# Úřední věstník L 206/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 206 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 609. srpna 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 206

České vydání

Právní předpisy

Ročník 609. srpna 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1439 ze dne 8. srpna 2017, kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1019 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu pocházejících z Běloruské republiky | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1440 ze dne 8. srpna 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/480 o zavedení společných pravidel pro propojení vnitrostátních elektronických rejstříků podniků silniční dopravy (
  1
  ) | 3 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2017/1441 ze dne 30. června 2017 o režimu podpory oznámeného Polskem s označením režim podpory pro producenty mléka (č. SA.45447 (2016/C) (ex 2016/N))
  (oznámeno pod číslem C(2017) 4359) | 8 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1439 ze dne 8. srpna 2017, kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1019 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu pocházejících z Běloruské republiky

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1440 ze dne 8. srpna 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/480 o zavedení společných pravidel pro propojení vnitrostátních elektronických rejstříků podniků silniční dopravy (
  1
  )

1

3

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2017/1441 ze dne 30. června 2017 o režimu podpory oznámeného Polskem s označením režim podpory pro producenty mléka (č. SA.45447 (2016/C) (ex 2016/N))
  (oznámeno pod číslem C(2017) 4359)

(oznámeno pod číslem C(2017) 4359)

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 9.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1439

ze dne 8. srpna 2017,

kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1019 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu pocházejících z Běloruské republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 20. prosince 2016 uložila prováděcím nařízením (EU) 2016/2303 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu pocházejících z Běloruské republiky (dále jen „Bělorusko“). |
| --- | --- |

(1)

Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 20. prosince 2016 uložila prováděcím nařízením (EU) 2016/2303 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu pocházejících z Běloruské republiky (dále jen „Bělorusko“).

| (2) | Výrobek, který podléhá prozatímním antidumpingovým clům, byl definován jako „některé tyče a pruty pro výztuž do betonu, vyrobené ze železa nebo nelegované oceli, po kování, válcování, tažení nebo protlačování za tepla již dále neopracované, avšak včetně těch, které byly po válcování krouceny, a také ty s vroubkováním, žebrováním, drážkami nebo jinými deformacemi vzniklými během válcování, pocházející z Běloruska, v současnosti kódů KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 a ex 7214 99 95. Tyče a pruty pro výztuž do betonu ze železa nebo oceli s vysokými únavovými parametry jsou vyloučeny“. |
| --- | --- |

(2)

Výrobek, který podléhá prozatímním antidumpingovým clům, byl definován jako „některé tyče a pruty pro výztuž do betonu, vyrobené ze železa nebo nelegované oceli, po kování, válcování, tažení nebo protlačování za tepla již dále neopracované, avšak včetně těch, které byly po válcování krouceny, a také ty s vroubkováním, žebrováním, drážkami nebo jinými deformacemi vzniklými během válcování, pocházející z Běloruska, v současnosti kódů KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 a ex 7214 99 95. Tyče a pruty pro výztuž do betonu ze železa nebo oceli s vysokými únavovými parametry jsou vyloučeny“.

| (3) | Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením byla stanovena na 12,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením byla stanovena na 12,5 %.

| (4) | Komise následně dne 17. června 2017 uložila prováděcím nařízením (EU) 2017/1019 (3) (dále jen „konečné nařízení“) konečné antidumpingové clo na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu pocházejících z Běloruska. |
| --- | --- |

(4)

Komise následně dne 17. června 2017 uložila prováděcím nařízením (EU) 2017/1019 (3) (dále jen „konečné nařízení“) konečné antidumpingové clo na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu pocházejících z Běloruska.

| (5) | Výrobek, který podléhá konečným antidumpingovým clům, byl definován jako „některé tyče a pruty pro výztuž do betonu, vyrobené ze železa nebo nelegované oceli, po kování, válcování, tažení nebo protlačování za tepla již dále neopracované, též po válcování kroucené, s vroubkováním, žebrováním, drážkami nebo jinými deformacemi vzniklými během válcování, pocházející z Běloruska, v současnosti kódů KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 a ex 7214 99 95. Tyče a pruty pro výztuž do betonu ze železa nebo oceli s vysokými únavovými parametry a jiné dlouhé výrobky, jako jsou tyče kruhového průřezu, jsou vyloučeny“. |
| --- | --- |

(5)

Výrobek, který podléhá konečným antidumpingovým clům, byl definován jako „některé tyče a pruty pro výztuž do betonu, vyrobené ze železa nebo nelegované oceli, po kování, válcování, tažení nebo protlačování za tepla již dále neopracované, též po válcování kroucené, s vroubkováním, žebrováním, drážkami nebo jinými deformacemi vzniklými během válcování, pocházející z Běloruska, v současnosti kódů KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 a ex 7214 99 95. Tyče a pruty pro výztuž do betonu ze železa nebo oceli s vysokými únavovými parametry a jiné dlouhé výrobky, jako jsou tyče kruhového průřezu, jsou vyloučeny“.

| (6) | Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením byla stanovena na 10,6 %. |
| --- | --- |

(6)

Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením byla stanovena na 10,6 %.

| (7) | Článek 2 konečného nařízení stanovil konečný výběr částek zajištěných v podobě prozatímního antidumpingového cla podle prozatímního nařízení. Uvedené nařízení však výslovně nestanoví uvolnění částek zajištěných nad rámec konečné sazby antidumpingového cla a definice výrobku, na nějž se vztahují antidumpingová opatření, což by bylo vhodné s ohledem na čl. 10 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Článek 2 konečného nařízení stanovil konečný výběr částek zajištěných v podobě prozatímního antidumpingového cla podle prozatímního nařízení. Uvedené nařízení však výslovně nestanoví uvolnění částek zajištěných nad rámec konečné sazby antidumpingového cla a definice výrobku, na nějž se vztahují antidumpingová opatření, což by bylo vhodné s ohledem na čl. 10 odst. 3 základního nařízení.

| (8) | Článek 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/1019 by proto měl být odpovídajícím způsobem opraven. |
| --- | --- |

(8)

Článek 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/1019 by proto měl být odpovídajícím způsobem opraven.

| (9) | Opravené ustanovení by se mělo používat ode dne vstupu prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1019 v platnost. |
| --- | --- |

(9)

Opravené ustanovení by se mělo používat ode dne vstupu prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1019 v platnost.

| (10) | Změna stanovená v tomto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(10)

Změna stanovená v tomto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/1019 se opravuje takto:

„Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle prováděcího nařízení (EU) 2016/2303 se vyberou s konečnou platností. Částky zajištěné nad rámec konečné sazby antidumpingového cla a definice výrobku, na nějž se vztahují antidumpingová opatření, se uvolňují.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se však použije od 18. června 2017.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. srpna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2303 ze dne 19. prosince 2016, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu pocházejících z Běloruské republiky (Úř. věst. L 345, 20.12.2016, s. 4).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1019 ze dne 16. června 2017 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých tyčí a prutů pro výztuž do betonu pocházejících z Běloruské republiky (Úř. věst. L 155, 17.6.2017, s. 6).

3

---

| 9.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1440

ze dne 8. srpna 2017,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/480 o zavedení společných pravidel pro propojení vnitrostátních elektronických rejstříků podniků silniční dopravy

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 ze dne 21. října 2009, kterým se zavádějí společná pravidla týkající se závazných podmínek pro výkon povolání podnikatele v silniční dopravě a zrušuje směrnice Rady 96/26/ES (1), a zejména na čl. 16 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 1071/2009 ukládá členským státům, aby vedly vnitrostátní elektronický rejstřík podniků silniční dopravy, které příslušný orgán oprávnil k výkonu povolání podnikatele v silniční dopravě. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 1071/2009 ukládá členským státům, aby vedly vnitrostátní elektronický rejstřík podniků silniční dopravy, které příslušný orgán oprávnil k výkonu povolání podnikatele v silniční dopravě.

| (2) | Ustanovení čl. 16 odst. 5 a 6 nařízení (ES) č. 1071/2009 požadují, aby byly všechny vnitrostátní elektronické rejstříky do 31. prosince 2012 propojeny, a pověřují Komisi, aby pro toto propojení přijala společná pravidla. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 16 odst. 5 a 6 nařízení (ES) č. 1071/2009 požadují, aby byly všechny vnitrostátní elektronické rejstříky do 31. prosince 2012 propojeny, a pověřují Komisi, aby pro toto propojení přijala společná pravidla.

