# Eiropas Savienības L 190/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 190 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 21. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 190

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 21. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1352 (2017. gada 18. aprīlis), ar ko groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/98 par Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu un Konvencijā par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā paredzēto Savienības starptautisko saistību ieviešanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktā | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1353 (2017. gada 19. maijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 607/2009 grozā attiecībā uz vīna vīnogu šķirnēm un to sinonīmiem, kurus drīkst norādīt vīna marķējumā | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1354 (2017. gada 20. jūlijs) par to, kā norādāma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/53/ES 10. panta 10. punktā paredzētā informācija (
  1
  ) | 7 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1355 (2017. gada 20. jūlijs) par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu vienpadsmitajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 | 11 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/1356 (2017. gada 18. jūlijs), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/321 (ATALANTA/2/2017) | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1357 (2017. gada 19. jūlijs) par atsauces uz standartu EN 60335-2-9:2003 par īpašām prasībām griliem, tosteriem un līdzīgām portatīvām cepšanas ierīcēm, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar A13:2010, publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3168) | 14 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1358 (2017. gada 20. jūlijs) par to IKT tehnisko specifikāciju noteikšanu, uz kurām var atsaukties publiskajā iepirkumā (
  1
  ) | 16 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/1359 (2017. gada 18. maijs), ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/948 par uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/13) | 20 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/1360 (2017. gada 18. maijs), ar ko groza Lēmumu ECB/2014/40 par nodrošināto obligāciju iegādes trešās programmas īstenošanu (ECB/2017/14) | 22 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/1361 (2017. gada 18. maijs), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/5 par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/15) | 24 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2017/1362 (2017. gada 18. maijs), ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2017/12) | 26 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1352 (2017. gada 18. aprīlis), ar ko groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/98 par Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu un Konvencijā par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā paredzēto Savienības starptautisko saistību ieviešanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktā

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1353 (2017. gada 19. maijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 607/2009 grozā attiecībā uz vīna vīnogu šķirnēm un to sinonīmiem, kurus drīkst norādīt vīna marķējumā

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1354 (2017. gada 20. jūlijs) par to, kā norādāma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/53/ES 10. panta 10. punktā paredzētā informācija (
  1
  )

1

7

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1355 (2017. gada 20. jūlijs) par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu vienpadsmitajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080

11

LĒMUMI

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/1356 (2017. gada 18. jūlijs), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/321 (ATALANTA/2/2017)

Atalanta

12

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1357 (2017. gada 19. jūlijs) par atsauces uz standartu EN 60335-2-9:2003 par īpašām prasībām griliem, tosteriem un līdzīgām portatīvām cepšanas ierīcēm, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar A13:2010, publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3168)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3168)

14

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1358 (2017. gada 20. jūlijs) par to IKT tehnisko specifikāciju noteikšanu, uz kurām var atsaukties publiskajā iepirkumā (
  1
  )

1

16

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/1359 (2017. gada 18. maijs), ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/948 par uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/13)

20

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/1360 (2017. gada 18. maijs), ar ko groza Lēmumu ECB/2014/40 par nodrošināto obligāciju iegādes trešās programmas īstenošanu (ECB/2017/14)

22

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/1361 (2017. gada 18. maijs), ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/5 par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/15)

24

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2017/1362 (2017. gada 18. maijs), ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2017/12)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/1352

(2017. gada 18. aprīlis),

ar ko groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/98 par Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu un Konvencijā par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā paredzēto Savienības starptautisko saistību ieviešanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir paredzēts pienākums izkraut visu to sugu nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti, un Vidusjūrā arī dažu tādu sugu nozvejas, kurām noteikts minimālais izmērs (“izkraušanas pienākums”). Minētās regulas 15. panta 1. punkts attiecas uz zvejas darbībām, ko veic Savienības ūdeņos vai ko Savienības zvejas kuģi veic ārpus Savienības ūdeņiem tādos ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir paredzēts pienākums izkraut visu to sugu nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti, un Vidusjūrā arī dažu tādu sugu nozvejas, kurām noteikts minimālais izmērs (“izkraušanas pienākums”). Minētās regulas 15. panta 1. punkts attiecas uz zvejas darbībām, ko veic Savienības ūdeņos vai ko Savienības zvejas kuģi veic ārpus Savienības ūdeņiem tādos ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā.

| (2) | Padomes Regulā (EK) Nr. 1386/2007 (2) ir noteikti Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) (3) pārvaldības apgabalā piemērojamie saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumi, un Savienība šai organizācijai ir pievienojusies 1978. gadā. Dažos NAFO saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumos (NCEM) ir paredzēts pienākums izmest dažu tādu sugu nozvejas un piezvejas, kurām būtu jāpiemēro izkraušanas pienākums. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regulā (EK) Nr. 1386/2007 (2) ir noteikti Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) (3) pārvaldības apgabalā piemērojamie saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumi, un Savienība šai organizācijai ir pievienojusies 1978. gadā. Dažos NAFO saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumos (NCEM) ir paredzēts pienākums izmest dažu tādu sugu nozvejas un piezvejas, kurām būtu jāpiemēro izkraušanas pienākums.

| (3) | Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kas vajadzīgi, lai Savienības tiesību aktos ieviestu starptautiskās saistības, jo īpaši atkāpes no izkraušanas pienākuma. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kas vajadzīgi, lai Savienības tiesību aktos ieviestu starptautiskās saistības, jo īpaši atkāpes no izkraušanas pienākuma.

| (4) | Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/98 (4) ir paredzēta atkāpe no izkraušanas pienākuma, kas piemērojams no 2015. gada 1. janvāra; šī atkāpe attiecas uz moivas nozvejām un piezvejām, kuras saskaņā ar NCEM būtu jāizmet. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/98 (4) ir paredzēta atkāpe no izkraušanas pienākuma, kas piemērojams no 2015. gada 1. janvāra; šī atkāpe attiecas uz moivas nozvejām un piezvejām, kuras saskaņā ar NCEM būtu jāizmet.

| (5) | Vēlākais no 2017. gada 1. janvāra izkraušanas pienākums attieksies uz vēl citām zvejniecības galvenajām sugām, tostarp sugām, kas nozvejotas NAFO pārvaldības apgabalā. |
| --- | --- |

(5)

Vēlākais no 2017. gada 1. janvāra izkraušanas pienākums attieksies uz vēl citām zvejniecības galvenajām sugām, tostarp sugām, kas nozvejotas NAFO pārvaldības apgabalā.

| (6) | Saskaņā ar NCEM 5. pantu dažiem krājumiem, no kuriem zvejo NAFO pārvaldības apgabalā, ir noteikti nozvejas limiti, bet izņēmums ir ziemeļu garneles krājums NAFO 3M rajonā; šo krājumu pārvalda, iedalot zvejas piepūli. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar NCEM 5. pantu dažiem krājumiem, no kuriem zvejo NAFO pārvaldības apgabalā, ir noteikti nozvejas limiti, bet izņēmums ir ziemeļu garneles krājums NAFO 3M rajonā; šo krājumu pārvalda, iedalot zvejas piepūli.

| (7) | NCEM 6. pantā krājumiem, uz kuriem attiecas nozvejas vai zvejas piepūles limiti, ir noteikti limiti piezvejas paturēšanai uz kuģa gadījumos, kad no šiem krājumiem iegūst piezveju citās zvejniecībās. NCEM 6. panta 3. punkta d) apakšpunktā, kas īstenots ar Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktu, noteikts: ja ir spēkā zvejas aizliegums, sugas, kas klasificētas kā piezveja, drīkst paturēt uz kuģa, nepārsniedzot 1 250 kg vai 5 %, atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks. |
| --- | --- |

(7)

NCEM 6. pantā krājumiem, uz kuriem attiecas nozvejas vai zvejas piepūles limiti, ir noteikti limiti piezvejas paturēšanai uz kuģa gadījumos, kad no šiem krājumiem iegūst piezveju citās zvejniecībās. NCEM 6. panta 3. punkta d) apakšpunktā, kas īstenots ar Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktu, noteikts: ja ir spēkā zvejas aizliegums, sugas, kas klasificētas kā piezveja, drīkst paturēt uz kuģa, nepārsniedzot 1 250 kg vai 5 %, atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks.

| (8) | Turklāt NCEM 14. pantā, kas īstenots ar Regulas (EK) Nr. 1386/2007 10. pantu, noteikts, ka ne uz viena kuģa netiek paturētas zivis, kas ir mazākas par piemērojamo minimālo izmēru, un ka šādas zivis tiek nekavējoties atlaistas atpakaļ jūrā. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt NCEM 14. pantā, kas īstenots ar Regulas (EK) Nr. 1386/2007 10. pantu, noteikts, ka ne uz viena kuģa netiek paturētas zivis, kas ir mazākas par piemērojamo minimālo izmēru, un ka šādas zivis tiek nekavējoties atlaistas atpakaļ jūrā.

| (9) | NCEM I.A pielikumā ir iekļauta ikgadējo kvotu tabula ar visiem NAFO zivju krājumiem, uz kuriem attiecas nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(9)

NCEM I.A pielikumā ir iekļauta ikgadējo kvotu tabula ar visiem NAFO zivju krājumiem, uz kuriem attiecas nozvejas limiti.

| (10) | NCEM 5., 6. un 14. pants kopā rada pienākumu izmest nozvejas, kas gūtas, pārsniedzot noteiktos nozvejas vai piezvejas limitus. Uz Savienības kuģiem, kas zvejo NAFO pārvaldības apgabalā, attiecas šādas NAFO zvejniecības: menca (2J3KL, 3M, 3NO rajonā), sarkanā plekste (3L un 3NO rajonā), Rietumatlantijas plekste (3M un 3LNO rajonā), īsspuru kalmārs (3. un 4. apakšapgabalā), dzeltenastes plekste (3LNO rajonā), Grenlandes paltuss (3LMNO rajonā), rajas (3LNO rajonā), sarkanasari (3LN, 3M, 3O rajonā, 2. apakšapgabalā un 1F un 3K rajonā), baltā Amerikas jūrasvēdzele (3NO rajonā) un ziemeļu garnele (3LNO rajonā). Lai nodrošinātu to, ka Savienība izpilda savas starptautiskās saistības, un radītu juridisko noteiktību zvejniekiem, ir skaidri jānosaka situācijas, kurās izkraušanas pienākums nebūtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(10)

NCEM 5., 6. un 14. pants kopā rada pienākumu izmest nozvejas, kas gūtas, pārsniedzot noteiktos nozvejas vai piezvejas limitus. Uz Savienības kuģiem, kas zvejo NAFO pārvaldības apgabalā, attiecas šādas NAFO zvejniecības: menca (2J3KL, 3M, 3NO rajonā), sarkanā plekste (3L un 3NO rajonā), Rietumatlantijas plekste (3M un 3LNO rajonā), īsspuru kalmārs (3. un 4. apakšapgabalā), dzeltenastes plekste (3LNO rajonā), Grenlandes paltuss (3LMNO rajonā), rajas (3LNO rajonā), sarkanasari (3LN, 3M, 3O rajonā, 2. apakšapgabalā un 1F un 3K rajonā), baltā Amerikas jūrasvēdzele (3NO rajonā) un ziemeļu garnele (3LNO rajonā). Lai nodrošinātu to, ka Savienība izpilda savas starptautiskās saistības, un radītu juridisko noteiktību zvejniekiem, ir skaidri jānosaka situācijas, kurās izkraušanas pienākums nebūtu jāpiemēro.

