytterligare finansiering bör den tillhandahållas. Relevanta forskningsprogram bör samordnas bättre och resultaten spridas i högre grad. Om det behövs lagstiftning, på vilken nivå som helst, kommer den förhoppningsvis att vara mer faktabaserad för att man ska kunna lösa ovanstående frågor.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  2005/387/RIF, EUT L 127, 20.5.2005, s. 32.

1

(2)  FN:s allmänna narkotikakonvention, 1961.

2

(3)  Förenta nationernas protokoll från 1972 om ändring av den allmänna narkotikakonventionen.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

(5)  2004/757/RIF, EUT L 335, 11.11.2004, s. 8.

5

(6)  Se fotnot 1.

6

(7)  Förenta nationernas konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen, 1988.

7

(8)  Se EESK s yttrande, EUT C 229, 31.7.2012, s. 85.

8

(9)  Se EESK s yttrande, EUT C 76, 14.3.2013, s. 54.

9

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/58

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Naiades II-paketet, som omfattar följande tre dokument: ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 718/1999 om en politik för gemenskapens flottkapacitet inom inlandssjöfarten för att främja transporter på de inre vattenvägarna”

COM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG”

COM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Transporter av hög kvalitet på inre vattenvägar – Naiades II”

COM(2013) 623 final

(2014/C 177/11)

Föredragande: Jan SIMONS

Kommissionen, rådet och Europaparlamentet beslutade den 10 september 2013, den 7 och 31 oktober 2013 respektive den 8 och 22 oktober 2013 att i enlighet med artiklarna 91.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Naiades II-paketet,

som omfattar följande tre dokument:

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 718/1999 om en politik för gemenskapens flottkapacitet inom inlandssjöfarten för att främja transporter på de inre vattenvägarna”

COM(2013) 621 final – 2013/0303 (COD)

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG”

COM(2013) 622 final – 2013/0302 (COD)

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Transporter av hög kvalitet på inre vattenvägar – Naiades II”

COM(2013) 623 final.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 18 december 2013.

Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 140 röster för, 2 röster emot och 10 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén välkomnar och stöder kommissionens förslag till åtgärder enligt meddelandet och de två förslagen till rättsakter med förbehåll för nedanstående rekommendationer. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén välkomnar och stöder kommissionens förslag till åtgärder enligt meddelandet och de två förslagen till rättsakter med förbehåll för nedanstående rekommendationer.

| 1.2 | Anledningen till att inlandssjöfartens andel av transportmarknaden inte har ökat är enligt kommittén bl.a. att den inte har fått tillräckligt politiskt och finansiellt stöd under de gångna åren. |
| --- | --- |

1.2

Anledningen till att inlandssjöfartens andel av transportmarknaden inte har ökat är enligt kommittén bl.a. att den inte har fått tillräckligt politiskt och finansiellt stöd under de gångna åren.

| 1.3 | Kommittén uppmanar därför kommissionen att avsätta tillräckliga medel – enligt kommittén vore det logiskt med minst 20 % – ur budgetarna för Fonden för ett sammanlänkat Europa och vissa delar av Horisont 2020, särskilt de för innovation, för vattenvägar och sektorn för inlandssjöfart för att uppnå målsättningarna i sitt program samt stödja och motivera medlemsstaterna att underhålla och utvidga infrastrukturen. Man bör också utarbeta nya finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén uppmanar därför kommissionen att avsätta tillräckliga medel – enligt kommittén vore det logiskt med minst 20 % – ur budgetarna för Fonden för ett sammanlänkat Europa och vissa delar av Horisont 2020, särskilt de för innovation, för vattenvägar och sektorn för inlandssjöfart för att uppnå målsättningarna i sitt program samt stödja och motivera medlemsstaterna att underhålla och utvidga infrastrukturen. Man bör också utarbeta nya finansieringsmekanismer.

| 1.4 | Med tanke på infrastrukturens stora betydelse vid genomförandet av kommissionens målsättningar uppmanar kommittén medlemsstaterna att ta sitt ansvar på detta område. Kommittén hänvisar i detta sammanhang bland annat till Donaustrategin för att främja Donauländernas utveckling (2010) och en förklaring som undertecknades till följd av denna i juni 2012. |
| --- | --- |

1.4

Med tanke på infrastrukturens stora betydelse vid genomförandet av kommissionens målsättningar uppmanar kommittén medlemsstaterna att ta sitt ansvar på detta område. Kommittén hänvisar i detta sammanhang bland annat till Donaustrategin för att främja Donauländernas utveckling (2010) och en förklaring som undertecknades till följd av denna i juni 2012.

| 1.5 | Kommittén stöder Donaustrategin men konstaterar att strategin och den förklaring som undertecknades 2012 ännu inte har genomförts ordentligt. Kommittén uppmanar därför kommissionen att inrätta en arbetsgrupp som ska se till att de överenskommelser som görs inom ramen för denna strategi och denna förklaring efterlevs. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén stöder Donaustrategin men konstaterar att strategin och den förklaring som undertecknades 2012 ännu inte har genomförts ordentligt. Kommittén uppmanar därför kommissionen att inrätta en arbetsgrupp som ska se till att de överenskommelser som görs inom ramen för denna strategi och denna förklaring efterlevs.

| 1.6 | Kommittén stöder med kraft kommissionens arbetsdokument om Naiades för genomförande av miljöanpassningsåtgärder på sektorsnivå. I detta sammanhang efterlyser EESK också tillräckliga finansiella medel, bl.a. som kompensation för de möjligheter som gick förlorade i samband med Naiades I-programmet. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén stöder med kraft kommissionens arbetsdokument om Naiades för genomförande av miljöanpassningsåtgärder på sektorsnivå. I detta sammanhang efterlyser EESK också tillräckliga finansiella medel, bl.a. som kompensation för de möjligheter som gick förlorade i samband med Naiades I-programmet.

| 1.7 | Med hänvisning till sitt tidigare yttrande om den sociala tryggheten inom sektorn uppmanar kommittén alla berörda parter att utarbeta ytterligare initiativ på området. Den harmonisering av yrkesprofiler som åsyftas och som ska baseras på social dialog samt den europeiska avstämningen av yrkeskvalifikationer spelar i detta sammanhang en framträdande roll. Kommissionen kommer i nära samarbete med flodkommissionerna, framför allt Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen, att skapa en konkret form för detta. |
| --- | --- |

1.7

Med hänvisning till sitt tidigare yttrande om den sociala tryggheten inom sektorn uppmanar kommittén alla berörda parter att utarbeta ytterligare initiativ på området. Den harmonisering av yrkesprofiler som åsyftas och som ska baseras på social dialog samt den europeiska avstämningen av yrkeskvalifikationer spelar i detta sammanhang en framträdande roll. Kommissionen kommer i nära samarbete med flodkommissionerna, framför allt Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen, att skapa en konkret form för detta.

| 1.8 | Kommittén ser förslagen om det institutionella samarbetet mellan EU och flodkommissionerna som ett viktigt steg framåt. Vi uppmanar berörda institutioner att göra en noggrann avstämning av de olika rättsliga systemen mot varandra för att på så sätt uppnå den harmonisering som åsyftas. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén ser förslagen om det institutionella samarbetet mellan EU och flodkommissionerna som ett viktigt steg framåt. Vi uppmanar berörda institutioner att göra en noggrann avstämning av de olika rättsliga systemen mot varandra för att på så sätt uppnå den harmonisering som åsyftas.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | Inlandssjöfarten står årligen för cirka 500 miljoner ton frakt, vilket motsvarar 25 miljoner lastbilar och 140 miljarder ton/transportkilometer. Inlandssjöfarten spelar också en viktig roll på persontransporternas område, både för turismen (kryssningsfartyg och dagsutflykter) och i allt högre grad också för den lokala och regionala kollektivtrafiken (t.ex. färjor). |
| --- | --- |

2.1

Inlandssjöfarten står årligen för cirka 500 miljoner ton frakt, vilket motsvarar 25 miljoner lastbilar och 140 miljarder ton/transportkilometer. Inlandssjöfarten spelar också en viktig roll på persontransporternas område, både för turismen (kryssningsfartyg och dagsutflykter) och i allt högre grad också för den lokala och regionala kollektivtrafiken (t.ex. färjor).

| 2.2 | De traditionella transportmarknaderna, t.ex. för bulklast på längre avstånd, håller på att utvecklas med nya innovativa tjänster där inlandssjöfarten spelar en allt viktigare roll, också på korta avstånd. |
| --- | --- |

2.2

De traditionella transportmarknaderna, t.ex. för bulklast på längre avstånd, håller på att utvecklas med nya innovativa tjänster där inlandssjöfarten spelar en allt viktigare roll, också på korta avstånd.

| 2.3 | Inlandssjöfarten utmärker sig genom sina skalfördelar och sin energieffektivitet med de lägsta externa kostnaderna i form av koldioxidutsläpp, buller, olyckor och köbildning. Eftersom detta transportslag har världens högsta säkerhetsnormer är det också den största transportören av farligt gods i Europa. |
| --- | --- |

2.3

Inlandssjöfarten utmärker sig genom sina skalfördelar och sin energieffektivitet med de lägsta externa kostnaderna i form av koldioxidutsläpp, buller, olyckor och köbildning. Eftersom detta transportslag har världens högsta säkerhetsnormer är det också den största transportören av farligt gods i Europa.

| 2.4 | Cirka 44 000 människor är verksamma inom inlandssjöfarten, och cirka 12 000 arbetstillfällen hänger indirekt samma med denna. Inlandssjöfarten brottas med en brist på kvalificerad personal och erbjuder på så sätt möjligheter för arbetssökande på arbetsmarknaden. Med de nya utbildningsprogrammen och karriärutsikterna har inlandssjöfarten utmanande arbetstillfällen att erbjuda unga människor. |
| --- | --- |

2.4

Cirka 44 000 människor är verksamma inom inlandssjöfarten, och cirka 12 000 arbetstillfällen hänger indirekt samma med denna. Inlandssjöfarten brottas med en brist på kvalificerad personal och erbjuder på så sätt möjligheter för arbetssökande på arbetsmarknaden. Med de nya utbildningsprogrammen och karriärutsikterna har inlandssjöfarten utmanande arbetstillfällen att erbjuda unga människor.

| 2.5 | Inlandssjöfarten verkar på en fullständigt liberaliserad marknad men har sedan 2008 drabbats av följderna av den ekonomiska krisen. Den ekonomiska recessionen har gjort att transportvolymerna har minskat under de senaste åren, och inom inlandssjöfarten har detta lett till överkapacitet och därmed också låga transportpriser. I flera olika studier utgår man ifrån att denna situation inte kommer att bli bättre förrän om några år. |
| --- | --- |

2.5

Inlandssjöfarten verkar på en fullständigt liberaliserad marknad men har sedan 2008 drabbats av följderna av den ekonomiska krisen. Den ekonomiska recessionen har gjort att transportvolymerna har minskat under de senaste åren, och inom inlandssjöfarten har detta lett till överkapacitet och därmed också låga transportpriser. I flera olika studier utgår man ifrån att denna situation inte kommer att bli bättre förrän om några år.

| 2.6 | Det vidsträckta nätet av vattenvägar i Europa, cirka 37 000 km i form av floder och kanaler, har fortfarande tillräcklig kapacitet för att ta emot större transportströmmar. Detta förutsätter dock ett system av vattenvägar som är väl underhållet. Också under löptiden för handlingsprogrammet för Naiades I (2006–2014) var underhållet av vattenvägarna otillräckligt och länkar som saknades genomfördes aldrig, ofta på grund av nedskärningar i de nationella budgetarna. Genomförandet av infrastrukturprojekt på vattenvägar bromsas dessutom av långa och tröga förfaranden och administrativa pålagor som bör undvikas. |
| --- | --- |

2.6

Det vidsträckta nätet av vattenvägar i Europa, cirka 37 000 km i form av floder och kanaler, har fortfarande tillräcklig kapacitet för att ta emot större transportströmmar. Detta förutsätter dock ett system av vattenvägar som är väl underhållet. Också under löptiden för handlingsprogrammet för Naiades I (2006–2014) var underhållet av vattenvägarna otillräckligt och länkar som saknades genomfördes aldrig, ofta på grund av nedskärningar i de nationella budgetarna. Genomförandet av infrastrukturprojekt på vattenvägar bromsas dessutom av långa och tröga förfaranden och administrativa pålagor som bör undvikas.

3.   Innehållet i meddelandet

Innehållet i meddelandet

| 3.1 | Kommissionen offentliggjorde den 10 september 2013 meddelandet ”Transporter av hög kvalitet på inre vattenvägar – Naiades II”. Kommittén konstaterar att föregångaren, Naiades I, har skapat en dynamik men att de ekonomiska och miljömässiga utsikterna för inlandssjöfarten håller på att bli allt sämre och att det knappt har gjorts några framsteg när det handlar om att förbättra infrastrukturen. Sektorn befinner sig dessutom i en ekonomisk kris som har lett till överkapacitet. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen offentliggjorde den 10 september 2013 meddelandet ”Transporter av hög kvalitet på inre vattenvägar – Naiades II”. Kommittén konstaterar att föregångaren, Naiades I, har skapat en dynamik men att de ekonomiska och miljömässiga utsikterna för inlandssjöfarten håller på att bli allt sämre och att det knappt har gjorts några framsteg när det handlar om att förbättra infrastrukturen. Sektorn befinner sig dessutom i en ekonomisk kris som har lett till överkapacitet.

| 3.2 | Kommissionen har med tanke på de möjligheter och utmaningar som detta transportslag skapar beslutat att fortsätta med sitt tidigare handlingsprogram för inlandssjöfarten. Med Naiades II vill kommissionen på sikt främja strukturella förändringar inom inlandssjöfarten utan att ingripa på den fria marknaden. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionen har med tanke på de möjligheter och utmaningar som detta transportslag skapar beslutat att fortsätta med sitt tidigare handlingsprogram för inlandssjöfarten. Med Naiades II vill kommissionen på sikt främja strukturella förändringar inom inlandssjöfarten utan att ingripa på den fria marknaden.

| 3.3 | Inom Naiades föreslås konkreta åtgärder på följande områden:






  — | Högkvalitativ infrastruktur med bättre kopplingar till och bättre integrering av inlandssjöfarten i andra transportslag. Här spelar hamnarna (kusthamnar och inlandshamnar) en viktig roll som förbindelselänkar. |
| --- | --- | --- |

3.3

Inom Naiades föreslås konkreta åtgärder på följande områden:

—

Högkvalitativ infrastruktur med bättre kopplingar till och bättre integrering av inlandssjöfarten i andra transportslag. Här spelar hamnarna (kusthamnar och inlandshamnar) en viktig roll som förbindelselänkar.

| — | Innovation. |
| --- | --- |

—

Innovation.

| — | En välfungerande marknad. |
| --- | --- |

—

En välfungerande marknad.

| — | Mindre miljöbelastning genom lägre utsläpp. |
| --- | --- |

—

Mindre miljöbelastning genom lägre utsläpp.

| — | Kvalificerade arbetstagare och högkvalitativa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Kvalificerade arbetstagare och högkvalitativa arbetstillfällen.

| — | Integrering av inlandssjöfarten i den multimodala logistikkedjan. |
| --- | --- |

—

Integrering av inlandssjöfarten i den multimodala logistikkedjan.

| 3.4 | Till detta handlingsprogram hör också två lagstiftningsförslag, ett om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och ett om att anpassa kapacitetsförordningen för inlandssjöfarten. Båda rättsakterna har länge varit i kraft i inlandssjöfarten. Kommissionens nya förslag syftar till en modernisering av dessa rättsakter. I meddelandet ingår dessutom ett omfattande arbetsdokument från kommissionens avdelningar om miljöanpassningsåtgärder för flottan. |
| --- | --- |

3.4

Till detta handlingsprogram hör också två lagstiftningsförslag, ett om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och ett om att anpassa kapacitetsförordningen för inlandssjöfarten. Båda rättsakterna har länge varit i kraft i inlandssjöfarten. Kommissionens nya förslag syftar till en modernisering av dessa rättsakter. I meddelandet ingår dessutom ett omfattande arbetsdokument från kommissionens avdelningar om miljöanpassningsåtgärder för flottan.

| 3.4.1 | Kommissionens förslag om ett nytt tekniskt direktiv, som ska ersätta direktiv 2006/87/EG, syftar till en bättre avstämning mellan de olika lagstiftande instanserna och omfattar en mekanism för att främja detta. Detta är det första konkreta exemplet på det institutionella samarbete som åsyftas på lagstiftande nivå. |
| --- | --- |

3.4.1

Kommissionens förslag om ett nytt tekniskt direktiv, som ska ersätta direktiv 2006/87/EG, syftar till en bättre avstämning mellan de olika lagstiftande instanserna och omfattar en mekanism för att främja detta. Detta är det första konkreta exemplet på det institutionella samarbete som åsyftas på lagstiftande nivå.

| 3.4.2 | Med sitt förslag om att anpassa kapacitetsförordning (EG) nr 718/1999 vill kommissionen utvidga de representativa sammanslutningarnas möjligheter att utnyttja medlen ur reservfonden inom inlandssjöfarten, framför allt för miljöändamål. Detta förslag passar in mot bakgrund av hela paketet av föreslagna åtgärder. |
| --- | --- |

3.4.2

Med sitt förslag om att anpassa kapacitetsförordning (EG) nr 718/1999 vill kommissionen utvidga de representativa sammanslutningarnas möjligheter att utnyttja medlen ur reservfonden inom inlandssjöfarten, framför allt för miljöändamål. Detta förslag passar in mot bakgrund av hela paketet av föreslagna åtgärder.

| 3.5 | Enligt meddelandet finns det flera olika aktörer som ska genomföra åtgärderna i förslaget. Genomförandet av en högkvalitativ infrastruktur faller inom EU:s och medlemsstaternas ansvarsområde. Detta gäller också genomförandet av en bättre rättslig ram som ska skapa lika villkor på den inre marknaden. Ansvaret för marknadsinsyn och innovation läggs på sektorn. |
| --- | --- |

3.5

Enligt meddelandet finns det flera olika aktörer som ska genomföra åtgärderna i förslaget. Genomförandet av en högkvalitativ infrastruktur faller inom EU:s och medlemsstaternas ansvarsområde. Detta gäller också genomförandet av en bättre rättslig ram som ska skapa lika villkor på den inre marknaden. Ansvaret för marknadsinsyn och innovation läggs på sektorn.

| 3.6 | Meddelandet handlar också om bättre styrelseformer. Inlandssjöfarten har genom historien fallit under olika rättsliga system. Den fria rörligheten på de stora europeiska floderna har förankrats i internationella fördrag och de bestämmelser som dessa har utmynnat i. Dessutom har också EU befogenheter på inlandssjöfartens område. För att förhindra att dessa befogenheter och aktiviteter överlappar varandra föreslår kommissionen en ny strategi. Denna syftar till ett nära samarbete med Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen. En överenskommelse har undertecknats för detta ändamål. |
| --- | --- |

3.6

Meddelandet handlar också om bättre styrelseformer. Inlandssjöfarten har genom historien fallit under olika rättsliga system. Den fria rörligheten på de stora europeiska floderna har förankrats i internationella fördrag och de bestämmelser som dessa har utmynnat i. Dessutom har också EU befogenheter på inlandssjöfartens område. För att förhindra att dessa befogenheter och aktiviteter överlappar varandra föreslår kommissionen en ny strategi. Denna syftar till ett nära samarbete med Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen. En överenskommelse har undertecknats för detta ändamål.

| 3.7 | Naiades II har ingen egen budget för att finansiera de föreslagna åtgärderna. Meddelandet hänvisar i detta sammanhang på EU-nivå till Fonden för ett sammanlänkat Europa när det gäller infrastrukturåtgärder och till Horisont 2020 för finansiering av forskning, utveckling och innovation. Dessutom är det tänkt att båda instrumenten ska erbjuda finansiellt stöd till politiskt stöd och en miljöanpassning av flottan. |
| --- | --- |

3.7

Naiades II har ingen egen budget för att finansiera de föreslagna åtgärderna. Meddelandet hänvisar i detta sammanhang på EU-nivå till Fonden för ett sammanlänkat Europa när det gäller infrastrukturåtgärder och till Horisont 2020 för finansiering av forskning, utveckling och innovation. Dessutom är det tänkt att båda instrumenten ska erbjuda finansiellt stöd till politiskt stöd och en miljöanpassning av flottan.

| 3.8 | Kommissionen vill höja sina ambitioner när det handlar om främja inlandssjöfarten genom att koncentrera sig på de områden som har högst mervärde. I samband med detta förväntar sig kommissionen också ett bidrag från medlemsstaterna och sektorn. |
| --- | --- |

3.8

Kommissionen vill höja sina ambitioner när det handlar om främja inlandssjöfarten genom att koncentrera sig på de områden som har högst mervärde. I samband med detta förväntar sig kommissionen också ett bidrag från medlemsstaterna och sektorn.

4.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 4.1 | Kommittén är en stor förespråkare av ett bättre utnyttjande av inlandssjöfartens kapacitet, framför allt med tanke på de enorma fördelar som detta transportslag innebär i fråga om transportprestation, hållbarhet och externa kostnader. Inlandssjöfartens betydelse och potential skapar stora möjligheter för transporter av både varor och personer. Vid sidan av kryssningsturismen upplevs transporterna på vatten som alltmer viktiga i tätbefolkade stadsområden med färjetrafik. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén är en stor förespråkare av ett bättre utnyttjande av inlandssjöfartens kapacitet, framför allt med tanke på de enorma fördelar som detta transportslag innebär i fråga om transportprestation, hållbarhet och externa kostnader. Inlandssjöfartens betydelse och potential skapar stora möjligheter för transporter av både varor och personer. Vid sidan av kryssningsturismen upplevs transporterna på vatten som alltmer viktiga i tätbefolkade stadsområden med färjetrafik.

| 4.2 | Kommittén instämmer i kommissionens iakttagelser om att utnyttjandet av inlandssjöfarten är alltför lågt och stöder kommissionen i dess strävan att öka sektorns andel av transportsektorn som helhet. Trots sin strävan att bättre integrera inlandssjöfarten och skapa randbetingelser för detta är kommissionen inte tillräckligt medveten om vikten av konkret finansiellt stöd till handlingsprogrammet. Med Naiades II föreslår man en ambitiös ny plan men det är fortfarande inte tillräckligt tydligt hur den ska finansieras. Kommittén ser därför också fram emot arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om finansieringen av den och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till tidigare brister. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén instämmer i kommissionens iakttagelser om att utnyttjandet av inlandssjöfarten är alltför lågt och stöder kommissionen i dess strävan att öka sektorns andel av transportsektorn som helhet. Trots sin strävan att bättre integrera inlandssjöfarten och skapa randbetingelser för detta är kommissionen inte tillräckligt medveten om vikten av konkret finansiellt stöd till handlingsprogrammet. Med Naiades II föreslår man en ambitiös ny plan men det är fortfarande inte tillräckligt tydligt hur den ska finansieras. Kommittén ser därför också fram emot arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om finansieringen av den och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till tidigare brister.

| 4.3 | I sin bedömning efter halva tiden konstaterar kommissionen att Naiades I har skapat en dynamik och lett till större medvetenhet, framför allt bland politiker på nationell nivå, om denna sektors potential. |
| --- | --- |

4.3

I sin bedömning efter halva tiden konstaterar kommissionen att Naiades I har skapat en dynamik och lett till större medvetenhet, framför allt bland politiker på nationell nivå, om denna sektors potential.

| 4.4 | Erfarenheten av Naiades I och de senaste riktlinjerna för TEN-T har dessutom skapat en insikt om att medlemsstaterna inte kan stödja målsättningarna i detta meddelande utan att göra ett åtagande. Kommittén insisterar därför på att Europaparlamentet, rådet och kommissionen fastställer detta på ett tydligt och konkret sätt. |
| --- | --- |

4.4

Erfarenheten av Naiades I och de senaste riktlinjerna för TEN-T har dessutom skapat en insikt om att medlemsstaterna inte kan stödja målsättningarna i detta meddelande utan att göra ett åtagande. Kommittén insisterar därför på att Europaparlamentet, rådet och kommissionen fastställer detta på ett tydligt och konkret sätt.

| 4.5 | Det är uppenbart för kommittén att man måste skapa ett nöjaktigt och nära samarbete mellan kommissionen och flodkommissionerna för att främja inlandssjöfarten. Kommittén stöder förslagen om detta och framhåller i detta sammanhang den viktiga roll som Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen spelar när det handlar om att utveckla inlandssjöfarten och de höga tekniska normerna och säkerhetsnormerna. |
| --- | --- |

4.5

Det är uppenbart för kommittén att man måste skapa ett nöjaktigt och nära samarbete mellan kommissionen och flodkommissionerna för att främja inlandssjöfarten. Kommittén stöder förslagen om detta och framhåller i detta sammanhang den viktiga roll som Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen spelar när det handlar om att utveckla inlandssjöfarten och de höga tekniska normerna och säkerhetsnormerna.

| 4.6 | Kommittén framhåller den stora vikten av infrastruktur vid genomförandet av kommissionens målsättningar. Om man vill främja en bättre integrering av inlandssjöfarten och värna om dess tillförlitlighet måste det finnas ett välunderhållet system av vattenvägar utan flaskhalsar och länkar som saknas. Kommittén uppmanar medlemsstaterna att ta sitt ansvar på detta område. |
| --- | --- |

4.6

Kommittén framhåller den stora vikten av infrastruktur vid genomförandet av kommissionens målsättningar. Om man vill främja en bättre integrering av inlandssjöfarten och värna om dess tillförlitlighet måste det finnas ett välunderhållet system av vattenvägar utan flaskhalsar och länkar som saknas. Kommittén uppmanar medlemsstaterna att ta sitt ansvar på detta område.

| 4.7 | Med tanke på de begränsade budgetmedlen i Fonden för ett sammanlänkat Europa förväntar sig kommittén att kommissionen avsätter minst 20 % av de tillgängliga medlen för vattenvägar samt stöder och motiverar medlemsstaterna att underhålla och bygga ut denna infrastruktur. Vattenvägarna i Europa har till skillnad från väg- och järnvägstransporterna fortfarande tillräcklig kapacitet för att ta emot en flerfaldig ökning av den nuvarande transportvolymen. Vid investeringar i vattenvägar kan man därför få maximal avkastning på sin investering. |
| --- | --- |

4.7

Med tanke på de begränsade budgetmedlen i Fonden för ett sammanlänkat Europa förväntar sig kommittén att kommissionen avsätter minst 20 % av de tillgängliga medlen för vattenvägar samt stöder och motiverar medlemsstaterna att underhålla och bygga ut denna infrastruktur. Vattenvägarna i Europa har till skillnad från väg- och järnvägstransporterna fortfarande tillräcklig kapacitet för att ta emot en flerfaldig ökning av den nuvarande transportvolymen. Vid investeringar i vattenvägar kan man därför få maximal avkastning på sin investering.

| 4.8 | Kommittén har noterat planerna på att inleda samråd för att sätta pris på infrastrukturen i syfte att internalisera de externa kostnaderna inom inlandssjöfarten. Kommittén framhåller att frågan om internaliseringen av de externa kostnaderna inom inlandssjöfarten måste behandlas med största noggrannhet och att detta instrument endast bör användas för att öka transportvolymerna inom inlandssjöfarten och stärka dess konkurrensställning. |
| --- | --- |

4.8

Kommittén har noterat planerna på att inleda samråd för att sätta pris på infrastrukturen i syfte att internalisera de externa kostnaderna inom inlandssjöfarten. Kommittén framhåller att frågan om internaliseringen av de externa kostnaderna inom inlandssjöfarten måste behandlas med största noggrannhet och att detta instrument endast bör användas för att öka transportvolymerna inom inlandssjöfarten och stärka dess konkurrensställning.

| 4.9 | Naiades II syftar bland annat till att göra sektorn mer attraktiv på arbetsmarknaden, skapa högkvalitativa arbetstillfällen och stimulera arbetskraftens rörlighet. Det finns därför planer på en harmonisering av yrkesprofiler och en europeisk avstämning av yrkeskvalifikationer. Detta kan bidra till att lösa bristen på kvalificerad personal inom inlandssjöfarten. |
| --- | --- |

4.9

Naiades II syftar bland annat till att göra sektorn mer attraktiv på arbetsmarknaden, skapa högkvalitativa arbetstillfällen och stimulera arbetskraftens rörlighet. Det finns därför planer på en harmonisering av yrkesprofiler och en europeisk avstämning av yrkeskvalifikationer. Detta kan bidra till att lösa bristen på kvalificerad personal inom inlandssjöfarten.

| 4.10 | När det gäller den sociala tryggheten hänvisar vi till vårt yttrande från 2005 (TEN/200), där vi förklarade att man bör bygga upp en gemensam socialpolitik för inlandssjöfarten. Under de gångna åren har man inom ramen för den sociala dialogen arbetat på att ge denna mer konkret form och detta har nu lett till att det har skapats specifika bestämmelser om arbetstider inom inlandssjöfarten, och detta har arbetsmarknadens parter skrivit under en överenskommelse om. Kommittén uppmuntrar ytterligare initiativ inom den sociala dialogen för att göra yrket mer attraktivt. |
| --- | --- |

4.10

När det gäller den sociala tryggheten hänvisar vi till vårt yttrande från 2005 (TEN/200), där vi förklarade att man bör bygga upp en gemensam socialpolitik för inlandssjöfarten. Under de gångna åren har man inom ramen för den sociala dialogen arbetat på att ge denna mer konkret form och detta har nu lett till att det har skapats specifika bestämmelser om arbetstider inom inlandssjöfarten, och detta har arbetsmarknadens parter skrivit under en överenskommelse om. Kommittén uppmuntrar ytterligare initiativ inom den sociala dialogen för att göra yrket mer attraktivt.