| (3) | Komise přijala nařízení (EU) č. 1213/2010 (2), aby propojení vnitrostátních elektronických rejstříků požadované nařízením (ES) č. 1071/2009 umožnila, a sice prostřednictvím systému pro elektronickou výměnu zpráv označovaného jako ERRU (European Registers of Road Transport Undertakings – evropské rejstříky podniků silniční dopravy). |
| --- | --- |

(3)

Komise přijala nařízení (EU) č. 1213/2010 (2), aby propojení vnitrostátních elektronických rejstříků požadované nařízením (ES) č. 1071/2009 umožnila, a sice prostřednictvím systému pro elektronickou výměnu zpráv označovaného jako ERRU (European Registers of Road Transport Undertakings – evropské rejstříky podniků silniční dopravy).

| (4) | Nařízení (EU) č. 1213/2010 bylo zrušeno prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/480 (3) za účelem zavedení zdokonalené verze systému ERRU do 30. ledna 2019. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (EU) č. 1213/2010 bylo zrušeno prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/480 (3) za účelem zavedení zdokonalené verze systému ERRU do 30. ledna 2019.

| (5) | Systém ERRU sestává ze dvou paralelních struktur pro výměnu zpráv mezi členskými státy. První se zakládá na centrálním uzlu, jejž spravuje Komise. Tento centrální uzel soustřeďuje datový provoz tím, že zachycuje zprávy zasílané členskými státy a následně je přeposílá členským státům, kterým jsou určeny. Alternativně se členské státy mohou rozhodnout, že si budou vyměňovat zprávy přímo mezi sebou prostřednictvím kompatibilní komerční sítě (konfigurace peer-to-peer), aniž by tyto zprávy procházely přes centrální uzel. |
| --- | --- |

(5)

Systém ERRU sestává ze dvou paralelních struktur pro výměnu zpráv mezi členskými státy. První se zakládá na centrálním uzlu, jejž spravuje Komise. Tento centrální uzel soustřeďuje datový provoz tím, že zachycuje zprávy zasílané členskými státy a následně je přeposílá členským státům, kterým jsou určeny. Alternativně se členské státy mohou rozhodnout, že si budou vyměňovat zprávy přímo mezi sebou prostřednictvím kompatibilní komerční sítě (konfigurace peer-to-peer), aniž by tyto zprávy procházely přes centrální uzel.

| (6) | Jelikož zprávy vyměňované přímo mezi členskými státy nejsou směrovány skrz centrální uzel, nemůže Komise v souvislosti s těmito zprávami zaregistrovat případné chyby systému; Komise tudíž není schopna plnit úlohu celkového správce systému ERRU tím, že by přijímala příslušná nápravná opatření, čímž je v konečném důsledku ohroženo dobré fungování celého systému. |
| --- | --- |

(6)

Jelikož zprávy vyměňované přímo mezi členskými státy nejsou směrovány skrz centrální uzel, nemůže Komise v souvislosti s těmito zprávami zaregistrovat případné chyby systému; Komise tudíž není schopna plnit úlohu celkového správce systému ERRU tím, že by přijímala příslušná nápravná opatření, čímž je v konečném důsledku ohroženo dobré fungování celého systému.

| (7) | Konfigurace peer-to-peer neumožňuje Komisi včasný přístup k informacím o objemu a povaze vyměňovaných zpráv, a Komise tak nemá ucelený přehled o tom, jak je systém ERRU využíván, třebaže jsou tyto informace užitečné pro zlepšování systému do budoucna. |
| --- | --- |

(7)

Konfigurace peer-to-peer neumožňuje Komisi včasný přístup k informacím o objemu a povaze vyměňovaných zpráv, a Komise tak nemá ucelený přehled o tom, jak je systém ERRU využíván, třebaže jsou tyto informace užitečné pro zlepšování systému do budoucna.

| (8) | Vzhledem k problémům, jež vyvstávají v souvislosti s konfigurací peer-to-peer, je nutno zajistit, aby byly všechny zprávy vyměňované v rámci systému ERRU směrovány skrz centrální uzel, a možnost této konfigurace tedy musí být v prováděcím nařízení (EU) 2016/480 zrušena. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k problémům, jež vyvstávají v souvislosti s konfigurací peer-to-peer, je nutno zajistit, aby byly všechny zprávy vyměňované v rámci systému ERRU směrovány skrz centrální uzel, a možnost této konfigurace tedy musí být v prováděcím nařízení (EU) 2016/480 zrušena.

| (9) | V prováděcím nařízení (EU) 2016/480 je také třeba provést některá drobná doplnění a změny, aby se upřesnily a vyjasnily: postup pro propojení se systémem ERRU, testování, které je třeba provést, a důsledky selhání, obsah některých zpráv XML, definice postupu eskalace, kterým se mají členské státy řídit v případě chyb systému, a doba, po kterou se mohou v protokolech centrálního uzlu uchovávat osobní údaje. Prováděcí nařízení (EU) 2016/480 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

V prováděcím nařízení (EU) 2016/480 je také třeba provést některá drobná doplnění a změny, aby se upřesnily a vyjasnily: postup pro propojení se systémem ERRU, testování, které je třeba provést, a důsledky selhání, obsah některých zpráv XML, definice postupu eskalace, kterým se mají členské státy řídit v případě chyb systému, a doba, po kterou se mohou v protokolech centrálního uzlu uchovávat osobní údaje. Prováděcí nařízení (EU) 2016/480 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením se přijímají v souladu s poradním postupem stanoveným v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4), |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením se přijímají v souladu s poradním postupem stanoveným v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 3 prováděcího nařízení (EU) 2016/480 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Propojení členského státu se systémem ERRU se považuje za zřízené poté, co jsou v souladu s pokyny Komise a pod jejím dohledem dokončeny testy propojení, integrace a výkonu. Maximální délka trvání testů je šest měsíců. V případě selhání výše uvedených testů přistoupí Komise k opatřením. Pokud tato opatření nebudou postačovat, může Komise od podpory při testování upustit až do okamžiku, kdy členský stát prokáže, že v propojování se systémem ERRU došlo na vnitrostátní úrovni k dostatečnému pokroku.“

Článek 2

Přílohy I, III, VI, VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2016/480 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. srpna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 51.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) č. 1213/2010 ze dne 16. prosince 2010 o zavedení společných pravidel pro propojení vnitrostátních elektronických rejstříků podniků silniční dopravy (Úř. věst. L 335, 18.12.2010, s. 21).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/480 ze dne 1. dubna 2016 o zavedení společných pravidel pro propojení vnitrostátních elektronických rejstříků podniků silniční dopravy a o zrušení nařízení (EU) č. 1213/2010 (Úř. věst. L 87, 2.4.2016, s. 4).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

---

PŘÍLOHA

Přílohy I, III, VI, VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2016/480 se mění takto:

| 1) | Příloha I se mění takto:






  a) | Bod 1.3 se nahrazuje tímto:






  „1.3 | Všechny vyměňované zprávy jsou směrovány skrz centrální uzel.“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Příloha I se mění takto:

a)

Bod 1.3 se nahrazuje tímto:

„1.3

| b) | Bod 2.2 se nahrazuje tímto:






  „2.2 | Centrální uzel neuchovává údaje po dobu delší než šest měsíců, kromě protokolů, statistických údajů a údajů o směrování uvedených v příloze VII.“ |
| --- | --- | --- |

b)

Bod 2.2 se nahrazuje tímto:

„2.2

| c) | Bod 2.3 se nahrazuje tímto:






  „2.3 | Centrální uzel neposkytuje nikomu přístup k osobním údajům, s výjimkou oprávněných zaměstnanců Komise, je-li to nezbytné pro sledování technického provozu, údržbu a odstraňování problémů.“ |
| --- | --- | --- |

c)

Bod 2.3 se nahrazuje tímto:

„2.3

| d) | Bod 2.6 se nahrazuje tímto:
  „2.6   Správa kontaktů
  Funkce správy kontaktů každému členskému státu umožní spravovat kontaktní údaje týkající se politických, podnikatelských, provozních a technických kategorií daného členského státu, přičemž příslušný orgán každého členského státu je odpovědný za správu svých vlastních kontaktů. Kontaktní údaje ostatních členských států bude možné zobrazit, avšak nikoli upravovat.“ |
| --- | --- |

d)

Bod 2.6 se nahrazuje tímto:

„2.6   Správa kontaktů

Funkce správy kontaktů každému členskému státu umožní spravovat kontaktní údaje týkající se politických, podnikatelských, provozních a technických kategorií daného členského státu, přičemž příslušný orgán každého členského státu je odpovědný za správu svých vlastních kontaktů. Kontaktní údaje ostatních členských států bude možné zobrazit, avšak nikoli upravovat.“

| 2) | V příloze III se dodatek mění takto:






  a) | V první tabulce se položka „„Timeout“ (čekací doba)“ nahrazuje tímto:







  „„Timeout“ (čekací doba) | Toto je nepovinný atribut s datem a časem (ve formátu UTC). Tuto hodnotu stanoví pouze centrální uzel u přeposílaných žádostí a vypočítá se na základě data/času prvotní žádosti, kterou přijme centrální uzel. Slouží k informování odpovídajícího členského státu o době platnosti žádosti. Tato hodnota se nevyžaduje u prvotních žádostí zasílaných centrálnímu uzlu a u veškerých zpráv s odpověďmi. | Ne“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

V příloze III se dodatek mění takto:

a)

V první tabulce se položka „„Timeout“ (čekací doba)“ nahrazuje tímto:

„„Timeout“ (čekací doba)

Toto je nepovinný atribut s datem a časem (ve formátu UTC). Tuto hodnotu stanoví pouze centrální uzel u přeposílaných žádostí a vypočítá se na základě data/času prvotní žádosti, kterou přijme centrální uzel. Slouží k informování odpovídajícího členského státu o době platnosti žádosti. Tato hodnota se nevyžaduje u prvotních žádostí zasílaných centrálnímu uzlu a u veškerých zpráv s odpověďmi.

Ne“

| b) | V tabulce „„Check Good Repute Response“ (odpověď na žádost o kontrolu dobré pověsti)“ se položka „„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství)“ nahrazuje tímto:







  „„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství) | Sériové číslo licence Společenství vydané dopravnímu podniku (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků). | Ano“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

V tabulce „„Check Good Repute Response“ (odpověď na žádost o kontrolu dobré pověsti)“ se položka „„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství)“ nahrazuje tímto:

„„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství)

Sériové číslo licence Společenství vydané dopravnímu podniku (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků).

Ano“

| c) | V tabulce „„Infringement Notification Request“ (žádost s oznámením o porušení předpisů)“ se položka „„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství)“ nahrazuje tímto:







  „„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství) | Sériové číslo opisu nebo originálu licence Společenství vydané dopravnímu podniku (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků). | Ano“ |
| --- | --- | --- | --- |

c)

V tabulce „„Infringement Notification Request“ (žádost s oznámením o porušení předpisů)“ se položka „„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství)“ nahrazuje tímto:

„„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství)

Sériové číslo opisu nebo originálu licence Společenství vydané dopravnímu podniku (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků).

Ano“

| d) | V tabulce „„Infringement Notification Response“ (odpověď na oznámení o porušení předpisů)“ se za položku „„Transport Undertaking Name“ (název dopravního podniku)“ vkládají tyto položky:







  „„Transport Undertaking Address“ (adresa dopravního podniku) | Adresa dopravního podniku (adresa, PSČ, obec, země), jak je zanesena v rejstříku. | Ano |
| --- | --- | --- | --- |
| „Community Licence Number“ (číslo licence Společenství) | Sériové číslo licence Společenství vydané dopravnímu podniku, jak je zaneseno v rejstříku (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků). | Ano |
| „Community Licence Status“ (status licence Společenství) | Status licence Společenství vydané dopravnímu podniku, jak je zanesen v rejstříku. | Ano |
| „Managed Vehicles“ (počet vozidel, za něž odpovídá) | Počet vozidel, za něž dopravní podnik odpovídá, jak je zanesen v rejstříku. | Ano“ |

d)

V tabulce „„Infringement Notification Response“ (odpověď na oznámení o porušení předpisů)“ se za položku „„Transport Undertaking Name“ (název dopravního podniku)“ vkládají tyto položky:

„„Transport Undertaking Address“ (adresa dopravního podniku)

Adresa dopravního podniku (adresa, PSČ, obec, země), jak je zanesena v rejstříku.

Ano

„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství)

Sériové číslo licence Společenství vydané dopravnímu podniku, jak je zaneseno v rejstříku (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků).

Ano

„Community Licence Status“ (status licence Společenství)

Status licence Společenství vydané dopravnímu podniku, jak je zanesen v rejstříku.

Ano

„Managed Vehicles“ (počet vozidel, za něž odpovídá)

Počet vozidel, za něž dopravní podnik odpovídá, jak je zanesen v rejstříku.

Ano“

| e) | V tabulce „„Check Community Licence Request“ (žádost o kontrolu licence Společenství)“ se položka „„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství)“ nahrazuje tímto:







  „„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství) | Sériové číslo opisu nebo originálu licence Společenství, o které jsou požadovány údaje (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků). | Ano“ |
| --- | --- | --- | --- |

e)

V tabulce „„Check Community Licence Request“ (žádost o kontrolu licence Společenství)“ se položka „„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství)“ nahrazuje tímto:

„„Community Licence Number“ (číslo licence Společenství)

Sériové číslo opisu nebo originálu licence Společenství, o které jsou požadovány údaje (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků).

Ano“

| f) | Tabulka „„Check Community Licence Response“ (odpověď na žádost o kontrolu licence Společenství)“ se mění takto:






  i) | Za položku „„Originating Authority“ (orgán původu)“ se vkládají tyto položky:







  „„Status Code“ (stavový kód) | Stavový kód odpovědi (např. „found“ (nalezeno), „not found“ (nenalezeno), „error“ (chyba) atd.). | Ano |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Status Message“ (stavová zpráva) | Vysvětlení stavu (v případě potřeby). | Ne“ |

f)

Tabulka „„Check Community Licence Response“ (odpověď na žádost o kontrolu licence Společenství)“ se mění takto:

i)

Za položku „„Originating Authority“ (orgán původu)“ se vkládají tyto položky:

„„Status Code“ (stavový kód)

Stavový kód odpovědi (např. „found“ (nalezeno), „not found“ (nenalezeno), „error“ (chyba) atd.).

Ano

„Status Message“ (stavová zpráva)

Vysvětlení stavu (v případě potřeby).

Ne“

| ii) | Položka „„Transport Undertaking“ (dopravní podnik)“ se nahrazuje tímto:






  „„Transport Undertaking“ (dopravní podnik) | Ano, je-li stavový kód „Found“ (nalezeno)“ |
| --- | --- | --- |

ii)

Položka „„Transport Undertaking“ (dopravní podnik)“ se nahrazuje tímto:

„„Transport Undertaking“ (dopravní podnik)

Ano, je-li stavový kód „Found“ (nalezeno)“

| iii) | Položka „„Community Licence Details“ (údaje o licenci Společenství)“ se nahrazuje tímto:






  „„Community Licence Details“ (údaje o licenci Společenství) | Ano, je-li stavový kód „Found“ (nalezeno)“ |
| --- | --- | --- |

iii)

Položka „„Community Licence Details“ (údaje o licenci Společenství)“ se nahrazuje tímto:

„„Community Licence Details“ (údaje o licenci Společenství)

Ano, je-li stavový kód „Found“ (nalezeno)“

| iv) | Za položku „„Community Licence Details“ (údaje o licenci Společenství)“ se vkládá tato položka:







  „„Licencing Authority“ (orgán vydávající licenci) | Orgán, který dopravnímu podniku vydal licenci Společenství. | Ano“ |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

Za položku „„Community Licence Details“ (údaje o licenci Společenství)“ se vkládá tato položka:

„„Licencing Authority“ (orgán vydávající licenci)

Orgán, který dopravnímu podniku vydal licenci Společenství.

Ano“

| v) | Položky „„Licence Number“ (číslo licence)“ a „„Licence Status“ (status licence)“ se nahrazují tímto:







  „„Licence Number“ (číslo licence) | Sériové číslo licence Společenství vydané dopravnímu podniku, jak je zaneseno v rejstříku (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků). | Ano |
| --- | --- | --- | --- |
| „Licence Status“ (status licence) | Status licence Společenství vydané dopravnímu podniku, jak je zanesen v rejstříku. | Ano“ |

v)

Položky „„Licence Number“ (číslo licence)“ a „„Licence Status“ (status licence)“ se nahrazují tímto:

„„Licence Number“ (číslo licence)

Sériové číslo licence Společenství vydané dopravnímu podniku, jak je zaneseno v rejstříku (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků).