| (11) | Ir lietderīgi koriģēt noteikto NAFO apgabalu, kurā plānots piemērot Deleģētajā regulā (ES) 2015/98 paredzētos pasākumus, un tālab terminu “NAFO konvencijas apgabals” minētajā regulā aizstāt ar terminu “NAFO pārvaldības apgabals”. |
| --- | --- |

(11)

Ir lietderīgi koriģēt noteikto NAFO apgabalu, kurā plānots piemērot Deleģētajā regulā (ES) 2015/98 paredzētos pasākumus, un tālab terminu “NAFO konvencijas apgabals” minētajā regulā aizstāt ar terminu “NAFO pārvaldības apgabals”.

| (12) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2015/98 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2015/98 būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteikto grafiku, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteikto grafiku, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģēto regulu (ES) 2015/98 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “1) | “NAFO pārvaldības apgabals” ir apgabals, kas definēts I panta 2. punktā Konvencijā par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā (NAFO konvencija);”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1)

| b) | panta 2. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu svītro;

| 2) | Deleģētās regulas (ES) 2015/98 III nodaļu aizstāj ar šādu:


  “III NODAĻA



  NAFO PĀRVALDĪBAS APGABALS



  6. pants
  Piezvejas limitu aprēķināšana

  1.   Šajā regulā minētos piezvejas limitus piemēro krājumiem (sugas un rajona kombinācija), kas uzskaitīti NAFO saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumu I.A pielikumā.


  2.   Šajā regulā minētās piezvejas procentuālās daļas katram krājumam aprēķina, pamatojoties uz attiecību starp minētā krājuma nozveju, kas paturēta uz kuģa, un visu krājumu kopējo nozveju, kas paturēta uz kuģa.


  3.   Šajā regulā minētie limiti un procentuālās daļas attiecas uz inspekcijas laikā uz kuģa paturētās nozvejas svaru, un tos aprēķina katram rajonam atsevišķi, pamatojoties uz zvejas žurnālā reģistrētajiem skaitļiem. Atkāpjoties no iepriekšminētā, kad tiek aprēķināti bentisko sugu piezvejas apjomi, uz kuģa esošajā kopējā nozvejā netiek ietvertas ziemeļu garneles nozvejas.



  6.a pants
  Vispārīgas atkāpes attiecībā uz NAFO pārvaldības apgabalu

  1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, uz kuģa netiek paturētas zivis, kas NAFO pārvaldības apgabalā nozvejotas, pārsniedzot ar juridiski saistošu Savienības aktu iedalītos nozvejas limitus.


  2.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, piemēro Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktu, kas aizliedz paturēt uz kuģa par 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko daudzumu) lielākas tādu sugu piezvejas, kuru nozvejas limits ar juridiski saistošu Savienības aktu ir noteikts nulles apjomā.


  3.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, piemēro Regulas (EK) Nr. 1386/2007 10. pantu, kurā prasīts nekavējoties atlaist atpakaļ jūrā visas zivis, kas ir mazākas par minētās regulas III pielikumā noteikto minimālo izmēru.



  6.b pants
  Menca NAFO 3NO rajonā
  Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punkta, kamēr vien nozvejas limits ar juridiski saistošu Savienības aktu ir noteikts nulles apjomā, uz kuģa netiek paturētas mencas, kuras NAFO 3NO rajonā piezvejotas, pārsniedzot 1 000 kg vai 4 % (izvēlas lielāko daudzumu).


  6.c pants
  Rietumatlantijas plekste NAFO 3LNO rajonā
  Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punkta, kamēr vien nozvejas limits ar juridiski saistošu Savienības aktu ir noteikts nulles apjomā, uz kuģa netiek paturētas Rietumatlantijas plekstes, kuras dzeltenastes plekstes specializētajā zvejā NAFO 3LNO rajonā piezvejotas, pārsniedzot 15 %.


  6.d pants
  Dzeltenastes plekste NAFO 3LNO rajonā

  1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punkta, kamēr vien nozvejas limits ar juridiski saistošu Savienības aktu ir noteikts nulles apjomā, uz kuģa netiek paturētas dzeltenastes plekstes, kuras NAFO 3LNO rajonā piezvejotas, pārsniedzot 2 500 kg vai 10 % (izvēlas lielāko daudzumu).


  2.   Kad dzeltenastes plekstes nozvejas limits, ko NAFO savām līgumslēdzējām pusēm iedalījusi, nenosakot konkrētu krājuma daļu, ir pilnībā apgūts, uz kuģa netiek paturētas dzeltenastes plekstes, kas piezvejotas, pārsniedzot 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko daudzumu).



  6.e pants
  Sarkanasari NAFO 3M rajonā
  Kad sarkanasaru specializētā zveja NAFO 3M rajonā uz laiku ir aizliegta, jo ir sasniegti 50 % no gada nozvejas limita, uz kuģa netiek paturēti sarkanasari, kas NAFO 3M rajonā piezvejoti, pārsniedzot 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko daudzumu).” |
| --- | --- |

2)

Deleģētās regulas (ES) 2015/98 III nodaļu aizstāj ar šādu:

“III NODAĻA

NAFO PĀRVALDĪBAS APGABALS

6. pants

Piezvejas limitu aprēķināšana

1.   Šajā regulā minētos piezvejas limitus piemēro krājumiem (sugas un rajona kombinācija), kas uzskaitīti NAFO saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumu I.A pielikumā.

2.   Šajā regulā minētās piezvejas procentuālās daļas katram krājumam aprēķina, pamatojoties uz attiecību starp minētā krājuma nozveju, kas paturēta uz kuģa, un visu krājumu kopējo nozveju, kas paturēta uz kuģa.

3.   Šajā regulā minētie limiti un procentuālās daļas attiecas uz inspekcijas laikā uz kuģa paturētās nozvejas svaru, un tos aprēķina katram rajonam atsevišķi, pamatojoties uz zvejas žurnālā reģistrētajiem skaitļiem. Atkāpjoties no iepriekšminētā, kad tiek aprēķināti bentisko sugu piezvejas apjomi, uz kuģa esošajā kopējā nozvejā netiek ietvertas ziemeļu garneles nozvejas.

6.a pants

Vispārīgas atkāpes attiecībā uz NAFO pārvaldības apgabalu

1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, uz kuģa netiek paturētas zivis, kas NAFO pārvaldības apgabalā nozvejotas, pārsniedzot ar juridiski saistošu Savienības aktu iedalītos nozvejas limitus.

2.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, piemēro Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktu, kas aizliedz paturēt uz kuģa par 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko daudzumu) lielākas tādu sugu piezvejas, kuru nozvejas limits ar juridiski saistošu Savienības aktu ir noteikts nulles apjomā.

3.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, piemēro Regulas (EK) Nr. 1386/2007 10. pantu, kurā prasīts nekavējoties atlaist atpakaļ jūrā visas zivis, kas ir mazākas par minētās regulas III pielikumā noteikto minimālo izmēru.

6.b pants

Menca NAFO 3NO rajonā

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punkta, kamēr vien nozvejas limits ar juridiski saistošu Savienības aktu ir noteikts nulles apjomā, uz kuģa netiek paturētas mencas, kuras NAFO 3NO rajonā piezvejotas, pārsniedzot 1 000 kg vai 4 % (izvēlas lielāko daudzumu).

6.c pants

Rietumatlantijas plekste NAFO 3LNO rajonā

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punkta, kamēr vien nozvejas limits ar juridiski saistošu Savienības aktu ir noteikts nulles apjomā, uz kuģa netiek paturētas Rietumatlantijas plekstes, kuras dzeltenastes plekstes specializētajā zvejā NAFO 3LNO rajonā piezvejotas, pārsniedzot 15 %.

6.d pants

Dzeltenastes plekste NAFO 3LNO rajonā

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punkta, kamēr vien nozvejas limits ar juridiski saistošu Savienības aktu ir noteikts nulles apjomā, uz kuģa netiek paturētas dzeltenastes plekstes, kuras NAFO 3LNO rajonā piezvejotas, pārsniedzot 2 500 kg vai 10 % (izvēlas lielāko daudzumu).

2.   Kad dzeltenastes plekstes nozvejas limits, ko NAFO savām līgumslēdzējām pusēm iedalījusi, nenosakot konkrētu krājuma daļu, ir pilnībā apgūts, uz kuģa netiek paturētas dzeltenastes plekstes, kas piezvejotas, pārsniedzot 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko daudzumu).

6.e pants

Sarkanasari NAFO 3M rajonā

Kad sarkanasaru specializētā zveja NAFO 3M rajonā uz laiku ir aizliegta, jo ir sasniegti 50 % no gada nozvejas limita, uz kuģa netiek paturēti sarkanasari, kas NAFO 3M rajonā piezvejoti, pārsniedzot 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko daudzumu).”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 18. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1386/2007, ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (OV L 318, 5.12.2007., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes 1978. gada 28. decembra Regula (EEK) Nr. 3179/78 attiecībā uz Konvencijas par daudzpusējo sadarbību nākotnē ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā noslēgšanu, ko veic Eiropas Ekonomikas kopiena (OV L 378, 30.12.1978., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2014. gada 18. novembra Deleģētā regula (ES) 2015/98 par Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu un Konvencijā par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā paredzēto Savienības starptautisko saistību ieviešanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktā (OV L 16, 23.1.2015., 23. lpp.).