5.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 5.1 | När det gäller de nya TEN-T-riktlinjerna uppmanar kommittén kommissionen att se till att vattenvägarna får en stark förankring när den nya multimodala korridorstrategin genomförs. De multimodala korridorplanerna ska leda till att alla transportsätt kommer till användning i tillräcklig utsträckning. När dessa planer utarbetas måste inlandssjöfarten tilldelas en viktig roll. |
| --- | --- |

5.1

När det gäller de nya TEN-T-riktlinjerna uppmanar kommittén kommissionen att se till att vattenvägarna får en stark förankring när den nya multimodala korridorstrategin genomförs. De multimodala korridorplanerna ska leda till att alla transportsätt kommer till användning i tillräcklig utsträckning. När dessa planer utarbetas måste inlandssjöfarten tilldelas en viktig roll.

| 5.2 | Enligt kommittén är det mycket viktigt att alla vattenvägar i klass IV och högre finns med i TEN-T-stomnätet. Medlemsstaterna har härigenom åtagit sig att se till att dessa vattenvägar underhålls och förbättras och att på alla sätt stödja arbetet med att undanröja flaskhalsar, så att den fria kapaciteten på de europeiska vattenvägarna utnyttjas till fullo. Kommittén vill rikta uppmärksamheten på floder som fortfarande har stor kapacitet för ökade transporter, t.ex. Donau och Elbe. Vi uppmanar medlemsstaterna att med kommissionens stöd ofördröjligen undanröja flaskhalsarna på dessa floder och skapa de länkar som saknas, t.ex. förbindelsen mellan Seine och Escaut. |
| --- | --- |

5.2

Enligt kommittén är det mycket viktigt att alla vattenvägar i klass IV och högre finns med i TEN-T-stomnätet. Medlemsstaterna har härigenom åtagit sig att se till att dessa vattenvägar underhålls och förbättras och att på alla sätt stödja arbetet med att undanröja flaskhalsar, så att den fria kapaciteten på de europeiska vattenvägarna utnyttjas till fullo. Kommittén vill rikta uppmärksamheten på floder som fortfarande har stor kapacitet för ökade transporter, t.ex. Donau och Elbe. Vi uppmanar medlemsstaterna att med kommissionens stöd ofördröjligen undanröja flaskhalsarna på dessa floder och skapa de länkar som saknas, t.ex. förbindelsen mellan Seine och Escaut.

| 5.3 | När det handlar om att utveckla transporterna i länderna i Central- och Östeuropa har Donau en särskild roll att spela. Kommissionen erkänner detta i Donaustrategin för att främja Donauländernas utveckling (2010). Transporterna på Donau är en av pelarna i denna strategi och ska bidra till inlandssjöfartens tillväxt på denna viktiga flod. I överensstämmelse med detta undertecknade Donauländerna – tyvärr med ett undantag – i juni 2012 en förklaring i vilken de åtog sig att underhålla Donau på grundval av relevanta normer för att förhindra att inlandssjöfarten i framtiden blockeras på grund av otillräckligt vattendjup. |
| --- | --- |

5.3

När det handlar om att utveckla transporterna i länderna i Central- och Östeuropa har Donau en särskild roll att spela. Kommissionen erkänner detta i Donaustrategin för att främja Donauländernas utveckling (2010). Transporterna på Donau är en av pelarna i denna strategi och ska bidra till inlandssjöfartens tillväxt på denna viktiga flod. I överensstämmelse med detta undertecknade Donauländerna – tyvärr med ett undantag – i juni 2012 en förklaring i vilken de åtog sig att underhålla Donau på grundval av relevanta normer för att förhindra att inlandssjöfarten i framtiden blockeras på grund av otillräckligt vattendjup.

| 5.4 | Kommittén stöder denna strategi från kommissionens sida men konstaterar att strategin och den förklaring som undertecknades 2012 ännu inte har genomförts i tillräcklig utsträckning. Vi uppmanar därför kommissionen att inrätta en arbetsgrupp som ska se till att de överenskommelser som görs inom ramen för denna strategi och förklaring efterlevs och som oavkortat ska lösa de problem som konstateras så att den utveckling av inlandssjöfarten som eftersträvas inom denna viktiga korridor inte äventyras. |
| --- | --- |

5.4

Kommittén stöder denna strategi från kommissionens sida men konstaterar att strategin och den förklaring som undertecknades 2012 ännu inte har genomförts i tillräcklig utsträckning. Vi uppmanar därför kommissionen att inrätta en arbetsgrupp som ska se till att de överenskommelser som görs inom ramen för denna strategi och förklaring efterlevs och som oavkortat ska lösa de problem som konstateras så att den utveckling av inlandssjöfarten som eftersträvas inom denna viktiga korridor inte äventyras.

| 5.5 | Kommissionen konstaterar att inlandssjöfarten ligger efter andra transportslag på innovationens område. Detta beror bl.a. på den långa livslängden hos de anläggningar som används. Dessutom lär innovationskulturen inom sektorn vara otillräcklig. Kommissionen uppmanar sektorn att spela en ledande roll på detta område och utveckla en innovationsstrategi. |
| --- | --- |

5.5

Kommissionen konstaterar att inlandssjöfarten ligger efter andra transportslag på innovationens område. Detta beror bl.a. på den långa livslängden hos de anläggningar som används. Dessutom lär innovationskulturen inom sektorn vara otillräcklig. Kommissionen uppmanar sektorn att spela en ledande roll på detta område och utveckla en innovationsstrategi.

| 5.6 | Kommittén instämmer i dessa iakttagelser men framhåller att både den långa livslängden hos utrustningen inom inlandssjöfarten och den höga investeringsnivån gör att innovationen inom denna sektor går långsammare. De höga investeringskostnaderna gör att man måste stimulera innovation genom att skapa tillräckliga finansiella och ekonomiska incitament och främja tillgången till finansiering. Detta har hittills varit en brist i programmet. |
| --- | --- |

5.6

Kommittén instämmer i dessa iakttagelser men framhåller att både den långa livslängden hos utrustningen inom inlandssjöfarten och den höga investeringsnivån gör att innovationen inom denna sektor går långsammare. De höga investeringskostnaderna gör att man måste stimulera innovation genom att skapa tillräckliga finansiella och ekonomiska incitament och främja tillgången till finansiering. Detta har hittills varit en brist i programmet.

| 5.7 | Kommittén framhåller att sektorn redan har kommit med mycket framåtsträvande initiativ på innovationsområdet genom införandet av LNG-fartyg. Kommittén uppmanar de ansvariga institutionerna att så snabbt som möjligt skapa en rättslig ram för detta och för alternativa bränsleanordningar samt utveckla infrastrukturen för att brett genomföra och fortsätta stimulera denna innovation. |
| --- | --- |

5.7

Kommittén framhåller att sektorn redan har kommit med mycket framåtsträvande initiativ på innovationsområdet genom införandet av LNG-fartyg. Kommittén uppmanar de ansvariga institutionerna att så snabbt som möjligt skapa en rättslig ram för detta och för alternativa bränsleanordningar samt utveckla infrastrukturen för att brett genomföra och fortsätta stimulera denna innovation.

| 5.8 | Till meddelandet bifogar kommissionen ett arbetsdokument från sina avdelningar om miljöanpassningsåtgärder för flottan. I detta nämner kommissionen scenarierna för hur utsläppsminskningen skulle kunna genomföras för olika luftföroreningar. Kommittén är medveten om att inlandssjöfarten ger upphov till mycket lägre koldioxidutsläpp än transporterna på väg och järnväg, men detta nämns inte i detta dokument. |
| --- | --- |

5.8

Till meddelandet bifogar kommissionen ett arbetsdokument från sina avdelningar om miljöanpassningsåtgärder för flottan. I detta nämner kommissionen scenarierna för hur utsläppsminskningen skulle kunna genomföras för olika luftföroreningar. Kommittén är medveten om att inlandssjöfarten ger upphov till mycket lägre koldioxidutsläpp än transporterna på väg och järnväg, men detta nämns inte i detta dokument.

| 5.9 | Genom sin fokusering på andra luftföroreningar än koldioxid kommer kommissionen fram till att inlandssjöfarten nu håller på att bli den största källan till föroreningar på detta område. Kommittén konstaterar i detta sammanhang att man när man utarbetar framtida utsläppsnormer måste förhindra en snedvridning av konkurrensen och ta hänsyn till ett passande utbud av lämpliga motorer för inlandssjöfartssektorn. |
| --- | --- |

5.9

Genom sin fokusering på andra luftföroreningar än koldioxid kommer kommissionen fram till att inlandssjöfarten nu håller på att bli den största källan till föroreningar på detta område. Kommittén konstaterar i detta sammanhang att man när man utarbetar framtida utsläppsnormer måste förhindra en snedvridning av konkurrensen och ta hänsyn till ett passande utbud av lämpliga motorer för inlandssjöfartssektorn.

| 5.10 | Kommittén anser att kommissionen kan spela en viktig roll när det gäller att stimulera innovation och miljöanpassningar inom sektorn och bör tillhandahålla omfattande finansiellt stöd. Med tanke på den samhälleliga nytta som en förbättring av inlandssjöfartens miljöprestanda medför är det motiverat att denna ges stöd ur europeiska och nationella fonder. Detta kan ha en stark katalyserande verkan. |
| --- | --- |

5.10

Kommittén anser att kommissionen kan spela en viktig roll när det gäller att stimulera innovation och miljöanpassningar inom sektorn och bör tillhandahålla omfattande finansiellt stöd. Med tanke på den samhälleliga nytta som en förbättring av inlandssjöfartens miljöprestanda medför är det motiverat att denna ges stöd ur europeiska och nationella fonder. Detta kan ha en stark katalyserande verkan.

| 5.11 | Kommittén uppmanar därför kommissionen att, när EU:s fleråriga budgetram har fastställts, utnyttja alla möjligheter att frigöra medlen ur Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020 för att genomföra miljöanpassningsåtgärder ombord på fartyg samt andra åtgärder ur Naiades-förslaget. |
| --- | --- |

5.11

Kommittén uppmanar därför kommissionen att, när EU:s fleråriga budgetram har fastställts, utnyttja alla möjligheter att frigöra medlen ur Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020 för att genomföra miljöanpassningsåtgärder ombord på fartyg samt andra åtgärder ur Naiades-förslaget.

| 5.12 | Kommittén uppmanar också sektorn att också använda de medel som finns tillgängliga i reservfonden för miljöanpassningsåtgärder i syfte att förbättra sektorns anseende. Med den anpassning som föreslås av kapacitetsförordningen, som ingår i Naiades II-paketet, skapas en möjlighet till detta. |
| --- | --- |

5.12

Kommittén uppmanar också sektorn att också använda de medel som finns tillgängliga i reservfonden för miljöanpassningsåtgärder i syfte att förbättra sektorns anseende. Med den anpassning som föreslås av kapacitetsförordningen, som ingår i Naiades II-paketet, skapas en möjlighet till detta.

| 5.13 | Professionalisering och närmare samarbete inom och genom sektorn är helt säkert ett sätt att strukturellt förbättra sektorns ekonomiska ställning nu när den ekonomiska krisen inom inlandssjöfarten nyligen återigen har lett till en strukturell överkapacitet inom sektorn. |
| --- | --- |

5.13

Professionalisering och närmare samarbete inom och genom sektorn är helt säkert ett sätt att strukturellt förbättra sektorns ekonomiska ställning nu när den ekonomiska krisen inom inlandssjöfarten nyligen återigen har lett till en strukturell överkapacitet inom sektorn.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/64

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Nya åtgärder på EU:s inre marknad för teletjänster” som omfattar följande två dokument: ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att fullborda den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation och upprätta en uppkopplad kontinent, och om ändring av direktiven 2002/20/EG, 2002/21/EG och 2002/22/EG samt förordningarna (EG) nr 1211/2009 och (EU) nr 531/2012”

COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD)

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en inre telekommarknad”

COM(2013) 634 final

(2014/C 177/12)

Föredragande: Anna NIETYKSZA

Den 23 september respektive den 12 september 2013 beslutade kommissionen, rådet och Europaparlamentet att i enlighet med artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Nya åtgärder på EU:s inre marknad för teletjänster”

som omfattar följande två dokument:

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att fullborda den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation och upprätta en uppkopplad kontinent, och om ändring av direktiven 2002/20/EG, 2002/21/EG och 2002/22/EG samt förordningarna (EG) nr 1211/2009 och (EU) nr 531/2012”

COM(2013) 627 final – 2013/0309 (COD) och

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en inre telekommarknad”

COM(2013) 634 final.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 18 december 2013.

Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 152 röster för, 2 röster emot och 5 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder kommissionens förslag till förordning och konkreta åtgärder för att främja utvecklingen av en inre marknad för elektroniska kommunikationstjänster som kan utgöra grunden för en dynamisk och hållbar tillväxt i alla sektorer av ekonomin samt skapa nya jobb. Det kommer också att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå. |
| --- | --- |

1.1

EESK stöder kommissionens förslag till förordning och konkreta åtgärder för att främja utvecklingen av en inre marknad för elektroniska kommunikationstjänster som kan utgöra grunden för en dynamisk och hållbar tillväxt i alla sektorer av ekonomin samt skapa nya jobb. Det kommer också att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå.

| 1.2 | EESK anser att de föreslagna åtgärderna för att minska hindren för europeiska leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster genom






  — | införandet av en gemensam europeisk auktorisation som är giltig i hela EU, |
| --- | --- | --- |

1.2

EESK anser att de föreslagna åtgärderna för att minska hindren för europeiska leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster genom

—

införandet av en gemensam europeisk auktorisation som är giltig i hela EU,

| — | harmonisering av de rättsliga villkoren och spektrumförvaltningen
  kommer att göra det lättare att erbjuda konkurrenskraftiga och säkra elektroniska kommunikationstjänster till privatpersoner, företag och institutioner i hela EU. |
| --- | --- |

—

harmonisering av de rättsliga villkoren och spektrumförvaltningen

kommer att göra det lättare att erbjuda konkurrenskraftiga och säkra elektroniska kommunikationstjänster till privatpersoner, företag och institutioner i hela EU.

| 1.3 | Kommittén anser att kommissionen bör ompröva beslutet att inkludera bredbandstjänster i kravet på att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser att kommissionen bör ompröva beslutet att inkludera bredbandstjänster i kravet på att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster.

| 1.4 | Samtidigt betonar EESK att man genom färre rättsliga hinder kommer att öppna marknaderna för små leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster. De viktigaste drivkrafterna för leverantörernas utveckling kommer att vara






  — | den gemensamma EU-auktorisationen, |
| --- | --- | --- |

1.4

Samtidigt betonar EESK att man genom färre rättsliga hinder kommer att öppna marknaderna för små leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster. De viktigaste drivkrafterna för leverantörernas utveckling kommer att vara

—

den gemensamma EU-auktorisationen,

| — | förenklingen av processen för investeringar i nätverk, |
| --- | --- |

—

förenklingen av processen för investeringar i nätverk,

| — | möjligheten att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster i alla EU-länder, |
| --- | --- |

—

möjligheten att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster i alla EU-länder,

| — | incitament för investeringar. |
| --- | --- |

—

incitament för investeringar.

| 1.5 | EESK påpekar att kommissionens förordningar och allmänna incitament måste förhindra att marknaden fragmenteras ytterligare, eftersom detta skulle hindra utvecklingen av gränsöverskridande tjänster och försvaga EU jämfört med internationella konkurrenter. |
| --- | --- |

1.5

EESK påpekar att kommissionens förordningar och allmänna incitament måste förhindra att marknaden fragmenteras ytterligare, eftersom detta skulle hindra utvecklingen av gränsöverskridande tjänster och försvaga EU jämfört med internationella konkurrenter.

| 1.6 | EESK anser att en ökning av tillgängligheten och en minskning av kostnaderna för uppbyggnad och drift av höghastighetsnät kommer att






  — | skapa nya arbetstillfällen i europeiska företag, bland annat inom små och medelstora företag och nystartade företag, samt utveckla och tillhandahålla innovativa produkter och tjänster på världsmarknaden, |
| --- | --- | --- |

1.6

EESK anser att en ökning av tillgängligheten och en minskning av kostnaderna för uppbyggnad och drift av höghastighetsnät kommer att

—

skapa nya arbetstillfällen i europeiska företag, bland annat inom små och medelstora företag och nystartade företag, samt utveckla och tillhandahålla innovativa produkter och tjänster på världsmarknaden,

| — | påskynda utvecklingen av moderna tjänster på områden som e-handel, e-utbildning eller avancerade offentliga tjänster som e-förvaltning och e-hälsovård, |
| --- | --- |

—

påskynda utvecklingen av moderna tjänster på områden som e-handel, e-utbildning eller avancerade offentliga tjänster som e-förvaltning och e-hälsovård,

| — | påskynda utvecklingen av moderna europeiska datormolntjänster, såsom beskrivs i kommitténs yttrande ”Mot en EU-strategi för molnbaserade datortjänster” (TEN/494), |
| --- | --- |

—

påskynda utvecklingen av moderna europeiska datormolntjänster, såsom beskrivs i kommitténs yttrande ”Mot en EU-strategi för molnbaserade datortjänster” (TEN/494),

| — | skapa enorma möjligheter att utveckla nya tjänster för områden där man förväntar sig en snabb utveckling, exempelvis sakernas internet och kommunikation från maskin till maskin (M2M), |
| --- | --- |

—

skapa enorma möjligheter att utveckla nya tjänster för områden där man förväntar sig en snabb utveckling, exempelvis sakernas internet och kommunikation från maskin till maskin (M2M),

| 1.7 | EESK anser att harmoniseringen av de rättsliga förutsättningarna kommer att stimulera investeringar i europeiska leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

1.7

EESK anser att harmoniseringen av de rättsliga förutsättningarna kommer att stimulera investeringar i europeiska leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster.

| 1.8 | EESK stöder den föreslagna harmoniseringen av garantier för konsumenternas och användarnas rättigheter, bl.a. när det gäller






  — | att underlätta val och byte av tjänsteleverantör, |
| --- | --- | --- |

1.8

EESK stöder den föreslagna harmoniseringen av garantier för konsumenternas och användarnas rättigheter, bl.a. när det gäller

—

att underlätta val och byte av tjänsteleverantör,

| — | att avskaffa de höga kostnaderna för mobila roamingtjänster och gränsöverskridande fast telefoni inom EU (se EESK:s informationsrapport om ”Stoppa roamingavgifterna nu”, CES5263-2013, föredragande: Raymond Hencks). |
| --- | --- |

—

att avskaffa de höga kostnaderna för mobila roamingtjänster och gränsöverskridande fast telefoni inom EU (se EESK:s informationsrapport om ”Stoppa roamingavgifterna nu”, CES5263-2013, föredragande: Raymond Hencks).

| 1.9 | EESK stöder harmoniseringen av avtalsvillkor för slutanvändare av elektroniska kommunikationstjänster i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.9

EESK stöder harmoniseringen av avtalsvillkor för slutanvändare av elektroniska kommunikationstjänster i alla medlemsstater.

| 1.10 | EESK anser att fritt tillträde till näten och möjligheten att använda avancerade elektroniska kommunikationstjänster i hela EU kommer att öka rörligheten hos konsumenter och företag samt underlätta tillgången till det europeiska kulturarvet och utvecklingen av kreativa industrier. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser att fritt tillträde till näten och möjligheten att använda avancerade elektroniska kommunikationstjänster i hela EU kommer att öka rörligheten hos konsumenter och företag samt underlätta tillgången till det europeiska kulturarvet och utvecklingen av kreativa industrier.

| 1.11 | Den kommande förordningen måste ge operatörerna större finansiell och rättslig säkerhet. I gengäld rekommenderar EESK att den ska ge användarna större rättssäkerhet genom att deras rättigheter skyddas på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

1.11

Den kommande förordningen måste ge operatörerna större finansiell och rättslig säkerhet. I gengäld rekommenderar EESK att den ska ge användarna större rättssäkerhet genom att deras rättigheter skyddas på ett bättre sätt.

| 1.12 | EESK betonar vikten av rätten till ordentligt skydd av personuppgifter, rätten till radering samt andra rättigheter för slutanvändare av elektroniska kommunikationstjänster, vilket påpekats i tidigare EESK-yttranden (1). |
| --- | --- |

1.12

EESK betonar vikten av rätten till ordentligt skydd av personuppgifter, rätten till radering samt andra rättigheter för slutanvändare av elektroniska kommunikationstjänster, vilket påpekats i tidigare EESK-yttranden (1).

1

| 1.13 | Informations- och kommunikationsteknik (IKT) är en källa till hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till att öka produktiviteten med 50 % inom alla sektorer av ekonomin där den används. Även om användningen av IKT resulterar i att vissa jobb försvinner, kompenseras två förlorade jobb med fem nya arbetstillfällen (se förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning, COM(2013) 627 final 2013/0309 (COD), s. 2). Kommittén framhåller behovet av att tillhandahålla utbildning, omskolning och livslångt lärande för alla, genom att införa nya utbildningsmekanismer. |
| --- | --- |

1.13

Informations- och kommunikationsteknik (IKT) är en källa till hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till att öka produktiviteten med 50 % inom alla sektorer av ekonomin där den används. Även om användningen av IKT resulterar i att vissa jobb försvinner, kompenseras två förlorade jobb med fem nya arbetstillfällen (se förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning, COM(2013) 627 final 2013/0309 (COD), s. 2). Kommittén framhåller behovet av att tillhandahålla utbildning, omskolning och livslångt lärande för alla, genom att införa nya utbildningsmekanismer.

| 1.14 | Vi betonar också vikten av att följa konkurrensbestämmelserna och nätneutralitet, särskilt när det gäller leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster i sektorn för små och medelstora företag eftersom en förstärkning av de största leverantörerna av elektroniska kommunikationstjänster och konsolidering av spektrumresurser kan äventyra konkurrenskraften på medlemsstaternas marknader. |
| --- | --- |

1.14

Vi betonar också vikten av att följa konkurrensbestämmelserna och nätneutralitet, särskilt när det gäller leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster i sektorn för små och medelstora företag eftersom en förstärkning av de största leverantörerna av elektroniska kommunikationstjänster och konsolidering av spektrumresurser kan äventyra konkurrenskraften på medlemsstaternas marknader.

| 1.15 | Kommittén anser att det är för tidigt att reglera produkter för virtuell bredbandsaccess (en typ av åtkomst till bredbandsnät i grossistledet i form av en virtuell anslutningslänk via valfri fast eller trådlös accessnätinfrastruktur, undantaget fysiskt tillträde till accessnätet, tillsammans med en överföringstjänst till en fastställd uppsättning överlämningspunkter, inklusive specifika nätelement, specifika nätfunktioner och anknutna it-system). EESK anser att man bör vänta tills villkoren för tillhandahållande av sådana tjänster och priserna regleras av marknaden. Skyldigheten att tillhandahålla anslutningsprodukter med garanterad tjänstekvalitet bör dock regleras på ett sätt som säkerställer balansen mellan stora operatörer och mindre tjänsteleverantörer från sektorn för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.15

Kommittén anser att det är för tidigt att reglera produkter för virtuell bredbandsaccess (en typ av åtkomst till bredbandsnät i grossistledet i form av en virtuell anslutningslänk via valfri fast eller trådlös accessnätinfrastruktur, undantaget fysiskt tillträde till accessnätet, tillsammans med en överföringstjänst till en fastställd uppsättning överlämningspunkter, inklusive specifika nätelement, specifika nätfunktioner och anknutna it-system). EESK anser att man bör vänta tills villkoren för tillhandahållande av sådana tjänster och priserna regleras av marknaden. Skyldigheten att tillhandahålla anslutningsprodukter med garanterad tjänstekvalitet bör dock regleras på ett sätt som säkerställer balansen mellan stora operatörer och mindre tjänsteleverantörer från sektorn för små och medelstora företag.

produkter för virtuell bredbandsaccess (en typ av åtkomst till bredbandsnät i grossistledet i form av en virtuell anslutningslänk via valfri fast eller trådlös accessnätinfrastruktur, undantaget fysiskt tillträde till accessnätet, tillsammans med en överföringstjänst till en fastställd uppsättning överlämningspunkter, inklusive specifika nätelement, specifika nätfunktioner och anknutna it-system)

| 1.16 | Kommittén är allvarligt oroad över de detaljerade lösningarna för lokala radioaccessnät, särskilt slutanvändarnas möjlighet att ge andra, okända och anonyma användare tillgång till radionät. |
| --- | --- |

1.16

Kommittén är allvarligt oroad över de detaljerade lösningarna för lokala radioaccessnät, särskilt slutanvändarnas möjlighet att ge andra, okända och anonyma användare tillgång till radionät.

| 1.17 | EESK varnar för att den föreslagna förordningen ställer upp mycket ambitiösa mål. Den korta tidsperioden före ikraftträdandet (den 1 juli 2014) kommer att kräva stora insatser från de viktigaste intressenterna: kommissionen, de nationella tillsynsmyndigheterna för elektroniska kommunikationstjänster, konkurrensmyndigheterna samt de europeiska leverantörerna av elektroniska kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

1.17

EESK varnar för att den föreslagna förordningen ställer upp mycket ambitiösa mål. Den korta tidsperioden före ikraftträdandet (den 1 juli 2014) kommer att kräva stora insatser från de viktigaste intressenterna: kommissionen, de nationella tillsynsmyndigheterna för elektroniska kommunikationstjänster, konkurrensmyndigheterna samt de europeiska leverantörerna av elektroniska kommunikationstjänster.

| 1.18 | Med hänsyn till behovet av att samordna räckvidd och förfaranden för tilldelningen av EU-auktoriseringen samt förbehåll och villkor för användning av radiospektrum, är kommittén positiv till att förstärka Berecs roll tills ett beslut om att inrätta ett enda europeiskt regleringsorgan har fattats. |
| --- | --- |

1.18

Med hänsyn till behovet av att samordna räckvidd och förfaranden för tilldelningen av EU-auktoriseringen samt förbehåll och villkor för användning av radiospektrum, är kommittén positiv till att förstärka Berecs roll tills ett beslut om att inrätta ett enda europeiskt regleringsorgan har fattats.

2.   Inledning och bakgrund

Inledning och bakgrund

| 2.1 | Starka aktörer i USA, Japan och Sydkorea har gjort stora investeringar i infrastruktur för snabba bredbandsanslutningar (både fasta och trådlösa). För Europeiska unionen är det av största vikt att stå sig i den internationella konkurrensen inom området elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

2.1

Starka aktörer i USA, Japan och Sydkorea har gjort stora investeringar i infrastruktur för snabba bredbandsanslutningar (både fasta och trådlösa). För Europeiska unionen är det av största vikt att stå sig i den internationella konkurrensen inom området elektronisk kommunikation.

| 2.2 | Tillförlitlig och snabb bredbandstillgång är särskilt viktigt för tillhandahållandet av innovativa elektroniska kommunikationstjänster, inbegripet molntjänster. Det är därför av strategiskt intresse för EU att tillståndet i sektorn för elektroniska kommunikationstjänster är gott, att det finns en inhemsk potential för att tillhandahålla moderna tjänster till medborgarna och att upprätthålla en betydande potential för tillverkning av utrustning och utveckling av lösningar och tjänster inom det elektroniska kommunikationsområdet. |
| --- | --- |

2.2

Tillförlitlig och snabb bredbandstillgång är särskilt viktigt för tillhandahållandet av innovativa elektroniska kommunikationstjänster, inbegripet molntjänster. Det är därför av strategiskt intresse för EU att tillståndet i sektorn för elektroniska kommunikationstjänster är gott, att det finns en inhemsk potential för att tillhandahålla moderna tjänster till medborgarna och att upprätthålla en betydande potential för tillverkning av utrustning och utveckling av lösningar och tjänster inom det elektroniska kommunikationsområdet.

| 2.3 | Den digitala ekonomins och dess produkters BNP-andel ökar ständigt, och elektroniska kommunikationstjänster är avgörande för produktivitetstillväxten inom alla ekonomiska sektorer – från hälso- och sjukvård till energi och offentliga tjänster. En nyckelfaktor för utvecklingen är också möjligheten att investera i trådlösa nät (dvs. fjärde generationens mobilkommunikationsteknik och efterföljande teknik som ger snabb mobil internetanslutning) och snabba fasta nät (t.ex. fiberoptiska nät av typen FTTH [”fiber-to-the-home”]). |
| --- | --- |

2.3

Den digitala ekonomins och dess produkters BNP-andel ökar ständigt, och elektroniska kommunikationstjänster är avgörande för produktivitetstillväxten inom alla ekonomiska sektorer – från hälso- och sjukvård till energi och offentliga tjänster. En nyckelfaktor för utvecklingen är också möjligheten att investera i trådlösa nät (dvs. fjärde generationens mobilkommunikationsteknik och efterföljande teknik som ger snabb mobil internetanslutning) och snabba fasta nät (t.ex. fiberoptiska nät av typen FTTH [”fiber-to-the-home”]).

| 2.4 | För att elektroniska kommunikationsnät ska bli lönsamma krävs tillräcklig storskalighet. EU-marknaden för elektroniska kommunikationer är emellertid mycket fragmenterad: Det finns mer än 1 000 operatörer för fasta nät, och flera hundra för mobilnät. Även de största grupperna operatörer tillhandahåller tjänster inom enskilda länder, utan att erbjuda gränsöverskridande tjänster till konsumenter och småskaliga slutanvändare (gränsöverskridande tjänster tillhandahålls endast till de största företagskunderna). Ingen operatör har verksamhet i mer än hälften av medlemsstaterna. Marknaden för kabel-tv är också fragmenterad – det finns mer än 1 500 operatörer. |
| --- | --- |

2.4

För att elektroniska kommunikationsnät ska bli lönsamma krävs tillräcklig storskalighet. EU-marknaden för elektroniska kommunikationer är emellertid mycket fragmenterad: Det finns mer än 1 000 operatörer för fasta nät, och flera hundra för mobilnät. Även de största grupperna operatörer tillhandahåller tjänster inom enskilda länder, utan att erbjuda gränsöverskridande tjänster till konsumenter och småskaliga slutanvändare (gränsöverskridande tjänster tillhandahålls endast till de största företagskunderna). Ingen operatör har verksamhet i mer än hälften av medlemsstaterna. Marknaden för kabel-tv är också fragmenterad – det finns mer än 1 500 operatörer.

| 2.5 | Marknadsfragmentering leder till hög prisnivå, särskilt för samtal mellan EU-länder (roaming i mobilnät och fasta internationella förbindelser). |
| --- | --- |

2.5

Marknadsfragmentering leder till hög prisnivå, särskilt för samtal mellan EU-länder (roaming i mobilnät och fasta internationella förbindelser).

| 2.6 | Radiospektrum är en begränsad resurs. Effektiviteten i användningen har en betydande inverkan på genomförandet av den digitala agendan för Europa och villkoren för tjänsteleverantörerna. Samtidigt är villkoren för användning av spektrumet, t.ex. tilldelningsbestämmelser, tidsfrister för ensamrätt, möjlighet till omfördelning av frekvenser (bland annat för att tillgodose marknadens behov och för att öka effektiviteten i spektrumanvändningen) och delad spektrumanvändning, för närvarande mycket olika mellan medlemsstaterna. Det finns skillnader i villkor för tilldelning, förnyande och möjligheter till reservering av radiospektrum. Dessa skillnader utgör hinder för investeringar och för utvecklingen av integrerade gränsöverskridande trådlösa kommunikationsnät. |
| --- | --- |

2.6

Radiospektrum är en begränsad resurs. Effektiviteten i användningen har en betydande inverkan på genomförandet av den digitala agendan för Europa och villkoren för tjänsteleverantörerna. Samtidigt är villkoren för användning av spektrumet, t.ex. tilldelningsbestämmelser, tidsfrister för ensamrätt, möjlighet till omfördelning av frekvenser (bland annat för att tillgodose marknadens behov och för att öka effektiviteten i spektrumanvändningen) och delad spektrumanvändning, för närvarande mycket olika mellan medlemsstaterna. Det finns skillnader i villkor för tilldelning, förnyande och möjligheter till reservering av radiospektrum. Dessa skillnader utgör hinder för investeringar och för utvecklingen av integrerade gränsöverskridande trådlösa kommunikationsnät.

| 2.7 | Trots att Europa under 1990-talet var världsledande i fråga om mobiltelefoni (GSM), släpar vi för närvarande efter ovannämnda länder när det gäller genomförandet av den senaste tekniken för mobil överföring. |
| --- | --- |

2.7

Trots att Europa under 1990-talet var världsledande i fråga om mobiltelefoni (GSM), släpar vi för närvarande efter ovannämnda länder när det gäller genomförandet av den senaste tekniken för mobil överföring.

| 2.8 | Utvecklingstakten i IKT-industrin i Europa har varit mycket långsam under de senaste åren (0,3 % per år), särskilt jämfört med tillväxten i USA (15 %) och ledande länder i Asien (26 %). |
| --- | --- |

2.8

Utvecklingstakten i IKT-industrin i Europa har varit mycket långsam under de senaste åren (0,3 % per år), särskilt jämfört med tillväxten i USA (15 %) och ledande länder i Asien (26 %).

| 2.9 | De föreslagna ändringarna avser områden som regleras av de rättsakter som ligger till grund för regleringen av elektronisk kommunikation i EU – direktiven 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), 2002/21/EG (ramdirektivet), 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster och användarnas rättigheter) och 2002/58/EG (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation), förordningarna (EG) nr 1211/2009 (inrättande av Berec) och (EU) nr 531/2012 (roaming) samt beslut nr 243/2012/EU (program för radiospektrumpolitiken) (2). |
| --- | --- |

2.9

De föreslagna ändringarna avser områden som regleras av de rättsakter som ligger till grund för regleringen av elektronisk kommunikation i EU – direktiven 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), 2002/21/EG (ramdirektivet), 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster och användarnas rättigheter) och 2002/58/EG (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation), förordningarna (EG) nr 1211/2009 (inrättande av Berec) och (EU) nr 531/2012 (roaming) samt beslut nr 243/2012/EU (program för radiospektrumpolitiken) (2).