Ano

„Licence Status“ (status licence)

Status licence Společenství vydané dopravnímu podniku, jak je zanesen v rejstříku.

Ano“

| vi) | Položky „„Certified True Copy Details“ (údaje o opisu)“ a „„Licence Number“ (číslo licence)“ se nahrazují tímto:







   „„Certified True Copy Details“ (údaje o opisu) | Ne |
| --- | --- | --- |
| „Certified True Copy Number“ (číslo opisu) | Sériové číslo opisu licence Společenství vydané dopravnímu podniku, jak je zaneseno v rejstříku (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků). | Ano“ |

vi)

Položky „„Certified True Copy Details“ (údaje o opisu)“ a „„Licence Number“ (číslo licence)“ se nahrazují tímto:

„„Certified True Copy Details“ (údaje o opisu)

Ne

„Certified True Copy Number“ (číslo opisu)

Sériové číslo opisu licence Společenství vydané dopravnímu podniku, jak je zaneseno v rejstříku (alfanumerické pole pro volný text o délce 1 až 20 znaků).

Ano“

| vii) | Položky „„Licence Status“ (status licence)“, „„Licence Type“ (druh licence)“, „„Start Date“ (datum začátku)“ a „„Suspension Date“ (datum pozastavení)“ se zrušují. |
| --- | --- |

vii)

Položky „„Licence Status“ (status licence)“, „„Licence Type“ (druh licence)“, „„Start Date“ (datum začátku)“ a „„Suspension Date“ (datum pozastavení)“ se zrušují.

| viii) | Položka „„Suspension Expiry Date“ (datum konce pozastavení)“ se nahrazuje tímto:







  „„Withdrawal Expiry Date“ (datum konce odejmutí) | Datum, dokdy je opis licence Společenství odejmut. | Ne“ |
| --- | --- | --- | --- |

viii)

Položka „„Suspension Expiry Date“ (datum konce pozastavení)“ se nahrazuje tímto:

„„Withdrawal Expiry Date“ (datum konce odejmutí)

Datum, dokdy je opis licence Společenství odejmut.

Ne“

| 3) | V příloze VI se na konci bodu 2.2 doplňuje tato věta:

  „Postup eskalace by měl být na vyžádání podrobně popsán Komisi.“ |
| --- | --- |

3)

V příloze VI se na konci bodu 2.2 doplňuje tato věta:

„Postup eskalace by měl být na vyžádání podrobně popsán Komisi.“

| 4) | Příloha VII se mění takto:






  a) | Bod 2 se nahrazuje tímto:






  „2. | V zájmu zajištění soukromí jsou údaje pro statistické a směrovací účely anonymní. Údaje identifikující konkrétního odpovědného zástupce pro dopravu, dopravní podnik, licenci Společenství nebo osvědčení CPC nebudou pro statistické účely k dispozici.“ |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Příloha VII se mění takto:

a)

Bod 2 se nahrazuje tímto:

„2.

| b) | Body 4 a 5 se nahrazují tímto:






  „4. | Osobní údaje se v protokolech uchovávají po dobu nejvýše 6 měsíců od dokončení transakce. Statistické údaje a údaje o směrování se budou uchovávat po dobu neurčitou. |
| --- | --- | --- |

b)

Body 4 a 5 se nahrazují tímto:

„4.

Osobní údaje se v protokolech uchovávají po dobu nejvýše 6 měsíců od dokončení transakce. Statistické údaje a údaje o směrování se budou uchovávat po dobu neurčitou.

| 5. | Statistické údaje používané pro vykazování mohou zahrnovat mimo jiné:






  a) | žádající členský stát; |
| --- | --- | --- |

5.

Statistické údaje používané pro vykazování mohou zahrnovat mimo jiné:

a)

žádající členský stát;

| b) | odpovídající členský stát; |
| --- | --- |

b)

odpovídající členský stát;

| c) | typ zprávy; |
| --- | --- |

c)

typ zprávy;

| d) | stavový kód odpovědi; |
| --- | --- |

d)

stavový kód odpovědi;

| e) | datum a čas zpráv; |
| --- | --- |

e)

datum a čas zpráv;

| f) | dobu odezvy.“ |
| --- | --- |

f)

dobu odezvy.“

| 5) | V příloze VIII se bod 2.4 se nahrazuje tímto:






  „2.4 | Každá žádost s oznámením o porušení předpisů a každá odpověď na oznámení o porušení předpisů se vždy potvrzuje zprávou „Infringement Notification Acknowledgment“ (potvrzení o doručení oznámení o porušení předpisů).“ |
| --- | --- | --- |

5)

V příloze VIII se bod 2.4 se nahrazuje tímto:

„2.4

---

ROZHODNUTÍ

| 9.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/8

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/1441

ze dne 30. června 2017

o režimu podpory oznámeného Polskem s označením „režim podpory pro producenty mléka“ (č. SA.45447 (2016/C) (ex 2016/N))

(oznámeno pod číslem C(2017) 4359)

(Pouze polské znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedeného ustanovení předložily své připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 23. května 2016 Polsko v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU oznámilo režim podpory pro producenty mléka (dále jen „režim podpory“). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 23. května 2016 Polsko v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU oznámilo režim podpory pro producenty mléka (dále jen „režim podpory“).

| (2) | Polsko v dopise ze dne 1. června 2016 předložilo další informace. Dopisem ze dne 11. července 2016 požádala Komise o další informace, které polské orgány poskytly dne 15. července 2016. |
| --- | --- |

(2)

Polsko v dopise ze dne 1. června 2016 předložilo další informace. Dopisem ze dne 11. července 2016 požádala Komise o další informace, které polské orgány poskytly dne 15. července 2016.

| (3) | Komise dopisem ze dne 16. září 2016 (1) Polsko vyrozuměla o svém rozhodnutí zahájit ve věci režimu podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU („rozhodnutí o zahájení řízení“). V tomtéž dopise Komise vyjádřila pochybnosti o souladu tohoto režimu podpory s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(3)

Komise dopisem ze dne 16. září 2016 (1) Polsko vyrozuměla o svém rozhodnutí zahájit ve věci režimu podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU („rozhodnutí o zahájení řízení“). V tomtéž dopise Komise vyjádřila pochybnosti o souladu tohoto režimu podpory s vnitřním trhem.

1

| (4) | V dopise ze dne 12. října 2016 předložilo Polsko informace k rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(4)

V dopise ze dne 12. října 2016 předložilo Polsko informace k rozhodnutí o zahájení řízení.

| (5) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce předložily své připomínky. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce předložily své připomínky.

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (6) | Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky a dopisem ze dne 13. ledna 2017 informovala Polsko o této skutečnosti. |
| --- | --- |

(6)

Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky a dopisem ze dne 13. ledna 2017 informovala Polsko o této skutečnosti.

| (7) | V dopisech ze dne 14. listopadu 2016 a 13. ledna 2017 Komise Polsko požádala o dodatečné informace. Polsko na tyto dopisy odpovědělo dopisem dne 20. ledna 2017. |
| --- | --- |

(7)

V dopisech ze dne 14. listopadu 2016 a 13. ledna 2017 Komise Polsko požádala o dodatečné informace. Polsko na tyto dopisy odpovědělo dopisem dne 20. ledna 2017.