4

---

| 21.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/5

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/1353

(2017. gada 19. maijs),

ar ko Regulu (EK) Nr. 607/2009 grozā attiecībā uz vīna vīnogu šķirnēm un to sinonīmiem, kurus drīkst norādīt vīna marķējumā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 100. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Horvātija pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Horvātija pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā.

| (2) | Gatavodamās pievienoties Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā, Horvātija iesniedza pieprasījumu par atzīto vīna vīnogu šķirņu valsts līmeņa saraksta iekļaušanu to vīna vīnogu šķirņu sarakstā, kuras ietver ģeogrāfisko norādi un drīkst būt norādītas vīna marķējumā, proti, sarakstā, kas bija iekļauts Komisijas Regulas (EK) Nr. 753/2002 (2) II pielikumā un kas pašlaik ir iekļauts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 (3) XV pielikumā. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (4) Komisija norādīja Horvātijai, ka šķirņu valsts līmeņa saraksts nav jāapstiprina Savienības līmenī un katra dalībvalsts par savu sarakstu lemj pati. Komisija arī norādīja Horvātijai, ka, ņemot vērā praksi, kas ievērota iepriekšējās pievienošanās kārtās un konkrēti saistībā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1429/2004 (5), ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 753/2002 II pielikumu, Horvātijas vīna vīnogu šķirņu nosaukumi varētu tikt iekļauti Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikuma sarakstā tikai pēc pievienošanās. Pamatojoties uz šiem norādījumiem, Horvātija savā sarunu nostājā šo pieprasījumu atsauca. |
| --- | --- |

(2)

Gatavodamās pievienoties Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā, Horvātija iesniedza pieprasījumu par atzīto vīna vīnogu šķirņu valsts līmeņa saraksta iekļaušanu to vīna vīnogu šķirņu sarakstā, kuras ietver ģeogrāfisko norādi un drīkst būt norādītas vīna marķējumā, proti, sarakstā, kas bija iekļauts Komisijas Regulas (EK) Nr. 753/2002 (2) II pielikumā un kas pašlaik ir iekļauts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 (3) XV pielikumā. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (4) Komisija norādīja Horvātijai, ka šķirņu valsts līmeņa saraksts nav jāapstiprina Savienības līmenī un katra dalībvalsts par savu sarakstu lemj pati. Komisija arī norādīja Horvātijai, ka, ņemot vērā praksi, kas ievērota iepriekšējās pievienošanās kārtās un konkrēti saistībā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1429/2004 (5), ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 753/2002 II pielikumu, Horvātijas vīna vīnogu šķirņu nosaukumi varētu tikt iekļauti Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikuma sarakstā tikai pēc pievienošanās. Pamatojoties uz šiem norādījumiem, Horvātija savā sarunu nostājā šo pieprasījumu atsauca.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikums tika grozīts ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 753/2013 (6) ar mērķi tajā iekļaut vīna vīnogu šķirņu nosaukumus, ko tradicionāli izmanto Horvātijas teritorijā ražoto vīnu tirdzniecībai un kas satur Savienībā aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai kas ir šāds nosaukums vai šāda norāde, lai tos varētu turpināt norādīt to Horvātijas vīnu marķējumā, kuriem piešķirts aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. Ņemot vērā šā jautājuma jutīgumu attiecībā uz Slovēniju, vīna vīnogu šķirnes nosaukums “Teran”, kas ir Slovēnijas aizsargāta cilmes vietas nosaukuma Teran (PDO-SI-A1581) homonīms, netika iekļauts minētajā regulā, gaidot, kamēr Horvātija un Slovēnija vienosies par nostāju. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikums tika grozīts ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 753/2013 (6) ar mērķi tajā iekļaut vīna vīnogu šķirņu nosaukumus, ko tradicionāli izmanto Horvātijas teritorijā ražoto vīnu tirdzniecībai un kas satur Savienībā aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai kas ir šāds nosaukums vai šāda norāde, lai tos varētu turpināt norādīt to Horvātijas vīnu marķējumā, kuriem piešķirts aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. Ņemot vērā šā jautājuma jutīgumu attiecībā uz Slovēniju, vīna vīnogu šķirnes nosaukums “Teran”, kas ir Slovēnijas aizsargāta cilmes vietas nosaukuma Teran (PDO-SI-A1581) homonīms, netika iekļauts minētajā regulā, gaidot, kamēr Horvātija un Slovēnija vienosies par nostāju.

| (4) | Horvātija ierobežoja savu pieprasījumu vīna vīnogu šķirnes nosaukuma “Teran” izmantošanai, attiecinot to tikai uz vīnu, kas apzīmēts ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu Hrvatska Istra (PDO-HR-A1652). Neraugoties uz pieprasītās atļaujas teritoriālo ierobežojumu un Komisijas nepārtrauktajiem centieniem, Horvātijai un Slovēnijai neizdevās rast kompromisa risinājumu. |
| --- | --- |

(4)

Horvātija ierobežoja savu pieprasījumu vīna vīnogu šķirnes nosaukuma “Teran” izmantošanai, attiecinot to tikai uz vīnu, kas apzīmēts ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu Hrvatska Istra (PDO-HR-A1652). Neraugoties uz pieprasītās atļaujas teritoriālo ierobežojumu un Komisijas nepārtrauktajiem centieniem, Horvātijai un Slovēnijai neizdevās rast kompromisa risinājumu.

| (5) | Ņemot vērā to, ka par spīti Komisijas centieniem samierināt Horvātijas un Slovēnijas nostāju risinājums sarunās netika panākts, un pēc tam, kad tikusi pārbaudīta Komisijas rīcībā esošā informācija par pastāvošo marķēšanas praksi attiecībā uz vīna vīnogu šķirni “Teran”, šīs šķirnes nosaukums Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikuma A daļā būtu jāieraksta saistībā ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu Hrvatska Istra. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka par spīti Komisijas centieniem samierināt Horvātijas un Slovēnijas nostāju risinājums sarunās netika panākts, un pēc tam, kad tikusi pārbaudīta Komisijas rīcībā esošā informācija par pastāvošo marķēšanas praksi attiecībā uz vīna vīnogu šķirni “Teran”, šīs šķirnes nosaukums Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikuma A daļā būtu jāieraksta saistībā ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu Hrvatska Istra.

| (6) | Tomēr, ņemot vērā Slovēnijas iebildumus saistībā ar to, ka pastāv patērētāju maldināšanas risks, un meklējot risinājumu, kas apmierinātu visus attiecīgos ražotājus un gūtu attiecīgo dalībvalstu atbalstu, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi precizēt nosacījumus, ar kuriem “Teran” šķirnes nosaukumu drīkst norādīt tādu produktu marķējumā, kas apzīmēti ar minēto cilmes vietas nosaukumu, šajā ziņā ņemot vērā nosacījumus, kurus Horvātija pati plāno piemērot saviem ražotājiem. |
| --- | --- |

(6)

Tomēr, ņemot vērā Slovēnijas iebildumus saistībā ar to, ka pastāv patērētāju maldināšanas risks, un meklējot risinājumu, kas apmierinātu visus attiecīgos ražotājus un gūtu attiecīgo dalībvalstu atbalstu, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi precizēt nosacījumus, ar kuriem “Teran” šķirnes nosaukumu drīkst norādīt tādu produktu marķējumā, kas apzīmēti ar minēto cilmes vietas nosaukumu, šajā ziņā ņemot vērā nosacījumus, kurus Horvātija pati plāno piemērot saviem ražotājiem.

| (7) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 607/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 607/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikuma A daļā paredzētajam ierakstam par Horvātiju, kurš attiecas uz vīna vīnogu šķirnes nosaukuma “Teran” izmantošanu, būtu jāstājas spēkā Horvātijas pievienošanās dienā – 2013. gada 1. jūlijā – tāpēc, ka Horvātijas pieprasījums tika iesniegts pirms minētās dienas, turklāt pievienošanās laikā “Teran” kā vīna vīnogu šķirnes nosaukums jau tika izmantots Horvātijas teritorijā ražotā vīna tirdzniecībai, kā arī tāpēc, ka minētās regulas pieņemšana tika atlikta, kamēr sarunās tiek rasts risinājums. Šo pašu iemeslu dēļ būtu jāparedz pārejas noteikums attiecībā uz vīnu, kas ražots pirms šīs regulas stāšanās spēkā, |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikuma A daļā paredzētajam ierakstam par Horvātiju, kurš attiecas uz vīna vīnogu šķirnes nosaukuma “Teran” izmantošanu, būtu jāstājas spēkā Horvātijas pievienošanās dienā – 2013. gada 1. jūlijā – tāpēc, ka Horvātijas pieprasījums tika iesniegts pirms minētās dienas, turklāt pievienošanās laikā “Teran” kā vīna vīnogu šķirnes nosaukums jau tika izmantots Horvātijas teritorijā ražotā vīna tirdzniecībai, kā arī tāpēc, ka minētās regulas pieņemšana tika atlikta, kamēr sarunās tiek rasts risinājums. Šo pašu iemeslu dēļ būtu jāparedz pārejas noteikums attiecībā uz vīnu, kas ražots pirms šīs regulas stāšanās spēkā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikuma A daļai pievieno šādu 55. rindu:

| “55 | Teran (SI) | Teran | Horvātija (3) |
| --- | --- | --- | --- |

“55

Teran (SI)

Teran

Horvātija (3)

2. pants

Vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu Hrvatska Istra (PDO-HR-A1652), kas ražots pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, drīkst realizēt tirdzniecībā, līdz tā krājumi izbeidzas, pat tad, ja attiecībā uz šo vīnu netiek ievēroti marķējuma nosacījumi, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 607/2009 XV pielikuma A daļas 55. rindā, kas pievienota ar šīs regulas 1. pantu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 19. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2002. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus, lai Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999 piemērotu attiecībā uz dažu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību (OV L 118, 4.5.2002., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2009. gada 14. jūlija Regula (EK) Nr. 607/2009, ar ko paredz konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tradicionālajiem apzīmējumiem, konkrētu vīna nozares produktu marķēšanu un noformēšanu (OV L 193, 24.7.2009., 60. lpp.).

3

(4)  Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2004. gada 9. augusta Regula (EK) Nr. 1429/2004, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību (OV L 263, 10.8.2004., 11. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2013. gada 2. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 753/2013, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 607/2009, ar ko paredz konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tradicionālajiem apzīmējumiem, konkrētu vīna nozares produktu marķēšanu un noformēšanu (OV L 210, 6.8.2013., 21. lpp.).

6

(3)  Tikai attiecībā uz ACVN Hrvatska Istra (PDO-HR-A1652) ar nosacījumu, ka Hrvatska Istra un “Teran” tiek norādīti vienā redzamības laukā un ka nosaukuma “Teran” burtu izmērs ir mazāks par nosaukuma Hrvatska Istra burtu izmēru.”

3

Hrvatska Istra

Hrvatska Istra

Hrvatska Istra

---

| 21.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1354

(2017. gada 20. jūlijs)

par to, kā norādāma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/53/ES 10. panta 10. punktā paredzētā informācija

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/5/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 10. punktu un 45. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2014/53/ES 10. panta 10. punktā paredzēts, ka gadījumos, kad ir ierobežojumi nodošanai ekspluatācijā vai lietošanas atļaujas saņemšanas prasības, informācijai uz iepakojuma jāļauj konstatēt, kurās dalībvalstīs vai dalībvalsts ģeogrāfiskajos apgabalos pastāv ierobežojumi nodošanai ekspluatācijā vai lietošanas atļaujas saņemšanas prasības, un šai informācijai ir jābūt pilnīgi izklāstītai radioiekārtai pievienotajā instrukcijā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2014/53/ES 10. panta 10. punktā paredzēts, ka gadījumos, kad ir ierobežojumi nodošanai ekspluatācijā vai lietošanas atļaujas saņemšanas prasības, informācijai uz iepakojuma jāļauj konstatēt, kurās dalībvalstīs vai dalībvalsts ģeogrāfiskajos apgabalos pastāv ierobežojumi nodošanai ekspluatācijā vai lietošanas atļaujas saņemšanas prasības, un šai informācijai ir jābūt pilnīgi izklāstītai radioiekārtai pievienotajā instrukcijā.

| (2) | Atbilstoši Direktīvas 2014/53/ES 10. panta 10. punktam Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, konkretizējot, kā norādāma 10. panta 10. punktā noteiktā informācija. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Direktīvas 2014/53/ES 10. panta 10. punktam Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, konkretizējot, kā norādāma 10. panta 10. punktā noteiktā informācija.

| (3) | Minētie īstenošanas akti jāpieņem apspriešanās procedūrā, uz kuru norādīts Direktīvas 2014/53/ES 45. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Minētie īstenošanas akti jāpieņem apspriešanās procedūrā, uz kuru norādīts Direktīvas 2014/53/ES 45. panta 2. punktā.

| (4) | Šās regulas noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2014/53/ES 45. pantu izveidotā Telesakaru atbilstības novērtēšanas un tirgus uzraudzības komiteja, |
| --- | --- |

(4)

Šās regulas noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2014/53/ES 45. pantu izveidotā Telesakaru atbilstības novērtēšanas un tirgus uzraudzības komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šī regula konkrēti nosaka, kā norādāma Direktīvas 2014/53/ES 10. panta 10. punktā paredzētā informācija, un attiecas tikai uz radioiekārtām, kurām vismaz vienā dalībvalstī pastāv ierobežojumi nodošanai ekspluatācijā vai lietošanas atļaujas saņemšanas prasības.