2

3.   Allmänt mål för Europeiska kommissionens förordning

Allmänt mål för Europeiska kommissionens förordning

| 3.1 | Huvudmålet för Europeiska kommissionen är att skapa en inre marknad för elektronisk kommunikation, där






  — | medborgare, institutioner och företag har tillgång till elektroniska kommunikationstjänster i hela EU enligt enhetliga principer, utan hinder eller extrakostnader, |
| --- | --- | --- |

3.1

Huvudmålet för Europeiska kommissionen är att skapa en inre marknad för elektronisk kommunikation, där

—

medborgare, institutioner och företag har tillgång till elektroniska kommunikationstjänster i hela EU enligt enhetliga principer, utan hinder eller extrakostnader,

| — | operatörer och leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster kan erbjuda konkurrenskraftiga tjänster utanför den medlemsstat där de har sitt säte, och marknadsföra dem till konsumenter inom hela EU, |
| --- | --- |

—

operatörer och leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster kan erbjuda konkurrenskraftiga tjänster utanför den medlemsstat där de har sitt säte, och marknadsföra dem till konsumenter inom hela EU,

| — | grunden för den digitala omställningen av ekonomin utvecklas, vilket bör resultera i att den ekonomiska tillväxten återställs och bibehålls, att den globala konkurrenskraften ökar för EU:s länder och att nya arbetstillfällen skapas i den digitala ekonomin, den kreativa sektorn och inom alla områden av ekonomin där elektronisk kommunikation spelar en viktig roll. |
| --- | --- |

—

grunden för den digitala omställningen av ekonomin utvecklas, vilket bör resultera i att den ekonomiska tillväxten återställs och bibehålls, att den globala konkurrenskraften ökar för EU:s länder och att nya arbetstillfällen skapas i den digitala ekonomin, den kreativa sektorn och inom alla områden av ekonomin där elektronisk kommunikation spelar en viktig roll.

| 3.2 | I kommissionens förslag till förordning föreslås följande lösningar:






  — | En gemensam EU-auktorisation för leverantörer av elektronisk kommunikation som bygger på ett gemensamt anmälningssystem i den medlemsstat där leverantören bedriver sin huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- | --- |

3.2

I kommissionens förslag till förordning föreslås följande lösningar:

—

En gemensam EU-auktorisation för leverantörer av elektronisk kommunikation som bygger på ett gemensamt anmälningssystem i den medlemsstat där leverantören bedriver sin huvudsakliga verksamhet.

| — | Harmonisering av bestämmelserna för tillgång till spektrum, villkor för tilldelningar och varaktigheten för nyttjanderätter till spektrum. |
| --- | --- |

—

Harmonisering av bestämmelserna för tillgång till spektrum, villkor för tilldelningar och varaktigheten för nyttjanderätter till spektrum.

| — | Införande av virtuella tillträdesprodukter för bredband samt harmoniserade anslutningsprodukter med garanterad tjänstekvalitet. |
| --- | --- |

—

Införande av virtuella tillträdesprodukter för bredband samt harmoniserade anslutningsprodukter med garanterad tjänstekvalitet.

| — | Harmonisering av reglerna för konsumenternas/slutanvändarnas rättigheter (krav på tydlig information och tydliga avtal, klart definierade principer för ingående och uppsägning av avtal, nätneutralitet, garanterad tjänstekvalitet, förenklat byte av leverantör och nummerportabilitet). |
| --- | --- |

—

Harmonisering av reglerna för konsumenternas/slutanvändarnas rättigheter (krav på tydlig information och tydliga avtal, klart definierade principer för ingående och uppsägning av avtal, nätneutralitet, garanterad tjänstekvalitet, förenklat byte av leverantör och nummerportabilitet).

| — | De behöriga nationella myndigheterna får befogenheter att besluta om sanktioner och regler fastställs för kommissionens befogenhet att anta delegerade akter eller genomförandeakter. |
| --- | --- |

—

De behöriga nationella myndigheterna får befogenheter att besluta om sanktioner och regler fastställs för kommissionens befogenhet att anta delegerade akter eller genomförandeakter.

| — | Reglering av roaming i mobilnät. |
| --- | --- |

—

Reglering av roaming i mobilnät.

| — | Begränsning av priset för fasta kommunikationer inom EU, som inte ska få överstiga priset för nationella fasta långdistanskommunikationer. |
| --- | --- |

—

Begränsning av priset för fasta kommunikationer inom EU, som inte ska få överstiga priset för nationella fasta långdistanskommunikationer.

| — | Berec ska göras mer stabilt som rådgivande organ till Europeiska kommissionen i fråga om elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

—

Berec ska göras mer stabilt som rådgivande organ till Europeiska kommissionen i fråga om elektronisk kommunikation.

| 3.3 | Som Europeiska rådet framhöll i sina slutsatser av den 24–25 oktober 2013 är det av avgörande betydelse att komma till rätta med fragmenteringen av marknaden för elektroniska kommunikationstjänster, främja effektiv konkurrens och dra till sig privata investeringar genom en förutsägbar och stabil rättslig ram, samtidigt som ett starkt konsumentskydd upprätthålls. Det är också av största betydelse för medlemsstaternas ekonomiska och sociala utveckling att man harmoniserar spektrumtilldelningen (Europeiska rådets dokument av den 25 oktober 2013 (EUCO 169/13, CO EUR 13 CONCL 7), punkterna 5 och 9). |
| --- | --- |

3.3

Som Europeiska rådet framhöll i sina slutsatser av den 24–25 oktober 2013 är det av avgörande betydelse att komma till rätta med fragmenteringen av marknaden för elektroniska kommunikationstjänster, främja effektiv konkurrens och dra till sig privata investeringar genom en förutsägbar och stabil rättslig ram, samtidigt som ett starkt konsumentskydd upprätthålls. Det är också av största betydelse för medlemsstaternas ekonomiska och sociala utveckling att man harmoniserar spektrumtilldelningen (Europeiska rådets dokument av den 25 oktober 2013 (EUCO 169/13, CO EUR 13 CONCL 7), punkterna 5 och 9).

| 3.4 | Ökad tillgänglighet och minskade kostnader för användning av höghastighetsbredband kommer ge alla tjänsteleverantörer, inklusive europeiska små och medelstora företag, möjlighet att skapa och erbjuda innovativa produkter och tjänster på den globala marknaden. |
| --- | --- |

3.4

Ökad tillgänglighet och minskade kostnader för användning av höghastighetsbredband kommer ge alla tjänsteleverantörer, inklusive europeiska små och medelstora företag, möjlighet att skapa och erbjuda innovativa produkter och tjänster på den globala marknaden.

4.   Särskilda kommentarer till Europeiska kommissionens förordning

Särskilda kommentarer till Europeiska kommissionens förordning

4.1   Gemensam EU-auktorisation

Gemensam EU-auktorisation

| 4.1.1 | EESK anser att tillhandahållandet av tjänster över gränserna för närvarande försvåras av den administrativa börda som orsakas av de olika nationella systemen för auktorisering, tilldelning av radiospektrum, reglering av tillträdesprodukter och konsumenträttigheter. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK anser att tillhandahållandet av tjänster över gränserna för närvarande försvåras av den administrativa börda som orsakas av de olika nationella systemen för auktorisering, tilldelning av radiospektrum, reglering av tillträdesprodukter och konsumenträttigheter.

| 4.1.2 | Operatörerna utnyttjar marknadsfragmenteringen på slutanvändarnas bekostnad genom att tillhandahålla dyrare gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

4.1.2

Operatörerna utnyttjar marknadsfragmenteringen på slutanvändarnas bekostnad genom att tillhandahålla dyrare gränsöverskridande tjänster.

| 4.1.3 | EESK anser att den planerade lagstiftningen främjar en konsolidering av operatörerna och framväxten av EU-täckande leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster. Denna process är bra för EU-ländernas konkurrenskraft på de globala marknaderna. |
| --- | --- |

4.1.3

EESK anser att den planerade lagstiftningen främjar en konsolidering av operatörerna och framväxten av EU-täckande leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster. Denna process är bra för EU-ländernas konkurrenskraft på de globala marknaderna.

| 4.1.4 | En stärkning av leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster och enhetliga rättsliga villkor kommer att öka intresset för europeiska tjänsteleverantörer hos institutionella investerare, däribland riskkapitalbolag. Kapitaltillskottet kommer att öka operatörernas investeringsmöjligheter. |
| --- | --- |

4.1.4

En stärkning av leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster och enhetliga rättsliga villkor kommer att öka intresset för europeiska tjänsteleverantörer hos institutionella investerare, däribland riskkapitalbolag. Kapitaltillskottet kommer att öka operatörernas investeringsmöjligheter.

| 4.1.5 | EESK välkomnar införandet av en gemensam EU-auktorisation, vilket är en förutsättning för att man ska kunna förbättra driften av systemet. Man bör fastställa tydliga förfaranden och principer för samarbetet. |
| --- | --- |

4.1.5

EESK välkomnar införandet av en gemensam EU-auktorisation, vilket är en förutsättning för att man ska kunna förbättra driften av systemet. Man bör fastställa tydliga förfaranden och principer för samarbetet.

| 4.1.6 | Kommittén skulle gärna ha sett att förslaget tagit ställning för ett gemensamt europeiskt tillsynsorgan, en tanke som kommittén föreslagit och försvarat i flera yttranden. |
| --- | --- |

4.1.6

Kommittén skulle gärna ha sett att förslaget tagit ställning för ett gemensamt europeiskt tillsynsorgan, en tanke som kommittén föreslagit och försvarat i flera yttranden.

4.2   Samordning av användningen av radiospektrum

Samordning av användningen av radiospektrum

| 4.2.1 | Harmoniseringen av spektrumanvändningen på grundval av enhetliga villkor för spektrumanvändning (tilldelningsbestämmelser, tidsfrister för ensamrätt, möjlighet till omfördelning och delad spektrumanvändning) kommer att underlätta införandet av ny teknik som bygger på trådlös bredbandstillgång (4G och senare teknik). |
| --- | --- |

4.2.1

Harmoniseringen av spektrumanvändningen på grundval av enhetliga villkor för spektrumanvändning (tilldelningsbestämmelser, tidsfrister för ensamrätt, möjlighet till omfördelning och delad spektrumanvändning) kommer att underlätta införandet av ny teknik som bygger på trådlös bredbandstillgång (4G och senare teknik).

| 4.2.2 | EESK anser att förordningen föregriper 2016 års planerade översyn av effektiviteten i de befintliga bestämmelserna om roaming och besluten om frekvensallokering, som ska fattas vid ITU-R:s (ITU:s radiokommunikationssektor – en av tre sektorer eller enheter inom Internationella teleunionen [ITU], som ansvarar för radiokommunikation) världsradiokonferens 2015 (WRC 2015). |
| --- | --- |

4.2.2

EESK anser att förordningen föregriper 2016 års planerade översyn av effektiviteten i de befintliga bestämmelserna om roaming och besluten om frekvensallokering, som ska fattas vid ITU-R:s (ITU:s radiokommunikationssektor – en av tre sektorer eller enheter inom Internationella teleunionen [ITU], som ansvarar för radiokommunikation) världsradiokonferens 2015 (WRC 2015).

4.3   Europeiska produkter för virtuell access

Europeiska produkter för virtuell access

| 4.3.1 | EESK anser att regleringen av produkter för virtuell bredbandsaccess presenteras i ett mycket osäkert skede, med tanke på regleringen av höghastighetsnäten NGN/NGA (Next Generation Networks/Next Generation Access) och skillnaderna i regleringsmässig praxis i de enskilda medlemsstaterna. Stabila regleringsprinciper, som kommer att uppmuntra aktörerna att investera i en kostsam NGN-/NGA-infrastruktur, måste införas med stor försiktighet, eftersom regleringspraxis i dessa frågor bara har börjat utvecklas. Produkter i grossistledet måste utformas med hänsyn till kundernas behov på de olika nationella marknaderna, och inte för att passa ett ”genomsnittligt europeiskt land”. |
| --- | --- |

4.3.1

EESK anser att regleringen av produkter för virtuell bredbandsaccess presenteras i ett mycket osäkert skede, med tanke på regleringen av höghastighetsnäten NGN/NGA (Next Generation Networks/Next Generation Access) och skillnaderna i regleringsmässig praxis i de enskilda medlemsstaterna. Stabila regleringsprinciper, som kommer att uppmuntra aktörerna att investera i en kostsam NGN-/NGA-infrastruktur, måste införas med stor försiktighet, eftersom regleringspraxis i dessa frågor bara har börjat utvecklas. Produkter i grossistledet måste utformas med hänsyn till kundernas behov på de olika nationella marknaderna, och inte för att passa ett ”genomsnittligt europeiskt land”.

4.4   Anslutningsprodukt med garanterad tjänstekvalitet

Anslutningsprodukt med garanterad tjänstekvalitet

| 4.4.1 | Införandet av en anslutningsprodukt med garanterad tjänstekvalitet kan vara till stor nytta för skapande och tillhandahållande av specialiserade, avancerade digitala tjänster. |
| --- | --- |

4.4.1

Införandet av en anslutningsprodukt med garanterad tjänstekvalitet kan vara till stor nytta för skapande och tillhandahållande av specialiserade, avancerade digitala tjänster.

| 4.4.2 | EESK anser att skyldigheten att tillhandahålla garanterad tjänstekvalitet måste regleras på ett sätt som säkerställer balansen mellan stora operatörer och mindre tjänsteleverantörer från sektorn för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.4.2

EESK anser att skyldigheten att tillhandahålla garanterad tjänstekvalitet måste regleras på ett sätt som säkerställer balansen mellan stora operatörer och mindre tjänsteleverantörer från sektorn för små och medelstora företag.

4.5   Harmoniserade rättigheter för slutanvändare

Harmoniserade rättigheter för slutanvändare

| 4.5.1 | EESK anser att harmonisering av slutanvändarnas rättigheter, skyldigheter avseende öppenhet och begriplighet i konsumentinformationen om villkor, kvalitet, rättigheter, prissättning samt bestämmelser för att underlätta leverantörsbyte kommer att innebära stora fördelar för konsumenter av elektroniska kommunikationstjänster. Det kommer att stärka deras ställning gentemot tjänsteleverantörerna och minska informationsasymmetrierna. |
| --- | --- |

4.5.1

EESK anser att harmonisering av slutanvändarnas rättigheter, skyldigheter avseende öppenhet och begriplighet i konsumentinformationen om villkor, kvalitet, rättigheter, prissättning samt bestämmelser för att underlätta leverantörsbyte kommer att innebära stora fördelar för konsumenter av elektroniska kommunikationstjänster. Det kommer att stärka deras ställning gentemot tjänsteleverantörerna och minska informationsasymmetrierna.

| 4.5.2 | EESK ställer sig positiv till bestämmelserna om särskild information och avtalsskyldigheter som omfattar






  — | tillhandahållande av tjänster för funktionshindrade slutanvändare, information om produkter och tjänster, |
| --- | --- | --- |

4.5.2

EESK ställer sig positiv till bestämmelserna om särskild information och avtalsskyldigheter som omfattar

—

tillhandahållande av tjänster för funktionshindrade slutanvändare, information om produkter och tjänster,

| — | vilken typ av åtgärder som leverantören kan tänkas vidta i samband med säkerhets- eller integritetsincidenter eller hot och sårbarhet, |
| --- | --- |

—

vilken typ av åtgärder som leverantören kan tänkas vidta i samband med säkerhets- eller integritetsincidenter eller hot och sårbarhet,

| — | slutanvändarnas kontroll av sin användning av elektroniska tjänster. |
| --- | --- |

—

slutanvändarnas kontroll av sin användning av elektroniska tjänster.

| 4.5.3 | EESK välkomnar förslaget om att elektroniska tjänsteleverantörer ska vara skyldiga att sprida information av allmänintresse om






  — | de vanligaste användningssätten för elektroniska kommunikationstjänster för att bedriva olaglig verksamhet eller sprida skadligt innehåll samt de rättsliga följderna av detta, |
| --- | --- | --- |

4.5.3

EESK välkomnar förslaget om att elektroniska tjänsteleverantörer ska vara skyldiga att sprida information av allmänintresse om

—

de vanligaste användningssätten för elektroniska kommunikationstjänster för att bedriva olaglig verksamhet eller sprida skadligt innehåll samt de rättsliga följderna av detta,

| — | metoder för att skydda sig mot risker för personlig säkerhet och olaglig åtkomst till personuppgifter vid användning av elektroniska kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

—

metoder för att skydda sig mot risker för personlig säkerhet och olaglig åtkomst till personuppgifter vid användning av elektroniska kommunikationstjänster.

| 4.5.4 | EESK beklagar emellertid de tvetydiga formuleringarna i kapitlen IV och V i förslaget till förordning, särskilt när det gäller de subjektiva faktorer som vissa konsumenträttigheter fortfarande bestäms av. Kommittén hade hoppats att dessa skulle bli bindande garantier, och detta gäller särskilt artiklarna 23.3, 27, 28 och 30 i förslaget. |
| --- | --- |

4.5.4

EESK beklagar emellertid de tvetydiga formuleringarna i kapitlen IV och V i förslaget till förordning, särskilt när det gäller de subjektiva faktorer som vissa konsumenträttigheter fortfarande bestäms av. Kommittén hade hoppats att dessa skulle bli bindande garantier, och detta gäller särskilt artiklarna 23.3, 27, 28 och 30 i förslaget.

4.6   Roaming och internationella kommunikationer

Roaming och internationella kommunikationer

| 4.6.1 | Roamingavgifterna för mobil kommunikation i Europa är fortfarande alltför höga, och de är klart högre än avgifterna för samma tjänster inom ett visst land. Enligt den digitala agendan för Europa är emellertid målet att eliminera skillnaden mellan de nationella avgifterna och roamingavgifterna för att på så sätt skapa en inre marknad för mobilkommunikation. |
| --- | --- |

4.6.1

Roamingavgifterna för mobil kommunikation i Europa är fortfarande alltför höga, och de är klart högre än avgifterna för samma tjänster inom ett visst land. Enligt den digitala agendan för Europa är emellertid målet att eliminera skillnaden mellan de nationella avgifterna och roamingavgifterna för att på så sätt skapa en inre marknad för mobilkommunikation.

| 4.6.2 | De genomsnittspriser som tas ut av operatörerna i allmänhet ligger mycket nära de avgiftstak som fastställts i EU, vilket förhindrar en sund konkurrens. Kommissionen anser sig därför tvungen att i ett nytt lagstiftningspaket föreslå att överpriserna på mottagna roamingsamtal ska upphävas, medan övriga roamingavgifter på sikt väntas försvinna genom att konkurrensen mellan olika operatörer, eller åtminstone mellan sammanslutningar av operatörer, uppmuntras. |
| --- | --- |

4.6.2

De genomsnittspriser som tas ut av operatörerna i allmänhet ligger mycket nära de avgiftstak som fastställts i EU, vilket förhindrar en sund konkurrens. Kommissionen anser sig därför tvungen att i ett nytt lagstiftningspaket föreslå att överpriserna på mottagna roamingsamtal ska upphävas, medan övriga roamingavgifter på sikt väntas försvinna genom att konkurrensen mellan olika operatörer, eller åtminstone mellan sammanslutningar av operatörer, uppmuntras.

| 4.6.3 | Kommittén ställer sig i princip positiv till ett avskaffande av alla roamingavgifter (samtal, sms, data) och inte bara avgifter i samband med mottagna samtal. Vi anser dessutom att avgifterna för mobil transitkommunikation i EU bör ses över om man ska kunna skapa en reell europeisk inre marknad för mobil kommunikation. |
| --- | --- |

4.6.3

Kommittén ställer sig i princip positiv till ett avskaffande av alla roamingavgifter (samtal, sms, data) och inte bara avgifter i samband med mottagna samtal. Vi anser dessutom att avgifterna för mobil transitkommunikation i EU bör ses över om man ska kunna skapa en reell europeisk inre marknad för mobil kommunikation.

| 4.6.4 | Mot bakgrund av att de strukturella reformerna i förordningen från 2012 inte kommer att tillämpas förrän från och med juli 2014 anser dock EESK att datumet för avskaffandet av roamingavgifter ska fastställas med utgångspunkt i resultatet av dessa reformer efter det att de har genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

4.6.4

Mot bakgrund av att de strukturella reformerna i förordningen från 2012 inte kommer att tillämpas förrän från och med juli 2014 anser dock EESK att datumet för avskaffandet av roamingavgifter ska fastställas med utgångspunkt i resultatet av dessa reformer efter det att de har genomförts fullt ut.

| 4.6.5 | Denna tidsfrist ska göra det möjligt för tillsynsmyndigheterna att vidta förebyggande åtgärder för att undvika att operatörerna kompenserar för de lägre inkomster som följer av avskaffandet av roamingavgifter genom att öka de nationella avgifterna. En sådan kompensation skulle skada alla konsumenter och allra mest de medborgare som av olika anledningar inte reser utomlands och därför inte använder roamingkommunikation. |
| --- | --- |

4.6.5

Denna tidsfrist ska göra det möjligt för tillsynsmyndigheterna att vidta förebyggande åtgärder för att undvika att operatörerna kompenserar för de lägre inkomster som följer av avskaffandet av roamingavgifter genom att öka de nationella avgifterna. En sådan kompensation skulle skada alla konsumenter och allra mest de medborgare som av olika anledningar inte reser utomlands och därför inte använder roamingkommunikation.

| 4.6.6 | För att uppnå större insyn i priserna, särskilt paketerbjudandena, föreslår EESK att tillsynsmyndigheterna tillsammans med konsumentorganisationerna ska utarbeta någon form av standardinformation om sammansättningen av priserna för att man ska kunna jämföra olika erbjudanden och lättare hitta det billigaste erbjudandet. |
| --- | --- |

4.6.6

För att uppnå större insyn i priserna, särskilt paketerbjudandena, föreslår EESK att tillsynsmyndigheterna tillsammans med konsumentorganisationerna ska utarbeta någon form av standardinformation om sammansättningen av priserna för att man ska kunna jämföra olika erbjudanden och lättare hitta det billigaste erbjudandet.

| 4.6.7 | Till sist bör kommissionen noga övervaka att partnerskapen mellan operatörerna, som den ställer sig så positiv till, inte leder till överenskommelser eller oligopol där man missbrukar sin dominerande marknadsställning. |
| --- | --- |

4.6.7

Till sist bör kommissionen noga övervaka att partnerskapen mellan operatörerna, som den ställer sig så positiv till, inte leder till överenskommelser eller oligopol där man missbrukar sin dominerande marknadsställning.

4.7   Ändring av Berecs status

Ändring av Berecs status

| 4.7.1 | EESK anser att de föreslagna ändringarna när det gäller statusen för Berec, t.ex. en ordförande på heltid för tillsynsnämnden, kan visa sig vara otillräckliga för att möta konkurrenskraftutmaningarna och behovet av investeringsincitament, särskilt i fråga om bredbandskommunikation och NGN/NGA-näten. |
| --- | --- |

4.7.1

EESK anser att de föreslagna ändringarna när det gäller statusen för Berec, t.ex. en ordförande på heltid för tillsynsnämnden, kan visa sig vara otillräckliga för att möta konkurrenskraftutmaningarna och behovet av investeringsincitament, särskilt i fråga om bredbandskommunikation och NGN/NGA-näten.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 133–137, EUT C 229, 31.7.2012, s. 1–6 och EUT C 351, 15.11.2012, s. 31–35.

1

(2)  EGT C 123, 25.4.2001, s. 55–56, EGT C 123, 25.4.2001, s. 56–61, EGT C 123, 25.4.2001, s. 53–54, EUT C 24, 28.1.2012, s. 131–133 och EUT C 133, 9.5.2013, s. 22–26.

2

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/71

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Den europeiska högre utbildningen i världen”

COM(2013) 499 final

(2014/C 177/13)

Föredragande: Mário SOARES

Den 11 juli 2013 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Den europeiska högre utbildningen i världen”

COM(2013) 499 final.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 17 december 2013.

Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 158 röster för och 3 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder och betonar vikten av de strategiska prioriteringar som kommissionen föreslår i sitt meddelande om internationaliseringen av den europeiska högre utbildningen – bland annat i fråga om studenters, lärares och forskares rörlighet och internationalisering på hemmaplan genom att frågor med koppling till den globala nivån integreras i studieprogram – och om vikten av att stärka internationella sammanslutningar och allianser mellan högre utbildningsanstalter i en tid när tillgången till kunskaper går igenom en genomgripande förändring till följd av att ett omfattande utbud av kostnadsfria kurser ställs till förfogande via internet. |
| --- | --- |

1.1

EESK stöder och betonar vikten av de strategiska prioriteringar som kommissionen föreslår i sitt meddelande om internationaliseringen av den europeiska högre utbildningen – bland annat i fråga om studenters, lärares och forskares rörlighet och internationalisering på hemmaplan genom att frågor med koppling till den globala nivån integreras i studieprogram – och om vikten av att stärka internationella sammanslutningar och allianser mellan högre utbildningsanstalter i en tid när tillgången till kunskaper går igenom en genomgripande förändring till följd av att ett omfattande utbud av kostnadsfria kurser ställs till förfogande via internet.

| 1.2 | EESK välkomnar att meddelandet erkänner vikten av att utarbeta en övergripande strategi för internationalisering av den europeiska högre utbildningen, men beklagar samtidigt att strategin endast hänvisar till åtgärder som EU redan har inlett. Den innehåller inte några väsentliga nyheter och är föga anpassad till de nuvarande konkurrensvillkoren inom denna sektor. |
| --- | --- |

1.2

EESK välkomnar att meddelandet erkänner vikten av att utarbeta en övergripande strategi för internationalisering av den europeiska högre utbildningen, men beklagar samtidigt att strategin endast hänvisar till åtgärder som EU redan har inlett. Den innehåller inte några väsentliga nyheter och är föga anpassad till de nuvarande konkurrensvillkoren inom denna sektor.

| 1.3 | EESK uppskattar också att man erkänner att denna fråga inte är rent vetenskaplig eller teknisk, utan att den har nära kopplingar till områden av politisk, ekonomisk och social karaktär på nationell, europeisk och internationell nivå. |
| --- | --- |

1.3

EESK uppskattar också att man erkänner att denna fråga inte är rent vetenskaplig eller teknisk, utan att den har nära kopplingar till områden av politisk, ekonomisk och social karaktär på nationell, europeisk och internationell nivå.

| 1.4 | EESK hoppas att kommissionen kommer att presentera förslag och åtgärder som på ett så effektivt sätt som möjligt främjar de europeiska universitetens närvaro på den internationella scenen och undanröjer alla hinder som försvårar såväl utbytet av kunskaper som studenters och lärares rörlighet när det gäller högre utbildningsanstalter i tredjeländer, med särskilt fokus på erhållandet av visum och invandringspolitiken rent generellt. |
| --- | --- |

1.4

EESK hoppas att kommissionen kommer att presentera förslag och åtgärder som på ett så effektivt sätt som möjligt främjar de europeiska universitetens närvaro på den internationella scenen och undanröjer alla hinder som försvårar såväl utbytet av kunskaper som studenters och lärares rörlighet när det gäller högre utbildningsanstalter i tredjeländer, med särskilt fokus på erhållandet av visum och invandringspolitiken rent generellt.

| 1.5 | Studenters, lärares och forskares rörlighet utgör ett mervärde för både ursprungsländerna och mottagarländerna, och därför är det viktigt att främja rörlighet tur och retur för att förebygga en dränering av kvalificerade mänskliga resurser som har en stor betydelse för samhällsutvecklingen. |
| --- | --- |

1.5

Studenters, lärares och forskares rörlighet utgör ett mervärde för både ursprungsländerna och mottagarländerna, och därför är det viktigt att främja rörlighet tur och retur för att förebygga en dränering av kvalificerade mänskliga resurser som har en stor betydelse för samhällsutvecklingen.

| 1.6 | EESK föreslår att man överväger inrättandet av en verklig europeisk skola, som bygger på det samarbete som redan har utvecklats av olika europeiska universitet och som kan utgöra ett forum för akademiska och forskningsrelaterade spetskunskaper. |
| --- | --- |

1.6

EESK föreslår att man överväger inrättandet av en verklig europeisk skola, som bygger på det samarbete som redan har utvecklats av olika europeiska universitet och som kan utgöra ett forum för akademiska och forskningsrelaterade spetskunskaper.

| 1.7 | EESK vill erinra om den rekommendation som kommittén har framfört i tidigare yttranden, nämligen att man i samband med internationaliseringen av den högre utbildningen ska upprätthålla och sprida de värderingar som har kommit att känneteckna den europeiska högre utbildningen, samt att man ska erkänna alla berörda parters bidrag, särdrag och mångfald och beakta att det inte bara är akademiska intressen som står på spel utan även politiska, ekonomiska och kulturella. |
| --- | --- |