2.   SOUVISLOSTI

SOUVISLOSTI

| (8) | V odvětví mléka a mléčných výrobků bylo základním nástrojem tržní politiky po mnoho let množstevní omezení produkce („režim kvót na mléko“). Bylo zavedeno v roce 1984 a několikrát prodlouženo, naposledy nařízením Rady (ES) č. 1234/2007 (3) („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“) do 31. března 2015. Posledním kvótovým rokem byl tedy rok 2014/15. Hlavním účelem režimu kvót na mléko bylo snížit na dotčeném trhu nerovnováhu mezi nabídkou a poptávkou a z ní vyplývající strukturální přebytky, a dosáhnout tak lepší rovnováhy na trhu. Na množství mléka odebraného nebo prodaného pro přímou spotřebu, které bylo vyšší než určité zaručené prahové množství, se ukládala dávka. Dávku měly členské státy uhradit, jakmile byla vnitrostátní kvóta překročena. Členské státy měly Evropskému zemědělskému záručnímu fondu (EZZF) uhradit dávku odpovídající překročení jejich vnitrostátní kvóty, sníženou o paušální částku ve výši 1 %, aby tak byly zohledněny případy úpadku nebo definitivní neschopnosti některých producentů uhradit svůj příspěvek na dlužnou dávku. Členské státy pak měly povinnost částku, kterou bylo třeba zaplatit, rozdělit mezi producenty, kteří se na tomto překročení podíleli. Ti pak na základě skutečnosti, že překročili své disponibilní množství, měli vůči příslušnému členskému státu povinnost uhradit svůj příspěvek na dlužnou dávku (4). |
| --- | --- |

(8)

V odvětví mléka a mléčných výrobků bylo základním nástrojem tržní politiky po mnoho let množstevní omezení produkce („režim kvót na mléko“). Bylo zavedeno v roce 1984 a několikrát prodlouženo, naposledy nařízením Rady (ES) č. 1234/2007 (3) („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“) do 31. března 2015. Posledním kvótovým rokem byl tedy rok 2014/15. Hlavním účelem režimu kvót na mléko bylo snížit na dotčeném trhu nerovnováhu mezi nabídkou a poptávkou a z ní vyplývající strukturální přebytky, a dosáhnout tak lepší rovnováhy na trhu. Na množství mléka odebraného nebo prodaného pro přímou spotřebu, které bylo vyšší než určité zaručené prahové množství, se ukládala dávka. Dávku měly členské státy uhradit, jakmile byla vnitrostátní kvóta překročena. Členské státy měly Evropskému zemědělskému záručnímu fondu (EZZF) uhradit dávku odpovídající překročení jejich vnitrostátní kvóty, sníženou o paušální částku ve výši 1 %, aby tak byly zohledněny případy úpadku nebo definitivní neschopnosti některých producentů uhradit svůj příspěvek na dlužnou dávku. Členské státy pak měly povinnost částku, kterou bylo třeba zaplatit, rozdělit mezi producenty, kteří se na tomto překročení podíleli. Ti pak na základě skutečnosti, že překročili své disponibilní množství, měli vůči příslušnému členskému státu povinnost uhradit svůj příspěvek na dlužnou dávku (4).

3

4

| (9) | V kvótovém roce 2014/15 byla vnitrostátní kvóta přidělená velkoobchodním dodavatelům (producentům mléka) v Polsku překročena o 580,3 milionu kg, proto bylo nutné do rozpočtu Unie zaplatit dávku ve výši 659,8 milionu PLN (přibližně 152,7 milionu EUR). Polští producenti mléka, kteří přesáhli své individuální kvóty, měli povinnost zaplatit dávku za překročení mléčných kvót při sazbě 90,98 PLN za každých 100 kg navíc. |
| --- | --- |

(9)

V kvótovém roce 2014/15 byla vnitrostátní kvóta přidělená velkoobchodním dodavatelům (producentům mléka) v Polsku překročena o 580,3 milionu kg, proto bylo nutné do rozpočtu Unie zaplatit dávku ve výši 659,8 milionu PLN (přibližně 152,7 milionu EUR). Polští producenti mléka, kteří přesáhli své individuální kvóty, měli povinnost zaplatit dávku za překročení mléčných kvót při sazbě 90,98 PLN za každých 100 kg navíc.

| (10) | V březnu 2015 v souvislosti s nízkými cenami mléka a finančními potížemi v odvětví mléka bylo nařízení Komise (ES) č. 595/2004 (5) změněno prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/517 (6) s cílem snížit finanční zátěž pro producenty, kteří museli uhradit dávky z přebytku vztahující se ke kvótovému roku 2014/15. |
| --- | --- |

(10)

V březnu 2015 v souvislosti s nízkými cenami mléka a finančními potížemi v odvětví mléka bylo nařízení Komise (ES) č. 595/2004 (5) změněno prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/517 (6) s cílem snížit finanční zátěž pro producenty, kteří museli uhradit dávky z přebytku vztahující se ke kvótovému roku 2014/15.

5

6

| (11) | Na základě toho Polsko přijalo pravidla, která dotčeným polským producentům mléka umožnila zaplatit dávku za překročení mléčných kvót ve třech splátkách (7). První splátku představující nejméně jednu třetinu dlužné dávky měli producenti mléka zaplatit do 30. září 2015, přičemž další částku představující nejméně jednu třetinu celkové dlužné dávky měli zaplatit do 30. září 2016. Zůstatek dlužné dávky měl být uhrazen do 30. září 2017. Systémy placení ve splátkách se uplatňovaly v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 (8). |
| --- | --- |

(11)

Na základě toho Polsko přijalo pravidla, která dotčeným polským producentům mléka umožnila zaplatit dávku za překročení mléčných kvót ve třech splátkách (7). První splátku představující nejméně jednu třetinu dlužné dávky měli producenti mléka zaplatit do 30. září 2015, přičemž další částku představující nejméně jednu třetinu celkové dlužné dávky měli zaplatit do 30. září 2016. Zůstatek dlužné dávky měl být uhrazen do 30. září 2017. Systémy placení ve splátkách se uplatňovaly v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 (8).

7

8

| (12) | Jak je uvedeno výše v 1. bodě odůvodnění, dne 23. května 2016 Polsko oznámilo Komisi o režimu podpory, který by umožnil odepsání nesplacené dlužné dávky (dále jen „dlužná dávka“) producentů mléka za překročení individuálních kvót v kvótovém roce 2014/15. |
| --- | --- |

(12)

Jak je uvedeno výše v 1. bodě odůvodnění, dne 23. května 2016 Polsko oznámilo Komisi o režimu podpory, který by umožnil odepsání nesplacené dlužné dávky (dále jen „dlužná dávka“) producentů mléka za překročení individuálních kvót v kvótovém roce 2014/15.

3.   POPIS

POPIS

| (13) | Vnitrostátním právním základem pro režim podpory je usnesení vlády, kterým se zřizuje režim podpory pro producenty mléka (9) (dále jen „usnesení vlády“), a zákon o veřejných financích (10). |
| --- | --- |

(13)

Vnitrostátním právním základem pro režim podpory je usnesení vlády, kterým se zřizuje režim podpory pro producenty mléka (9) (dále jen „usnesení vlády“), a zákon o veřejných financích (10).

9

10

| (14) | Podle usnesení vlády může ministr pro zemědělství a rozvoj venkova na žádost producenta mléka vydat rozhodnutí přiznávající úplné nebo částečné odepsání dlužné dávky. |
| --- | --- |

(14)

Podle usnesení vlády může ministr pro zemědělství a rozvoj venkova na žádost producenta mléka vydat rozhodnutí přiznávající úplné nebo částečné odepsání dlužné dávky.

| (15) | Podle usnesení vlády lze podporu poskytnout producentům mléka, kteří:






  a) | jsou malé a střední podniky; a |
| --- | --- | --- |

(15)

Podle usnesení vlády lze podporu poskytnout producentům mléka, kteří:

a)

jsou malé a střední podniky; a

| b) | v kvótovém roce 2014/15 uvedli na trh množství mléka či mléčných výrobků, které přesáhlo individuální kvótu, jež byla daného dne v roce k dispozici (podle stavu ke dni 31. března 2015), a byli povinni zaplatit dávku stanovenou v nařízení o jednotné společné organizaci trhů; a |
| --- | --- |

b)

v kvótovém roce 2014/15 uvedli na trh množství mléka či mléčných výrobků, které přesáhlo individuální kvótu, jež byla daného dne v roce k dispozici (podle stavu ke dni 31. března 2015), a byli povinni zaplatit dávku stanovenou v nařízení o jednotné společné organizaci trhů; a

| c) | zaplatili první splátku dlužné dávky; a |
| --- | --- |

c)

zaplatili první splátku dlužné dávky; a

| d) | splňují podmínky pro odepsání pohledávek rozpočtu stanovené v článcích 56 a 57 zákona o veřejných financích; jinými slovy, odepsání se uplatní, pokud:






  i) | fyzická osoba zemřela a nezanechala po sobě majetek, nebo po sobě zanechala majetek, který podle zvláštních ustanovení nepodléhá exekuci, nebo po sobě zanechal předměty každodenní potřeby, jejichž hodnota nepřesahuje 6 000 PLN; |
| --- | --- | --- |

d)

splňují podmínky pro odepsání pohledávek rozpočtu stanovené v článcích 56 a 57 zákona o veřejných financích; jinými slovy, odepsání se uplatní, pokud:

i)