2. pants

1.   Ja pastāv Direktīvas 2014/53/ES 10. panta 10. punktā paredzētie ierobežojumi radioiekārtas nodošanai ekspluatācijā vai radioiekārtas lietošanas atļaujas saņemšanas prasības, tad uz tās iepakojuma redzamā un salasāmā veidā ir

| a) | I pielikumā dotā piktogramma; vai |
| --- | --- |

a)

I pielikumā dotā piktogramma; vai

| b) | attiecīgās dalībvalsts noteiktas galalietotājiem viegli saprotamas valodas vārdi “Ierobežojumi vai prasības ir šajās dalībvalstīs:”, kam seko II pielikumā dotie to dalībvalstu saīsinātie apzīmējumi, kurās pastāv tādi ierobežojumi vai prasības. |
| --- | --- |

b)

attiecīgās dalībvalsts noteiktas galalietotājiem viegli saprotamas valodas vārdi “Ierobežojumi vai prasības ir šajās dalībvalstīs:”, kam seko II pielikumā dotie to dalībvalstu saīsinātie apzīmējumi, kurās pastāv tādi ierobežojumi vai prasības.

2.   Ja pastāv Direktīvas 2014/53/ES 10. panta 10. punktā paredzētie ierobežojumi radioiekārtas nodošanai ekspluatācijā vai radioiekārtas lietošanas atļaujas saņemšanas prasības, radioiekārtai pievienotajā instrukcijā iekļauj sarakstu attiecīgās dalībvalsts noteiktā galalietotājiem viegli saprotamā valodā, kur norādīts, kurās dalībvalstīs un dalībvalstu ģeogrāfiskajos apgabalos ierobežojumi vai prasības pastāv un kādi ierobežojumi vai prasības tiek piemērotas katrā dalībvalstī un dalībvalsts ģeogrāfiskajā apgabalā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un to piemēro no 2018. gada 9. augusta.

Radioiekārtas, kuras laistas tirgū pēc 2017. gada 8. augusta un atbilst šai regulai, uzskata par atbilstošām Direktīvas 2014/53/ES 10. panta 10. punktam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Piktogramma

| 1. | Piktogramma ir tabulas veidā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Piktogrammā ir šāda zīme: |
| --- | --- |

2.

Image 1

| 3. | Zem 2. punktā dotās zīmes vai tai blakus piktogrammā norāda arī II pielikumā noteiktos to dalībvalstu saīsinātos apzīmējumus, kurās pastāv ierobežojumi nodošanai ekspluatācijā vai lietošanas atļaujas saņemšanas prasības. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Piktogrammai un tās saturam var būt variācijas (piem., krāsa, aizpildīts laukums vai kontūrlīnijas, līniju platums), taču tiem vienmēr jābūt redzamiem un salasāmiem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Piktogrammas piemēri: |
| --- | --- |
| ES | LU | RO |
| CZ | FR | HU |
| SI | DK | HR |

5.

Image 2

ES

LU

RO

CZ

FR

HU

SI

DK

HR

| | BG | EE | BE |
| --- | --- | --- | --- |

Image 3

BG

EE

BE

---

II PIELIKUMS

Saīsinājumi

Dalībvalstis saīsināti apzīmē šādi:

Beļģija – BE, Bulgārija – BG, Čehija – CZ, Dānija – DK, Vācija – DE, Igaunija – EE, Īrija – IE, Grieķija – EL, Spānija – ES, Francija – FR, Horvātija – HR, Itālija – IT, Kipra – CY, Latvija – LV, Lietuva – LT, Luksemburga – LU, Ungārija – HU, Malta – MT, Nīderlande – NL, Austrija – AT, Polija – PL, Portugāle – PT, Rumānija – RO, Slovēnija – SI, Slovākija – SK, Somija – FI, Zviedrija – SE, Apvienotā Karaliste – AK.

---

| 21.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1355

(2017. gada 20. jūlijs)

par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu vienpadsmitajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu (2), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3) ir sākta vājpiena pulvera pārdošana konkursa procedūrā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3) ir sākta vājpiena pulvera pārdošana konkursa procedūrā.

| (2) | Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti vienpadsmitajai konkursa kārtai, nebūtu jānosaka minimālā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti vienpadsmitajai konkursa kārtai, nebūtu jānosaka minimālā pārdošanas cena.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lai pārdotu sauso vājpienu saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080, vienpadsmitajai konkursa kārtai, attiecībā uz kuru piedāvājumu iesniegšanas periods beidzās 2017. gada 18. jūlijā, minimālā pārdošanas cena nav jānosaka.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 20. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 206, 30.7.2016., 71. lpp.

2

(3)  Komisijas 2016. gada 25. novembra Regula (ES) 2016/2080, ar ko sāk vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā (OV L 321, 29.11.2016., 45. lpp.).

3

---

LĒMUMI

| 21.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/12

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2017/1356

(2017. gada 18. jūlijs),

ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/321 (ATALANTA/2/2017)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES spēku komandieris”). |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES spēku komandieris”).

| (2) | PDK 2017. gada 21. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/321 (2), ar ko kontradmirāli Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS iecēla par ES spēku komandieri. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2017. gada 21. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/321 (2), ar ko kontradmirāli Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS iecēla par ES spēku komandieri.

| (3) | ES operācijas komandieris ir ieteicis par jauno ES spēku komandieri iecelt kontradmirāli Fabio GREGORI, kurš no 2017. gada 27. jūlija nomainītu kontradmirāli Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS. |
| --- | --- |

(3)

ES operācijas komandieris ir ieteicis par jauno ES spēku komandieri iecelt kontradmirāli Fabio GREGORI, kurš no 2017. gada 27. jūlija nomainītu kontradmirāli Rafael FERNÁNDEZ-PINTADO MUÑOZ-ROJAS.

| (4) | ES Militārā komiteja 2017. gada 27. jūnijā atbalstīja šo ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja 2017. gada 27. jūnijā atbalstīja šo ieteikumu.

| (5) | Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2017/321 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2017/321 būtu jāatceļ.

| (6) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo kontradmirālis Fabio GREGORI no 2017. gada 27. jūlija tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta).

2. pants

Lēmumu (KĀDP) 2017/321 atceļ.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 27. jūlijā.

Briselē, 2017. gada 18. jūlijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/321 (2017. gada 21. februāris), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2016/940 (ATALANTA/1/2017) (OV L 47, 24.2.2017., 11. lpp.).

2

---

| 21.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/1357

(2017. gada 19. jūlijs)

par atsauces uz standartu EN 60335-2-9:2003 par īpašām prasībām griliem, tosteriem un līdzīgām portatīvām cepšanas ierīcēm, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar A13:2010, publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3168)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 22. panta 1. punktu izveidotās komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Ja saskaņotais standarts, uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce, attiecas uz vienu vai vairākiem drošības mērķu elementiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/35/ES (2) I pielikumā, attiecībā uz elektroiekārtām, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās un ražotas saskaņā ar šo standartu, pieņem, ka tās atbilst attiecīgajiem minēto drošības mērķu elementiem. |
| --- | --- |

(1)

Ja saskaņotais standarts, uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce, attiecas uz vienu vai vairākiem drošības mērķu elementiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/35/ES (2) I pielikumā, attiecībā uz elektroiekārtām, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās un ražotas saskaņā ar šo standartu, pieņem, ka tās atbilst attiecīgajiem minēto drošības mērķu elementiem.

| (2) | Vācija un Norvēģija attiecīgi 2014. gada jūnijā un 2014. gada jūlijā iesniedza oficiālu iebildumu pret standartu EN 60335-2-9:2003 “Mājsaimniecībai un līdzīgiem mērķiem paredzētas elektroierīces – Drošība – 2-9. daļa. Īpašas prasības griliem, tosteriem un līdzīgām portatīvām cepšanas ierīcēm”, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar A13:2010. |
| --- | --- |

(2)

Vācija un Norvēģija attiecīgi 2014. gada jūnijā un 2014. gada jūlijā iesniedza oficiālu iebildumu pret standartu EN 60335-2-9:2003 “Mājsaimniecībai un līdzīgiem mērķiem paredzētas elektroierīces – Drošība – 2-9. daļa. Īpašas prasības griliem, tosteriem un līdzīgām portatīvām cepšanas ierīcēm”, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar A13:2010.

| (3) | Vācijas un Norvēģijas oficiālajā iebildumā norādīts, ka standarta 11. sadaļā par sildīšanu ietverti nepilnīgi noteikumi attiecībā uz pieejamu nefunkcionālo virsmu temperatūru robežvērtībām. Standarts jo īpaši pieļauj vairākus izņēmumus attiecībā uz temperatūru robežvērtībām, ļaujot ražotājiem atkarībā no ierīces izmēra, konstrukcijas vai virsmas daļas minētās robežvērtības divkāršot vai arī nepiemērot un prasot labākajā gadījumā izvietot brīdinājuma paziņojumu vai uzrakstu. Līdz ar to standarta 7.1. sadaļā ietverta prasība brīdinājumus norādīt vienīgi uz virsmām, kuru daļu augstākā temperatūra pārsniedz attiecīgās robežvērtības. Brīdinājuma paziņojumu krāsas var atšķirties no starptautiski pieņemtajām brīdinājuma paziņojumu krāsām, tādējādi maldinot lietotājus. Turklāt sakarā ar neskaidrām standarta prasībām to var interpretēt tā, lai būtu iespējams konkrētajās attiecīgā produkta daļās neveikt temperatūras paaugstināšanās mērījumus, kā rezultātā visam produktam saskaņā ar standartu piemērojamās temperatūru robežvērtības var netikt ievērotas vai var tikt dubultotas. Rezultātā joprojām saglabājas cilvēku un mājdzīvnieku apdedzināšanās risks, un attiecībā uz standartu kā tādu nevajadzētu izdarīt pieņēmumu par atbilstību Direktīvai 2014/35/ES. |
| --- | --- |

(3)