1.7

EESK vill erinra om den rekommendation som kommittén har framfört i tidigare yttranden, nämligen att man i samband med internationaliseringen av den högre utbildningen ska upprätthålla och sprida de värderingar som har kommit att känneteckna den europeiska högre utbildningen, samt att man ska erkänna alla berörda parters bidrag, särdrag och mångfald och beakta att det inte bara är akademiska intressen som står på spel utan även politiska, ekonomiska och kulturella.

| 1.8 | EESK vill därför än en gång påpeka att man, eftersom det handlar om en strategisk målsättning, bör ställa ekonomiska och mänskliga resurser till förfogande som kan bidra till den sociala och ekonomiska utvecklingen och öka alla berörda parters välbefinnande. |
| --- | --- |

1.8

EESK vill därför än en gång påpeka att man, eftersom det handlar om en strategisk målsättning, bör ställa ekonomiska och mänskliga resurser till förfogande som kan bidra till den sociala och ekonomiska utvecklingen och öka alla berörda parters välbefinnande.

| 1.9 | Mot bakgrund av detta ser EESK med stor oro på de negativa effekter som åtstramningspolitiken befaras få inom utbildningssektorn, såsom många högre utbildningsanstalter redan har påpekat. EESK ser det som sin plikt att understryka att nedskärningarna inom utbildningssektorn äventyrar de målsättningar som fastställs i kommissionens meddelande. |
| --- | --- |

1.9

Mot bakgrund av detta ser EESK med stor oro på de negativa effekter som åtstramningspolitiken befaras få inom utbildningssektorn, såsom många högre utbildningsanstalter redan har påpekat. EESK ser det som sin plikt att understryka att nedskärningarna inom utbildningssektorn äventyrar de målsättningar som fastställs i kommissionens meddelande.

| 1.10 | EESK:s uppfattning är att man inom ramen för denna internationaliseringsprocess bör uppmuntra samarbetet mellan högre utbildningsanstalter och företag och skapa samverkanseffekter som bidrar till ökad företagarkompetens och kreativitet bland studenter och utbildningspersonal och främjar det innovativa klimat som våra nuvarande samhällen så väl behöver. |
| --- | --- |

1.10

EESK:s uppfattning är att man inom ramen för denna internationaliseringsprocess bör uppmuntra samarbetet mellan högre utbildningsanstalter och företag och skapa samverkanseffekter som bidrar till ökad företagarkompetens och kreativitet bland studenter och utbildningspersonal och främjar det innovativa klimat som våra nuvarande samhällen så väl behöver.

| 1.11 | Den omfattande och kostnadsfria användningen av ny teknik inom de internationella programmen har lett till en avsevärd förändring av tillgången till kunskaper och innebär att miljontals studenter – som under andra omständigheter inte hade haft faktisk möjlighet till rörlighet – kan bli ”rörliga”. EESK vill dock varna för de tekniska, pedagogiska och etiska utmaningar som denna användning kan ge upphov till. Exempelvis måste de lärare och forskare som sammanställer kurserna se sina immateriella rättigheter respekterade, och det finns en risk för att det uppstår två sorters erkännande som skiljer på och diskriminerar mellan dem som fysiskt utnyttjar möjligheten till internationell rörlighet och dem som gör det på internet. |
| --- | --- |

1.11

Den omfattande och kostnadsfria användningen av ny teknik inom de internationella programmen har lett till en avsevärd förändring av tillgången till kunskaper och innebär att miljontals studenter – som under andra omständigheter inte hade haft faktisk möjlighet till rörlighet – kan bli ”rörliga”. EESK vill dock varna för de tekniska, pedagogiska och etiska utmaningar som denna användning kan ge upphov till. Exempelvis måste de lärare och forskare som sammanställer kurserna se sina immateriella rättigheter respekterade, och det finns en risk för att det uppstår två sorters erkännande som skiljer på och diskriminerar mellan dem som fysiskt utnyttjar möjligheten till internationell rörlighet och dem som gör det på internet.

| 1.12 | Kommittén vill än en gång erinra om att den är övertygad om att en internationalisering av den europeiska högre utbildningen måste bidra till att befästa den europeiska kulturens grundläggande värden, såsom skyddet av de mänskliga rättigheterna, erkännandet av olika samhällens kulturarv och främjandet av en större social sammanhållning. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén vill än en gång erinra om att den är övertygad om att en internationalisering av den europeiska högre utbildningen måste bidra till att befästa den europeiska kulturens grundläggande värden, såsom skyddet av de mänskliga rättigheterna, erkännandet av olika samhällens kulturarv och främjandet av en större social sammanhållning.

| 1.13 | EESK uppmanar kommissionen att regelbundet ställa detaljerad information till förfogande om genomförandet av de åtaganden som fastställs i meddelandet och anser att denna fråga bör beaktas i de landsspecifika rekommendationer som utfärdas inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

1.13

EESK uppmanar kommissionen att regelbundet ställa detaljerad information till förfogande om genomförandet av de åtaganden som fastställs i meddelandet och anser att denna fråga bör beaktas i de landsspecifika rekommendationer som utfärdas inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| 1.14 | Avslutningsvis rekommenderar EESK att man i EU:s kommande budgetar väsentligt ska öka anslagen till detta område och ta särskild hänsyn till forskningens behov. |
| --- | --- |

1.14

Avslutningsvis rekommenderar EESK att man i EU:s kommande budgetar väsentligt ska öka anslagen till detta område och ta särskild hänsyn till forskningens behov.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | I ett globaliserat och konkurrenspräglat samhälle, som det vi lever i för närvarande, är kunskap ett ytterst viktigt verktyg för den mänskliga utvecklingen i alla dess aspekter – socialt, ekonomiskt och för vårt välbefinnande. Naturligtvis ses högre utbildning fortfarande som ett centralt instrument för uppkomsten och spridningen av ny kunskap, liksom en innovationsfaktor som kan bidra till utvecklingen av individer och samhället som helhet. Innovation och kunskap är avgörande faktorer för den ekonomiska utvecklingen, men också för den sociala utvecklingen och för samhällenas sammanhållning. |
| --- | --- |

2.1

I ett globaliserat och konkurrenspräglat samhälle, som det vi lever i för närvarande, är kunskap ett ytterst viktigt verktyg för den mänskliga utvecklingen i alla dess aspekter – socialt, ekonomiskt och för vårt välbefinnande. Naturligtvis ses högre utbildning fortfarande som ett centralt instrument för uppkomsten och spridningen av ny kunskap, liksom en innovationsfaktor som kan bidra till utvecklingen av individer och samhället som helhet. Innovation och kunskap är avgörande faktorer för den ekonomiska utvecklingen, men också för den sociala utvecklingen och för samhällenas sammanhållning.

| 2.2 | De sätt och metoder med vilka kunskaper har förvärvats har av naturliga skäl alltid sett mycket olika ut, men i dag får de en helt ny dimension, inte bara eftersom utbildningssystemet omfattar allt fler medborgare, utan framför allt på grund av den ökande användningen av nya teknikformer, vilket utgör en stor utmaning för Europas högre utbildningsanstalter. |
| --- | --- |

2.2

De sätt och metoder med vilka kunskaper har förvärvats har av naturliga skäl alltid sett mycket olika ut, men i dag får de en helt ny dimension, inte bara eftersom utbildningssystemet omfattar allt fler medborgare, utan framför allt på grund av den ökande användningen av nya teknikformer, vilket utgör en stor utmaning för Europas högre utbildningsanstalter.

| 2.3 | Universiteten står (eller borde stå) i centrum inte bara för strategierna för vetenskaplig forskning och teknisk innovation, utan även för den forskning som kan bidra till utarbetandet av innovativa socialpolitiska strategier, öka den sociala sammanhållningen och främja mer effektiva, konkurrenskraftiga och hållbara företagsstrategier. |
| --- | --- |

2.3

Universiteten står (eller borde stå) i centrum inte bara för strategierna för vetenskaplig forskning och teknisk innovation, utan även för den forskning som kan bidra till utarbetandet av innovativa socialpolitiska strategier, öka den sociala sammanhållningen och främja mer effektiva, konkurrenskraftiga och hållbara företagsstrategier.

| 2.4 | Europa har närmare 4 000 inrättningar för högre utbildning med mer än 19 miljoner studenter och 1,5 miljoner anställda (lärare och övrig personal) som samarbetar och konkurrerar med universitet i andra regioner och världsdelar i arbetet med att ta fram och dela med sig av kunskaper, men också i fråga om innovation och för att skapa värde för de samhällen som de utgör en del av. |
| --- | --- |

2.4

Europa har närmare 4 000 inrättningar för högre utbildning med mer än 19 miljoner studenter och 1,5 miljoner anställda (lärare och övrig personal) som samarbetar och konkurrerar med universitet i andra regioner och världsdelar i arbetet med att ta fram och dela med sig av kunskaper, men också i fråga om innovation och för att skapa värde för de samhällen som de utgör en del av.

| 2.5 | I hela världen finns det i nuläget 99 miljoner studenter som deltar i högre utbildning, och denna siffra förväntas uppgå till 414 miljoner år 2030. Ett allt större antal studenter har för avsikt att påbörja eller avsluta sina studier i andra länder än sina hemländer, och Europa lockar ungefär 45 % av de studenter som flyttar från ett land till ett annat. Denna grupp kommer enligt kommissionens beräkningar att öka från 4 till 7 miljoner fram till slutet av detta decennium. Trots dessa ansenliga siffror är det både möjligt och önskvärt att nå både högre och bättre resultat (1). |
| --- | --- |

2.5

I hela världen finns det i nuläget 99 miljoner studenter som deltar i högre utbildning, och denna siffra förväntas uppgå till 414 miljoner år 2030. Ett allt större antal studenter har för avsikt att påbörja eller avsluta sina studier i andra länder än sina hemländer, och Europa lockar ungefär 45 % av de studenter som flyttar från ett land till ett annat. Denna grupp kommer enligt kommissionens beräkningar att öka från 4 till 7 miljoner fram till slutet av detta decennium. Trots dessa ansenliga siffror är det både möjligt och önskvärt att nå både högre och bättre resultat (1).

1

| 2.6 | Utbildning, och framför allt högre utbildning, har en central ställning i Europa 2020-strategin och i den europeiska ambitionen att åstadkomma en hållbar och smart ekonomi för alla. En av förutsättningarna för att åstadkomma en sådan ekonomi är att göra en ny satsning på en verklig industripolitik som erkänner att humankapitalets utbildning spelar en avgörande roll. Det är också därför som universitetens betydelse kommer att öka. |
| --- | --- |

2.6

Utbildning, och framför allt högre utbildning, har en central ställning i Europa 2020-strategin och i den europeiska ambitionen att åstadkomma en hållbar och smart ekonomi för alla. En av förutsättningarna för att åstadkomma en sådan ekonomi är att göra en ny satsning på en verklig industripolitik som erkänner att humankapitalets utbildning spelar en avgörande roll. Det är också därför som universitetens betydelse kommer att öka.

| 2.7 | Det internationella samarbetet är således mycket viktigt för att utbilda och dra nytta av de nya talanger som behövs i en värld som genomgår stora förändringar. |
| --- | --- |

2.7

Det internationella samarbetet är således mycket viktigt för att utbilda och dra nytta av de nya talanger som behövs i en värld som genomgår stora förändringar.

| 2.8 | Det är mot bakgrund av detta som kommissionen lägger fram sitt meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om den europeiska högre utbildningen i världen. |
| --- | --- |

2.8

Det är mot bakgrund av detta som kommissionen lägger fram sitt meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om den europeiska högre utbildningen i världen.

3.   Sammanfattning av kommissionens meddelande

Sammanfattning av kommissionens meddelande

| 3.1 | Kommissionen anger i sitt meddelande att man bör utarbeta tre strategiska prioriteringar både för de högre utbildningsanstalterna och för medlemsstaterna för att fastställa en omfattande internationaliseringsstrategi (2):






  — | Avseende rörlighet: Man bör noggrant se till att ett av internationaliseringsstrategiernas centrala teman är studenters, forskares och lärares rörlighet på basis av väglednings- och rådgivningstjänster av hög kvalitet. Man bör också utveckla program som uppmuntrar rörlighet i båda riktningarna när det gäller tredjeländer och garantera ett rättvist formellt erkännande av kunskaper som förvärvas utomlands av studenter, forskare och personal som utnyttjar möjligheten till internationell rörlighet. |
| --- | --- | --- |

3.1

Kommissionen anger i sitt meddelande att man bör utarbeta tre strategiska prioriteringar både för de högre utbildningsanstalterna och för medlemsstaterna för att fastställa en omfattande internationaliseringsstrategi (2):

2

—

Avseende rörlighet: Man bör noggrant se till att ett av internationaliseringsstrategiernas centrala teman är studenters, forskares och lärares rörlighet på basis av väglednings- och rådgivningstjänster av hög kvalitet. Man bör också utveckla program som uppmuntrar rörlighet i båda riktningarna när det gäller tredjeländer och garantera ett rättvist formellt erkännande av kunskaper som förvärvas utomlands av studenter, forskare och personal som utnyttjar möjligheten till internationell rörlighet.

| — | Avseende internationalisering på hemmaplan (införlivande av internationella element i kursplanernas utformning och innehåll samt i undervisnings- och lärandeprocessen) och digital utbildning: Man bör tillvarata de internationella erfarenheterna och den internationella kompetensen hos de högre utbildningsanstalternas personal för att utarbeta internationella program och kurser som är till nytta både för de studenter som inte utnyttjar möjligheten till rörlighet och för dem som gör detta. Man bör också ge studenter, forskare och lärare möjlighet att bredda sina språkkunskaper, i synnerhet genom att erbjuda kurser i det lokala språket, för att maximera fördelarna med Europas språkliga mångfald. Dessutom bör man främja internationellt samarbete med hjälp av informations- och kommunikationsteknik och öppna utbildningsresurser. |
| --- | --- |

—

Avseende internationalisering på hemmaplan (införlivande av internationella element i kursplanernas utformning och innehåll samt i undervisnings- och lärandeprocessen) och digital utbildning: Man bör tillvarata de internationella erfarenheterna och den internationella kompetensen hos de högre utbildningsanstalternas personal för att utarbeta internationella program och kurser som är till nytta både för de studenter som inte utnyttjar möjligheten till rörlighet och för dem som gör detta. Man bör också ge studenter, forskare och lärare möjlighet att bredda sina språkkunskaper, i synnerhet genom att erbjuda kurser i det lokala språket, för att maximera fördelarna med Europas språkliga mångfald. Dessutom bör man främja internationellt samarbete med hjälp av informations- och kommunikationsteknik och öppna utbildningsresurser.

| — | Avseende partnerskap: Man bör se till att man inom forskningen och den högre utbildningen blir bättre på att identifiera globala utmaningar, och internationella innovationsbaserade partnerskap och allianser bör upprättas. Man bör komma till rätta med hindren för erkännande av gemensamma eller dubbla examina och föreslå innovativa kurser som stimulerar företagarandan, vilket även inkluderar internationella utbildningsmöjligheter i samarbete med arbetsgivare i såväl EU som tredjeländer. Vidare bör man bibehålla en stark samstämmighet mellan internationaliseringsstrategierna och EU:s politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

—

Avseende partnerskap: Man bör se till att man inom forskningen och den högre utbildningen blir bättre på att identifiera globala utmaningar, och internationella innovationsbaserade partnerskap och allianser bör upprättas. Man bör komma till rätta med hindren för erkännande av gemensamma eller dubbla examina och föreslå innovativa kurser som stimulerar företagarandan, vilket även inkluderar internationella utbildningsmöjligheter i samarbete med arbetsgivare i såväl EU som tredjeländer. Vidare bör man bibehålla en stark samstämmighet mellan internationaliseringsstrategierna och EU:s politik för utvecklingssamarbete.

| 3.2 | Kommissionen påpekar med rätta att nya aktörer har fått en mer framträdande roll inom den högre utbildningen till följd av globaliseringen och den tekniska utvecklingen, till exempel tillväxtländer såsom Kina, Indien och Brasilien. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionen påpekar med rätta att nya aktörer har fått en mer framträdande roll inom den högre utbildningen till följd av globaliseringen och den tekniska utvecklingen, till exempel tillväxtländer såsom Kina, Indien och Brasilien.

| 3.3 | På samma sätt framhåller kommissionen att de resultat som har uppnåtts inom ramen för ett antal initiativ som redan är igång (Bolognaprocessen och program såsom Erasmus, Tempus, Erasmus Mundus och Marie Curie, samt vissa verktyg för tydlighet såsom det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter och den europeiska referensramen för kvalifikationer) har lett till en hög grad av internationalisering inom EU. |
| --- | --- |

3.3

På samma sätt framhåller kommissionen att de resultat som har uppnåtts inom ramen för ett antal initiativ som redan är igång (Bolognaprocessen och program såsom Erasmus, Tempus, Erasmus Mundus och Marie Curie, samt vissa verktyg för tydlighet såsom det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter och den europeiska referensramen för kvalifikationer) har lett till en hög grad av internationalisering inom EU.

| 3.4 | Vidare framhålls att den internationella rörligheten ger de högre utbildningsanstalterna nya möjligheter att upprätta strategiska sammanslutningar, såsom påpekades i meddelandet (3)”Förbättra och fokusera unionens internationella samarbete inom forskning och innovation”. |
| --- | --- |

3.4

Vidare framhålls att den internationella rörligheten ger de högre utbildningsanstalterna nya möjligheter att upprätta strategiska sammanslutningar, såsom påpekades i meddelandet (3)”Förbättra och fokusera unionens internationella samarbete inom forskning och innovation”.

3

| 3.5 | För att bidra ekonomiskt till internationaliseringsstrategierna kommer kommissionen genom det nya programmet Erasmus+ och Marie Skłodowska-Curie-insatserna att ställa ytterligare anslag till förfogande för att ge 135 000 studenter och anställda tillfälle att utnyttja möjligheten till rörlighet och 15 000 forskare en möjlighet att fortsätta sin karriär samt tillhandahålla 60 000 stipendier på hög nivå och stöd till 1 000 partnerskap för kapacitetsuppbyggnad mellan högskolor i EU och i länder utanför EU. |
| --- | --- |

3.5

För att bidra ekonomiskt till internationaliseringsstrategierna kommer kommissionen genom det nya programmet Erasmus+ och Marie Skłodowska-Curie-insatserna att ställa ytterligare anslag till förfogande för att ge 135 000 studenter och anställda tillfälle att utnyttja möjligheten till rörlighet och 15 000 forskare en möjlighet att fortsätta sin karriär samt tillhandahålla 60 000 stipendier på hög nivå och stöd till 1 000 partnerskap för kapacitetsuppbyggnad mellan högskolor i EU och i länder utanför EU.

Erasmus+

4.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK beklagar att det aktuella meddelandet i själva verket inte innehåller några väsentliga nyheter i fråga om den internationaliseringsstrategi som många högre utbildningsanstalter i EU redan har följt i flera år. EESK välkomnar och stöder dock det faktum att kommissionen genom detta meddelande gör en sammanställning som fokuserar på behovet av en omfattande internationaliseringsstrategi för den europeiska högre utbildningen och uppmuntrar medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att följa och stärka denna strategi. |
| --- | --- |

4.1

EESK beklagar att det aktuella meddelandet i själva verket inte innehåller några väsentliga nyheter i fråga om den internationaliseringsstrategi som många högre utbildningsanstalter i EU redan har följt i flera år. EESK välkomnar och stöder dock det faktum att kommissionen genom detta meddelande gör en sammanställning som fokuserar på behovet av en omfattande internationaliseringsstrategi för den europeiska högre utbildningen och uppmuntrar medlemsstaterna och de högre utbildningsanstalterna att följa och stärka denna strategi.

| 4.2 | Redan i ett tidigare yttrande framhöll EESK sitt intresse för detta område och påpekade att kommittén ”anser att ett väsentligt mål är att de europeiska högskolorna ska fungera som attraktionspoler för studerande från hela världen och därmed bidra till att lyfta fram den höga kvaliteten inom europeisk högre utbildning och forskning” (4). |
| --- | --- |

4.2

Redan i ett tidigare yttrande framhöll EESK sitt intresse för detta område och påpekade att kommittén ”anser att ett väsentligt mål är att de europeiska högskolorna ska fungera som attraktionspoler för studerande från hela världen och därmed bidra till att lyfta fram den höga kvaliteten inom europeisk högre utbildning och forskning” (4).

4

| 4.3 | Att locka till sig nya talanger är i dag avgörande för att göra ekonomin dynamisk och planera för en hållbar samhällstillväxt. Därför bör de europeiska universiteten stärka sitt inbördes samarbete så att internationaliseringen av den europeiska högre utbildningen behåller sin starka konkurrenskraft och gynnar hela EU och alla aktörer som bedriver verksamhet inom unionen (5). |
| --- | --- |

4.3

Att locka till sig nya talanger är i dag avgörande för att göra ekonomin dynamisk och planera för en hållbar samhällstillväxt. Därför bör de europeiska universiteten stärka sitt inbördes samarbete så att internationaliseringen av den europeiska högre utbildningen behåller sin starka konkurrenskraft och gynnar hela EU och alla aktörer som bedriver verksamhet inom unionen (5).

5

| 4.4 | Detta samarbete kan också stärkas genom större och bättre samordning mellan högre utbildningsanstalter i olika europeiska länder som är närvarande på den globala scenen. Genom att inrätta en verklig europeisk skola med utgångspunkt i detta samarbete skulle man markera att EU är ett område med hög akademisk kvalitet. |
| --- | --- |

4.4

Detta samarbete kan också stärkas genom större och bättre samordning mellan högre utbildningsanstalter i olika europeiska länder som är närvarande på den globala scenen. Genom att inrätta en verklig europeisk skola med utgångspunkt i detta samarbete skulle man markera att EU är ett område med hög akademisk kvalitet.

| 4.5 | Det är viktigt att denna internationaliseringsstrategi tar hänsyn till den geografiska mångfalden och variationen i fråga om strategier, liksom de politiska, ekonomiska och akademiska intressen som står på spel. Vid den högre utbildningens internationalisering bör man också beakta fakulteters och till och med enskilda institutioners intressen eftersom detta kan gynna deras forsknings- och innovationsstrategier. |
| --- | --- |

4.5

Det är viktigt att denna internationaliseringsstrategi tar hänsyn till den geografiska mångfalden och variationen i fråga om strategier, liksom de politiska, ekonomiska och akademiska intressen som står på spel. Vid den högre utbildningens internationalisering bör man också beakta fakulteters och till och med enskilda institutioners intressen eftersom detta kan gynna deras forsknings- och innovationsstrategier.

| 4.6 | Med hänsyn till de åtgärder som har vidtagits på senare tid med syftet att fastställa förmenta rangordningar mellan olika vetenskapsområden är det dock viktigt att undvika att samhällsvetenskap och humaniora marginaliseras och underordnas i förhållande till andra kunskapsområden. |
| --- | --- |

4.6

Med hänsyn till de åtgärder som har vidtagits på senare tid med syftet att fastställa förmenta rangordningar mellan olika vetenskapsområden är det dock viktigt att undvika att samhällsvetenskap och humaniora marginaliseras och underordnas i förhållande till andra kunskapsområden.

| 4.7 | På samma sätt måste man ta hänsyn till studenternas, lärarnas och forskarnas intressen om man har för avsikt att få till stånd en helhetssyn på internationaliseringen. I detta sammanhang är det ytterst viktigt att komma till rätta med de olika hinder som gör det svårare för dessa grupper att faktiskt utnyttja möjligheten till rörlighet, och därför bör man fästa särskild vikt vid att erkänna och värdesätta färdigheter som förvärvas på områdena forskning, undervisning och utbildning. |
| --- | --- |

4.7

På samma sätt måste man ta hänsyn till studenternas, lärarnas och forskarnas intressen om man har för avsikt att få till stånd en helhetssyn på internationaliseringen. I detta sammanhang är det ytterst viktigt att komma till rätta med de olika hinder som gör det svårare för dessa grupper att faktiskt utnyttja möjligheten till rörlighet, och därför bör man fästa särskild vikt vid att erkänna och värdesätta färdigheter som förvärvas på områdena forskning, undervisning och utbildning.

| 4.8 | Mot bakgrund av detta är det ytterst viktigt att intensifiera tillämpningen av bilaterala avtal om erkännande av kvalifikationer och examensbevis, och man bör utvärdera och införa bestämmelser som beaktar dessa frågor i de olika avtal om kulturellt och utbildningsrelaterat utbyte som upprättas med tredjeländer och deras universitet. Det bör göras regelbundna utvärderingar av dessa avtal, med deltagande av företrädare för utbildningsväsendet. |
| --- | --- |

4.8

Mot bakgrund av detta är det ytterst viktigt att intensifiera tillämpningen av bilaterala avtal om erkännande av kvalifikationer och examensbevis, och man bör utvärdera och införa bestämmelser som beaktar dessa frågor i de olika avtal om kulturellt och utbildningsrelaterat utbyte som upprättas med tredjeländer och deras universitet. Det bör göras regelbundna utvärderingar av dessa avtal, med deltagande av företrädare för utbildningsväsendet.

| 4.9 | För att hitta så bra lösningar som möjligt är det dock viktigt att erkänna att det finns skillnader mellan mottagarländernas och ursprungsländernas utbildningssystem, och att erinra om det vetenskapliga och sociokulturella mervärde som lärar- och forskarutbyten kan tillföra. Dessa utbyten bör ses som berikande, i ordets vidaste bemärkelse, av alla medverkande samhällen. |
| --- | --- |

4.9

För att hitta så bra lösningar som möjligt är det dock viktigt att erkänna att det finns skillnader mellan mottagarländernas och ursprungsländernas utbildningssystem, och att erinra om det vetenskapliga och sociokulturella mervärde som lärar- och forskarutbyten kan tillföra. Dessa utbyten bör ses som berikande, i ordets vidaste bemärkelse, av alla medverkande samhällen.

| 4.10 | Därför välkomnar EESK starkt att man tar upp frågan om delade ansvarsområden mellan kommissionen, rådet, medlemsstaterna, utbildningssektorn samt medverkande länder och universitet utanför EU. |
| --- | --- |

4.10

Därför välkomnar EESK starkt att man tar upp frågan om delade ansvarsområden mellan kommissionen, rådet, medlemsstaterna, utbildningssektorn samt medverkande länder och universitet utanför EU.

| 4.11 | Det är viktigt att det råder samstämmighet mellan strategierna på europeisk och nationell nivå, de högre utbildningsanstalternas och företagens strategier samt strategierna på andra samhällsområden vid internationaliseringen av deras respektive intressen, eftersom detta är en förutsättning för att internationaliseringen av den högre utbildningen generellt sett ska bli en framgång. Övergången från en sektorsspecifik internationell åtgärd till en institutionell internationaliseringsstrategi utgör ett viktigt steg som bör uppmuntras. |
| --- | --- |

4.11

Det är viktigt att det råder samstämmighet mellan strategierna på europeisk och nationell nivå, de högre utbildningsanstalternas och företagens strategier samt strategierna på andra samhällsområden vid internationaliseringen av deras respektive intressen, eftersom detta är en förutsättning för att internationaliseringen av den högre utbildningen generellt sett ska bli en framgång. Övergången från en sektorsspecifik internationell åtgärd till en institutionell internationaliseringsstrategi utgör ett viktigt steg som bör uppmuntras.

| 4.12 | Internationaliseringen av den högre utbildningen bör vara kopplad till en högkvalitativ forskning som främjar det allmänna bästa och den sociala och ekonomiska utvecklingen. Den förutsätter också att lärare och forskare deltar via demokratiskt valda strukturer, på alla högre utbildningsanstalter och forskningscentrum i Europa och omvärlden, tillsammans med andra berörda aktörer (studentorganisationer, företag och företagsorganisationer, lokala och/eller regionala myndigheter, etc.). |
| --- | --- |

4.12

Internationaliseringen av den högre utbildningen bör vara kopplad till en högkvalitativ forskning som främjar det allmänna bästa och den sociala och ekonomiska utvecklingen. Den förutsätter också att lärare och forskare deltar via demokratiskt valda strukturer, på alla högre utbildningsanstalter och forskningscentrum i Europa och omvärlden, tillsammans med andra berörda aktörer (studentorganisationer, företag och företagsorganisationer, lokala och/eller regionala myndigheter, etc.).

| 4.13 | Avslutningsvis vill kommittén än en gång påpeka att den är övertygad om att internationaliseringen av den europeiska högre utbildningen bör bidra till att befästa den europeiska kulturens grundläggande värderingar, såsom skyddet av de mänskliga rättigheterna, värdesättandet av samhällenas kulturarv och främjandet av ökad social sammanhållning. |
| --- | --- |

4.13

Avslutningsvis vill kommittén än en gång påpeka att den är övertygad om att internationaliseringen av den europeiska högre utbildningen bör bidra till att befästa den europeiska kulturens grundläggande värderingar, såsom skyddet av de mänskliga rättigheterna, värdesättandet av samhällenas kulturarv och främjandet av ökad social sammanhållning.