fyzická osoba zemřela a nezanechala po sobě majetek, nebo po sobě zanechala majetek, který podle zvláštních ustanovení nepodléhá exekuci, nebo po sobě zanechal předměty každodenní potřeby, jejichž hodnota nepřesahuje 6 000 PLN;

| ii) | právnická osoba byla vymazána z příslušného rejstříku právnických osob, přičemž neměla žádný majetek, na základě kterého by dlužná dávka mohla být vymáhána, a odpovědnost za pohledávky rozpočtu nebyly právně převedeny na třetí stranu; |
| --- | --- |

ii)

právnická osoba byla vymazána z příslušného rejstříku právnických osob, přičemž neměla žádný majetek, na základě kterého by dlužná dávka mohla být vymáhána, a odpovědnost za pohledávky rozpočtu nebyly právně převedeny na třetí stranu;

| iii) | dá se důvodně předpokládat, že exekuční řízení nevynese částku, která by byla vyšší než náklady na zpětné navrácení a vymáhání dlužné dávky, nebo exekuční řízení nebylo úspěšná; |
| --- | --- |

iii)

dá se důvodně předpokládat, že exekuční řízení nevynese částku, která by byla vyšší než náklady na zpětné navrácení a vymáhání dlužné dávky, nebo exekuční řízení nebylo úspěšná;

| iv) | organizační jednotka bez právní subjektivity byla zrušena; |
| --- | --- |

iv)

organizační jednotka bez právní subjektivity byla zrušena;

| v) | je to životně důležitým zájmem dlužníka nebo ve veřejném zájmu; |
| --- | --- |

v)

je to životně důležitým zájmem dlužníka nebo ve veřejném zájmu;

| vi) | je to odůvodněno ze sociálních nebo ekonomických důvodů, zejména schopností dlužníka splácet a legitimním zájmem státní pokladny. |
| --- | --- |

vi)

je to odůvodněno ze sociálních nebo ekonomických důvodů, zejména schopností dlužníka splácet a legitimním zájmem státní pokladny.

| (16) | Podle usnesení vlády může být podpora udělena s účinkem ode dne, kdy Komise vydá kladné rozhodnutí o slučitelnosti režimu podpory s vnitřním trhem, a to do 31. října 2017. |
| --- | --- |

(16)

Podle usnesení vlády může být podpora udělena s účinkem ode dne, kdy Komise vydá kladné rozhodnutí o slučitelnosti režimu podpory s vnitřním trhem, a to do 31. října 2017.

4.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 108 ODST. 2 SFEU

DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 108 ODST. 2 SFEU

| (17) | Podle posouzení, které Komise provedla v rámci rozhodnutí o zahájení řízení, jsou veškeré podmínky týkající se existence podpory stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU splněny (28.–33. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). |
| --- | --- |

(17)

Podle posouzení, které Komise provedla v rámci rozhodnutí o zahájení řízení, jsou veškeré podmínky týkající se existence podpory stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU splněny (28.–33. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).

| (18) | Pokud jde o otázku slučitelnosti s vnitřním trhem, Komise uvedla, že podpora nepatří mezi výjimky podle čl. 107 odst. 2 písm. a), b) a c) SFEU ani podle čl. 107 odst. 3 písm. a), b) a d) SFEU (35.–36. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). |
| --- | --- |

(18)

Pokud jde o otázku slučitelnosti s vnitřním trhem, Komise uvedla, že podpora nepatří mezi výjimky podle čl. 107 odst. 2 písm. a), b) a c) SFEU ani podle čl. 107 odst. 3 písm. a), b) a d) SFEU (35.–36. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).

| (19) | Kromě toho Komise vyjádřila pochyby ohledně toho, zda lze uplatnit čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, vzhledem k tomu, že jak se zdá, podpora neodpovídá žádné z kategorií podpory, které stanoví pravidla pro státní podporu platná pro odvětví zemědělství, tj. nařízení Komise (EU) č. 702/2014 (11), pokyny Evropské unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na období 2014 až 2020 (12) (dále jen „pokyny pro podporu v odvětví zemědělství“), pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (13) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) nebo nařízení (EU) č. 1408/2013 (37.–39. a 48.–49. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). Dále není zřejmé, že by podpora usnadňovala rozvoj v odvětví mléka ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(19)

Kromě toho Komise vyjádřila pochyby ohledně toho, zda lze uplatnit čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, vzhledem k tomu, že jak se zdá, podpora neodpovídá žádné z kategorií podpory, které stanoví pravidla pro státní podporu platná pro odvětví zemědělství, tj. nařízení Komise (EU) č. 702/2014 (11), pokyny Evropské unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na období 2014 až 2020 (12) (dále jen „pokyny pro podporu v odvětví zemědělství“), pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (13) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) nebo nařízení (EU) č. 1408/2013 (37.–39. a 48.–49. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). Dále není zřejmé, že by podpora usnadňovala rozvoj v odvětví mléka ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

11

12

13

| (20) | V rozhodnutí o zahájení řízení je rovněž uvedeno, že se zdá, že režim podpory je v rozporu s ustanoveními nařízení o jednotné společné organizaci trhů (40.–47. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). |
| --- | --- |

(20)

V rozhodnutí o zahájení řízení je rovněž uvedeno, že se zdá, že režim podpory je v rozporu s ustanoveními nařízení o jednotné společné organizaci trhů (40.–47. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).

5.   PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ POLSKÝMI ORGÁNY

PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ POLSKÝMI ORGÁNY

| (21) | Polsko nepředložilo žádné připomínky, které by pochybnosti vyjádřené při zahájení formálního šetření vyvrátily. V dopisech ze dne 12. října 2016 a ze dne 20. ledna 2017 však Polsko objasnilo, že podpora nebyla a nebude v Polsku realizována, pokud Komise nevydá kladné rozhodnutí (viz 16. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(21)

Polsko nepředložilo žádné připomínky, které by pochybnosti vyjádřené při zahájení formálního šetření vyvrátily. V dopisech ze dne 12. října 2016 a ze dne 20. ledna 2017 však Polsko objasnilo, že podpora nebyla a nebude v Polsku realizována, pokud Komise nevydá kladné rozhodnutí (viz 16. bod odůvodnění).

6.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (22) | Komise od zúčastněných stran neobdržela žádné připomínky. |
| --- | --- |

(22)

Komise od zúčastněných stran neobdržela žádné připomínky.

7.   POSOUZENÍ EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

POSOUZENÍ EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (23) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ |
| --- | --- |

(23)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“

| (24) | Klasifikace určitého opatření jako státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU proto předpokládá splnění všech následujících podmínek: i) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků; ii) musí svého příjemce zvýhodňovat; iii) tato výhoda musí být selektivní; a iv) opatření musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(24)

Klasifikace určitého opatření jako státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU proto předpokládá splnění všech následujících podmínek: i) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků; ii) musí svého příjemce zvýhodňovat; iii) tato výhoda musí být selektivní; a iv) opatření musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

Podpora poskytovaná státem nebo ze státních prostředků

Podpora poskytovaná státem nebo ze státních prostředků

| (25) | Režim podpory stanoví možnost odepsání dlužné dávky. Vychází z vnitrostátních právních předpisů, a lze ji proto přičíst státu. Je rovněž financována ze státního v rozpočtu v tom smyslu, že dávku Polsko již zaplatilo do EZZF a nyní se polský stát odepsáním dlužné dávky zříká příjmů, které by mohly být použity pro jiné účely. Vzdání se příjmů, které by jinak bylo nutno odvést státu, představuje převod státních prostředků (14). |
| --- | --- |

(25)

Režim podpory stanoví možnost odepsání dlužné dávky. Vychází z vnitrostátních právních předpisů, a lze ji proto přičíst státu. Je rovněž financována ze státního v rozpočtu v tom smyslu, že dávku Polsko již zaplatilo do EZZF a nyní se polský stát odepsáním dlužné dávky zříká příjmů, které by mohly být použity pro jiné účely. Vzdání se příjmů, které by jinak bylo nutno odvést státu, představuje převod státních prostředků (14).

14

Selektivní výhoda/podniky

Selektivní výhoda/podniky

| (26) | Potenciálními příjemci režimu podpory jsou některé zemědělské podniky v Polsku produkující mléko (15. bod odůvodnění) (15). |
| --- | --- |

(26)

Potenciálními příjemci režimu podpory jsou některé zemědělské podniky v Polsku produkující mléko (15. bod odůvodnění) (15).