Vācijas un Norvēģijas oficiālajā iebildumā norādīts, ka standarta 11. sadaļā par sildīšanu ietverti nepilnīgi noteikumi attiecībā uz pieejamu nefunkcionālo virsmu temperatūru robežvērtībām. Standarts jo īpaši pieļauj vairākus izņēmumus attiecībā uz temperatūru robežvērtībām, ļaujot ražotājiem atkarībā no ierīces izmēra, konstrukcijas vai virsmas daļas minētās robežvērtības divkāršot vai arī nepiemērot un prasot labākajā gadījumā izvietot brīdinājuma paziņojumu vai uzrakstu. Līdz ar to standarta 7.1. sadaļā ietverta prasība brīdinājumus norādīt vienīgi uz virsmām, kuru daļu augstākā temperatūra pārsniedz attiecīgās robežvērtības. Brīdinājuma paziņojumu krāsas var atšķirties no starptautiski pieņemtajām brīdinājuma paziņojumu krāsām, tādējādi maldinot lietotājus. Turklāt sakarā ar neskaidrām standarta prasībām to var interpretēt tā, lai būtu iespējams konkrētajās attiecīgā produkta daļās neveikt temperatūras paaugstināšanās mērījumus, kā rezultātā visam produktam saskaņā ar standartu piemērojamās temperatūru robežvērtības var netikt ievērotas vai var tikt dubultotas. Rezultātā joprojām saglabājas cilvēku un mājdzīvnieku apdedzināšanās risks, un attiecībā uz standartu kā tādu nevajadzētu izdarīt pieņēmumu par atbilstību Direktīvai 2014/35/ES.

| (4) | Pēc standarta EN 60335-2-9:2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar A13:2010, izskatīšanas Zemsprieguma direktīvas darba grupā, kas ir nozares ekspertu, dalībvalstu un ieinteresēto personu grupa, Komisija un lielākā daļa dalībvalstu ekspertu piekrita Vācijas un Norvēģijas sniegtajiem argumentiem. Tā rezultātā tika secināts, ka standarts neatbilst drošības mērķiem, kas noteikti Direktīvas 2014/35/ES I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā saistībā ar minētā pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc standarta EN 60335-2-9:2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar A13:2010, izskatīšanas Zemsprieguma direktīvas darba grupā, kas ir nozares ekspertu, dalībvalstu un ieinteresēto personu grupa, Komisija un lielākā daļa dalībvalstu ekspertu piekrita Vācijas un Norvēģijas sniegtajiem argumentiem. Tā rezultātā tika secināts, ka standarts neatbilst drošības mērķiem, kas noteikti Direktīvas 2014/35/ES I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā saistībā ar minētā pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu.

| (5) | Ņemot vērā nepieciešamību uzlabot drošības aspektus un līdz attiecīgai minētā standarta pārskatīšanai atsauce uz standartu EN 60335-2-9:2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar A13:2010, būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pievienojot tai atbilstošu ierobežojumu, tādējādi neļaujot attiecībā uz konkrētām standarta daļām, uz kurām attiecas ierobežojums, izdarīt pieņēmumu par atbilstību, |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā nepieciešamību uzlabot drošības aspektus un līdz attiecīgai minētā standarta pārskatīšanai atsauce uz standartu EN 60335-2-9:2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar A13:2010, būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pievienojot tai atbilstošu ierobežojumu, tādējādi neļaujot attiecībā uz konkrētām standarta daļām, uz kurām attiecas ierobežojums, izdarīt pieņēmumu par atbilstību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atsauci uz standartu EN 60335-2-9:2003 “Mājsaimniecībai un līdzīgiem mērķiem paredzētas elektroierīces – Drošība – 2-9. daļa. Īpašas prasības griliem, tosteriem un līdzīgām portatīvām cepšanas ierīcēm”, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar A13:2010, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ar ierobežojumu, kas izklāstīts pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/35/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (OV L 96, 29.3.2014., 357. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Saskaņotā standarta nosaukumu un atsauču publicēšana Direktīvas 2014/35/ES piemērošanas nolūkā

| Eiropas standartizācijas organizācija | Saskaņotā standarta atsauce un nosaukums |
| --- | --- |
| Cenelec
   (1) | EN 60335-2-9:2003
  Mājsaimniecībai un līdzīgiem mērķiem paredzētas elektroierīces – Drošība – 2-9. daļa. Īpašas prasības griliem, tosteriem un līdzīgām portatīvām cepšanas ierīcēm; grozījumi izdarīti ar: | EN 60335-2-9:2003/A1:2004 |

Eiropas standartizācijas organizācija

Saskaņotā standarta atsauce un nosaukums

Cenelec
   (1)

EN 60335-2-9:2003

Mājsaimniecībai un līdzīgiem mērķiem paredzētas elektroierīces – Drošība – 2-9. daļa. Īpašas prasības griliem, tosteriem un līdzīgām portatīvām cepšanas ierīcēm; grozījumi izdarīti ar:

EN 60335-2-9:2003/A1:2004

| | EN 60335-2-9:2003/A2:2006 |
| --- | --- |

EN 60335-2-9:2003/A2:2006

| | EN 60335-2-9:2003/A12:2007 |
| --- | --- |

EN 60335-2-9:2003/A12:2007

| | EN 60335-2-9:2003/A13:2010 |
| --- | --- |

EN 60335-2-9:2003/A13:2010

Ierobežojums:

šādu standarta EN 60335-2-9:2003, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar A13:2010, daļu piemērošana nesniedz pieņēmumu par atbilstību drošības mērķiem, kas noteikti Direktīvas 2014/35/ES I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā saistībā ar minētā pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu:

| — | 11. sadaļas Z101. tabulas b zemsvītras piezīme, |
| --- | --- |

—

11. sadaļas Z101. tabulas b zemsvītras piezīme,

| — | 7.1. sadaļas daļas, kas atsaucas uz Z101. tabulas b zemsvītras piezīmi, |
| --- | --- |

—

7.1. sadaļas daļas, kas atsaucas uz Z101. tabulas b zemsvītras piezīmi,

| — | 11.Z10x sadaļas daļas, kas atsaucas uz ventilācijas atverēm. |
| --- | --- |

—

11.Z10x sadaļas daļas, kas atsaucas uz ventilācijas atverēm.

---

(1)  Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, Belgium Tālr.: +32 25196871; fakss: +32 25196919 (http://www.cenelec.eu).

---

| 21.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/1358

(2017. gada 20. jūlijs)

par to IKT tehnisko specifikāciju noteikšanu, uz kurām var atsaukties publiskajā iepirkumā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 13. panta 1. punktu,

apspriedusies Eiropas daudzpusējā ieinteresēto personu forumā IKT standartizācijas jautājumos un ar nozares ekspertiem,

tā kā:

| (1) | Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” noteikts, ka standartizācijai ir svarīga nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” atbalstīšanā. Vairākās stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvās uzsvērts, ka preču un pakalpojumu saderības un sadarbspējas nodrošināšanā, tehnikas attīstības veicināšanā un inovācijas sekmēšanā liela nozīme ir brīvprātīgai standartizācijai preču vai pakalpojumu tirgos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” noteikts, ka standartizācijai ir svarīga nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” atbalstīšanā. Vairākās stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvās uzsvērts, ka preču un pakalpojumu saderības un sadarbspējas nodrošināšanā, tehnikas attīstības veicināšanā un inovācijas sekmēšanā liela nozīme ir brīvprātīgai standartizācijai preču vai pakalpojumu tirgos.

| (2) | Standarti ir būtiski Eiropas konkurētspējai, un no tiem ir atkarīga inovācija un progress. Standartu svarīgumu Komisija uzsvērusi nesenajās iniciatīvās vienotā tirgus pilnīgošanas (2) un digitālā vienotā tirgus (3) jomā, bet ar Paziņojumu par IKT standartizācijas prioritātēm digitālajam vienotajam tirgum (4) standartizācija un sadarbspēja iegūst vēl lielāku nozīmi, jo tajā izklāstīta visaptveroša stratēģiska un politiska pieeja to prioritāro IKT tehnoloģiju standartizācijai, kuras ir būtiskas digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanai. |
| --- | --- |

(2)

Standarti ir būtiski Eiropas konkurētspējai, un no tiem ir atkarīga inovācija un progress. Standartu svarīgumu Komisija uzsvērusi nesenajās iniciatīvās vienotā tirgus pilnīgošanas (2) un digitālā vienotā tirgus (3) jomā, bet ar Paziņojumu par IKT standartizācijas prioritātēm digitālajam vienotajam tirgum (4) standartizācija un sadarbspēja iegūst vēl lielāku nozīmi, jo tajā izklāstīta visaptveroša stratēģiska un politiska pieeja to prioritāro IKT tehnoloģiju standartizācijai, kuras ir būtiskas digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanai.

| (3) | Digitālajā sabiedrībā bez standartizācijas dokumentiem nav iespējams nodrošināt tīklu un sistēmu sadarbspēju. Komisijas paziņojumā “Eiropas standartu stratēģisks redzējums: virzības mērķis – līdz 2020. gadam sekmēt un paātrināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi” (5) atzīts, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) standartizācijas process ir visai specifisks, proti, IKT risinājumus, lietojumus un pakalpojumus bieži izstrādā pasaules mēroga IKT forumi un konsorciji, un tie arī izvirzījušies par vadošajām IKT standartu izstrādes organizācijām. |
| --- | --- |

(3)

Digitālajā sabiedrībā bez standartizācijas dokumentiem nav iespējams nodrošināt tīklu un sistēmu sadarbspēju. Komisijas paziņojumā “Eiropas standartu stratēģisks redzējums: virzības mērķis – līdz 2020. gadam sekmēt un paātrināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi” (5) atzīts, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) standartizācijas process ir visai specifisks, proti, IKT risinājumus, lietojumus un pakalpojumus bieži izstrādā pasaules mēroga IKT forumi un konsorciji, un tie arī izvirzījušies par vadošajām IKT standartu izstrādes organizācijām.

| (4) | Regulas (ES) Nr. 1025/2012 mērķis ir Eiropas standartizācijas sistēmas modernizācija un uzlabošana. Tās izveidotā sistēma ļauj Komisijai pieņemt lēmumu noteikt nozīmīgākās un izplatītākās IKT tehniskās specifikācijas, kuras izdevušas organizācijas, kas nav Eiropas, starptautiskās vai valstu standartizācijas organizācijas. Iespēja izmantot visu IKT tehnisko specifikāciju klāstu, iepērkot aparatūru, programmatūru un informācijas tehnoloģiju pakalpojumus, padarīs iespējamu sadarbspēju starp ierīcēm, pakalpojumiem un lietotnēm, palīdzēs pārvaldes iestādēm nenonākt strupceļā, kad publiskā iepirkuma rīkotājs pēc iepirkuma līguma termiņa beigām nevar nomainīt pakalpojuma sniedzēju tāpēc, ka izmanto tam piederošus IKT risinājumus, un veicinās konkurenci sadarbspējīgu IKT risinājumu piegādē. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) Nr. 1025/2012 mērķis ir Eiropas standartizācijas sistēmas modernizācija un uzlabošana. Tās izveidotā sistēma ļauj Komisijai pieņemt lēmumu noteikt nozīmīgākās un izplatītākās IKT tehniskās specifikācijas, kuras izdevušas organizācijas, kas nav Eiropas, starptautiskās vai valstu standartizācijas organizācijas. Iespēja izmantot visu IKT tehnisko specifikāciju klāstu, iepērkot aparatūru, programmatūru un informācijas tehnoloģiju pakalpojumus, padarīs iespējamu sadarbspēju starp ierīcēm, pakalpojumiem un lietotnēm, palīdzēs pārvaldes iestādēm nenonākt strupceļā, kad publiskā iepirkuma rīkotājs pēc iepirkuma līguma termiņa beigām nevar nomainīt pakalpojuma sniedzēju tāpēc, ka izmanto tam piederošus IKT risinājumus, un veicinās konkurenci sadarbspējīgu IKT risinājumu piegādē.