5.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 5.1 | EESK noterar att man i meddelandet erkänner subsidiaritetsprincipen (det nationella ansvaret), dock utan att bortse från vikten av EU:s bidrag, i synnerhet när det gäller internationaliseringen av den europeiska högre utbildningen. |
| --- | --- |

5.1

EESK noterar att man i meddelandet erkänner subsidiaritetsprincipen (det nationella ansvaret), dock utan att bortse från vikten av EU:s bidrag, i synnerhet när det gäller internationaliseringen av den europeiska högre utbildningen.

| 5.2 | Ett av de instrument som står till EU:s förfogande vid fastställandet av prioriteringar för projektfinansiering är att överväga specifikt kompletterande stöd till det arbete som utförs av de nationella organen för internationalisering av den högre utbildningen i olika länder i Europa, samt att stimulera inrättandet av sådana organ i länder där det ännu inte finns några. Enligt EESK:s mening skulle ett förstärkt samarbete mellan dessa organ vara ett bra sätt att främja ett förstärkt samarbete mellan europeiska universitet. |
| --- | --- |

5.2

Ett av de instrument som står till EU:s förfogande vid fastställandet av prioriteringar för projektfinansiering är att överväga specifikt kompletterande stöd till det arbete som utförs av de nationella organen för internationalisering av den högre utbildningen i olika länder i Europa, samt att stimulera inrättandet av sådana organ i länder där det ännu inte finns några. Enligt EESK:s mening skulle ett förstärkt samarbete mellan dessa organ vara ett bra sätt att främja ett förstärkt samarbete mellan europeiska universitet.

| 5.3 | En av de viktigaste frågorna när det gäller internationaliseringen av den europeiska högre utvecklingen och möjligheten att locka till sig unga talanger från tredjeländer handlar om invandringspolitiken och beviljandet av visum till studenter och lärare från länder utanför EU. EESK anser att man måste undanröja hindren på detta område, som har varit välkända sedan länge och som avskräcker många studenter, lärare och forskare från att se Europa som sitt förstahandsval. |
| --- | --- |

5.3

En av de viktigaste frågorna när det gäller internationaliseringen av den europeiska högre utvecklingen och möjligheten att locka till sig unga talanger från tredjeländer handlar om invandringspolitiken och beviljandet av visum till studenter och lärare från länder utanför EU. EESK anser att man måste undanröja hindren på detta område, som har varit välkända sedan länge och som avskräcker många studenter, lärare och forskare från att se Europa som sitt förstahandsval.

| 5.4 | EESK har alltid stött tanken att studenters, lärares och forskares rörlighet utgör ett mervärde såväl för ursprungsländerna som för mottagarländerna. Därför är det viktigt att främja rörlighet tur och retur för att förebygga en dränering av kvalificerade mänskliga resurser som har en stor betydelse för samhällsutvecklingen. |
| --- | --- |

5.4

EESK har alltid stött tanken att studenters, lärares och forskares rörlighet utgör ett mervärde såväl för ursprungsländerna som för mottagarländerna. Därför är det viktigt att främja rörlighet tur och retur för att förebygga en dränering av kvalificerade mänskliga resurser som har en stor betydelse för samhällsutvecklingen.

| 5.5 | I stället för att hålla räkning på de studenter, lärare och forskare som utnyttjar möjligheten till rörlighet borde man dock först och främst utvärdera rörlighetens resultat. Detta innebär att huvuddelen av investeringarna borde anslås till samarbetsprogram som omfattar stipendier som främjar rörlighet och gör det möjligt att upprätta nätverk med stark multiplikatoreffekt. |
| --- | --- |

5.5

I stället för att hålla räkning på de studenter, lärare och forskare som utnyttjar möjligheten till rörlighet borde man dock först och främst utvärdera rörlighetens resultat. Detta innebär att huvuddelen av investeringarna borde anslås till samarbetsprogram som omfattar stipendier som främjar rörlighet och gör det möjligt att upprätta nätverk med stark multiplikatoreffekt.

| 5.6 | EESK vill också erinra om behovet av att stärka kvinnors deltagande, i synnerhet när det gäller rörlighet inom forskning, eftersom antalet kvinnliga forskare på höga akademiska befattningar med ansvar för vetenskapliga institutioner och universitet fortfarande är mycket lågt, trots att det har skett en ökning de senaste åren. |
| --- | --- |

5.6

EESK vill också erinra om behovet av att stärka kvinnors deltagande, i synnerhet när det gäller rörlighet inom forskning, eftersom antalet kvinnliga forskare på höga akademiska befattningar med ansvar för vetenskapliga institutioner och universitet fortfarande är mycket lågt, trots att det har skett en ökning de senaste åren.

| 5.7 | Rörligheten bör också ge dem som utnyttjar den ett tillfälle att ta del av den kulturella och även språkliga berikning som endast Europa, i egenskap av ett multikulturellt och flerspråkigt område, kan erbjuda. Genom att inkludera kurser i det lokala språket i de migrerande studenternas, lärarnas och forskarnas studieprogram och utarbeta en strategi för att integrera dessa migranter i lokalsamhällena skulle man i detta sammanhang kunna öppna upp viktiga kulturella horisonter, och det skulle också ge dem möjlighet att rent konkret ta del av det verkliga livet på den plats där de bor medan de studerar eller bedriver forskning (6). |
| --- | --- |

5.7

Rörligheten bör också ge dem som utnyttjar den ett tillfälle att ta del av den kulturella och även språkliga berikning som endast Europa, i egenskap av ett multikulturellt och flerspråkigt område, kan erbjuda. Genom att inkludera kurser i det lokala språket i de migrerande studenternas, lärarnas och forskarnas studieprogram och utarbeta en strategi för att integrera dessa migranter i lokalsamhällena skulle man i detta sammanhang kunna öppna upp viktiga kulturella horisonter, och det skulle också ge dem möjlighet att rent konkret ta del av det verkliga livet på den plats där de bor medan de studerar eller bedriver forskning (6).

6

| 5.8 | En annan fråga som är viktig för en framgångsrik internationalisering av den högre utbildningen har att göra med erkännande, certifiering och validering av förvärvade kvalifikationer och kompetenser. Kommittén utarbetade nyligen ett yttrande i vilket den påpekade följande: ”Erkännande av yrkeskvalifikationer från andra medlemsstater är ett viktigt instrument för att främja EU-medborgares rörlighet och därmed genomföra den inre marknaden. Detta bidrar till att förbättra medlemsstaternas konkurrensförmåga, stödja en hållbar tillväxt och minska arbetslösheten. De nationella ekonomierna drar nytta av de olika yrkeserfarenheter som deras medborgare skaffar sig när de bedriver yrkesverksamhet i olika medlemsstater.” (7) |
| --- | --- |

5.8

En annan fråga som är viktig för en framgångsrik internationalisering av den högre utbildningen har att göra med erkännande, certifiering och validering av förvärvade kvalifikationer och kompetenser. Kommittén utarbetade nyligen ett yttrande i vilket den påpekade följande: ”Erkännande av yrkeskvalifikationer från andra medlemsstater är ett viktigt instrument för att främja EU-medborgares rörlighet och därmed genomföra den inre marknaden. Detta bidrar till att förbättra medlemsstaternas konkurrensförmåga, stödja en hållbar tillväxt och minska arbetslösheten. De nationella ekonomierna drar nytta av de olika yrkeserfarenheter som deras medborgare skaffar sig när de bedriver yrkesverksamhet i olika medlemsstater.” (7)

7

| 5.9 | I kommissionens meddelande betonas tillväxtländernas betydelse för den högre utbildningens globalisering och internationalisering. EESK håller visserligen med om att man måste ta vederbörlig hänsyn till dessa nya aktörer på den internationella scenen, men vill samtidigt påpeka att man ständigt bör vara uppmärksam på nya ”konkurrenter” som kan vara på väg att etablera sig, eller andra länder och geografiska områden som vissa europeiska länder har haft privilegierade förbindelser med sedan länge av många olika orsaker. |
| --- | --- |

5.9

I kommissionens meddelande betonas tillväxtländernas betydelse för den högre utbildningens globalisering och internationalisering. EESK håller visserligen med om att man måste ta vederbörlig hänsyn till dessa nya aktörer på den internationella scenen, men vill samtidigt påpeka att man ständigt bör vara uppmärksam på nya ”konkurrenter” som kan vara på väg att etablera sig, eller andra länder och geografiska områden som vissa europeiska länder har haft privilegierade förbindelser med sedan länge av många olika orsaker.

| 5.10 | EESK noterar att kommissionens meddelande endast sparsamt behandlar frågan om det nödvändiga samarbetet mellan universitet och näringsliv. Ett sådant samarbete bör respektera båda sektorernas självständighet och funktionssätt, men kopplingar mellan dem kan spela en viktig roll för innovationen och den ekonomiska och sociala utvecklingen. |
| --- | --- |

5.10

EESK noterar att kommissionens meddelande endast sparsamt behandlar frågan om det nödvändiga samarbetet mellan universitet och näringsliv. Ett sådant samarbete bör respektera båda sektorernas självständighet och funktionssätt, men kopplingar mellan dem kan spela en viktig roll för innovationen och den ekonomiska och sociala utvecklingen.

| 5.11 | Samarbetet mellan företag och högre utbildningsanstalter bör dessutom främjas på internationell nivå. Det är viktigt att universiteten tillämpar forskningsresultat i sin internationella verksamhet, främjar innovation i sin pedagogiska verksamhet och uppmuntrar studenternas och lärarnas kreativa och innovativa förmåga. EESK vill dock varna för risken att grundforskningen underordnas till förmån för direkt tillämpad vetenskap. |
| --- | --- |

5.11

Samarbetet mellan företag och högre utbildningsanstalter bör dessutom främjas på internationell nivå. Det är viktigt att universiteten tillämpar forskningsresultat i sin internationella verksamhet, främjar innovation i sin pedagogiska verksamhet och uppmuntrar studenternas och lärarnas kreativa och innovativa förmåga. EESK vill dock varna för risken att grundforskningen underordnas till förmån för direkt tillämpad vetenskap.

| 5.12 | EESK uppskattar också att man erkänner att denna fråga inte är rent vetenskaplig eller teknisk, utan att den har nära kopplingar till den nationella och europeiska politiken. |
| --- | --- |

5.12

EESK uppskattar också att man erkänner att denna fråga inte är rent vetenskaplig eller teknisk, utan att den har nära kopplingar till den nationella och europeiska politiken.

| 5.13 | Mot bakgrund av detta vill kommittén påpeka att den är mycket oroad över den budgetmässiga situationen i många länder i Europa, inte minst de som omfattas av EU:s och IMF:s åtgärdsprogram och måste göra mycket stora nedskärningar i de högre utbildningsanstalternas budgetar, vilket kan utgöra ett hot mot ambitionerna i meddelandet. I praktiken är det först och främst de europeiska universitetens kvalitet och välrenommerade akademiska examina som gör dem attraktiva. |
| --- | --- |

5.13

Mot bakgrund av detta vill kommittén påpeka att den är mycket oroad över den budgetmässiga situationen i många länder i Europa, inte minst de som omfattas av EU:s och IMF:s åtgärdsprogram och måste göra mycket stora nedskärningar i de högre utbildningsanstalternas budgetar, vilket kan utgöra ett hot mot ambitionerna i meddelandet. I praktiken är det först och främst de europeiska universitetens kvalitet och välrenommerade akademiska examina som gör dem attraktiva.

| 5.14 | EESK understryker att det är viktigt att ha tillgång till tillförlitlig och jämförbar europeisk statistik för att kunna inleda en välgrundad dialog med parter utanför EU i syfte att skapa verkliga kunskapsallianser. |
| --- | --- |

5.14

EESK understryker att det är viktigt att ha tillgång till tillförlitlig och jämförbar europeisk statistik för att kunna inleda en välgrundad dialog med parter utanför EU i syfte att skapa verkliga kunskapsallianser.

| 5.15 | Vad gäller uppföljningen av det aktuella läget för den högre utbildningen och dess internationalisering anser EESK att denna fråga bör beaktas i de landsspecifika rekommendationer som utfärdas inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

5.15

Vad gäller uppföljningen av det aktuella läget för den högre utbildningen och dess internationalisering anser EESK att denna fråga bör beaktas i de landsspecifika rekommendationer som utfärdas inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| 5.16 | Såsom påpekas i meddelandet skulle användningen av ny teknik inom de internationella programmen kunna innebära att miljontals studenter – som inte har faktiskt möjlighet till rörlighet – blir ”rörliga”. Det faktum att ett omfattande utbud av kostnadsfria kurser i dag ställs till förfogande via internet innebär att tillgången till kunskaper går igenom en genomgripande förändring och att det uppstår nya möjligheter, men samtidigt leder det till nya pedagogiska och metodologiska utmaningar. |
| --- | --- |

5.16

Såsom påpekas i meddelandet skulle användningen av ny teknik inom de internationella programmen kunna innebära att miljontals studenter – som inte har faktiskt möjlighet till rörlighet – blir ”rörliga”. Det faktum att ett omfattande utbud av kostnadsfria kurser i dag ställs till förfogande via internet innebär att tillgången till kunskaper går igenom en genomgripande förändring och att det uppstår nya möjligheter, men samtidigt leder det till nya pedagogiska och metodologiska utmaningar.

| 5.17 | EESK vill dock varna för de tekniska och etiska frågor som denna användning kan ge upphov till. Exempelvis måste de lärare och forskare som sammanställer kurserna se sina immateriella rättigheter respekterade, och det finns en risk för att det uppstår två sorters erkännande som skiljer på och diskriminerar mellan dem som fysiskt utnyttjar möjligheten till internationell rörlighet och dem som gör det på internet. |
| --- | --- |

5.17

EESK vill dock varna för de tekniska och etiska frågor som denna användning kan ge upphov till. Exempelvis måste de lärare och forskare som sammanställer kurserna se sina immateriella rättigheter respekterade, och det finns en risk för att det uppstår två sorters erkännande som skiljer på och diskriminerar mellan dem som fysiskt utnyttjar möjligheten till internationell rörlighet och dem som gör det på internet.

| 5.18 | Enligt kommissionens planering kommer man från och med 2014 att publicera ”U-MultiranK”, en ny rankningsmodell för europeiska högskolor som kommer att avspegla deras profilers mångfald för att öka tydligheten. EESK välkomnar visserligen dessa målsättningar, men undrar samtidigt hur pass effektiv den kommer att bli i förhållande till de befintliga systemen och om det är lämpligt att ta så pass omfattande resurser i anspråk i en tid av ekonomiska och finansiella svårigheter. |
| --- | --- |

5.18

Enligt kommissionens planering kommer man från och med 2014 att publicera ”U-MultiranK”, en ny rankningsmodell för europeiska högskolor som kommer att avspegla deras profilers mångfald för att öka tydligheten. EESK välkomnar visserligen dessa målsättningar, men undrar samtidigt hur pass effektiv den kommer att bli i förhållande till de befintliga systemen och om det är lämpligt att ta så pass omfattande resurser i anspråk i en tid av ekonomiska och finansiella svårigheter.

| 5.19 | EESK ser positivt på att högnivågruppen för modernisering av högre utbildning påpekar att den större kulturella, ekonomiska och sociala mångfalden bland studenterna visar att lärarna behöver få specifik utbildning. På samma sätt som EU har fastställt det kvantitativa målet att 40 % av de unga européerna ska ha en högre examen år 2020 borde man sätta målet att alla lärare på de högre utbildningsanstalterna ska vara yrkesmän som kan garantera att studierna och de akademiska examina håller hög kvalitet. |
| --- | --- |

5.19

EESK ser positivt på att högnivågruppen för modernisering av högre utbildning påpekar att den större kulturella, ekonomiska och sociala mångfalden bland studenterna visar att lärarna behöver få specifik utbildning. På samma sätt som EU har fastställt det kvantitativa målet att 40 % av de unga européerna ska ha en högre examen år 2020 borde man sätta målet att alla lärare på de högre utbildningsanstalterna ska vara yrkesmän som kan garantera att studierna och de akademiska examina håller hög kvalitet.

| 5.20 | I FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter krävs att länderna ska ta fullt ansvar för utbildningens finansiering, och man anger i detta sammanhang att ”högre utbildning skall göras lika tillgänglig för alla som har fallenhet för sådan utbildning genom alla lämpliga åtgärder och särskilt genom att gradvis göras kostnadsfri”. |
| --- | --- |

5.20

I FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter krävs att länderna ska ta fullt ansvar för utbildningens finansiering, och man anger i detta sammanhang att ”högre utbildning skall göras lika tillgänglig för alla som har fallenhet för sådan utbildning genom alla lämpliga åtgärder och särskilt genom att gradvis göras kostnadsfri”.

| 5.21 | De anslag som kommissionen planerar att tilldela strategin för internationalisering av den högre utbildningen inom budgetramen för 2014–2020 uppgår till tre miljarder euro (av de totalt 16 miljarder euro som man planerar att tilldela de program som omfattas av Erasmus+). Kommissionens syfte med denna finansiering är att ge 135 000 studenter och lärare, 15 000 forskare och 60 000 personer som deltar i master- eller doktorandutbildningar på hög nivå en garanterad möjlighet att utnyttja rätten till rörlighet. Kommittén hoppas att den regelbundet kommer att få ta emot detaljerad information om genomförandet av denna åtgärd och rekommenderar att man i framtiden ökar de resurser som anslås för detta ändamål. |
| --- | --- |

5.21

De anslag som kommissionen planerar att tilldela strategin för internationalisering av den högre utbildningen inom budgetramen för 2014–2020 uppgår till tre miljarder euro (av de totalt 16 miljarder euro som man planerar att tilldela de program som omfattas av Erasmus+). Kommissionens syfte med denna finansiering är att ge 135 000 studenter och lärare, 15 000 forskare och 60 000 personer som deltar i master- eller doktorandutbildningar på hög nivå en garanterad möjlighet att utnyttja rätten till rörlighet. Kommittén hoppas att den regelbundet kommer att få ta emot detaljerad information om genomförandet av denna åtgärd och rekommenderar att man i framtiden ökar de resurser som anslås för detta ändamål.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  Enligt uppgifter från Unescos statistikinstitut.

1

(2)  Det litauiska ordförandeskapet anordnade i samarbete med Europeiska kommissionen en konferens på detta tema. Slutsatserna från konferensen återfinns på http://ec.europa.eu/education/news/30082013-european-higher-education-confrence_en.htm.

2

(3)  COM(2012) 497 final.

3

(4)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 103.

4

(5)  Europeiska kommissionen beräknar att 63 % av det totala antalet studenter från tredjeländer som kommer till EU åker till tre länder – Storbritannien, Frankrike och Tyskland.

5

(6)  ”Alla människor bör (...) kunna uttrycka sig, skapa och sprida sina verk på vilket språk de vill, och framför allt på sitt modersmål, och alla människor har rätt till utbildning och fortbildning av god kvalitet som fullt ut respekterar deras kulturella identitet”, Unescos allmänna förklaring om kulturell mångfald, 2001.

6

(7)  EUT C 204, 9.8.2008, s. 85.

7

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/78

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Samrådsmeddelande om hållbar användning av fosfor”

COM(2013) 517 final

(2014/C 177/14)

Föredragande: David SEARS

Den 8 juli 2013 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Samrådsmeddelande om hållbar användning av fosfor”

COM(2013) 517 final.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 januari 2014.

Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 21 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 155 röster för och 4 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning och slutsatser

Sammanfattning och slutsatser

| 1.1 | Detta samrådsmeddelande ingår i en bredare debatt om hur EU kan upprätthålla försörjningen av råvaror av avgörande betydelse på ett kostnadseffektivt och miljömässigt godtagbart sätt, både för tillverkning och för stöd till djurs och människors liv i en allt mer tätbefolkad och konkurrenspräglad globaliserad värld. Det innehåller en välinformerad, balanserad och tillräckligt omfattande sammanfattning av situationen vad gäller import och användning av fosforbaserade produkter för produktion av livsmedel och andra viktiga tillämpningsområden. |
| --- | --- |

1.1

Detta samrådsmeddelande ingår i en bredare debatt om hur EU kan upprätthålla försörjningen av råvaror av avgörande betydelse på ett kostnadseffektivt och miljömässigt godtagbart sätt, både för tillverkning och för stöd till djurs och människors liv i en allt mer tätbefolkad och konkurrenspräglad globaliserad värld. Det innehåller en välinformerad, balanserad och tillräckligt omfattande sammanfattning av situationen vad gäller import och användning av fosforbaserade produkter för produktion av livsmedel och andra viktiga tillämpningsområden.

| 1.2 | Kommissionen ställer elva frågor som EESK svarar på och tillhandahåller särskilda rekommendationer om. EESK noterar bidragen från European Sustainable Phosphorus Platform (europeisk plattform för hållbar användning av fosfor – ESPP) liksom de bidrag som sannolikt kommer att bli resultatet av arbetet i det europeiska innovationspartnerskapet (EIP) för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket. Kommittén stöder dessa initiativ och är förvissad om att arbetet inom dem kommer att leda till goda resultat. |
| --- | --- |

1.2

Kommissionen ställer elva frågor som EESK svarar på och tillhandahåller särskilda rekommendationer om. EESK noterar bidragen från European Sustainable Phosphorus Platform (europeisk plattform för hållbar användning av fosfor – ESPP) liksom de bidrag som sannolikt kommer att bli resultatet av arbetet i det europeiska innovationspartnerskapet (EIP) för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket. Kommittén stöder dessa initiativ och är förvissad om att arbetet inom dem kommer att leda till goda resultat.

European Sustainable Phosphorus Platform

| 1.3 | EESK välkomnar detta tillvägagångssätt som inte nödvändigtvis syftar till att ta fram särskild lagstiftning, något som kommissionen också påpekar. Det kan vara lämpligare att ställa de rätta frågorna och se till att det finns korrekta uppgifter som gör att andra parter kan fatta mer välgrundade beslut. Bästa metoder måste kartläggas och ges god spridning så att andra får möjlighet att följa efter. |
| --- | --- |

1.3

EESK välkomnar detta tillvägagångssätt som inte nödvändigtvis syftar till att ta fram särskild lagstiftning, något som kommissionen också påpekar. Det kan vara lämpligare att ställa de rätta frågorna och se till att det finns korrekta uppgifter som gör att andra parter kan fatta mer välgrundade beslut. Bästa metoder måste kartläggas och ges god spridning så att andra får möjlighet att följa efter.

| 1.4 | Detta kan kräva kortfristigt marknadsstöd till ny teknik och, om så krävs, ett mer långsiktigt lagreglerat stöd när det gäller ändringar vars stora betydelse det råder enighet om. Mål för övervakning och återvinning av fosfor kommer sannolikt att vara till hjälp. Genomförandet på nationell nivå bör överlåtas åt de närmast berörda. |
| --- | --- |

1.4

Detta kan kräva kortfristigt marknadsstöd till ny teknik och, om så krävs, ett mer långsiktigt lagreglerat stöd när det gäller ändringar vars stora betydelse det råder enighet om. Mål för övervakning och återvinning av fosfor kommer sannolikt att vara till hjälp. Genomförandet på nationell nivå bör överlåtas åt de närmast berörda.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | Fosfor är en av de väsentliga byggstenarna för liv. Det kan återvinnas i det oändliga men inte ersättas. Fosfor är spritt i hela jordskorpan, men bearbetningsbara reserver av råfosfat finns enbart i några få länder, som alla utom ett (Finland) ligger utanför EU. |
| --- | --- |

2.1

Fosfor är en av de väsentliga byggstenarna för liv. Det kan återvinnas i det oändliga men inte ersättas. Fosfor är spritt i hela jordskorpan, men bearbetningsbara reserver av råfosfat finns enbart i några få länder, som alla utom ett (Finland) ligger utanför EU.

| 2.2 | Avfallsprodukter, inklusive fasta restprodukter från växter, djur och människor, innehåller fosfor. Dessa återvinns i varierande grad för markanvändning i anslutning till avfallshantering och som gödsel. Vissa områden har ett överskott, vilket uppfattas som ett problem som leder till försämrad vattenkvalitet och eutrofiering (ökad växtlighet på grund av ett överskott av näringsämnen). Andra har ett underskott och kan inte uppnå stora skördar. Förändrade koncentrationer av människor och djur förvärrar dessa problem. |
| --- | --- |

2.2

Avfallsprodukter, inklusive fasta restprodukter från växter, djur och människor, innehåller fosfor. Dessa återvinns i varierande grad för markanvändning i anslutning till avfallshantering och som gödsel. Vissa områden har ett överskott, vilket uppfattas som ett problem som leder till försämrad vattenkvalitet och eutrofiering (ökad växtlighet på grund av ett överskott av näringsämnen). Andra har ett underskott och kan inte uppnå stora skördar. Förändrade koncentrationer av människor och djur förvärrar dessa problem.

| 2.3 | De problem och möjligheter som det ovanstående resulterade i rönte ingen större uppmärksamhet under de första 50 åren av råfosfatanvändning. Utbudet föreföll vara tillräckligt. Priserna var stabila och låga. Skördarna och djuruppfödningen blev alltmer omfattande. År 2008 förändrades detta tvärt. Kina märkte att en inhemsk bristsituation eventuellt skulle uppstå och införde en skatt på export. Världsmarknadspriserna steg dramatiskt. Livsmedelspriserna påverkades. Man började prata om att fosforutvinningstoppen (peak phosphorus) redan hade uppnåtts. |
| --- | --- |

2.3

De problem och möjligheter som det ovanstående resulterade i rönte ingen större uppmärksamhet under de första 50 åren av råfosfatanvändning. Utbudet föreföll vara tillräckligt. Priserna var stabila och låga. Skördarna och djuruppfödningen blev alltmer omfattande. År 2008 förändrades detta tvärt. Kina märkte att en inhemsk bristsituation eventuellt skulle uppstå och införde en skatt på export. Världsmarknadspriserna steg dramatiskt. Livsmedelspriserna påverkades. Man började prata om att fosforutvinningstoppen (peak phosphorus) redan hade uppnåtts.

peak phosphorus

| 2.4 | Två år senare gjordes nya beräkningar av världens reserver, enligt vilka dessa hade ökat tiofaldigt och problemet tycktes vara på väg att försvinna, även om ovissheten om den verkliga situationen blev allt starkare. Hur som helst var det dags att börja ställa frågor på allvar. |
| --- | --- |

2.4

Två år senare gjordes nya beräkningar av världens reserver, enligt vilka dessa hade ökat tiofaldigt och problemet tycktes vara på väg att försvinna, även om ovissheten om den verkliga situationen blev allt starkare. Hur som helst var det dags att börja ställa frågor på allvar.

3.   Svar på frågorna

Svar på frågorna

3.1   Är uppfattningen att försörjningstryggheten för EU föranleder oro när det gäller fördelningen av råfosfat? Om så är fallet, hur kan man i samarbete med de producerande länderna ta itu med dessa frågor?

Är uppfattningen att försörjningstryggheten för EU föranleder oro när det gäller fördelningen av råfosfat? Om så är fallet, hur kan man i samarbete med de producerande länderna ta itu med dessa frågor?

| 3.1.1 | Råfosfat är den främsta källan till fosfor som används för att öka såväl skördarna som djurens tillväxt och därmed upprätthålla allt större populationer. De kända reserverna är koncentrerade till ett fåtal länder. Endast de som har tillgångar som klart överskrider de egna behoven kommer sannolikt att exportera. Man tror att endast en liten del (16 %) av den mängd som utvinns är föremål för handel (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, mars 2013). Många av dessa länder betraktas som politiskt instabila. Full insyn råder inte på marknaden, som inte heller fungerar helt perfekt. EU är inte självförsörjande och har förlorat arbetstillfällen som en följd av att tillverkningen av slutprodukter (gödningsmedel och fosforbaserade kemikalier) har flyttat till leverantörsländerna. |
| --- | --- |

3.1.1

Råfosfat är den främsta källan till fosfor som används för att öka såväl skördarna som djurens tillväxt och därmed upprätthålla allt större populationer. De kända reserverna är koncentrerade till ett fåtal länder. Endast de som har tillgångar som klart överskrider de egna behoven kommer sannolikt att exportera. Man tror att endast en liten del (16 %) av den mängd som utvinns är föremål för handel (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, mars 2013). Många av dessa länder betraktas som politiskt instabila. Full insyn råder inte på marknaden, som inte heller fungerar helt perfekt. EU är inte självförsörjande och har förlorat arbetstillfällen som en följd av att tillverkningen av slutprodukter (gödningsmedel och fosforbaserade kemikalier) har flyttat till leverantörsländerna.

European Sustainable Phosphorus Conference

| 3.1.2 | Detta problem kan endast besvaras på global nivå. Om ett folkrikt och/eller rikt land med stor efterfrågan anser sig vara i riskzonen när det gäller tillgången till råvaror, inklusive livsmedel, hotas samtliga länder eller regioner som är beroende av import. Detta gäller också för de varor som framställs av råvarorna. Varje undersökning måste ta hänsyn till detta, särskilt i de fall då tillverkningsmönstren har ändrats och den primära efterfrågan nu finns utanför EU. |
| --- | --- |

3.1.2

Detta problem kan endast besvaras på global nivå. Om ett folkrikt och/eller rikt land med stor efterfrågan anser sig vara i riskzonen när det gäller tillgången till råvaror, inklusive livsmedel, hotas samtliga länder eller regioner som är beroende av import. Detta gäller också för de varor som framställs av råvarorna. Varje undersökning måste ta hänsyn till detta, särskilt i de fall då tillverkningsmönstren har ändrats och den primära efterfrågan nu finns utanför EU.

| 3.1.3 | Svaret på den första frågan är ett tydligt ”ja”. Utmaningen är att hitta kostnadseffektiva sätt att öka självförsörjningsgraden. Utvecklingstendenserna efter prishöjningarna på 700 % år 2008 har visat sig vara värdefulla. Trots att priserna har sjunkit sedan dess, har medvetenheten om de fortsatta riskerna bidragit till att stimulera investeringar i hela leveranskedjan. Något som är lika viktigt är att öka medvetenheten om miljöpåverkan i alla led av leveranskedjan och förstå hur man kan minska dessa på ett kostnadseffektivt sätt. Kommissionens stöd till forskningen och intressegruppernas medverkan via det europeiska innovationspartnerskapet och den europeiska plattformen för hållbar användning av fosfor kommer att få avgörande betydelse. |
| --- | --- |

3.1.3

Svaret på den första frågan är ett tydligt ”ja”. Utmaningen är att hitta kostnadseffektiva sätt att öka självförsörjningsgraden. Utvecklingstendenserna efter prishöjningarna på 700 % år 2008 har visat sig vara värdefulla. Trots att priserna har sjunkit sedan dess, har medvetenheten om de fortsatta riskerna bidragit till att stimulera investeringar i hela leveranskedjan. Något som är lika viktigt är att öka medvetenheten om miljöpåverkan i alla led av leveranskedjan och förstå hur man kan minska dessa på ett kostnadseffektivt sätt. Kommissionens stöd till forskningen och intressegruppernas medverkan via det europeiska innovationspartnerskapet och den europeiska plattformen för hållbar användning av fosfor kommer att få avgörande betydelse.

| 3.1.4 | 75 % av de kända reserverna finns i Marocko och Västra Sahara (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, mars 2013). Exporten från Marocko dominerar världshandeln. Andra länder som exporterar till EU är Tunisien och Syrien. Ryssland är en av de största leverantörerna av råfosfat och färdiga produkter. Jordanien och Egypten exporterar stora kvantiteter. Incitamenten att stärka grannskapsavtalen och andra bilaterala avtal är uppenbara. |
| --- | --- |

3.1.4

75 % av de kända reserverna finns i Marocko och Västra Sahara (Rosemarin & Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, mars 2013). Exporten från Marocko dominerar världshandeln. Andra länder som exporterar till EU är Tunisien och Syrien. Ryssland är en av de största leverantörerna av råfosfat och färdiga produkter. Jordanien och Egypten exporterar stora kvantiteter. Incitamenten att stärka grannskapsavtalen och andra bilaterala avtal är uppenbara.

European Sustainable Phosphorus Conference

| 3.1.5 | Denna fråga har diskuterats grundligt i ett aktuellt EESK-yttrande om ”Att trygga import som är viktig för EU genom EU:s nuvarande handelspolitik och politik på närliggande områden” (1), som antogs i oktober 2013. Det är också uppenbart att det finns behov av en metod som är samstämmig, samarbetsinriktad, övergripande, databaserad, aktuell och politiskt medveten samt genomförs taktiskt i EU:s samtliga institutioner på medlemsstaternas vägnar. |
| --- | --- |

3.1.5

Denna fråga har diskuterats grundligt i ett aktuellt EESK-yttrande om ”Att trygga import som är viktig för EU genom EU:s nuvarande handelspolitik och politik på närliggande områden” (1), som antogs i oktober 2013. Det är också uppenbart att det finns behov av en metod som är samstämmig, samarbetsinriktad, övergripande, databaserad, aktuell och politiskt medveten samt genomförs taktiskt i EU:s samtliga institutioner på medlemsstaternas vägnar.