15

| (27) | Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nemohl získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (16). Aby opatření představovalo podporu, musí pro příjemce představovat zvýhodnění, které jej zbavuje nákladů, jež by obvykle hradil ze svého rozpočtu. |
| --- | --- |

(27)

Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nemohl získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (16). Aby opatření představovalo podporu, musí pro příjemce představovat zvýhodnění, které jej zbavuje nákladů, jež by obvykle hradil ze svého rozpočtu.

16

| (28) | Nedávná judikatura, konkrétně rozsudek Tribunálu ve věci T-538/11 Belgické království v. Evropská komise, znovu zdůraznila, že „pojem‚náklady, jež obvykle zatěžují rozpočet podniku‘, však zahrnuje zejména dodatečné náklady, které musí podniky nést z důvodu povinností, které jsou zákonného, regulačního nebo smluvního původu, které se vztahují na hospodářskou činnost“ (17). |
| --- | --- |

(28)

Nedávná judikatura, konkrétně rozsudek Tribunálu ve věci T-538/11 Belgické království v. Evropská komise, znovu zdůraznila, že „pojem‚náklady, jež obvykle zatěžují rozpočet podniku‘, však zahrnuje zejména dodatečné náklady, které musí podniky nést z důvodu povinností, které jsou zákonného, regulačního nebo smluvního původu, které se vztahují na hospodářskou činnost“ (17).

pojem

náklady, jež obvykle zatěžují rozpočet podniku

však zahrnuje zejména dodatečné náklady, které musí podniky nést z důvodu povinností, které jsou zákonného, regulačního nebo smluvního původu, které se vztahují na hospodářskou činnost

17

| (29) | Náklady, jako jsou v tomto případě dávky z mléka, jsou výdaje, které producent mléka musí hradit ze svého rozpočtu v rámci své běžné hospodářské činnosti. Povinnost platit dávky z mléka vyplývá z nařízení o jednotné společné organizaci trhů a vnitrostátních pravidel o organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (viz 8.–10. bod odůvodnění). Pokud jsou některé podniky úplně nebo částečně od placení těchto dávek osvobozeny, jsou ve výhodě. |
| --- | --- |

(29)

Náklady, jako jsou v tomto případě dávky z mléka, jsou výdaje, které producent mléka musí hradit ze svého rozpočtu v rámci své běžné hospodářské činnosti. Povinnost platit dávky z mléka vyplývá z nařízení o jednotné společné organizaci trhů a vnitrostátních pravidel o organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (viz 8.–10. bod odůvodnění). Pokud jsou některé podniky úplně nebo částečně od placení těchto dávek osvobozeny, jsou ve výhodě.

| (30) | Komise proto zastává názor, že režim podpory přiznává producentům mléka selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(30)

Komise proto zastává názor, že režim podpory přiznává producentům mléka selektivní výhodu.

Narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod

Narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod

| (31) | Podle judikatury Soudního dvora vede posílení konkurenčního postavení podniku díky poskytnutí státní podpory za normálních okolností k narušení hospodářské soutěže s konkurenčními podniky, které tuto podporu nedostávají (18). Podpora podniku, který svou činnost provozuje na otevřeném trhu v rámci Unie, by mohla narušit obchod mezi členskými státy (19). Obchod se zemědělskými produkty, včetně mléka (20), dosahuje v Unii značného objemu a Polsko patří mezi největší producenty mléka v Unii (21). |
| --- | --- |

(31)

Podle judikatury Soudního dvora vede posílení konkurenčního postavení podniku díky poskytnutí státní podpory za normálních okolností k narušení hospodářské soutěže s konkurenčními podniky, které tuto podporu nedostávají (18). Podpora podniku, který svou činnost provozuje na otevřeném trhu v rámci Unie, by mohla narušit obchod mezi členskými státy (19). Obchod se zemědělskými produkty, včetně mléka (20), dosahuje v Unii značného objemu a Polsko patří mezi největší producenty mléka v Unii (21).

18

19

20

21

| (32) | Režim podpory posuzovaný v tomto rozhodnutí slouží k podpoře činností v zemědělském odvětví, zejména činnosti mlékáren. Jak již bylo popsáno, s produkty mlékáren se v Unii obchoduje. Komise je proto toho názoru, že předmětný režim ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(32)

Režim podpory posuzovaný v tomto rozhodnutí slouží k podpoře činností v zemědělském odvětví, zejména činnosti mlékáren. Jak již bylo popsáno, s produkty mlékáren se v Unii obchoduje. Komise je proto toho názoru, že předmětný režim ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| (33) | Vzhledem k rozsáhlému obchodu se zemědělskými produkty lze tudíž vycházet z toho, že předmětný režim narušuje hospodářskou soutěž nebo jejím narušením hrozí a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(33)

Vzhledem k rozsáhlému obchodu se zemědělskými produkty lze tudíž vycházet z toho, že předmětný režim narušuje hospodářskou soutěž nebo jejím narušením hrozí a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

Závěry ohledně státní podpory

Závěry ohledně státní podpory

| (34) | Lze tudíž konstatovat, že tento režim podpory splňuje podmínky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(34)

Lze tudíž konstatovat, že tento režim podpory splňuje podmínky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.   POSOUZENÍ ZÁKONNOSTI STÁTNÍ PODPORY

POSOUZENÍ ZÁKONNOSTI STÁTNÍ PODPORY

| (35) | Podle čl. 108 odst. 3 SFEU mají členské státy povinnost informovat Komisi o každém plánu poskytnout podporu a tuto podporu neposkytnou, dokud ji Komise neschválí jako slučitelnou (povinnost neprovádět žádné kroky). |
| --- | --- |

(35)

Podle čl. 108 odst. 3 SFEU mají členské státy povinnost informovat Komisi o každém plánu poskytnout podporu a tuto podporu neposkytnou, dokud ji Komise neschválí jako slučitelnou (povinnost neprovádět žádné kroky).

| (36) | Režim podpory byl Komisi oznámen dne 23. května 2016 a dosud nebyl proveden. Polsko tedy splnilo povinnost vyplývající z čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(36)

Režim podpory byl Komisi oznámen dne 23. května 2016 a dosud nebyl proveden. Polsko tedy splnilo povinnost vyplývající z čl. 108 odst. 3 SFEU.

9.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI

POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI

| (37) | Jelikož tento systém podpory představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jeho slučitelnost musí být posouzena v kontextu příslušných pravidel pro státní podporu pro odvětví zemědělství. Podle ustálené judikatury Soudního dvora musí členský stát doložit, že je opatření slučitelné s vnitřním trhem (22). Komise poukazuje na to, že polské orgány nepřeložily žádné informace o tom, proč by na základě některého z nástrojů Komise v oblasti státních podpor, zejména některého z níže uvedených, měl být režim podpory považován za slučitelný s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(37)

Jelikož tento systém podpory představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jeho slučitelnost musí být posouzena v kontextu příslušných pravidel pro státní podporu pro odvětví zemědělství. Podle ustálené judikatury Soudního dvora musí členský stát doložit, že je opatření slučitelné s vnitřním trhem (22). Komise poukazuje na to, že polské orgány nepřeložily žádné informace o tom, proč by na základě některého z nástrojů Komise v oblasti státních podpor, zejména některého z níže uvedených, měl být režim podpory považován za slučitelný s vnitřním trhem.