| (5) | Lai uz IKT tehniskajām specifikācijām drīkstētu atsaukties publiskajā iepirkumā, tām ir jāatbilst Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā izklāstītajām prasībām. Minēto prasību ievērošana publiskajām iestādēm garantē, ka IKT tehniskās specifikācijas ir noteiktas saskaņā ar pārredzamības, atklātuma, objektivitātes un konsensa principiem, ko standartizācijas jomā atzīst Pasaules Tirdzniecības organizācija. |
| --- | --- |

(5)

Lai uz IKT tehniskajām specifikācijām drīkstētu atsaukties publiskajā iepirkumā, tām ir jāatbilst Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā izklāstītajām prasībām. Minēto prasību ievērošana publiskajām iestādēm garantē, ka IKT tehniskās specifikācijas ir noteiktas saskaņā ar pārredzamības, atklātuma, objektivitātes un konsensa principiem, ko standartizācijas jomā atzīst Pasaules Tirdzniecības organizācija.

| (6) | Lēmums par IKT specifikācijas noteikšanu jāpieņem pēc apspriešanās ar Eiropas daudzpusējo ieinteresēto personu forumu IKT standartizācijas jautājumos, kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 2011/C 349/04 (6), un citādām konsultācijām ar nozares ekspertiem. |
| --- | --- |

(6)

Lēmums par IKT specifikācijas noteikšanu jāpieņem pēc apspriešanās ar Eiropas daudzpusējo ieinteresēto personu forumu IKT standartizācijas jautājumos, kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 2011/C 349/04 (6), un citādām konsultācijām ar nozares ekspertiem.

| (7) | Eiropas daudzpusējais ieinteresēto personu forums IKT standartizācijas jautājumos izvērtēja un deva pozitīvu atzinumu par iespēju publiskajos iepirkumos atsaukties uz šādām tehniskajām specifikācijām: Globālā tīmekļa konsorcija (W3C) izstrādātās Simple Knowledge Organization System (turpmāk “SKOS”) un Resource Description Framework 1.0 un 1.1. (turpmāk “RDF 1.0& 1.1”); Strukturētas informācijas standartu veicināšanas organizācijas (OASIS) izstrādātā Service Metadata Publisher 1.0; Interneta tehniskās uzdevumgrupas (IETF) izstrādātās MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2, RFC 4130 (turpmāk “AS2”) un Internationalized Resource Identifiers RFC 3987 (turpmāk “IRI”); Pētniecības datu alianses (RDA) fonda izstrādātās tehniskās specifikācijas Data Foundation & Terminology Model, PID Information Types API, Data Type Registries Model un Practical Policies Recommendations. Foruma sniegtais novērtējums un atzinums tad tika iesniegts apspriešanai nozares ekspertiem, kuri apstiprināja pozitīvo atzinumu par iespēju atsaukties uz minētajām tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas daudzpusējais ieinteresēto personu forums IKT standartizācijas jautājumos izvērtēja un deva pozitīvu atzinumu par iespēju publiskajos iepirkumos atsaukties uz šādām tehniskajām specifikācijām: Globālā tīmekļa konsorcija (W3C) izstrādātās Simple Knowledge Organization System (turpmāk “SKOS”) un Resource Description Framework 1.0 un 1.1. (turpmāk “RDF 1.0& 1.1”); Strukturētas informācijas standartu veicināšanas organizācijas (OASIS) izstrādātā Service Metadata Publisher 1.0; Interneta tehniskās uzdevumgrupas (IETF) izstrādātās MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2, RFC 4130 (turpmāk “AS2”) un Internationalized Resource Identifiers RFC 3987 (turpmāk “IRI”); Pētniecības datu alianses (RDA) fonda izstrādātās tehniskās specifikācijas Data Foundation & Terminology Model, PID Information Types API, Data Type Registries Model un Practical Policies Recommendations. Foruma sniegtais novērtējums un atzinums tad tika iesniegts apspriešanai nozares ekspertiem, kuri apstiprināja pozitīvo atzinumu par iespēju atsaukties uz minētajām tehniskajām specifikācijām.

| (8) | W3C izstrādātā tehniskā specifikācija “SKOS” neformālas zināšanu organizācijas sistēmas dara strukturētā formā pieejamas sabiedrībai tiešsaistē, lai organizētu zinātību par pamatā esošo terminu nozīmi un kohēziju un sniegtu piekļuvi šādai zinātībai. “SKOS” datu modelis nodrošina standartveida zemizmaksu migrācijas ceļu, kas izmantojams, lai esošās zināšanu organizācijas sistēmas pārnestu semantiskajā tīmeklī. “SKOS” nodrošina arī vieglu, intuitīvu valodu jaunu zināšanu organizācijas sistēmu izstrādei un kopīgošanai. To var izmantot atsevišķi vai kombinācijā ar formālām zināšanu atspoguļošanas valodām, tādām kā ontoloģiju definēšanas valoda (OWL). |
| --- | --- |

(8)

W3C izstrādātā tehniskā specifikācija “SKOS” neformālas zināšanu organizācijas sistēmas dara strukturētā formā pieejamas sabiedrībai tiešsaistē, lai organizētu zinātību par pamatā esošo terminu nozīmi un kohēziju un sniegtu piekļuvi šādai zinātībai. “SKOS” datu modelis nodrošina standartveida zemizmaksu migrācijas ceļu, kas izmantojams, lai esošās zināšanu organizācijas sistēmas pārnestu semantiskajā tīmeklī. “SKOS” nodrošina arī vieglu, intuitīvu valodu jaunu zināšanu organizācijas sistēmu izstrādei un kopīgošanai. To var izmantot atsevišķi vai kombinācijā ar formālām zināšanu atspoguļošanas valodām, tādām kā ontoloģiju definēšanas valoda (OWL).

| (9) | W3C izstrādātais “RDF 1.0” ir standartmodelis datu apmaiņai tīmeklī, ar iespējām, kas atvieglo datu apvienošanu pat gadījumos, kad atšķiras pamatā esošās shēmas, un tas īpaši atbalsta shēmu pakāpenisko attīstību bez nepieciešamības mainīt visus datu patērētājus. “RDF 1.1” ir “RDF 1.0” jaunākā versija ar atpakaļsaderību, un tā izmanto starptautiskus identifikatorus, pilnveidotus datu tipus un valodas tagus literāļiem un virkni jaunu serializācijas formātu. |
| --- | --- |

(9)

W3C izstrādātais “RDF 1.0” ir standartmodelis datu apmaiņai tīmeklī, ar iespējām, kas atvieglo datu apvienošanu pat gadījumos, kad atšķiras pamatā esošās shēmas, un tas īpaši atbalsta shēmu pakāpenisko attīstību bez nepieciešamības mainīt visus datu patērētājus. “RDF 1.1” ir “RDF 1.0” jaunākā versija ar atpakaļsaderību, un tā izmanto starptautiskus identifikatorus, pilnveidotus datu tipus un valodas tagus literāļiem un virkni jaunu serializācijas formātu.

| (10) | “SMP 1.0” ir OASIS izstrādāta tehniskā specifikācija, kas definē protokolu attiecībā uz pakalpojuma metadatu publicēšanu tā saucamajā četru stūru tīklā [4-corner network], kurā subjekti apmainās ar darījumdarbības dokumentiem, izmantojot starpnieku vārtejas pakalpojumus (ko dažkārt sauc par piekļuves punktiem). Lai sekmīgi nosūtītu darījumdarbības dokumentu četru stūru tīklā, subjektam jāspēj par darījumdarbības dokumenta saņēmēju (galapunktu) uzzināt tādus kritiskos metadatus kā dokumentu tipi, kurus galapunkts spēj saņemt, un atbalstītās pārsūtīšanas metodes. Saņēmējs šos metadatus citiem tīkla subjektiem dara pieejamus, izmantojot Service Metadata Publisher pakalpojumu. Specifikācijā ir aprakstīta pieprasījumu un atbilžu apmaiņa starp Service Metadata Publisher un klientu, kas vēlas uzzināt galapunkta informāciju. |
| --- | --- |

(10)

“SMP 1.0” ir OASIS izstrādāta tehniskā specifikācija, kas definē protokolu attiecībā uz pakalpojuma metadatu publicēšanu tā saucamajā četru stūru tīklā [4-corner network], kurā subjekti apmainās ar darījumdarbības dokumentiem, izmantojot starpnieku vārtejas pakalpojumus (ko dažkārt sauc par piekļuves punktiem). Lai sekmīgi nosūtītu darījumdarbības dokumentu četru stūru tīklā, subjektam jāspēj par darījumdarbības dokumenta saņēmēju (galapunktu) uzzināt tādus kritiskos metadatus kā dokumentu tipi, kurus galapunkts spēj saņemt, un atbalstītās pārsūtīšanas metodes. Saņēmējs šos metadatus citiem tīkla subjektiem dara pieejamus, izmantojot Service Metadata Publisher pakalpojumu. Specifikācijā ir aprakstīta pieprasījumu un atbilžu apmaiņa starp Service Metadata Publisher un klientu, kas vēlas uzzināt galapunkta informāciju.

| (11) | IETF izstrādātā “AS2” ir viena no vispopulārākajām metodēm, ko izmanto drošai un uzticamai strukturētu darījumdarbības datu transportēšanai internetā. Tās būtība ir divi datori — klienta dators un serveris —, kuri, izmantojot tīmekli, savienoti punkta–punkta veidā. “AS2” rada strukturētu darījumdarbības datu “aploksni” un tādējādi drošā veidā ļauj to sūtīt internetā, izmantojot digitālos sertifikātus un šifrēšanu.“AS2” izmanto privātā un publiskā sektora organizācijas un valdības vairākās dalībvalstīs gan īpašu lietojumu gadījumos, gan vispārīgos infrastruktūras risinājumos, kas izstrādāti ziņu un darījumdarbības dokumentu drošas nosūtīšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(11)

IETF izstrādātā “AS2” ir viena no vispopulārākajām metodēm, ko izmanto drošai un uzticamai strukturētu darījumdarbības datu transportēšanai internetā. Tās būtība ir divi datori — klienta dators un serveris —, kuri, izmantojot tīmekli, savienoti punkta–punkta veidā. “AS2” rada strukturētu darījumdarbības datu “aploksni” un tādējādi drošā veidā ļauj to sūtīt internetā, izmantojot digitālos sertifikātus un šifrēšanu.“AS2” izmanto privātā un publiskā sektora organizācijas un valdības vairākās dalībvalstīs gan īpašu lietojumu gadījumos, gan vispārīgos infrastruktūras risinājumos, kas izstrādāti ziņu un darījumdarbības dokumentu drošas nosūtīšanas vajadzībām.