1

3.2   Är den bild av tillgång och efterfrågan som presenteras här riktig? Vad kan EU göra för att bidra till att förbättra tillgången, t.ex. genom att främja hållbar utvinning eller användning av nya utvinningstekniker?

Är den bild av tillgång och efterfrågan som presenteras här riktig? Vad kan EU göra för att bidra till att förbättra tillgången, t.ex. genom att främja hållbar utvinning eller användning av nya utvinningstekniker?

| 3.2.1 | EESK stöder kommissionens användning av aktuella uppgifter från tiden efter 2010 om utbud, och i grova drag om efterfrågan, men alla uppgifter måste betraktas som ”vägledande” snarare än ”korrekta”. EESK menar att det, med tanke på att de kända reserverna utgör mindre än 1 ppm av mängden totalfosfor i jordskorpan, är högst osannolikt att alla aggregerade och utvinningsbara reserver har upptäckts – och ännu mera osannolikt att tekniken för utvinning och återvinning inte kommer att förbättras ytterligare. Efterfrågan kan minskas genom att fortsätta processen för att eliminera fosfor ur rengöringsmedel och genom att uppnå effektivare användning i gödningsmedel eller genom att gå över till kostvanor med lägre köttintag eller stabilisera populationerna. |
| --- | --- |

3.2.1

EESK stöder kommissionens användning av aktuella uppgifter från tiden efter 2010 om utbud, och i grova drag om efterfrågan, men alla uppgifter måste betraktas som ”vägledande” snarare än ”korrekta”. EESK menar att det, med tanke på att de kända reserverna utgör mindre än 1 ppm av mängden totalfosfor i jordskorpan, är högst osannolikt att alla aggregerade och utvinningsbara reserver har upptäckts – och ännu mera osannolikt att tekniken för utvinning och återvinning inte kommer att förbättras ytterligare. Efterfrågan kan minskas genom att fortsätta processen för att eliminera fosfor ur rengöringsmedel och genom att uppnå effektivare användning i gödningsmedel eller genom att gå över till kostvanor med lägre köttintag eller stabilisera populationerna.

| 3.2.2 | Med tanke på de många variablerna och osäkerheten kring faktiska reserver, är det svårt att se att ”Hubbert-kurvor” och förutsägelser om toppvärden för utvinning av fosfor (peak phosphorus) skulle kunna utgöra användbara verktyg för prognoser på kort sikt. |
| --- | --- |

3.2.2

Med tanke på de många variablerna och osäkerheten kring faktiska reserver, är det svårt att se att ”Hubbert-kurvor” och förutsägelser om toppvärden för utvinning av fosfor (peak phosphorus) skulle kunna utgöra användbara verktyg för prognoser på kort sikt.

peak phosphorus

| 3.2.3 | EESK stöder ett tekniskt och ekonomiskt samarbete med leverantörsländerna för att kartlägga nya reserver, minska miljöpåverkan från gruvdrift, distribution och bearbetning, bygga upp den infrastruktur som behövs, inklusive järnvägar och hamnar, och öka omfattningen av lokal produktion av gödningsmedel med större mervärde. |
| --- | --- |

3.2.3

EESK stöder ett tekniskt och ekonomiskt samarbete med leverantörsländerna för att kartlägga nya reserver, minska miljöpåverkan från gruvdrift, distribution och bearbetning, bygga upp den infrastruktur som behövs, inklusive järnvägar och hamnar, och öka omfattningen av lokal produktion av gödningsmedel med större mervärde.

| 3.2.4 | Detta påverkar dock inte de primära målen för EU:s politik för fosfor – att öka självförsörjningen inom EU och mildra effekterna av överanvändning. Förbättrade uppgifter om flödena inom EU, särskilt i medlemsstater där efterfrågan ökar, kommer att få avgörande betydelse för att utveckla kostnadseffektiva metoder och strategier. Framsteg mot en tillfredsställande livsmedelssäkerhet kommer att vara beroende av detta. |
| --- | --- |

3.2.4

Detta påverkar dock inte de primära målen för EU:s politik för fosfor – att öka självförsörjningen inom EU och mildra effekterna av överanvändning. Förbättrade uppgifter om flödena inom EU, särskilt i medlemsstater där efterfrågan ökar, kommer att få avgörande betydelse för att utveckla kostnadseffektiva metoder och strategier. Framsteg mot en tillfredsställande livsmedelssäkerhet kommer att vara beroende av detta.

3.3   Är uppfattningen att informationen om den världsomfattande tillgången och efterfrågan på råfosfat och gödselmedel är tillräckligt tillgänglig, transparent och tillförlitlig? Om inte, vilket vore det bästa sättet att få öppnare och tillförlitligare information på EU-nivå och global nivå?

Är uppfattningen att informationen om den världsomfattande tillgången och efterfrågan på råfosfat och gödselmedel är tillräckligt tillgänglig, transparent och tillförlitlig? Om inte, vilket vore det bästa sättet att få öppnare och tillförlitligare information på EU-nivå och global nivå?

| 3.3.1 | Världsomspännande uppgifter, särskilt om reserver, tas fram av United States Geological Survey (USA:s geologiska undersökningar) med bidrag från International Fertilizer Development Center och från andra organisationer, t.ex. den australiska Joint Ore Resources Committee. Med tanke på händelserna under de senaste åren kan man bara hoppas att de kommer att förbättra sina prestationer. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation har ett starkt intresse av att erhålla tillförlitliga uppgifter. EU skulle kunna koncentrera insatserna här, inklusive satsningar på att minska efterfrågan i stora konsumentländer, främst i Asien, och stöd till nya bedömningar av reserverna i alla länder. |
| --- | --- |

3.3.1

Världsomspännande uppgifter, särskilt om reserver, tas fram av United States Geological Survey (USA:s geologiska undersökningar) med bidrag från International Fertilizer Development Center och från andra organisationer, t.ex. den australiska Joint Ore Resources Committee. Med tanke på händelserna under de senaste åren kan man bara hoppas att de kommer att förbättra sina prestationer. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation har ett starkt intresse av att erhålla tillförlitliga uppgifter. EU skulle kunna koncentrera insatserna här, inklusive satsningar på att minska efterfrågan i stora konsumentländer, främst i Asien, och stöd till nya bedömningar av reserverna i alla länder.

| 3.3.2 | Det är också viktigt med förbättrade uppgifter om efterfrågebaserade flöden och möjligheter att optimera både utbud och efterfrågan i EU. ESPP är den lämpligaste aktören att handha detta. Välunderbyggda och aktuella bidrag från alla berörda aktörer, inbegripet Fertilizers Europe, kommer även fortsättningsvis att vara av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

3.3.2

Det är också viktigt med förbättrade uppgifter om efterfrågebaserade flöden och möjligheter att optimera både utbud och efterfrågan i EU. ESPP är den lämpligaste aktören att handha detta. Välunderbyggda och aktuella bidrag från alla berörda aktörer, inbegripet Fertilizers Europe, kommer även fortsättningsvis att vara av avgörande betydelse.

3.4   Hur ska vi hantera risken för jordföroreningar kopplade till användningen av fosfor i EU?

Hur ska vi hantera risken för jordföroreningar kopplade till användningen av fosfor i EU?

| 3.4.1 | Fosfatmalm innehåller varierande spårmängder av metaller, bland annat kadmium, uran och krom. Dessa kan avlägsnas vid livsmedelsanvändning och för tekniskt bruk, men processerna är dyra och genererar avfall. Vanliga sedimentära avlagringar innehåller 25–150 mg Cd/kg P205. Magmatiskt råfosfat (i Ryssland, Finland och Sydafrika) har omkring 10 mg Cd/kg P205. Den fosfor som EU importerar har vanligen låg kadmiumhalt, men långtidsanvändning kan leda till förhöjda halter i mark, växter och djur, och kan därför utgöra en risk för människors hälsa. Kadmiumrening ökar kostnaderna för EU:s jordbrukare och minskar därmed deras möjligheter att konkurrera med sådana importerade grödor som inte har dessa begränsningar. Fosfat från djuravfall och mänskligt avfall har låg kadmiumhalt men kan vara kontaminerat på olika sätt. Det är därför mycket viktigt att fastställa säkra nivåer för alla främmande ämnen. |
| --- | --- |

3.4.1

Fosfatmalm innehåller varierande spårmängder av metaller, bland annat kadmium, uran och krom. Dessa kan avlägsnas vid livsmedelsanvändning och för tekniskt bruk, men processerna är dyra och genererar avfall. Vanliga sedimentära avlagringar innehåller 25–150 mg Cd/kg P205. Magmatiskt råfosfat (i Ryssland, Finland och Sydafrika) har omkring 10 mg Cd/kg P205. Den fosfor som EU importerar har vanligen låg kadmiumhalt, men långtidsanvändning kan leda till förhöjda halter i mark, växter och djur, och kan därför utgöra en risk för människors hälsa. Kadmiumrening ökar kostnaderna för EU:s jordbrukare och minskar därmed deras möjligheter att konkurrera med sådana importerade grödor som inte har dessa begränsningar. Fosfat från djuravfall och mänskligt avfall har låg kadmiumhalt men kan vara kontaminerat på olika sätt. Det är därför mycket viktigt att fastställa säkra nivåer för alla främmande ämnen.

| 3.4.2 | EESK uppmanar av denna anledning kommissionen att fortsätta och slutföra alla pågående studier, att om så krävs genomföra nya riskbedömningar och att ge lämpliga rekommendationer, särskilt när det gäller tillgänglig teknik för kadmiumrening, och denna tekniks kostnader och användbarhet i olika produktionsprocesser. |
| --- | --- |

3.4.2

EESK uppmanar av denna anledning kommissionen att fortsätta och slutföra alla pågående studier, att om så krävs genomföra nya riskbedömningar och att ge lämpliga rekommendationer, särskilt när det gäller tillgänglig teknik för kadmiumrening, och denna tekniks kostnader och användbarhet i olika produktionsprocesser.

| 3.4.3 | EESK konstaterar att jordbruksmetoder ofta är lokalt präglade och kan verka oprecisa. Den tekniska rådgivningen och de bästa metoderna fortsätter att utvecklas, men kännedom om dem sprids inte alltid på ett bra sätt. Förändringar tenderar att gå långsamt om det inte finns starka ekonomiska incitament. Försäljning och användning av blandade NPK-gödsel tar inte hänsyn till att behoven kan variera mellan olika åkrar. Även i denna fråga är det mycket viktigt med livslångt lärande. |
| --- | --- |

3.4.3

EESK konstaterar att jordbruksmetoder ofta är lokalt präglade och kan verka oprecisa. Den tekniska rådgivningen och de bästa metoderna fortsätter att utvecklas, men kännedom om dem sprids inte alltid på ett bra sätt. Förändringar tenderar att gå långsamt om det inte finns starka ekonomiska incitament. Försäljning och användning av blandade NPK-gödsel tar inte hänsyn till att behoven kan variera mellan olika åkrar. Även i denna fråga är det mycket viktigt med livslångt lärande.

| 3.4.4 | Det är därför nu mycket viktigt med en övergång till ”precisionsjordbruk”, med större uppmärksamhet på lokala behov, tillgänglighet och frisättningsmönster, och med användning av både naturliga och syntetiska gödningsmedel, samt med de incitament som behövs för att uppmuntra förändringar. De EU-generaldirektorat som har ansvaret för både forskning och jordbruk kommer att ha en viktig roll att spela i denna process. |
| --- | --- |

3.4.4

Det är därför nu mycket viktigt med en övergång till ”precisionsjordbruk”, med större uppmärksamhet på lokala behov, tillgänglighet och frisättningsmönster, och med användning av både naturliga och syntetiska gödningsmedel, samt med de incitament som behövs för att uppmuntra förändringar. De EU-generaldirektorat som har ansvaret för både forskning och jordbruk kommer att ha en viktig roll att spela i denna process.

3.5   Vilka tekniker har den största övergripande potentialen att förbättra en hållbar användning av fosfor? Vilka är kostnaderna och fördelarna?

Vilka tekniker har den största övergripande potentialen att förbättra en hållbar användning av fosfor? Vilka är kostnaderna och fördelarna?

| 3.5.1 | Fosfor är ett stabilt icke-radioaktivt ämne, och kan därför återvinnas och återanvändas i det oändliga. Det finns inte i någon betydande grad i atmosfären men kan gå förlorat genom markerosion eller transport i vatten, och slutar vanligen på havsbotten. Återvinning från inlandsvattensystem undersöks som ett steg mot rening. Återvinning för återanvändning bör uppmärksammas mer. |
| --- | --- |

3.5.1

Fosfor är ett stabilt icke-radioaktivt ämne, och kan därför återvinnas och återanvändas i det oändliga. Det finns inte i någon betydande grad i atmosfären men kan gå förlorat genom markerosion eller transport i vatten, och slutar vanligen på havsbotten. Återvinning från inlandsvattensystem undersöks som ett steg mot rening. Återvinning för återanvändning bör uppmärksammas mer.

| 3.5.2 | Hållbar användning förutsätter en livscykelanalys (LCA) av vägen från ”gruva” till ”jord” till ”bord” till ”hav”. Mineralutvinning kräver stora mängder av energi och vatten, ofta i områden där det råder brist på båda. Transport och bearbetning kräver användning av kolväten och genererar växthusgaser. I nuläget är svinnet högt: Endast cirka 15 % av utvunnet fosfor når fram till de livsmedel som vi äter (Rosemarin och Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, mars 2013, anger 20–25 %; uppgifter från ESPP tyder på att det endast är 15 %). Denna användning är dock av avgörande betydelse för alla sorters liv. Processen kan optimeras men inte ersättas. |
| --- | --- |

3.5.2

Hållbar användning förutsätter en livscykelanalys (LCA) av vägen från ”gruva” till ”jord” till ”bord” till ”hav”. Mineralutvinning kräver stora mängder av energi och vatten, ofta i områden där det råder brist på båda. Transport och bearbetning kräver användning av kolväten och genererar växthusgaser. I nuläget är svinnet högt: Endast cirka 15 % av utvunnet fosfor når fram till de livsmedel som vi äter (Rosemarin och Jensen, European Sustainable Phosphorus Conference, mars 2013, anger 20–25 %; uppgifter från ESPP tyder på att det endast är 15 %). Denna användning är dock av avgörande betydelse för alla sorters liv. Processen kan optimeras men inte ersättas.

European Sustainable Phosphorus Conference

| 3.5.3 | Användning för icke-livsmedelsändamål är en annan sak. Tvätt- och rengöringsmedel för hemmabruk kan framställas utan fosfater och förbrukningen har minskat avsevärt. Användningen av grödor till biodrivmedel utgör ett mycket större hot. Energikostnaderna och fördelarna i alla skeden måste kvantifieras bättre. EESK har tittat närmare på några av de sociala och ekonomiska konsekvenserna: Det finns nu ett överhängande behov av en fullskalig livscykelanalys som omfattar fosforanvändningen, och politiken måste om nödvändigt anpassas. |
| --- | --- |

3.5.3

Användning för icke-livsmedelsändamål är en annan sak. Tvätt- och rengöringsmedel för hemmabruk kan framställas utan fosfater och förbrukningen har minskat avsevärt. Användningen av grödor till biodrivmedel utgör ett mycket större hot. Energikostnaderna och fördelarna i alla skeden måste kvantifieras bättre. EESK har tittat närmare på några av de sociala och ekonomiska konsekvenserna: Det finns nu ett överhängande behov av en fullskalig livscykelanalys som omfattar fosforanvändningen, och politiken måste om nödvändigt anpassas.

| 3.5.4 | I samtliga fall måste satsningar göras för att minska förbrukningen av primärfosfor (nya insatsvaror, vilket kräver import till EU) och för att öka återanvändningen av organiskt material (livsmedel, produktionsavfall och kompostmaterial) och en säker återvinning av fosforrikt material som för närvarande betraktas som ”avfall” (avföring från djur och människor, avfallsvatten och avloppsslam). Användningsområden måste utformas för biprodukter som uppstår vid beredningen. |
| --- | --- |

3.5.4

I samtliga fall måste satsningar göras för att minska förbrukningen av primärfosfor (nya insatsvaror, vilket kräver import till EU) och för att öka återanvändningen av organiskt material (livsmedel, produktionsavfall och kompostmaterial) och en säker återvinning av fosforrikt material som för närvarande betraktas som ”avfall” (avföring från djur och människor, avfallsvatten och avloppsslam). Användningsområden måste utformas för biprodukter som uppstår vid beredningen.

| 3.5.5 | Det finns behov av att kartlägga lämpliga metoder för att uppnå detta och för att öka medvetenheten hos tillsynsmyndigheter, leverantörer, jordbrukare, återförsäljare och deras kunder, så att de börjar använda de nya produkter och metoder som är att föredra. Det pågår ett arbete med att identifiera kommersiellt gångbara lösningar. ESPP och andra organ har ett nära samarbete med kommissionen för att förverkliga dessa. |
| --- | --- |

3.5.5

Det finns behov av att kartlägga lämpliga metoder för att uppnå detta och för att öka medvetenheten hos tillsynsmyndigheter, leverantörer, jordbrukare, återförsäljare och deras kunder, så att de börjar använda de nya produkter och metoder som är att föredra. Det pågår ett arbete med att identifiera kommersiellt gångbara lösningar. ESPP och andra organ har ett nära samarbete med kommissionen för att förverkliga dessa.

| 3.5.6 | Kommissionen och övriga institutioner, byråer och rådgivande organ inom EU bör fortsätta att kartlägga lagstiftning som antingen behöver bli föremål för översyn eller genomföras bättre i ljuset av erfarenheterna och föränderliga externa behov. Hela sättet att betrakta ”avfall” måste tas under nytt övervägande – något som också håller på att ske. Som noteras i meddelandet är den nuvarande strategin fragmenterad och föga hjälpsam, och den utgör ett hinder för att uppnå de önskvärda resultaten när det gäller återanvändning och återvinning. |
| --- | --- |

3.5.6

Kommissionen och övriga institutioner, byråer och rådgivande organ inom EU bör fortsätta att kartlägga lagstiftning som antingen behöver bli föremål för översyn eller genomföras bättre i ljuset av erfarenheterna och föränderliga externa behov. Hela sättet att betrakta ”avfall” måste tas under nytt övervägande – något som också håller på att ske. Som noteras i meddelandet är den nuvarande strategin fragmenterad och föga hjälpsam, och den utgör ett hinder för att uppnå de önskvärda resultaten när det gäller återanvändning och återvinning.

3.6   Vad bör EU främja när det gäller vidare forskning och innovation rörande hållbar användning av fosfor?

Vad bör EU främja när det gäller vidare forskning och innovation rörande hållbar användning av fosfor?

| 3.6.1 | Kommissionen bör uppmuntra forskning där det finns ett önskvärt resultat men där de marknadsdrivna kommersiella incitamenten inte är tydliga (t.ex. på grund av fortsatt tillgång till primärfosfor till relativt låg kostnad) eller om det är troligt att det kommer att finnas olösta intressekonflikter (t.ex. när det gäller kvalitetsnormer för gödningsmedel med återvunnet fosfor kontra råfosfat) eller om nationell praxis inom EU skiljer sig kraftigt åt (t.ex. när det gäller aktuell fosfatanvändning och konsumtionstrender) eller där tydliga samverkanseffekter inte med lätthet kan uppnås (t.ex. i fråga om överföring av djuravfall och annat fosforrikt avfall från medlemsstater där det finns ett överskott till medlemsstater med ett underskott). |
| --- | --- |

3.6.1

Kommissionen bör uppmuntra forskning där det finns ett önskvärt resultat men där de marknadsdrivna kommersiella incitamenten inte är tydliga (t.ex. på grund av fortsatt tillgång till primärfosfor till relativt låg kostnad) eller om det är troligt att det kommer att finnas olösta intressekonflikter (t.ex. när det gäller kvalitetsnormer för gödningsmedel med återvunnet fosfor kontra råfosfat) eller om nationell praxis inom EU skiljer sig kraftigt åt (t.ex. när det gäller aktuell fosfatanvändning och konsumtionstrender) eller där tydliga samverkanseffekter inte med lätthet kan uppnås (t.ex. i fråga om överföring av djuravfall och annat fosforrikt avfall från medlemsstater där det finns ett överskott till medlemsstater med ett underskott).

| 3.6.2 | Det måste erkännas att det behövs bättre kommunikation mellan berörda sektorer, att det finns olikheter i gällande lagstiftning och att ansvarsområdena inom kommissionen och andra tillsynsmyndigheter är splittrade och ibland motstridiga. |
| --- | --- |

3.6.2

Det måste erkännas att det behövs bättre kommunikation mellan berörda sektorer, att det finns olikheter i gällande lagstiftning och att ansvarsområdena inom kommissionen och andra tillsynsmyndigheter är splittrade och ibland motstridiga.

3.7   Finns det tillräckligt med information om effektiv användning av fosfor och användning av återvunnen fosfor inom jordbruk? Om inte, vilken statistisk information skulle ytterligare behövas?

Finns det tillräckligt med information om effektiv användning av fosfor och användning av återvunnen fosfor inom jordbruk? Om inte, vilken statistisk information skulle ytterligare behövas?

| 3.7.1 | Här är svaret ”nej”. Det finns ett klart behov av tillförlitlig, mindre fragmenterad och mer fullständig information om andra främmande ämnen, deras källor och upptag i livsmedel, inbegripet tungmetaller (och lättare metaller), läkemedel och metaboliter, patogener, tillhörande näringsämnen, tillgänglighet, frisättningsmönster, övergripande agronomisk effektivitet, återvinningsteknik, miljöpåverkan osv. |
| --- | --- |

3.7.1

Här är svaret ”nej”. Det finns ett klart behov av tillförlitlig, mindre fragmenterad och mer fullständig information om andra främmande ämnen, deras källor och upptag i livsmedel, inbegripet tungmetaller (och lättare metaller), läkemedel och metaboliter, patogener, tillhörande näringsämnen, tillgänglighet, frisättningsmönster, övergripande agronomisk effektivitet, återvinningsteknik, miljöpåverkan osv.

| 3.7.2 | En bra start skulle vara om statistiska uppgifter fanns tillgängliga. Utbildning och ägarskap samt acceptans av förändringar kommer att vara av avgörande betydelse. Partnerskap mellan kommissionen och sådana organ som ESPP förefaller vara det lämpligaste sättet att uppnå detta. |
| --- | --- |

3.7.2

En bra start skulle vara om statistiska uppgifter fanns tillgängliga. Utbildning och ägarskap samt acceptans av förändringar kommer att vara av avgörande betydelse. Partnerskap mellan kommissionen och sådana organ som ESPP förefaller vara det lämpligaste sättet att uppnå detta.

3.8   Hur kan det europeiska innovationspartnerskapet om produktivitet och hållbarhet inom jordbruket bidra till att främja en hållbar användning av fosfor?

Hur kan det europeiska innovationspartnerskapet om produktivitet och hållbarhet inom jordbruket bidra till att främja en hållbar användning av fosfor?

| 3.8.1 | Fem europeiska innovationspartnerskap har lanserats inom ramen för Europa 2020-strategin. Tre av dessa rör jordbrukssektorns produktivitet, vatten och råvaror och kommer att påverka jordbrukssektorn i allmänhet och fosfor i synnerhet – vilket även de återstående två (smarta städer och aktivt och hälsosamt åldrande) kommer att göra i mindre utsträckning. Strategin för fosfor är ett nytt problem som behöver lösas, och den skulle kunna fungera som modell på andra områden. |
| --- | --- |

3.8.1

Fem europeiska innovationspartnerskap har lanserats inom ramen för Europa 2020-strategin. Tre av dessa rör jordbrukssektorns produktivitet, vatten och råvaror och kommer att påverka jordbrukssektorn i allmänhet och fosfor i synnerhet – vilket även de återstående två (smarta städer och aktivt och hälsosamt åldrande) kommer att göra i mindre utsträckning. Strategin för fosfor är ett nytt problem som behöver lösas, och den skulle kunna fungera som modell på andra områden.

| 3.8.2 | Det har inrättats en styrkommitté på hög nivå, och en strategisk genomförandeplan (SIP) har antagits. Detta kommer att bli framgångsrikt om aktörerna samarbetar och om alla berörda parter är representerade och deltar aktivt. Tonvikten ligger på åtgärder som är möjliga inom EU – i stort sett ”från jord till bord”, och omfattar därför inte vissa teman (se ovan). |
| --- | --- |

3.8.2

Det har inrättats en styrkommitté på hög nivå, och en strategisk genomförandeplan (SIP) har antagits. Detta kommer att bli framgångsrikt om aktörerna samarbetar och om alla berörda parter är representerade och deltar aktivt. Tonvikten ligger på åtgärder som är möjliga inom EU – i stort sett ”från jord till bord”, och omfattar därför inte vissa teman (se ovan).

| 3.8.3 | EESK håller med om att innehållet i SIP bör vara mycket brett och vittomfattande, men konstaterar att det saknas tydligt definierade prioriteringar, tvistlösningsmekanismer samt tidsplaner för åtgärder. Det finns inte mycket diskussion om de områden där EU:s eller medlemsstaternas politik (att subventionera eller inte subventionera, eller ens tillåta, särskilda aktiviteter i strävan efter att uppnå andra mål) har lett till ekonomiskt ohållbara eller oönskade effekter i eller utanför EU. |
| --- | --- |

3.8.3

EESK håller med om att innehållet i SIP bör vara mycket brett och vittomfattande, men konstaterar att det saknas tydligt definierade prioriteringar, tvistlösningsmekanismer samt tidsplaner för åtgärder. Det finns inte mycket diskussion om de områden där EU:s eller medlemsstaternas politik (att subventionera eller inte subventionera, eller ens tillåta, särskilda aktiviteter i strävan efter att uppnå andra mål) har lett till ekonomiskt ohållbara eller oönskade effekter i eller utanför EU.

| 3.8.4 | EESK hoppas att EIP uppfyller sina mål i tid – detta skulle få positiva konsekvenser för fosfor. Diskussionerna bör omfatta användningen av näringsämnen, gödningsmedlens effektivitet, återvinning, halten av främmande ämnen samt hantering, transport och användning av gödsel och annat organiskt avfall. Detta bör innebära ett stöd för ESPP:s arbetsprogram. Självfallet bör de två samverka. |
| --- | --- |

3.8.4

EESK hoppas att EIP uppfyller sina mål i tid – detta skulle få positiva konsekvenser för fosfor. Diskussionerna bör omfatta användningen av näringsämnen, gödningsmedlens effektivitet, återvinning, halten av främmande ämnen samt hantering, transport och användning av gödsel och annat organiskt avfall. Detta bör innebära ett stöd för ESPP:s arbetsprogram. Självfallet bör de två samverka.

3.9   Vad skulle kunna göras för att säkerställa bättre hantering och mera omfattande bearbetning av gödsel i områden med överskott samt uppmuntra användning av bearbetad gödsel utanför dessa områden?

Vad skulle kunna göras för att säkerställa bättre hantering och mera omfattande bearbetning av gödsel i områden med överskott samt uppmuntra användning av bearbetad gödsel utanför dessa områden?

| 3.9.1 | ”Avfall” betecknar allt material som av dess direkta ägare betraktas vara utan eller ha ett negativt värde; om det kan ges ett värde, rör det sig om en produkt som kan blir föremål för handel. I en alltigenom effektiv process värdesätts och utnyttjas alla utgående materialströmmar. Globaliseringen har gjort att en analys av detta blir mer komplicerad, men innebär samtidigt att det är ännu angelägnare att hitta en lösning. Flytande och fasta avfallsflöden från växter, djur och människor måste nu ses som handelsmöjligheter snarare än som kostsamma problem. |
| --- | --- |

3.9.1

”Avfall” betecknar allt material som av dess direkta ägare betraktas vara utan eller ha ett negativt värde; om det kan ges ett värde, rör det sig om en produkt som kan blir föremål för handel. I en alltigenom effektiv process värdesätts och utnyttjas alla utgående materialströmmar. Globaliseringen har gjort att en analys av detta blir mer komplicerad, men innebär samtidigt att det är ännu angelägnare att hitta en lösning. Flytande och fasta avfallsflöden från växter, djur och människor måste nu ses som handelsmöjligheter snarare än som kostsamma problem.

| 3.9.2 | Det är lättare sagt än gjort. Det kommer att kräva forskning och ny teknik, och bestämmelserna bör ändras för att säkerställa större klarhet och säkerhet när det gäller innehållet vid gränsöverskridande och inhemska förflyttningar. De ekonomiska incitamenten måste vara tydliga. Lokala lösningar som inbegriper bearbetad eller annan gödsel och konstgödsel förefaller ha störst chans att lyckas. Projekt skulle kunna utvecklas i lokalsamhällena eller på regional nivå för att lösa specifika problem, använda investeringar på ett lämpligt sätt och minimera miljöpåverkan. |
| --- | --- |

3.9.2

Det är lättare sagt än gjort. Det kommer att kräva forskning och ny teknik, och bestämmelserna bör ändras för att säkerställa större klarhet och säkerhet när det gäller innehållet vid gränsöverskridande och inhemska förflyttningar. De ekonomiska incitamenten måste vara tydliga. Lokala lösningar som inbegriper bearbetad eller annan gödsel och konstgödsel förefaller ha störst chans att lyckas. Projekt skulle kunna utvecklas i lokalsamhällena eller på regional nivå för att lösa specifika problem, använda investeringar på ett lämpligt sätt och minimera miljöpåverkan.

| 3.9.3 | Aktörerna inom det europeiska innovationspartnerskapet och den europeiska plattformen för hållbar användning av fosfor kommer att spela en viktig roll när det gäller att anpassa globala lösningar till reella möjligheter på gårdar, i lokalsamhällen och på lokal och regional nivå. Medlemsstaterna och andra företrädare för det civila samhället måste engageras fullt ut. |
| --- | --- |

3.9.3

Aktörerna inom det europeiska innovationspartnerskapet och den europeiska plattformen för hållbar användning av fosfor kommer att spela en viktig roll när det gäller att anpassa globala lösningar till reella möjligheter på gårdar, i lokalsamhällen och på lokal och regional nivå. Medlemsstaterna och andra företrädare för det civila samhället måste engageras fullt ut.