| (12) | IETF izstrādātā tehniskā specifikācija “IRI” ir protokola elements, kas aptver uz ASCII rakstzīmju kopu balstīto vienotā resursu identifikatora (URI) shēmu, bet atbalsta daudz plašāku kopu no rakstzīmēm, kuras tiek izmantotas ES uz latīņu alfabēta pamata veidotajos alfabētos ar ASCII kopā neiekļautiem burtiem vai pavisam citos alfabētos (grieķu, bulgāru). |
| --- | --- |

(12)

IETF izstrādātā tehniskā specifikācija “IRI” ir protokola elements, kas aptver uz ASCII rakstzīmju kopu balstīto vienotā resursu identifikatora (URI) shēmu, bet atbalsta daudz plašāku kopu no rakstzīmēm, kuras tiek izmantotas ES uz latīņu alfabēta pamata veidotajos alfabētos ar ASCII kopā neiekļautiem burtiem vai pavisam citos alfabētos (grieķu, bulgāru).

| (13) | Research Data Alliance (RDA) ir starptautiska organizācija, kas koncentrējas uz infrastruktūras un kopienas darbību un ieteikumu izstrādi nolūkā mazināt šķēršļus datu kopīgošanai un apmaiņai un paātrināt datu virzītu inovāciju pasaulē. Ir izraudzītas četras RDA tehniskās specifikācijas. “RDA Data Foundation & Terminology Model” ir galvenais modelis, kurš piedāvā pamatterminoloģijas vārdnīcu un meklēšanas rīku un tādējādi nodrošina, ka pētnieki izmanto kopīgu terminoloģiju, kad atsaucas uz datiem; “RDA PID Information Types API – Persistent Identifier Type Registry” ir konceptuāls modelis, kas paredzēts drukātas informācijas strukturēšanai tā, lai varētu identificēt parametru identifikatorus, un kopējā saskarne, kas nodrošina piekļuvi šai informācijai; “RDA Data Type Registries Model” ir datu tipu modelis un reģistrs (MIME tipi datiem), kurš palīdz rīkiem interpretēt, attēlot un apstrādāt datus; un “RDA Practical Policies recommendations” ir virkne mašīndarbināmu politiku, kas palielina uzticēšanos un sadarbspēju, |
| --- | --- |

(13)

Research Data Alliance (RDA) ir starptautiska organizācija, kas koncentrējas uz infrastruktūras un kopienas darbību un ieteikumu izstrādi nolūkā mazināt šķēršļus datu kopīgošanai un apmaiņai un paātrināt datu virzītu inovāciju pasaulē. Ir izraudzītas četras RDA tehniskās specifikācijas. “RDA Data Foundation & Terminology Model” ir galvenais modelis, kurš piedāvā pamatterminoloģijas vārdnīcu un meklēšanas rīku un tādējādi nodrošina, ka pētnieki izmanto kopīgu terminoloģiju, kad atsaucas uz datiem; “RDA PID Information Types API – Persistent Identifier Type Registry” ir konceptuāls modelis, kas paredzēts drukātas informācijas strukturēšanai tā, lai varētu identificēt parametru identifikatorus, un kopējā saskarne, kas nodrošina piekļuvi šai informācijai; “RDA Data Type Registries Model” ir datu tipu modelis un reģistrs (MIME tipi datiem), kurš palīdz rīkiem interpretēt, attēlot un apstrādāt datus; un “RDA Practical Policies recommendations” ir virkne mašīndarbināmu politiku, kas palielina uzticēšanos un sadarbspēju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Publiskajā iepirkumā var atsaukties uz pielikumā uzskaitītajām tehniskajām specifikācijām.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Komisijas paziņojums “Vienotā tirgus pilnīgošana – plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” COM(2015) 550 final, 2015. gada 28. oktobris.

2

final

(3)  Paziņojums par Digitālā vienotā tirgus stratēģiju Eiropai, COM (2015) 192 final, 2015. gada 6. maijs, un Paziņojums par digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanas vidusposma pārskatu, COM (2017) 228 final, 2017. gada 10. maijs.

3

final

final

(4)  COM(2016) 176 final, 2016. gada 19. aprīlis.

4

final

(5)  COM(2011) 311 galīgā redakcija, 2011. gada 1. jūnijs.

5

(6)  Komisijas 2011. gada 28. novembra Lēmums 2011/C 349/04, ar ko izveido Eiropas daudzpusēju ieinteresēto personu forumu par IKT standartizāciju (OV C 349, 30.11.2011., 4. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Globālā tīmekļa konsorcijs (W3C)
   (1)

| Nr. | IKT tehniskās specifikācijas nosaukums |
| --- | --- |
| 1. | Simple Knowledge Organisation System (SKOS) |
| 2. | Resource Description Framework 1.0 un 1.1 (RDF 1.0 & 1.1) |

Nr.

IKT tehniskās specifikācijas nosaukums

1.

Simple Knowledge Organisation System (SKOS)

2.

Resource Description Framework 1.0 un 1.1 (RDF 1.0 & 1.1)

Informācijas sabiedrības atvērto standartu veicināšanas organizācija (OASIS)
   (2)

| Nr. | IKT tehniskās specifikācijas nosaukums |
| --- | --- |
| 1. | Service Metadata Publisher 1.0 (SMP 1.0) |

Nr.

IKT tehniskās specifikācijas nosaukums

1.

Service Metadata Publisher 1.0 (SMP 1.0)

Interneta tehniskā uzdevumgrupa (IETF)
   (3)

| Nr. | IKT tehniskās specifikācijas nosaukums |
| --- | --- |
| 1. | MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2, RFC 4130 (AS2) |
| 2. | Internationalized Resource Identifiers, RFC 3987 (IRI) |

Nr.

IKT tehniskās specifikācijas nosaukums

1.

MIME-Based Secure Peer-to-Peer Business Data Interchange Using HTTP, Applicability Statement 2, RFC 4130 (AS2)

2.

Internationalized Resource Identifiers, RFC 3987 (IRI)

Pētniecības datu alianse (RDA)
   (4)

| Nr. | IKT tehniskās specifikācijas nosaukums |
| --- | --- |
| 1. | TS1 Data Foundation & Terminology Model |
| 2. | TS2 PID Information Types API- Persistent Identifier Type Registry |
| 3. | TS3 Data Type Registries Model |
| 4. | TS4 Practical Policies recommendations |

Nr.

IKT tehniskās specifikācijas nosaukums

1.

TS1 Data Foundation & Terminology Model

2.

TS2 PID Information Types API- Persistent Identifier Type Registry

3.

TS3 Data Type Registries Model

4.

TS4 Practical Policies recommendations

---

(1)  http://www.w3.org/

(2)  http://www.oasis-open.org/

(3)  http://www.ietf.org/

(4)  https://rd-alliance.org/

---

| 21.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/20

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/1359

(2017. gada 18. maijs),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2016/948 par uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/13)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/948 (ECB/2016/16) (1) tika izveidota uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma (USAIP). Nodrošināto obligāciju iegādes trešā programma, ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programma un otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programma kopā ar USAIP ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (AIP). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam, un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/948 (ECB/2016/16) (1) tika izveidota uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma (USAIP). Nodrošināto obligāciju iegādes trešā programma, ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programma un otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programma kopā ar USAIP ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (AIP). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam, un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti.

| (2) | Vienotas monetārās politikas īstenošanai, tostarp ar AIP palīdzību, jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, lai šādu politiku īstenotu vienoti visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. |
| --- | --- |

(2)

Vienotas monetārās politikas īstenošanai, tostarp ar AIP palīdzību, jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, lai šādu politiku īstenotu vienoti visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

| (3) | ECB Padome 2017. gada 22. marta sanāksmē nolēma pilnveidot noteikumus, ko piemēro parāda instrumentiem, kurus emitējušas likvidēšanas mērķa iestādes, lai nodrošinātu konsekventu attieksmi pret tām AIP programmā. |
| --- | --- |

(3)

ECB Padome 2017. gada 22. marta sanāksmē nolēma pilnveidot noteikumus, ko piemēro parāda instrumentiem, kurus emitējušas likvidēšanas mērķa iestādes, lai nodrošinātu konsekventu attieksmi pret tām AIP programmā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2016/948 (ECB/2016/16), |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2016/948 (ECB/2016/16),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

1.   Lēmuma (ES) 2016/948 (ECB/2016/16) 2. panta 1. punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “j) | nav tāda publiskā vai privātā sektora īpašumā esoša iestāde: i) kuras galvenais mērķis ir pakāpeniski atsavināt savus aktīvus un izbeigt savu darbību; vai ii) kura ir finanšu sektora restrukturizācijas un/vai noregulējuma atbalstam izveidota aktīvu pārvaldības un atsavināšanas iestāde (*1), tostarp aktīvu pārvaldības struktūra, kas radusies, noregulējuma darbības ietvaros piemērojot aktīvu nodalīšanas instrumentu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 (*2) 26. pantu vai nacionālajiem tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (*3) 42. pantu. |
| --- | --- |

“j)

2.   Lēmuma (ES) 2016/948 (ECB/2016/16) 2. panta 1. punkta k) apakšpunktu svītro.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 21. jūlijā.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 18. maijā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/948 (2016. gada 1. jūnijs) par uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programmas īstenošanu (ECB/2016/16) (OV L 157, 15.6.2016., 28. lpp.).

1

---

| 21.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/22

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/1360

(2017. gada 18. maijs),

ar ko groza Lēmumu ECB/2014/40 par nodrošināto obligāciju iegādes trešās programmas īstenošanu (ECB/2017/14)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu ECB/2014/40 (1) tika izveidota nodrošināto obligāciju iegādes trešā programma (turpmāk – “NOIP3”). Ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programma, otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programma un uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma kopā ar NOIP3 ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (AIP). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt eurozonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam, un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu ECB/2014/40 (1) tika izveidota nodrošināto obligāciju iegādes trešā programma (turpmāk – “NOIP3”). Ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programma, otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programma un uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma kopā ar NOIP3 ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (AIP). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt eurozonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam, un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti.

| (2) | Vienotas monetārās politikas īstenošanai, tostarp ar AIP palīdzību, jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, lai šādu politiku īstenotu vienoti visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. |
| --- | --- |

(2)

Vienotas monetārās politikas īstenošanai, tostarp ar AIP palīdzību, jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, lai šādu politiku īstenotu vienoti visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

| (3) | ECB Padome 2017. gada 22. marta sanāksmē nolēma pilnveidot nodrošināto obligāciju emitentiem, kuri ir likvidēšanas mērķa iestādes, piemērojamos noteikumus, lai nodrošinātu konsekventu attieksmi pret tām AIP programmā. |
| --- | --- |

(3)

ECB Padome 2017. gada 22. marta sanāksmē nolēma pilnveidot nodrošināto obligāciju emitentiem, kuri ir likvidēšanas mērķa iestādes, piemērojamos noteikumus, lai nodrošinātu konsekventu attieksmi pret tām AIP programmā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/40, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/40,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Lēmuma ECB/2014/40 2. pantam pievieno šādu 8. punktu:

| “8. | Nodrošināto obligāciju emitents nav tāda publiskā vai privātā sektora īpašumā esoša iestāde: a) kuras galvenais mērķis ir pakāpeniski atsavināt savus aktīvus un izbeigt savu darbību; vai b) kura ir finanšu sektora restrukturizācijas un/vai noregulējuma atbalstam izveidota aktīvu pārvaldības un atsavināšanas iestāde, tostarp aktīvu pārvaldības struktūra, kas radusies, noregulējuma darbības ietvaros piemērojot aktīvu nodalīšanas instrumentu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 (*1) 26. pantu vai nacionālajiem tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (*2) 42. pantu. |
| --- | --- |

“8.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 21. jūlijā.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 18. maijā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Lēmums ECB/2014/40 (2014. gada 15. oktobris) par nodrošināto obligāciju iegādes trešās programmas īstenošanu (OV L 335, 22.11.2014., 22. lpp.).

1

---

| 21.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/24

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/1361

(2017. gada 18. maijs),

ar ko groza Lēmumu (ES) 2015/5 par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2017/15)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/5 (ECB/2014/45) (1) tika izveidota ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programma (turpmāk – “ABS iegādes programma”). Nodrošināto obligāciju iegādes trešā programma, otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programma un uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma kopā ar ABS iegādes programmu ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (AIP). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt eurozonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/5 (ECB/2014/45) (1) tika izveidota ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programma (turpmāk – “ABS iegādes programma”). Nodrošināto obligāciju iegādes trešā programma, otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programma un uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma kopā ar ABS iegādes programmu ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (AIP). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt eurozonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti.

| (2) | Vienotas monetārās politikas īstenošanai, tostarp ar AIP palīdzību, jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, lai šādu politiku īstenotu vienoti visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. |
| --- | --- |

(2)

Vienotas monetārās politikas īstenošanai, tostarp ar AIP palīdzību, jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, lai šādu politiku īstenotu vienoti visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

| (3) | ECB Padome 2017. gada 22. marta sanāksmē nolēma pilnveidot noteikumus, ko piemēro ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem (ABS), kuru darījumu iniciatori ir likvidēšanas mērķa iestādes, lai nodrošinātu konsekventu attieksmi pret tām AIP programmā. |
| --- | --- |

(3)

ECB Padome 2017. gada 22. marta sanāksmē nolēma pilnveidot noteikumus, ko piemēro ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem (ABS), kuru darījumu iniciatori ir likvidēšanas mērķa iestādes, lai nodrošinātu konsekventu attieksmi pret tām AIP programmā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/5 (ECB/2014/45), |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums (ES) 2015/5 (ECB/2014/45),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Lēmuma (ES) 2015/5 (ECB/2014/45) 2. pantam pievieno šādu 11) punktu:

| “11) | iestāde, kura ir ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru darījuma iniciators vai izveidotājs nav tāda publiskā vai privātā sektora īpašumā esoša iestāde: a) kuras galvenais mērķis ir pakāpeniski atsavināt savus aktīvus un izbeigt savu darbību; vai b) kura ir finanšu sektora restrukturizācijas un/vai noregulējuma atbalstam izveidota aktīvu pārvaldības un atsavināšanas iestāde, tostarp aktīvu pārvaldības struktūra, kas radusies, noregulējuma darbības ietvaros piemērojot aktīvu nodalīšanas instrumentu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 (*1) 26. pantu vai nacionālajiem tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (*2) 42. pantu. |
| --- | --- |

“11)

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 21. jūlijā.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 18. maijā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/5 (2014. gada 19. novembris) par ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmas īstenošanu (ECB/2014/45) (OV L 1, 6.1.2015., 4. lpp.).

1

---

PAMATNOSTĀDNES

| 21.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/26

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2017/1362

(2017. gada 18. maijs),

ar ko groza Pamatnostādni (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2017/12)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 9.2. pantu, 12.1. pantu, 14.3. pantu, 18.2. pantu un 20. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Vienotas monetārās politikas īstenošanai jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, lai šādu politiku īstenotu vienoti visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. |
| --- | --- |

(1)

Vienotas monetārās politikas īstenošanai jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, lai šādu politiku īstenotu vienoti visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

| (2) | ECB Padome 2017. gada 22. marta sanāksmē nolēma pilnveidot noteikumus, kurus Eurosistēmas monetārās politikas darījumu partneru regulējuma kontekstā piemēro “likvidēšanas mērķa iestādēm, lai nodrošinātu konsekventu attieksmi pret tām piekļuvē Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. ECB Padome jo īpaši uzskatīja par pienācīgu neļaut šajā pamatnostādnē definētajām likvidēšanas mērķa iestādēm piekļūt monetārās politikas operācijām, jo šādu iestāžu darbības galvenais mērķis neatbilst to kredītiestāžu parastajai darbībai, kuras ir monetārās politikas operāciju regulārie dalībnieki.” |
| --- | --- |

(2)

ECB Padome 2017. gada 22. marta sanāksmē nolēma pilnveidot noteikumus, kurus Eurosistēmas monetārās politikas darījumu partneru regulējuma kontekstā piemēro “likvidēšanas mērķa iestādēm, lai nodrošinātu konsekventu attieksmi pret tām piekļuvē Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. ECB Padome jo īpaši uzskatīja par pienācīgu neļaut šajā pamatnostādnē definētajām likvidēšanas mērķa iestādēm piekļūt monetārās politikas operācijām, jo šādu iestāžu darbības galvenais mērķis neatbilst to kredītiestāžu parastajai darbībai, kuras ir monetārās politikas operāciju regulārie dalībnieki.”

| (3) | ECB Padomes 2017. gada 22. martā pieņemtais lēmums caurredzamības un juridiskās skaidrības dēļ nekavējoties jānosaka saistošā tiesību aktā, lai papildinātu Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (1). |
| --- | --- |

(3)

ECB Padomes 2017. gada 22. martā pieņemtais lēmums caurredzamības un juridiskās skaidrības dēļ nekavējoties jānosaka saistošā tiesību aktā, lai papildinātu Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (1).

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne (ES) 2015/510 (ECB/2014/60), |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne (ES) 2015/510 (ECB/2014/60),

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) groza šādi:

| 1) | pamatnostādnes 2. pantā iekļauj šādu 99.a) punktu:






  “99.a) | “likvidēšanas mērķa iestāde” ir privātā vai publiskā sektora īpašumā esoša iestāde: a) kuras galvenais mērķis ir pakāpeniski atsavināt savus aktīvus un izbeigt savu darbību; vai b) kura ir finanšu sektora restrukturizācijas un/vai noregulējuma atbalstam izveidota aktīvu pārvaldības un atsavināšanas iestāde, tostarp aktīvu pārvaldības struktūra, kas radusies, noregulējuma darbības ietvaros piemērojot aktīvu nodalīšanas instrumentu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 (*1) 26. pantu vai nacionālajiem tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (*2) 42. pantu. |
| --- | --- | --- |

1)

pamatnostādnes 2. pantā iekļauj šādu 99.a) punktu:

“99.a)

“likvidēšanas mērķa iestāde” ir privātā vai publiskā sektora īpašumā esoša iestāde: a) kuras galvenais mērķis ir pakāpeniski atsavināt savus aktīvus un izbeigt savu darbību; vai b) kura ir finanšu sektora restrukturizācijas un/vai noregulējuma atbalstam izveidota aktīvu pārvaldības un atsavināšanas iestāde, tostarp aktīvu pārvaldības struktūra, kas radusies, noregulējuma darbības ietvaros piemērojot aktīvu nodalīšanas instrumentu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 (*1

*2

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.)."

*1

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).”;"

*2

| 2) | pamatnostādnes 55.a panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “5.   Likvidēšanas mērķa iestāde nav atbilstoša piekļuvei Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, izņemot gadījumus, kuros tā līdz 2017. gada 22. martam ir atzīta par atbilstošu darījuma partneri dalībai Eurosistēmas monetārās politikas operācijās. Šādos gadījumos tā turpina būt atbilstoša līdz 2021. gada 31. decembrim, un šajā periodā tās piekļuve Eurosistēmas kredītoperācijām, kā definēts 2. panta 31. punktā, tiek ierobežota tajā vidējā līmenī, kurā tā ir izmantojusi Eurosistēmas kredītoperācijas 12 mēnešu periodā līdz 2017. gada 22. martam, pastāvot iespējai attiecīgos gadījumos šādu ierobežojumu aprēķināt un piemērot kopā vairākām likvidēšanas mērķa iestādēm, kuras ietilpst vienā grupā. Pēc tam likvidēšanas mērķa iestāde vairs nav atbilstoša piekļuvei Eurosistēmas monetārās politikas operācijām.”; |
| --- | --- |

2)

pamatnostādnes 55.a panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Likvidēšanas mērķa iestāde nav atbilstoša piekļuvei Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, izņemot gadījumus, kuros tā līdz 2017. gada 22. martam ir atzīta par atbilstošu darījuma partneri dalībai Eurosistēmas monetārās politikas operācijās. Šādos gadījumos tā turpina būt atbilstoša līdz 2021. gada 31. decembrim, un šajā periodā tās piekļuve Eurosistēmas kredītoperācijām, kā definēts 2. panta 31. punktā, tiek ierobežota tajā vidējā līmenī, kurā tā ir izmantojusi Eurosistēmas kredītoperācijas 12 mēnešu periodā līdz 2017. gada 22. martam, pastāvot iespējai attiecīgos gadījumos šādu ierobežojumu aprēķināt un piemērot kopā vairākām likvidēšanas mērķa iestādēm, kuras ietilpst vienā grupā. Pēc tam likvidēšanas mērķa iestāde vairs nav atbilstoša piekļuvei Eurosistēmas monetārās politikas operācijām.”;

| 3) | pamatnostādnes 158. pantā iekļauj šādu 3.a punktu:

  “3.a   Ņemot vērā likvidēšanas mērķa iestādes, kuras neuzskata par atbilstošām saskaņā ar 55.a panta 5. punktu, Eurosistēma piesardzības apsvērumu dēļ var uz laiku pārtraukt, ierobežot vai liegt tādu darījuma partneru piedalīšanos monetārās politikas operācijās, kuri Eirosistēmas sniegtos līdzekļus likviditātes nodrošināšanai nodod tālāk neatbilstošām likvidēšanas mērķa iestādēm.” |
| --- | --- |

3)

pamatnostādnes 158. pantā iekļauj šādu 3.a punktu:

“3.a   Ņemot vērā likvidēšanas mērķa iestādes, kuras neuzskata par atbilstošām saskaņā ar 55.a panta 5. punktu, Eurosistēma piesardzības apsvērumu dēļ var uz laiku pārtraukt, ierobežot vai liegt tādu darījuma partneru piedalīšanos monetārās politikas operācijās, kuri Eirosistēmas sniegtos līdzekļus likviditātes nodrošināšanai nodod tālāk neatbilstošām likvidēšanas mērķa iestādēm.”

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo nacionālajām centrālajām bankām dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

2.   Dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atbilstu šīs pamatnostādnes noteikumiem, un piemēro tos no 2017. gada 21. jūlija. Tās vēlākais līdz 2017. gada 19. jūnijam informē ECB par dokumentiem un līdzekļiem, kas attiecas uz šiem pasākumiem.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 18. maijā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

1

---