3.10   Vad kan göras för att förbättra återvinningen av fosfor från livsmedelsavfall och annat bionedbrytbart avfall?

Vad kan göras för att förbättra återvinningen av fosfor från livsmedelsavfall och annat bionedbrytbart avfall?

| 3.10.1 | Det bästa sättet att reducera livsmedelsavfallet är att se till att livsmedel distribueras och konsumeras som en del av en balanserad och hälsosam kost av dem som behöver det för sitt livsuppehälle. Man behöver se över bestämmelserna för märkning och praxisen inom detaljhandeln med avseende på ”kvalitet” (form, utseende och storlek kontra smak och näringsinnehåll), portionsstorlekar, bäst före- eller utgångsdatum och hanteringen av livsmedel som inte sålts. Storskaliga kommersiella användare (livsmedelsberedningsföretag, storkök och restauranger) bör minimera avfallet av rent kommersiella skäl – och de bör åläggas att kompostera allt som de inte kan använda direkt. Branschövergripande initiativ som inbegriper detaljhandeln bör uppmuntras. Hushållens livsmedelsavfall kan och bör minimeras genom effektivare inköp och användning inom utsatt tid – och här handlar det i hög grad om konsumentinformation. Enskild kompostering av avfall är möjligt på landet men svårare i större städer. |
| --- | --- |

3.10.1

Det bästa sättet att reducera livsmedelsavfallet är att se till att livsmedel distribueras och konsumeras som en del av en balanserad och hälsosam kost av dem som behöver det för sitt livsuppehälle. Man behöver se över bestämmelserna för märkning och praxisen inom detaljhandeln med avseende på ”kvalitet” (form, utseende och storlek kontra smak och näringsinnehåll), portionsstorlekar, bäst före- eller utgångsdatum och hanteringen av livsmedel som inte sålts. Storskaliga kommersiella användare (livsmedelsberedningsföretag, storkök och restauranger) bör minimera avfallet av rent kommersiella skäl – och de bör åläggas att kompostera allt som de inte kan använda direkt. Branschövergripande initiativ som inbegriper detaljhandeln bör uppmuntras. Hushållens livsmedelsavfall kan och bör minimeras genom effektivare inköp och användning inom utsatt tid – och här handlar det i hög grad om konsumentinformation. Enskild kompostering av avfall är möjligt på landet men svårare i större städer.

| 3.10.2 | Separat insamling av biologiskt nedbrytbart avfall förutom trädgårdsavfall är ofta relativt begränsat och sker under förutsättning att det finns tillgängliga medel och beroende på vad som prioriteras. Kompostering av allt som inte kan konsumeras innebär att fosforn stannar kvar i livsmedelskedjan och förbättrar markkvaliteten där det behövs. Man måste fästa uppmärksamheten på mervärdet, inte bara på avfallshanteringen. |
| --- | --- |

3.10.2

Separat insamling av biologiskt nedbrytbart avfall förutom trädgårdsavfall är ofta relativt begränsat och sker under förutsättning att det finns tillgängliga medel och beroende på vad som prioriteras. Kompostering av allt som inte kan konsumeras innebär att fosforn stannar kvar i livsmedelskedjan och förbättrar markkvaliteten där det behövs. Man måste fästa uppmärksamheten på mervärdet, inte bara på avfallshanteringen.

3.11   Borde det vara obligatoriskt eller önskvärt med någon form av återvinning av fosfor från rening av avloppsvatten? Vad kan göras för att göra avloppsslam och bionedbrytbart avfall mer tillgängligt och godtagbart för åkerbruk?

Borde det vara obligatoriskt eller önskvärt med någon form av återvinning av fosfor från rening av avloppsvatten? Vad kan göras för att göra avloppsslam och bionedbrytbart avfall mer tillgängligt och godtagbart för åkerbruk?

| 3.11.1 | Det finns redan lösningar för småskaliga tillämpningar i hemmet, i första hand för att lösa problem med överflöd av fosfor på avlägsna platser som leder till eutrofiering i närliggande vattensamlingar. De är emellertid dyra och förefaller vara svåra att anpassa till mer tätbefolkade stadsområden. Städernas storlek avgör ofta vad som är möjligt. |
| --- | --- |

3.11.1

Det finns redan lösningar för småskaliga tillämpningar i hemmet, i första hand för att lösa problem med överflöd av fosfor på avlägsna platser som leder till eutrofiering i närliggande vattensamlingar. De är emellertid dyra och förefaller vara svåra att anpassa till mer tätbefolkade stadsområden. Städernas storlek avgör ofta vad som är möjligt.

| 3.11.2 | Städernas avloppssystem styrs av bestämmelser om kvaliteten på avloppsvattnet och inte de specifika beståndsdelarnas potentiella värde. Detta bör ses över snarast. Att byta ut tekniken i befintliga avloppssystem kan vara dyrt; att föreslå nya utformningar i samband med nya investeringar som ger aktörerna större mervärde förefaller bättre. Användningen av fasta restprodukter från reningsverk som gödning bör fokusera på att optimera skördarna, inte på att uppfylla deponeringskraven. |
| --- | --- |

3.11.2

Städernas avloppssystem styrs av bestämmelser om kvaliteten på avloppsvattnet och inte de specifika beståndsdelarnas potentiella värde. Detta bör ses över snarast. Att byta ut tekniken i befintliga avloppssystem kan vara dyrt; att föreslå nya utformningar i samband med nya investeringar som ger aktörerna större mervärde förefaller bättre. Användningen av fasta restprodukter från reningsverk som gödning bör fokusera på att optimera skördarna, inte på att uppfylla deponeringskraven.

| 3.11.3 | Det kommer att behövas nya standarder vad gäller tillämpningar för livsmedelsproduktion, inbegripet åkerbruk, där det även används konstgödsel (vars kvalitet och prestanda det är lättare att kontrollera). Icke-livsmedelsrelaterade tillämpningar erbjuder enklare lösningar (parker, golfbanor, stads- och industrimiljö, miljöåtervinning, skogsbruk, erosionsskydd, skydd mot havet osv.). |
| --- | --- |

3.11.3

Det kommer att behövas nya standarder vad gäller tillämpningar för livsmedelsproduktion, inbegripet åkerbruk, där det även används konstgödsel (vars kvalitet och prestanda det är lättare att kontrollera). Icke-livsmedelsrelaterade tillämpningar erbjuder enklare lösningar (parker, golfbanor, stads- och industrimiljö, miljöåtervinning, skogsbruk, erosionsskydd, skydd mot havet osv.).

| 3.11.4 | Det finns ett fortlöpande behov av målinriktad forskning och utveckling av ny kostnadseffektiv teknik. Det gagnar alla om detta uppmuntras, finansieras och ges publicitet på EU-nivå och får stöd genom en kartläggning och en effektiv överföring av befintlig praxis. Framgångsrik teknik genererar arbetstillfällen och öppnar upp marknaderna. Effektivitet vid livsmedelsproduktion, distribution, användning och avfallshantering bidrar till att minska kostnaderna för konsumenterna och till att andra energi- och klimatmål uppfylls. |
| --- | --- |

3.11.4

Det finns ett fortlöpande behov av målinriktad forskning och utveckling av ny kostnadseffektiv teknik. Det gagnar alla om detta uppmuntras, finansieras och ges publicitet på EU-nivå och får stöd genom en kartläggning och en effektiv överföring av befintlig praxis. Framgångsrik teknik genererar arbetstillfällen och öppnar upp marknaderna. Effektivitet vid livsmedelsproduktion, distribution, användning och avfallshantering bidrar till att minska kostnaderna för konsumenterna och till att andra energi- och klimatmål uppfylls.

| 3.11.5 | Hinder i utvecklingen bör undanröjas. Det bör utformas harmoniserade kriterier för när avfall upphör att vara avfall och ett nytt synsätt när det gäller definitionen och kontrollen av avfall. Ramdirektiven för kemikalier (Reach), mark- och vattenkvalitet, gödselmedel, livsmedelsanvändning och avfallshantering bör ses över för att se till att målen fortfarande är relevanta och kompletta samt att de uppfyller EU:s krav som det ser ut i dag i den globaliserade värld vi lever i. Ett korrekt och proportionerligt genomförande på nationell och lokal nivå är viktigt. EESK deltar gärna i denna process. |
| --- | --- |

3.11.5

Hinder i utvecklingen bör undanröjas. Det bör utformas harmoniserade kriterier för när avfall upphör att vara avfall och ett nytt synsätt när det gäller definitionen och kontrollen av avfall. Ramdirektiven för kemikalier (Reach), mark- och vattenkvalitet, gödselmedel, livsmedelsanvändning och avfallshantering bör ses över för att se till att målen fortfarande är relevanta och kompletta samt att de uppfyller EU:s krav som det ser ut i dag i den globaliserade värld vi lever i. Ett korrekt och proportionerligt genomförande på nationell och lokal nivå är viktigt. EESK deltar gärna i denna process.

Bryssel den 21 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EUT C 67, 6.3.2014, s. 47-52.

1

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/84

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter”

COM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD)

(2014/C 177/15)

Föredragande: Georges CINGAL

Den 12 september 2013 och den 20 september 2013 beslutade Europaparlamentet respektive rådet att i enlighet med artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter”

COM(2013) 620 final – 2013/0307 (COD).

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 januari 2014.

Vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 22 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 143 röster för, 1 röst emot och 4 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK uppskattar kommissionens meddelande och viljan att anta en EU-rättsakt som är desto nödvändigare med tanke på klimatproblemen (naturlig migration norrut), men vill framhålla att det finns en risk för att de som redan länge framfört varningar tycker att reaktionen kommer för sent. Kommissionen bör se till att själva titeln på meddelandet kan godtas av vetenskapsmän på de olika EU-språken. På t.ex. franska skulle vi föredra begreppet ”espèces allogènes invasives” (eller ”envahissantes”). |
| --- | --- |

1.1

EESK uppskattar kommissionens meddelande och viljan att anta en EU-rättsakt som är desto nödvändigare med tanke på klimatproblemen (naturlig migration norrut), men vill framhålla att det finns en risk för att de som redan länge framfört varningar tycker att reaktionen kommer för sent. Kommissionen bör se till att själva titeln på meddelandet kan godtas av vetenskapsmän på de olika EU-språken. På t.ex. franska skulle vi föredra begreppet ”espèces allogènes invasives” (eller ”envahissantes”).

| 1.2 | Kampen mot invasiva arter måste betraktas som en viktig europeisk fråga. Kommittén gläder sig åt kommissionens engagemang för att införa en allmän mekanism för att bekämpa invasiva främmande arter. Kommissionen bör dock på ett tydligare sätt förklara orsakerna till dessa problem, så att behovet av en massiv mobilisering av aktörer klart framgår och det organ som ansvarar för ärendet får tillgång till alla nödvändiga uppgifter. Kommissionen bör också framhålla de insatser som redan har gjorts för att genomföra försök att bekämpa spridning av arter som introducerats och som medför problem, t.ex. inom Life-programmen. Kommittén är tveksam till att förteckningen över invasiva arter begränsas till 50 stycken. |
| --- | --- |

1.2

Kampen mot invasiva arter måste betraktas som en viktig europeisk fråga. Kommittén gläder sig åt kommissionens engagemang för att införa en allmän mekanism för att bekämpa invasiva främmande arter. Kommissionen bör dock på ett tydligare sätt förklara orsakerna till dessa problem, så att behovet av en massiv mobilisering av aktörer klart framgår och det organ som ansvarar för ärendet får tillgång till alla nödvändiga uppgifter. Kommissionen bör också framhålla de insatser som redan har gjorts för att genomföra försök att bekämpa spridning av arter som introducerats och som medför problem, t.ex. inom Life-programmen. Kommittén är tveksam till att förteckningen över invasiva arter begränsas till 50 stycken.

| 1.3 | EESK värdesätter kommissionens vilja att göra allmänheten delaktig i kampen mot spridningen av redan kända främmande arter. Kommittén skulle dock uppskatta om kommissionen också uppmanade allmänheten att informera sig och delta i det förebyggande arbetet. Vi framhåller den viktiga roll som organisationer i det civila samhället spelar, särskilt när det gäller förvaltningen av natur- och rekreationsområden. |
| --- | --- |

1.3

EESK värdesätter kommissionens vilja att göra allmänheten delaktig i kampen mot spridningen av redan kända främmande arter. Kommittén skulle dock uppskatta om kommissionen också uppmanade allmänheten att informera sig och delta i det förebyggande arbetet. Vi framhåller den viktiga roll som organisationer i det civila samhället spelar, särskilt när det gäller förvaltningen av natur- och rekreationsområden.

| 1.4 | EESK uppmanar därför kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta ett europeiskt observationsorgan för invasiva främmande arter som skulle vara ansvarigt för både den europeiska resultattavlan och utbytena med länder utanför EU. Med observationsorgan avser kommittén en tydligt fastställd kontaktpunkt där forskarna och allmänheten i EU sammanförs och mobiliseras för konkreta problem. På detta sätt skulle det bli möjligt att utnyttja lokala initiativ och betona samstämmigheterna i ett enkelt kommunikationsprogram (webbsidor). Inrättandet av ett observationsorgan med ansvar för att hantera övergripande och tvärvetenskapliga frågor skulle antagligen gynna den erforderliga allmänna mobiliseringen av experter, aktörer på fältet och projektansvariga. |
| --- | --- |

1.4

EESK uppmanar därför kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta ett europeiskt observationsorgan för invasiva främmande arter som skulle vara ansvarigt för både den europeiska resultattavlan och utbytena med länder utanför EU. Med observationsorgan avser kommittén en tydligt fastställd kontaktpunkt där forskarna och allmänheten i EU sammanförs och mobiliseras för konkreta problem. På detta sätt skulle det bli möjligt att utnyttja lokala initiativ och betona samstämmigheterna i ett enkelt kommunikationsprogram (webbsidor). Inrättandet av ett observationsorgan med ansvar för att hantera övergripande och tvärvetenskapliga frågor skulle antagligen gynna den erforderliga allmänna mobiliseringen av experter, aktörer på fältet och projektansvariga.

| 1.5 | EESK hoppas att mekanismen faktiskt kommer att läggas fram under Europaparlamentets nuvarande mandatperiod, så att den kan tas i bruk före 2016. Det föreslagna övervakningssystemet bör bygga på en validering från forskarsamfundens sida och bidra till fastställandet av en förteckning över indikatorer som rekommenderas i konventionen om biologisk mångfald, särskilt i mål 9: År 2020 ska de invasiva främmande arterna och deras introduktionsvägar ha identifierats och klassificerats i prioritetsordning. De prioriterade arterna ska vara under kontroll eller ha utrotats. Åtgärder ska ha vidtagits för att hantera införselvägarna så att introduktion och etablering av sådana arter förhindras. Kommissionen uppmanas att överväga att inrätta en grupp för vetenskapliga undersökningar på grundval av förordning (EG) nr 338/97 som kan ändra förteckningen. |
| --- | --- |

1.5

EESK hoppas att mekanismen faktiskt kommer att läggas fram under Europaparlamentets nuvarande mandatperiod, så att den kan tas i bruk före 2016. Det föreslagna övervakningssystemet bör bygga på en validering från forskarsamfundens sida och bidra till fastställandet av en förteckning över indikatorer som rekommenderas i konventionen om biologisk mångfald, särskilt i mål 9: År 2020 ska de invasiva främmande arterna och deras introduktionsvägar ha identifierats och klassificerats i prioritetsordning. De prioriterade arterna ska vara under kontroll eller ha utrotats. Åtgärder ska ha vidtagits för att hantera införselvägarna så att introduktion och etablering av sådana arter förhindras. Kommissionen uppmanas att överväga att inrätta en grupp för vetenskapliga undersökningar på grundval av förordning (EG) nr 338/97 som kan ändra förteckningen.

| 1.6 | EESK gläder sig åt att kommissionen genom problemet med invasiva främmande arter intresserar sig för övergivna områden (dålig mark, gamla järnvägar osv.) som ofta utgör källor till angrepp, spridningsvägar och kolonisering. Kommittén hoppas att strategin att utrota problematiska pionjärarter kommer att ge möjlighet till utveckling av specialiserade företag och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.6

EESK gläder sig åt att kommissionen genom problemet med invasiva främmande arter intresserar sig för övergivna områden (dålig mark, gamla järnvägar osv.) som ofta utgör källor till angrepp, spridningsvägar och kolonisering. Kommittén hoppas att strategin att utrota problematiska pionjärarter kommer att ge möjlighet till utveckling av specialiserade företag och arbetstillfällen.

2.   Bakgrund till och sammanfattning av meddelandet

Bakgrund till och sammanfattning av meddelandet

| 2.1 | De invasiva främmande arterna har stor inverkan på den biologiska mångfalden. Invasiva främmande arter är en av de största och alltmer betydelsefulla orsakerna till förlust av biologisk mångfald och utrotning av arter. När det gäller de sociala och ekonomiska konsekvenserna kan invasiva främmande arter vara vektorer för sjukdomar eller direkt orsaka hälsoproblem (som astma, dermatit och allergier). De kan bland annat skada infrastruktur och rekreationsanläggningar, försvåra skogsbruk eller orsaka förluster för jordbruk. Invasiva främmande arter beräknas kosta EU minst 12 miljarder euro per år, och skadekostnaderna fortsätter att öka (1). |
| --- | --- |

2.1

De invasiva främmande arterna har stor inverkan på den biologiska mångfalden. Invasiva främmande arter är en av de största och alltmer betydelsefulla orsakerna till förlust av biologisk mångfald och utrotning av arter. När det gäller de sociala och ekonomiska konsekvenserna kan invasiva främmande arter vara vektorer för sjukdomar eller direkt orsaka hälsoproblem (som astma, dermatit och allergier). De kan bland annat skada infrastruktur och rekreationsanläggningar, försvåra skogsbruk eller orsaka förluster för jordbruk. Invasiva främmande arter beräknas kosta EU minst 12 miljarder euro per år, och skadekostnaderna fortsätter att öka (1).

1

| 2.2 | Medlemsstaterna vidtar åtgärder för att hantera invasiva främmande arter, men insatserna är främst reaktiva och syftar till att minimera skador som redan har uppträtt, medan åtgärder för att förebygga eller upptäcka och reagera på nya hot inte uppmärksammas tillräckligt. Ansträngningarna är fragmenterade, med stora brister vad gäller de arter som omfattas, och de är ofta dåligt samordnade. Invasiva främmande arter respekterar inga gränser utan kan lätt spridas från en medlemsstat till en annan. Därför räcker åtgärder på nationell nivå inte för att skydda unionen mot hotet från vissa invasiva främmande arter. Denna fragmenterade strategi kan leda till att åtgärder i en medlemsstat undergrävs av brist på handling i de omkringliggande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.2

Medlemsstaterna vidtar åtgärder för att hantera invasiva främmande arter, men insatserna är främst reaktiva och syftar till att minimera skador som redan har uppträtt, medan åtgärder för att förebygga eller upptäcka och reagera på nya hot inte uppmärksammas tillräckligt. Ansträngningarna är fragmenterade, med stora brister vad gäller de arter som omfattas, och de är ofta dåligt samordnade. Invasiva främmande arter respekterar inga gränser utan kan lätt spridas från en medlemsstat till en annan. Därför räcker åtgärder på nationell nivå inte för att skydda unionen mot hotet från vissa invasiva främmande arter. Denna fragmenterade strategi kan leda till att åtgärder i en medlemsstat undergrävs av brist på handling i de omkringliggande medlemsstaterna.

| 2.3 | Syftet med detta förslag är att inrätta en ram för åtgärder för att förebygga, minimera och dämpa de negativa effekter som invasiva främmande arter har på biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Dessutom syftar det till att begränsa de sociala och ekonomiska skadorna. Detta ska uppnås med åtgärder för att se till att insatser samordnas, resurser riktas mot prioriterade arter och fler förebyggande åtgärder, i enlighet med konventionen om biologisk mångfald och EU:s ordningar för växtskydd och djurhälsa. Rent praktiskt syftar förslaget till att nå dessa mål genom åtgärder riktade mot avsiktlig introduktion av invasiva främmande arter i EU och avsiktlig utsättning av dem i miljön, oavsiktlig introduktion av invasiva främmande arter och oavsiktligt utsläppande av dem, behovet av att inrätta ett system för tidig varning och snabba åtgärder, samt behovet av att hantera spridningen av invasiva främmande arter i EU. |
| --- | --- |

2.3

Syftet med detta förslag är att inrätta en ram för åtgärder för att förebygga, minimera och dämpa de negativa effekter som invasiva främmande arter har på biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Dessutom syftar det till att begränsa de sociala och ekonomiska skadorna. Detta ska uppnås med åtgärder för att se till att insatser samordnas, resurser riktas mot prioriterade arter och fler förebyggande åtgärder, i enlighet med konventionen om biologisk mångfald och EU:s ordningar för växtskydd och djurhälsa. Rent praktiskt syftar förslaget till att nå dessa mål genom åtgärder riktade mot avsiktlig introduktion av invasiva främmande arter i EU och avsiktlig utsättning av dem i miljön, oavsiktlig introduktion av invasiva främmande arter och oavsiktligt utsläppande av dem, behovet av att inrätta ett system för tidig varning och snabba åtgärder, samt behovet av att hantera spridningen av invasiva främmande arter i EU.

| 2.4 | Det ”EU-initiativ i korthet” som utarbetades efter samrådet och som finns på kommissionens webbplats är tydligt och klart. |
| --- | --- |

2.4

Det ”EU-initiativ i korthet” som utarbetades efter samrådet och som finns på kommissionens webbplats är tydligt och klart.

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 3.1 | Kommissionen reagerar på de varningar som har kommit från yrkes- och amatörbiologer och som ofta har förmedlats av journalister i alla medier. Kommissionen reagerar också på de åtgärder som de ansvariga vid lokala och regionala myndigheter redan har börjat vidta lokalt. Kommissionen föreslår en förnuftig tillämpning av försiktighetsprincipen för att fastställa en förebyggande strategi när en risk bekräftas eller ett nytt problem konstateras. Kommittén gläder sig särskilt åt att meddelandet är ambitiöst och motsvarar uppgiften, som är enorm. Den 11 juni 2009 antogs yttrandet NAT/433 (2) utan motröster. Redan i det yttrandet lade vi fram välbetänkta rekommendationer. Vi beklagar att det har tagit så lång tid att genomföra handlingsplaner för biologisk mångfald, särskilt som det finns social och ekonomisk verksamhet som vilar på enastående ekosystem. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen reagerar på de varningar som har kommit från yrkes- och amatörbiologer och som ofta har förmedlats av journalister i alla medier. Kommissionen reagerar också på de åtgärder som de ansvariga vid lokala och regionala myndigheter redan har börjat vidta lokalt. Kommissionen föreslår en förnuftig tillämpning av försiktighetsprincipen för att fastställa en förebyggande strategi när en risk bekräftas eller ett nytt problem konstateras. Kommittén gläder sig särskilt åt att meddelandet är ambitiöst och motsvarar uppgiften, som är enorm. Den 11 juni 2009 antogs yttrandet NAT/433 (2) utan motröster. Redan i det yttrandet lade vi fram välbetänkta rekommendationer. Vi beklagar att det har tagit så lång tid att genomföra handlingsplaner för biologisk mångfald, särskilt som det finns social och ekonomisk verksamhet som vilar på enastående ekosystem.

2

| 3.2 | Kommissionens förslag syftar till att genom en förordning göra det möjligt att inleda kampen mot all biologisk invasion, en företeelse som innebär att introducerade arter sprids och invaderar ett område där de orsakar skada (Internationella naturvårdsunionens definition). Man skiljer mellan tre typer av skada: hot mot den biologiska mångfalden i våra ekosystem, hot mot hälsan hos vissa delar av befolkningen samt hot mot viss ekonomisk verksamhet. Spridning av en art som kommer från en region och som orsakar problem i en annan bör hanteras direkt av medlemsstaterna. Således bör de problem som orsakas av malfiskpopulationer behandlas från fall till fall och i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionens förslag syftar till att genom en förordning göra det möjligt att inleda kampen mot all biologisk invasion, en företeelse som innebär att introducerade arter sprids och invaderar ett område där de orsakar skada (Internationella naturvårdsunionens definition). Man skiljer mellan tre typer av skada: hot mot den biologiska mångfalden i våra ekosystem, hot mot hälsan hos vissa delar av befolkningen samt hot mot viss ekonomisk verksamhet. Spridning av en art som kommer från en region och som orsakar problem i en annan bör hanteras direkt av medlemsstaterna. Således bör de problem som orsakas av malfiskpopulationer behandlas från fall till fall och i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

| 3.3 | Kommittén uppskattar de pedagogiska insatserna av Europeiska miljöbyrån och GD Miljö, som nyligen har offentliggjort en temainriktad broschyr om invasiva främmande arter (Science For Environment Policy: Thematic issue on Invasive Alien Species, 18.9.2013). |
| --- | --- |

3.3

Kommittén uppskattar de pedagogiska insatserna av Europeiska miljöbyrån och GD Miljö, som nyligen har offentliggjort en temainriktad broschyr om invasiva främmande arter (Science For Environment Policy: Thematic issue on Invasive Alien Species, 18.9.2013).

| 3.4 | Kommissionen har som vägledande princip valt att inledningsvis begränsa antalet prioriterade arter till 3 % av de ca 1 500 invasiva främmande arter som finns i Europa. EESK konstaterar att detta val inte har någon vetenskaplig grund utan beror på begränsade budgetmedel. Kommittén uppskattar att kommissionen arbetar på internationell nivå och samråder med de medlemsstater som redan arbetar med att hantera invasiva främmande arter. Kommissionen uppmanas att överväga att inrätta en grupp för vetenskapliga undersökningar på grundval av förordning (EG) nr 338/97 som kan ändra förteckningen. |
| --- | --- |

3.4

Kommissionen har som vägledande princip valt att inledningsvis begränsa antalet prioriterade arter till 3 % av de ca 1 500 invasiva främmande arter som finns i Europa. EESK konstaterar att detta val inte har någon vetenskaplig grund utan beror på begränsade budgetmedel. Kommittén uppskattar att kommissionen arbetar på internationell nivå och samråder med de medlemsstater som redan arbetar med att hantera invasiva främmande arter. Kommissionen uppmanas att överväga att inrätta en grupp för vetenskapliga undersökningar på grundval av förordning (EG) nr 338/97 som kan ändra förteckningen.

4.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 4.1 | Kommissionen har gjort en bra analys av problemen i sin helhet, men det tycks finnas ett problem med terminologin på franska (och kanske andra språk). På franska bör man noga göra åtskillnad mellan ”espèce invasive” och ”espèce envahissante”: En ”espèce invasive” kommer någon annanstans ifrån, medan en ”espèce envahissante” kan vara en inhemsk art med så stor reproduktionsförmåga att den starkt kan dominera en viss miljö och därigenom utarma den. Om man godtar denna definition måste man se till att alla kan godta meddelandets franska titel. I ”EU-initiativ i korthet” har kommissionen använt begreppet ”espèces allogènes envahissantes”. Det är därför nödvändigt att se till att begreppet ”espèce exotique envahissante”, som ofta används (i t.ex. Vallonien), inte orsakar negativa reaktioner hos vissa biologer som är specialiserade på området. Denna fråga beträffande den franska språkversionen bör även ställas beträffande övriga språkversioner. |
| --- | --- |

4.1

Kommissionen har gjort en bra analys av problemen i sin helhet, men det tycks finnas ett problem med terminologin på franska (och kanske andra språk). På franska bör man noga göra åtskillnad mellan ”espèce invasive” och ”espèce envahissante”: En ”espèce invasive” kommer någon annanstans ifrån, medan en ”espèce envahissante” kan vara en inhemsk art med så stor reproduktionsförmåga att den starkt kan dominera en viss miljö och därigenom utarma den. Om man godtar denna definition måste man se till att alla kan godta meddelandets franska titel. I ”EU-initiativ i korthet” har kommissionen använt begreppet ”espèces allogènes envahissantes”. Det är därför nödvändigt att se till att begreppet ”espèce exotique envahissante”, som ofta används (i t.ex. Vallonien), inte orsakar negativa reaktioner hos vissa biologer som är specialiserade på området. Denna fråga beträffande den franska språkversionen bör även ställas beträffande övriga språkversioner.

| 4.2 | I meddelandet borde man bättre redogöra för orsakerna till att situationen är så allvarlig, och särskilt att den kommer att förvärras. Det är nödvändigt att förklara att arter sprider sig främst om de inte är av intresse för konsumenterna (rovdjur), om de inte stör människors verksamhet (stadsområden) och slutligen för att de utvecklas i svårtillgängliga områden. I samtliga fall handlar det om smitthärdar: Ludwigia grandiflora, Myriophyllum, parkslide osv. i våtmarker, och Gynerium, Buddleja, asklönn, lacksumak osv. mer allmänt. Omvänt nämns i meddelandet med rätta att vissa arter har välkomnats. Här kan det vara värt att påminna om att dessa arter var omtyckta eftersom de hade anpassat sig: Fortfarande är robinia (Robinia pseudoacacia) mycket uppskattad: pålar, tåligt trä till utemöbler, honung osv. Däremot beklagar vi att jätteflokan (Heracleum spp.) har fått spridning som ensilage, eftersom dess utbredning påverkar den biologiska mångfalden negativt och det toxin som den utsöndrar kan orsaka allvarliga brännskador. |
| --- | --- |

4.2

I meddelandet borde man bättre redogöra för orsakerna till att situationen är så allvarlig, och särskilt att den kommer att förvärras. Det är nödvändigt att förklara att arter sprider sig främst om de inte är av intresse för konsumenterna (rovdjur), om de inte stör människors verksamhet (stadsområden) och slutligen för att de utvecklas i svårtillgängliga områden. I samtliga fall handlar det om smitthärdar: Ludwigia grandiflora, Myriophyllum, parkslide osv. i våtmarker, och Gynerium, Buddleja, asklönn, lacksumak osv. mer allmänt. Omvänt nämns i meddelandet med rätta att vissa arter har välkomnats. Här kan det vara värt att påminna om att dessa arter var omtyckta eftersom de hade anpassat sig: Fortfarande är robinia (Robinia pseudoacacia) mycket uppskattad: pålar, tåligt trä till utemöbler, honung osv. Däremot beklagar vi att jätteflokan (Heracleum spp.) har fått spridning som ensilage, eftersom dess utbredning påverkar den biologiska mångfalden negativt och det toxin som den utsöndrar kan orsaka allvarliga brännskador.

Ludwigia grandiflora

Myriophyllum

Gynerium

Buddleja

Robinia pseudoacacia

Heracleum

| 4.3 | Kommissionen framhåller inte i tillräcklig utsträckning miljöproblemen, som trots allt är avgörande och tydligt har fastställts av t.ex. förvaltare av Natura 2000-områden. EESK frågar sig om det inte finns en underliggande skuldkänsla. Icke-statliga organisationer minns att de i åratal förgäves begärde att import av exotiska sköldpaddor skulle förbjudas. Denna begäran tillmötesgicks först när det hade bevisats att sköldpaddorna reproducerade sig i naturmiljön. Kommittén anser att detta meddelande kommer mycket sent, men vi välkomnar det eftersom det aldrig är för sent att göra det rätta. |
| --- | --- |

4.3

Kommissionen framhåller inte i tillräcklig utsträckning miljöproblemen, som trots allt är avgörande och tydligt har fastställts av t.ex. förvaltare av Natura 2000-områden. EESK frågar sig om det inte finns en underliggande skuldkänsla. Icke-statliga organisationer minns att de i åratal förgäves begärde att import av exotiska sköldpaddor skulle förbjudas. Denna begäran tillmötesgicks först när det hade bevisats att sköldpaddorna reproducerade sig i naturmiljön. Kommittén anser att detta meddelande kommer mycket sent, men vi välkomnar det eftersom det aldrig är för sent att göra det rätta.

| 4.4 | Kommissionen nämner bestämmelserna i andra länder. Det är bra, men man skulle kanske kunna skriva rent ut att man har beslutat sig för att hämta inspiration från de bästa erfarenheterna i utlandet. Ett internationellt initiativ bör nämnas: Ambrosiadagen (Ragweed Day) den första lördagen på sommaren, som syftar till att bekämpa spridningen av allergiframkallande växter (malörtsambrosia (Ambrosia artemisiifolia) är en koloniserande växt som utvecklas på all mark där den inte möter alltför stark konkurrens). I industrin har EU visat vägen genom att uppmana medlemsstaterna att fastställa och inspireras av bästa tillgängliga teknik (på engelska BAT). |
| --- | --- |

4.4

Kommissionen nämner bestämmelserna i andra länder. Det är bra, men man skulle kanske kunna skriva rent ut att man har beslutat sig för att hämta inspiration från de bästa erfarenheterna i utlandet. Ett internationellt initiativ bör nämnas: Ambrosiadagen (Ragweed Day) den första lördagen på sommaren, som syftar till att bekämpa spridningen av allergiframkallande växter (malörtsambrosia (Ambrosia artemisiifolia) är en koloniserande växt som utvecklas på all mark där den inte möter alltför stark konkurrens). I industrin har EU visat vägen genom att uppmana medlemsstaterna att fastställa och inspireras av bästa tillgängliga teknik (på engelska BAT).

Ambrosia artemisiifolia

| 4.5 | Kommissionen understryker att de flesta invasiva främmande arter inte berörs av de nuvarande EU-åtgärderna. EESK beklagar denna situation lika mycket som kommissionen, men vill påminna den om att miljön normalt sett ska integreras i all sektorspolitik. Kommittén skulle uppskatta om kommissionen kunde förklara t.ex. hur problemen kan beaktas inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Man måste exempelvis ta tag i problemet med ängsmarker som invaderas av Ludwigia grandiflora. |
| --- | --- |

4.5

Kommissionen understryker att de flesta invasiva främmande arter inte berörs av de nuvarande EU-åtgärderna. EESK beklagar denna situation lika mycket som kommissionen, men vill påminna den om att miljön normalt sett ska integreras i all sektorspolitik. Kommittén skulle uppskatta om kommissionen kunde förklara t.ex. hur problemen kan beaktas inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Man måste exempelvis ta tag i problemet med ängsmarker som invaderas av Ludwigia grandiflora.

Ludwigia grandiflora

| 4.6 | Kommissionen gör en perfekt, men abstrakt, analys av problemet. Kommittén undrar om det inte vore lämpligt att ånyo illustrera resonemanget med exempel, såsom harlekinnyckelpiga (Harmonia axyridis) och glanshägg (Prunus serotina) som exempel på avsiktlig introduktion, samt Caulerpa taxifolia och asiatisk bålgeting (Vespa velutina) som exempel på oavsiktlig introduktion. Man bör kanske också lägga till den aktuella oansvariga introduktionen av malfiskar (ett särskilt exempel på avsiktlig introduktion). Kommissionen bör åtminstone hänvisa till sitt eget arbete (den utmärkta broschyr som offentliggjordes i maj 2009) och lägga till länkar till intressanta webbsidor. |
| --- | --- |

4.6

Kommissionen gör en perfekt, men abstrakt, analys av problemet. Kommittén undrar om det inte vore lämpligt att ånyo illustrera resonemanget med exempel, såsom harlekinnyckelpiga (Harmonia axyridis) och glanshägg (Prunus serotina) som exempel på avsiktlig introduktion, samt Caulerpa taxifolia och asiatisk bålgeting (Vespa velutina) som exempel på oavsiktlig introduktion. Man bör kanske också lägga till den aktuella oansvariga introduktionen av malfiskar (ett särskilt exempel på avsiktlig introduktion). Kommissionen bör åtminstone hänvisa till sitt eget arbete (den utmärkta broschyr som offentliggjordes i maj 2009) och lägga till länkar till intressanta webbsidor.

Harmonia axyridis

Prunus serotina

Caulerpa taxifolia

Vespa velutina

| 4.7 | Bedömningen av modellerna för förslaget till förordning är tydlig och skälet till att alternativ 2.4 har valts är uppenbart: Medlemsstaterna kommer att vara skyldiga att agera så snart som ett nytt problem har konstaterats (överföring av information, analys av situationen, förslag till åtgärder). |
| --- | --- |

4.7

Bedömningen av modellerna för förslaget till förordning är tydlig och skälet till att alternativ 2.4 har valts är uppenbart: Medlemsstaterna kommer att vara skyldiga att agera så snart som ett nytt problem har konstaterats (överföring av information, analys av situationen, förslag till åtgärder).

| 4.8 | De rättsliga aspekterna tycks vara lämpliga, och förslaget måste göra det möjligt att möta alla tidigare, nuvarande och framtida situationer. Kommittén tvivlar dock på lämpligheten i att begränsa förteckningen över invasiva främmande arter som är potentiellt skadliga för EU till 50. |
| --- | --- |

4.8

De rättsliga aspekterna tycks vara lämpliga, och förslaget måste göra det möjligt att möta alla tidigare, nuvarande och framtida situationer. Kommittén tvivlar dock på lämpligheten i att begränsa förteckningen över invasiva främmande arter som är potentiellt skadliga för EU till 50.

| 4.9 | Den finansiella analysen verkar däremot vara alltför optimistisk. När mekanismen har tagits i bruk kommer flödet av inkommande information att vara så omfattande att den ansvariga tjänsten antagligen kommer att få svårt att behandla alla uppgifter. I så fall måste kommissionen betala priset för framgången! |
| --- | --- |

4.9

Den finansiella analysen verkar däremot vara alltför optimistisk. När mekanismen har tagits i bruk kommer flödet av inkommande information att vara så omfattande att den ansvariga tjänsten antagligen kommer att få svårt att behandla alla uppgifter. I så fall måste kommissionen betala priset för framgången!

| 4.10 | I förslagets nuvarande skede är alla detaljer ännu inte avgjorda, och det är medlemsstaterna som måste ge konkreta svar på olika frågor, varav den vanligaste antagligen kommer att vara hur en levande art kan utrotas på bästa sätt. EESK befarar att detta kan orsaka kontroverser på lokal nivå. |
| --- | --- |

4.10

I förslagets nuvarande skede är alla detaljer ännu inte avgjorda, och det är medlemsstaterna som måste ge konkreta svar på olika frågor, varav den vanligaste antagligen kommer att vara hur en levande art kan utrotas på bästa sätt. EESK befarar att detta kan orsaka kontroverser på lokal nivå.

| 4.11 | Frågan om information till allmänheten och dess delaktighet tas upp i kapitel 5 i förslaget när problemets övergripande aspekter tas upp. Det förebyggande arbetet får inte bara vara specialisternas sak. EESK vill framhålla att lokala aktörer ofta har riktat varningar direkt till regeringarna och/eller GD Miljö. Det skulle vara klokt om även allmänheten – som ofta inte har kontakt med forskningsorgan, även om dessa ofta uppmanar allmänheten att ge dem upplysningar – har möjlighet att bidra aktivt. Fallet med den asiatiska bålgetingen är för övrigt ett bra exempel på problemet i sin helhet: Den konkurrerar med den europeiska bålgetingen, den sticker människor och den dödar bin i närheten av bikuporna. Allmänheten försökte på alla sätt utrota inkräktaren, och när man insåg att det inte var möjligt letade man efter ett kemiskt bekämpningsmedel som är så rent som möjligt (SO2). Slutligen kunde man konstatera att det räckte att placera hönor runt bikuporna för att säkerställa ett biologiskt försvar. EESK uppmanar därför kommissionen att göra så många medborgare som möjligt delaktiga genom deras organisationer (fackföreningar, icke-statliga organisationer osv.). |
| --- | --- |

4.11

Frågan om information till allmänheten och dess delaktighet tas upp i kapitel 5 i förslaget när problemets övergripande aspekter tas upp. Det förebyggande arbetet får inte bara vara specialisternas sak. EESK vill framhålla att lokala aktörer ofta har riktat varningar direkt till regeringarna och/eller GD Miljö. Det skulle vara klokt om även allmänheten – som ofta inte har kontakt med forskningsorgan, även om dessa ofta uppmanar allmänheten att ge dem upplysningar – har möjlighet att bidra aktivt. Fallet med den asiatiska bålgetingen är för övrigt ett bra exempel på problemet i sin helhet: Den konkurrerar med den europeiska bålgetingen, den sticker människor och den dödar bin i närheten av bikuporna. Allmänheten försökte på alla sätt utrota inkräktaren, och när man insåg att det inte var möjligt letade man efter ett kemiskt bekämpningsmedel som är så rent som möjligt (SO2). Slutligen kunde man konstatera att det räckte att placera hönor runt bikuporna för att säkerställa ett biologiskt försvar. EESK uppmanar därför kommissionen att göra så många medborgare som möjligt delaktiga genom deras organisationer (fackföreningar, icke-statliga organisationer osv.).

2

| 4.12 | Tillämpningen av förordningen (artikel 27) tycks vara tillfredsställande i den mån som EU inte bör upprepa samma tidsfrister som har orsakat problem när det gäller andra produkter, t.ex. vissa kemikalier. Utrotningen av arter som inte är av något större kommersiellt intresse och ändringen av förfarandena för övriga arter verkar vara väl genomtänkta. |
| --- | --- |

4.12

Tillämpningen av förordningen (artikel 27) tycks vara tillfredsställande i den mån som EU inte bör upprepa samma tidsfrister som har orsakat problem när det gäller andra produkter, t.ex. vissa kemikalier. Utrotningen av arter som inte är av något större kommersiellt intresse och ändringen av förfarandena för övriga arter verkar vara väl genomtänkta.

Bryssel den 22 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 620 final.

1

(2)  EESK:s yttrande om ”En EU-strategi mot invaderande arter”, EUT C 306, 16.12.2009, s. 42.

2

---

| 11.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/88 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/88

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, med hänsyn till genomförandet 2020 av en internationell överenskommelse om tillämpning av en global marknadsbaserad åtgärd för utsläpp från internationell luftfart”

COM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD)

(2014/C 177/16)

Huvudföredragande: Jan Simons

Den 24 oktober och den 18 november 2013 beslutade Europaparlamentet respektive rådet att i enlighet med artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, med hänsyn till genomförandet 2020 av en internationell överenskommelse om tillämpning av en global marknadsbaserad åtgärd för utsläpp från internationell luftfart”

COM(2013) 722 final – 2013/0344 (COD).

Den 12 november 2013 gav kommitténs presidium facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Med tanke på ärendets brådskande karaktär utnämnde kommittén vid sin 495:e plenarsession den 21–22 januari 2014 (sammanträdet den 22 januari) Jan Simons till huvudföredragande och antog följande yttrande med 173 röster för, 4 röster emot och 7 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Med hänsyn till rättssäkerheten för luftfartygsoperatörer och nationella myndigheter rekommenderar kommittén att man ska anta förslagen om att ”stop the clock”-beslutet ska tillämpas också på år 2013 och att tidsfristen för rapportering och överlämnande av 2013 års utsläppsrätter ska förlängas med ett år. |
| --- | --- |

1.1

Med hänsyn till rättssäkerheten för luftfartygsoperatörer och nationella myndigheter rekommenderar kommittén att man ska anta förslagen om att ”stop the clock”-beslutet ska tillämpas också på år 2013 och att tidsfristen för rapportering och överlämnande av 2013 års utsläppsrätter ska förlängas med ett år.

| 1.2 | Även följande förslag bör antas: Att små icke-kommersiella luftfartygsoperatörer som knappt släpper ut någon koldioxid ska undantas och att små bolag som inte omfattas av undantaget ska få möjlighet att använda sig av förenklade administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

1.2

Även följande förslag bör antas: Att små icke-kommersiella luftfartygsoperatörer som knappt släpper ut någon koldioxid ska undantas och att små bolag som inte omfattas av undantaget ska få möjlighet att använda sig av förenklade administrativa förfaranden.

| 1.3 | Det är dock inte fallet med de delar av förslaget som rör flygningar från och till tredjeländer under perioden 2014–2020. Det ligger i alla parters intresse att undvika en flyg- eller handelskonflikt och därför bör man i första hand uppmuntra förhandlingar för att finna en global lösning. |
| --- | --- |

1.3

Det är dock inte fallet med de delar av förslaget som rör flygningar från och till tredjeländer under perioden 2014–2020. Det ligger i alla parters intresse att undvika en flyg- eller handelskonflikt och därför bör man i första hand uppmuntra förhandlingar för att finna en global lösning.

| 1.4 | Eftersom flygningar mellan flygplatser i EES-området även fortsättningsvis ska omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter inom luftfarten uppmanar kommittén EES-institutionerna att






  — | omedelbart förverkliga det gemensamma europeiska luftrummet för att undanröja onödiga utsläpp p.g.a. omdirigeringar och förseningar som beror på flygtrafikledningar (1), |
| --- | --- | --- |

1.4

Eftersom flygningar mellan flygplatser i EES-området även fortsättningsvis ska omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter inom luftfarten uppmanar kommittén EES-institutionerna att

—

omedelbart förverkliga det gemensamma europeiska luftrummet för att undanröja onödiga utsläpp p.g.a. omdirigeringar och förseningar som beror på flygtrafikledningar (1),

| — | föra intensiva multilaterala och bilaterala diskussioner för att före 2016 få till stånd fler interregionala system med marknadsbaserade åtgärder i världen än bara det för EES. |
| --- | --- |

—

föra intensiva multilaterala och bilaterala diskussioner för att före 2016 få till stånd fler interregionala system med marknadsbaserade åtgärder i världen än bara det för EES.

2.   Inledning

| 2.1 | Utsläppen från luftfarten är, även om de med omkring 5 % av de totala utsläppen är relativt låga, en av de snabbast växande källorna till utsläpp av växthusgaser och de har nästan fördubblats under de senaste 20 åren. Luftfartssektorns tekniska potential för utsläppsminskningar är begränsad, men flygbolag i hela världen kan och vill bidra till utsläppsminskningar genom marknadsbaserade åtgärder genom att kompensera sina snabbt ökande utsläpp genom att finansiera utsläppsminskningar inom andra sektorer. |
| --- | --- |

2.1

Utsläppen från luftfarten är, även om de med omkring 5 % av de totala utsläppen är relativt låga, en av de snabbast växande källorna till utsläpp av växthusgaser och de har nästan fördubblats under de senaste 20 åren. Luftfartssektorns tekniska potential för utsläppsminskningar är begränsad, men flygbolag i hela världen kan och vill bidra till utsläppsminskningar genom marknadsbaserade åtgärder genom att kompensera sina snabbt ökande utsläpp genom att finansiera utsläppsminskningar inom andra sektorer.

| 2.2 | Delvis på tillskyndan av EU – bl.a. genom det tillfälliga upphävandet, det s.k. ”stop the clock”-beslutet från början av 2013, av direktiv 2008/101/EG (bestämmelserna om handel med utsläppsrätter inom luftfarten) för luftfartygsoperatörer vars luftfartyg flyger till eller från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) – beslutade Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) församling den 4 oktober 2013 att med hjälp av den godkända färdplanen utarbeta en global marknadsbaserad mekanism för utsläpp från den internationella luftfarten till 2016 – vid Icaos nästa församling, som äger rum vart tredje år – och att, om mekanismen godkänns, tillämpa den från och med 2020. Under tiden kan länder eller grupper av länder, t.ex. EU, vidta tillfälliga åtgärder, men man kunde inte enas om exakt hur och om vad. |
| --- | --- |

2.2

Delvis på tillskyndan av EU – bl.a. genom det tillfälliga upphävandet, det s.k. ”stop the clock”-beslutet från början av 2013, av direktiv 2008/101/EG (bestämmelserna om handel med utsläppsrätter inom luftfarten) för luftfartygsoperatörer vars luftfartyg flyger till eller från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) – beslutade Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) församling den 4 oktober 2013 att med hjälp av den godkända färdplanen utarbeta en global marknadsbaserad mekanism för utsläpp från den internationella luftfarten till 2016 – vid Icaos nästa församling, som äger rum vart tredje år – och att, om mekanismen godkänns, tillämpa den från och med 2020. Under tiden kan länder eller grupper av länder, t.ex. EU, vidta tillfälliga åtgärder, men man kunde inte enas om exakt hur och om vad.

| 2.3 | Denna utveckling ligger i linje med kommitténs tidigare yttranden (2): Från ”För att ett system för handel med utsläppsrätter skall tillämpas internationellt bör det införas via Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). Om det finns möjlighet under förhandlingarna skulle man kunna diskutera införandet av ett europeiskt system för handel med utsläppsrätter för den inomeuropeiska luftfarten som ett första konkret steg i den riktningen” år 2006 via ”Om luftfarten integreras i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter (ETS) kommer detta att stärka systemet och göra det mer robust som den mest framstående modellen för att ta itu med koldioxidutsläppen på global nivå” år 2007 till nu senast år 2013 ”Kommittén välkomnar alltså initiativet, som innebär ett moratorium för tillämpningen av systemet för handel med utsläppsrätter för flygbolag som trafikerar flyglinjer till och från flygplatser i EES-länderna, i avvaktan på att de globala förhandlingarna ska slutföras”. |
| --- | --- |

2.3

Denna utveckling ligger i linje med kommitténs tidigare yttranden (2): Från ”För att ett system för handel med utsläppsrätter skall tillämpas internationellt bör det införas via Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). Om det finns möjlighet under förhandlingarna skulle man kunna diskutera införandet av ett europeiskt system för handel med utsläppsrätter för den inomeuropeiska luftfarten som ett första konkret steg i den riktningen” år 2006 via ”Om luftfarten integreras i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter (ETS) kommer detta att stärka systemet och göra det mer robust som den mest framstående modellen för att ta itu med koldioxidutsläppen på global nivå” år 2007 till nu senast år 2013 ”Kommittén välkomnar alltså initiativet, som innebär ett moratorium för tillämpningen av systemet för handel med utsläppsrätter för flygbolag som trafikerar flyglinjer till och från flygplatser i EES-länderna, i avvaktan på att de globala förhandlingarna ska slutföras”.

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 3.1 | Kommissionen föreslår att det geografiska tillämpningsområdet för EU:s utsläppshandelssystem för luftfarten ska anpassas under perioden fram tills ett globalt handelssystem införs, mot bakgrund av resultatet från Icaos (FN-organisationen för civil luftfart) församling den 24 september–4 oktober 2013. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen föreslår att det geografiska tillämpningsområdet för EU:s utsläppshandelssystem för luftfarten ska anpassas under perioden fram tills ett globalt handelssystem införs, mot bakgrund av resultatet från Icaos (FN-organisationen för civil luftfart) församling den 24 september–4 oktober 2013.

| 3.2 | Kommissionens förslag syftar till att ge ytterligare impulser till utvecklingen av ett globalt system. I förslaget görs ingen skillnad mellan bolag på grundval av nationalitet. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionens förslag syftar till att ge ytterligare impulser till utvecklingen av ett globalt system. I förslaget görs ingen skillnad mellan bolag på grundval av nationalitet.

| 3.3 | Ursprungligen gällde EU:s utsläppshandelssystem för luftfarten för hela sträckan av flygningar från och till flygplatser inom EES, även flygningar från och till tredjeländer. För 2012 gällde som en följd av beslut nr 377/2013/EU (känt som ”stop the clock”-beslutet) systemet under begränsad tid enbart för flygningar inom EES och inte för flygningar från och till tredjeländer. |
| --- | --- |

3.3

Ursprungligen gällde EU:s utsläppshandelssystem för luftfarten för hela sträckan av flygningar från och till flygplatser inom EES, även flygningar från och till tredjeländer. För 2012 gällde som en följd av beslut nr 377/2013/EU (känt som ”stop the clock”-beslutet) systemet under begränsad tid enbart för flygningar inom EES och inte för flygningar från och till tredjeländer.

| 3.4 | Kommissionen föreslår att detta tillämpningsområde ska gälla även för 2013. Dessutom föreslår man att flygbolagens tidsfrist för rapportering och överlämnande av 2013 års utsläppsrätter ska förlängas med ett år. |
| --- | --- |

3.4

Kommissionen föreslår att detta tillämpningsområde ska gälla även för 2013. Dessutom föreslår man att flygbolagens tidsfrist för rapportering och överlämnande av 2013 års utsläppsrätter ska förlängas med ett år.

| 3.5 | Det föreslagna tillämpningsområdet för 2014–2020 omfattar – utöver ovannämnda tillämpningsområde för 2013 – även flygningar från och till länder utanför EES när det gäller den del av flygningarna som äger rum ovanför EES-ländernas territorium. I förslaget beskrivs hur detta kan genomföras i praktiken. |
| --- | --- |

3.5

Det föreslagna tillämpningsområdet för 2014–2020 omfattar – utöver ovannämnda tillämpningsområde för 2013 – även flygningar från och till länder utanför EES när det gäller den del av flygningarna som äger rum ovanför EES-ländernas territorium. I förslaget beskrivs hur detta kan genomföras i praktiken.

| 3.6 | Förslaget skulle få tre andra konsekvenser:






  — | Flygningar mellan flygplatser i EES-området skulle även fortsättningsvis helt omfattas, liksom under det ursprungliga direktivet och beslut nr 377/2013/EU. |
| --- | --- | --- |

3.6

Förslaget skulle få tre andra konsekvenser:

—

Flygningar mellan flygplatser i EES-området skulle även fortsättningsvis helt omfattas, liksom under det ursprungliga direktivet och beslut nr 377/2013/EU.

| — | Flygningar till och från tredjeländer som inte är utvecklade länder och som står för mindre än 1 % av de globala utsläppen från luftfarten skulle undantas. Detta skulle utesluta linjer till cirka 80 länder på ett icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

—

Flygningar till och från tredjeländer som inte är utvecklade länder och som står för mindre än 1 % av de globala utsläppen från luftfarten skulle undantas. Detta skulle utesluta linjer till cirka 80 länder på ett icke-diskriminerande sätt.

| — | Från och med 2014 omfattar ansvaret för utsläppen från flygningar till och från tredjeländer endast den del av flygningen som sker inom EES-ländernas territorium. Det föreslås ett förenklat förfarande för att fastställa vilken andel av utsläppen vid en bestämd flygning som bör omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. Det föreslås att aktörerna ska kunna välja mellan olika metoder för övervakning, rapportering och verifiering för att garantera efterlevnad. |
| --- | --- |

—

Från och med 2014 omfattar ansvaret för utsläppen från flygningar till och från tredjeländer endast den del av flygningen som sker inom EES-ländernas territorium. Det föreslås ett förenklat förfarande för att fastställa vilken andel av utsläppen vid en bestämd flygning som bör omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. Det föreslås att aktörerna ska kunna välja mellan olika metoder för övervakning, rapportering och verifiering för att garantera efterlevnad.

| 3.7 | Slutligen föreslår kommissionen att små icke-kommersiella luftfartygsoperatörer som släpper ut mycket lite koldioxid ska undantas från EU:s utsläppshandelssystem för luftfarten. Små bolag som inte omfattas av undantaget ges möjlighet att använda sig av förenklade administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

3.7

Slutligen föreslår kommissionen att små icke-kommersiella luftfartygsoperatörer som släpper ut mycket lite koldioxid ska undantas från EU:s utsläppshandelssystem för luftfarten. Små bolag som inte omfattas av undantaget ges möjlighet att använda sig av förenklade administrativa förfaranden.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | I och med ”stop the clock”-beslutet gäller EU:s utsläppshandelssystem för luftfarten under begränsad tid enbart för flygningar inom EES och inte för flygningar från och till tredjeländer. Kommissionen föreslår att detta tillämpningsområde ska gälla även för 2013. Dessutom föreslår man att flygbolagens tidsfrist för rapportering och överlämnande av 2013 års utsläppsrätter ska förlängas med ett år. Kommittén anser att detta är mycket förnuftiga förslag med hänsyn till rättssäkerheten för luftfartygsoperatörer och nationella myndigheter och rekommenderar därför att de ska antas. |
| --- | --- |

4.1

I och med ”stop the clock”-beslutet gäller EU:s utsläppshandelssystem för luftfarten under begränsad tid enbart för flygningar inom EES och inte för flygningar från och till tredjeländer. Kommissionen föreslår att detta tillämpningsområde ska gälla även för 2013. Dessutom föreslår man att flygbolagens tidsfrist för rapportering och överlämnande av 2013 års utsläppsrätter ska förlängas med ett år. Kommittén anser att detta är mycket förnuftiga förslag med hänsyn till rättssäkerheten för luftfartygsoperatörer och nationella myndigheter och rekommenderar därför att de ska antas.

| 4.2 | Eftersom flygningar mellan flygplatser i EES-området även fortsättningsvis ska omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter inom luftfarten uppmanar kommittén EU- och EES-institutionerna att omedelbart förverkliga det gemensamma europeiska luftrummet (3) för att undanröja ytterligare onödiga utsläpp p.g.a. omdirigeringar och förseningar som beror på flygtrafikledningar. |
| --- | --- |

4.2

Eftersom flygningar mellan flygplatser i EES-området även fortsättningsvis ska omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter inom luftfarten uppmanar kommittén EU- och EES-institutionerna att omedelbart förverkliga det gemensamma europeiska luftrummet (3) för att undanröja ytterligare onödiga utsläpp p.g.a. omdirigeringar och förseningar som beror på flygtrafikledningar.

| 4.3 | Kommittén ställer sig också mycket positiv till att små icke-kommersiella luftfartygsoperatörer som knappt släpper ut någon koldioxid undantas och att små bolag som inte omfattas av undantaget får möjlighet att använda sig av förenklade administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén ställer sig också mycket positiv till att små icke-kommersiella luftfartygsoperatörer som knappt släpper ut någon koldioxid undantas och att små bolag som inte omfattas av undantaget får möjlighet att använda sig av förenklade administrativa förfaranden.

| 4.4 | Det är dock inte fallet med de delar av förslaget som rör flygningar från och till tredjeländer under perioden 2014–2020. Det ligger i alla parters intresse att undvika en flyg- eller handelskonflikt och därför bör man i första hand uppmuntra förhandlingar för att finna en global lösning. |
| --- | --- |

4.4

Det är dock inte fallet med de delar av förslaget som rör flygningar från och till tredjeländer under perioden 2014–2020. Det ligger i alla parters intresse att undvika en flyg- eller handelskonflikt och därför bör man i första hand uppmuntra förhandlingar för att finna en global lösning.

| 4.4.1 | Till och med av uppgifterna i konsekvensbedömningen om överläggningarna inom Icao under 2013 kan man sluta sig till att man med tanke på förhållandena och ståndpunkterna måste manövrera mycket försiktigt för att slutligen nå fram till det åsyftade globala resultatet 2016. Aldrig tidigare har målet varit så nära. Förseningar har dock förekommit tidigare och framgången kan inte garanteras! |
| --- | --- |

4.4.1

Till och med av uppgifterna i konsekvensbedömningen om överläggningarna inom Icao under 2013 kan man sluta sig till att man med tanke på förhållandena och ståndpunkterna måste manövrera mycket försiktigt för att slutligen nå fram till det åsyftade globala resultatet 2016. Aldrig tidigare har målet varit så nära. Förseningar har dock förekommit tidigare och framgången kan inte garanteras!

| 4.4.2 | Att redan nu bokstavligt och bildligt meddela tredjeländer – vilket de ensidiga EU-åtgärderna i praktiken innebär om denna del av förslaget antas – att deras flygbolag måste betala för sina koldioxidutsläpp i EES-luftrummet är en utmaning och bör övervägas endast efter bilaterala och/eller multilaterala förhandlingar i enlighet med artikel 16a i Icaos resolution, för att inte riskera en världsomspännande flyg- eller handelskonflikt. |
| --- | --- |

4.4.2

Att redan nu bokstavligt och bildligt meddela tredjeländer – vilket de ensidiga EU-åtgärderna i praktiken innebär om denna del av förslaget antas – att deras flygbolag måste betala för sina koldioxidutsläpp i EES-luftrummet är en utmaning och bör övervägas endast efter bilaterala och/eller multilaterala förhandlingar i enlighet med artikel 16a i Icaos resolution, för att inte riskera en världsomspännande flyg- eller handelskonflikt.

| 4.4.3 | EES har visserligen juridiskt sett befogenhet att tillämpa förslagen, men den amerikanska administrationen har också rätt att med stöd av lagen om förbud mot deltagande i utsläppshandelssystemet (Emissions Trading Scheme Prohibition Act, den s.k. Thune Bill) förbjuda flygbolag som är registrerade i USA att delta i EU:s utsläppshandelssystem, för att inte tala om de kinesiska och indiska reaktionerna med tanke på deras motstånd mot Icaos resolution av den 4 oktober 2013. I detta skede är det dock inte nödvändigt att ändra innehållet i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.4.3

EES har visserligen juridiskt sett befogenhet att tillämpa förslagen, men den amerikanska administrationen har också rätt att med stöd av lagen om förbud mot deltagande i utsläppshandelssystemet (Emissions Trading Scheme Prohibition Act, den s.k. Thune Bill) förbjuda flygbolag som är registrerade i USA att delta i EU:s utsläppshandelssystem, för att inte tala om de kinesiska och indiska reaktionerna med tanke på deras motstånd mot Icaos resolution av den 4 oktober 2013. I detta skede är det dock inte nödvändigt att ändra innehållet i kommissionens förslag.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | I bilaga I, ”Glossary”, till konsekvensbedömningen (SWD(2013) 430 final, s. 51, på engelska) tycks definitionerna av ”extra-EEA flights” och ”intra-EEA flights” ha blandats ihop. |
| --- | --- |

5.1

I bilaga I, ”Glossary”, till konsekvensbedömningen (SWD(2013) 430 final, s. 51, på engelska) tycks definitionerna av ”extra-EEA flights” och ”intra-EEA flights” ha blandats ihop.

Bryssel den 22 januari 2014

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EG/549/2004.

1

EG/1070/2009.

(2)  EUT C 185, 8.8.2006, s. 97, EUT C 175, 27.7.2007, s. 47, EUT C 133, 9.5.2013, s. 30–32.

2

(3)  EG/549/2004.

3

EG/1070/2009.

---