22

| (38) | Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, posuzovaný režim podpory neodpovídá žádné z kategorií uvedených v pokynech pro podporu v odvětví zemědělství ani v nařízení (EU) č. 702/2014. Komise poznamenává, že jelikož neobdržela žádné relevantní připomínky polské strany, potvrzuje své pochybnosti o použitelnosti pokynů pro podporu v odvětví zemědělství a nařízení (EU) č. 702/2014. |
| --- | --- |

(38)

Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, posuzovaný režim podpory neodpovídá žádné z kategorií uvedených v pokynech pro podporu v odvětví zemědělství ani v nařízení (EU) č. 702/2014. Komise poznamenává, že jelikož neobdržela žádné relevantní připomínky polské strany, potvrzuje své pochybnosti o použitelnosti pokynů pro podporu v odvětví zemědělství a nařízení (EU) č. 702/2014.

| (39) | Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, podpora v rámci posuzovaného režimu dále nesplňuje kritéria podpory pro podniky v obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise poznamenává, že jelikož neobdržela žádné relevantní připomínky polské strany, potvrzuje své pochybnosti o použitelnosti pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(39)

Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, podpora v rámci posuzovaného režimu dále nesplňuje kritéria podpory pro podniky v obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise poznamenává, že jelikož neobdržela žádné relevantní připomínky polské strany, potvrzuje své pochybnosti o použitelnosti pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.

| (40) | Komise poznamenává, že jelikož neobdržela žádné relevantní připomínky polské strany týkající se podpory de minimis, potvrzuje své pochybnosti o použitelnosti nařízení (EU) č. 1408/2013. |
| --- | --- |

(40)

Komise poznamenává, že jelikož neobdržela žádné relevantní připomínky polské strany týkající se podpory de minimis, potvrzuje své pochybnosti o použitelnosti nařízení (EU) č. 1408/2013.

de minimis

| (41) | Polsko ve svém oznámení odkazuje na bod 30 pokynů pro podporu v odvětví zemědělství. Podle bodu 30 pokynů pro podporu v odvětví zemědělství Komise posuzuje režimy podpory, na které se pokyny pro podporu v odvětví zemědělství ani žádná jiná příslušná pravidla pro státní podporu nevztahují, případ od případu přímo na základě čl. 107 odst. 3 SFEU, přičemž zohledňuje pravidla stanovená v článcích 107, 108 a 109 SFEU, SZP a případně na základě podobnosti pokyny pro podporu v odvětví zemědělství. Členské státy oznamující podporu, na niž se pokyny pro podporu v odvětví zemědělství nevztahují, musí prokázat, že dotčená státní podpora splňuje společné zásady pro posuzování slučitelnosti, stanovené v části I kapitoly 3 těchto pokynů. Komise schválí taková opatření pouze tehdy, pokud pozitivní příspěvek k rozvoji odvětví zjevně převáží nad riziky narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu a ovlivnění obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(41)

Polsko ve svém oznámení odkazuje na bod 30 pokynů pro podporu v odvětví zemědělství. Podle bodu 30 pokynů pro podporu v odvětví zemědělství Komise posuzuje režimy podpory, na které se pokyny pro podporu v odvětví zemědělství ani žádná jiná příslušná pravidla pro státní podporu nevztahují, případ od případu přímo na základě čl. 107 odst. 3 SFEU, přičemž zohledňuje pravidla stanovená v článcích 107, 108 a 109 SFEU, SZP a případně na základě podobnosti pokyny pro podporu v odvětví zemědělství. Členské státy oznamující podporu, na niž se pokyny pro podporu v odvětví zemědělství nevztahují, musí prokázat, že dotčená státní podpora splňuje společné zásady pro posuzování slučitelnosti, stanovené v části I kapitoly 3 těchto pokynů. Komise schválí taková opatření pouze tehdy, pokud pozitivní příspěvek k rozvoji odvětví zjevně převáží nad riziky narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu a ovlivnění obchodu mezi členskými státy.

| (42) | Komise má ve věcech podpory, které spadají pod čl. 107 odst. 3 SFEU, velký prostor pro vlastní uvážení (23). |
| --- | --- |

(42)

Komise má ve věcech podpory, které spadají pod čl. 107 odst. 3 SFEU, velký prostor pro vlastní uvážení (23).

23

| (43) | Čl. 107 odst. 3 SFEU specifikuje čtyři typy případů, kdy lze státní podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Komise zastává názor, že výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a), b) a d) SFEU nejsou v tomto případě použitelné, vzhledem k tomu, že dotčené podpory nemají napomáhat hospodářskému rozvoji oblasti s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, ani nemají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství, ani nejsou určené na pomoc kultuře nebo zachování kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(43)

Čl. 107 odst. 3 SFEU specifikuje čtyři typy případů, kdy lze státní podporu považovat za slučitelnou se společným trhem. Komise zastává názor, že výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a), b) a d) SFEU nejsou v tomto případě použitelné, vzhledem k tomu, že dotčené podpory nemají napomáhat hospodářskému rozvoji oblasti s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, ani nemají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství, ani nejsou určené na pomoc kultuře nebo zachování kulturního dědictví.

| (44) | Podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU mohou být podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, považovány za slučitelné s vnitřním trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(44)

Podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU mohou být podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, považovány za slučitelné s vnitřním trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (45) | Aby byla podpora slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, musí sledovat cíl společného zájmu. V tomto ohledu by podpora v odvětví zemědělství měla být zejména v souladu s pravidly o společné organizaci trhů se zemědělskými produkty. Pokud je daná oblast upravena nařízením o společné organizaci trhů, nesmějí členské státy přijmout žádné opatření, které by jej mohlo porušovat nebo k němu stanovit výjimky (24). |
| --- | --- |

(45)

Aby byla podpora slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, musí sledovat cíl společného zájmu. V tomto ohledu by podpora v odvětví zemědělství měla být zejména v souladu s pravidly o společné organizaci trhů se zemědělskými produkty. Pokud je daná oblast upravena nařízením o společné organizaci trhů, nesmějí členské státy přijmout žádné opatření, které by jej mohlo porušovat nebo k němu stanovit výjimky (24).

24

| (46) | V odvětví mléka a mléčných výrobků jsou příslušná pravidla stanovena nařízením o jednotné společné organizaci trhů (ES) č. 595/2004. Nařízení (ES) č. 595/2004 stanoví prováděcí pravidla pro dávky v odvětví mléka a mléčných výrobků mimo jiné, pokud jde o placení dávek. Změna zavedená prováděcím nařízením (EU) 2015/517 umožňuje členským státům rozhodnout, že částka dlužné dávky související s dvanáctiměsíčním obdobím, které začíná dne 1. dubna 2014, se uhradí do 30. září 2017 ve třech ročních bezúročných splátkách. Nařízení o jednotné společné organizaci trhu nestanoví další výjimky, pokud jde o úhradu dávky. Polsko využilo toto povolení prostřednictvím podpory de minimis. Kromě toho tento režim podpory stanoví zrušení dávky (druhé a třetí splátky) pro zemědělce, kteří překročili disponibilní množství a tím se podle pravidel společné organizace trhů se zemědělskými produkty stali poplatníky dávky vůči polskému státu. Osvobození některých polských producentů mléka od povinnosti platit dávku by narušilo režim kvót a hospodářskou soutěž s producenty, kteří dodrželi své kvóty, a těmi, kteří podnikli kroky ke splácení svých jednotlivých splatných dávek (25). |
| --- | --- |

(46)

V odvětví mléka a mléčných výrobků jsou příslušná pravidla stanovena nařízením o jednotné společné organizaci trhů (ES) č. 595/2004. Nařízení (ES) č. 595/2004 stanoví prováděcí pravidla pro dávky v odvětví mléka a mléčných výrobků mimo jiné, pokud jde o placení dávek. Změna zavedená prováděcím nařízením (EU) 2015/517 umožňuje členským státům rozhodnout, že částka dlužné dávky související s dvanáctiměsíčním obdobím, které začíná dne 1. dubna 2014, se uhradí do 30. září 2017 ve třech ročních bezúročných splátkách. Nařízení o jednotné společné organizaci trhu nestanoví další výjimky, pokud jde o úhradu dávky. Polsko využilo toto povolení prostřednictvím podpory de minimis. Kromě toho tento režim podpory stanoví zrušení dávky (druhé a třetí splátky) pro zemědělce, kteří překročili disponibilní množství a tím se podle pravidel společné organizace trhů se zemědělskými produkty stali poplatníky dávky vůči polskému státu. Osvobození některých polských producentů mléka od povinnosti platit dávku by narušilo režim kvót a hospodářskou soutěž s producenty, kteří dodrželi své kvóty, a těmi, kteří podnikli kroky ke splácení svých jednotlivých splatných dávek (25).

de minimis

25

| (47) | Na základě toho se Komise domnívá, že odepsání dávek z mléka není v souladu s nařízením o jednotné společné organizaci trhů a s nařízením (ES) č. 595/2004 a tím s pravidly společné organizace trhů se zemědělskými produkty, pokud jde o režim kvót na mléko. |
| --- | --- |

(47)

Na základě toho se Komise domnívá, že odepsání dávek z mléka není v souladu s nařízením o jednotné společné organizaci trhů a s nařízením (ES) č. 595/2004 a tím s pravidly společné organizace trhů se zemědělskými produkty, pokud jde o režim kvót na mléko.

| (48) | Odpis dávky z mléka je spíše nástroj ke zlepšení finanční situace podniků, který však v žádném případě nepřispívá k rozvoji odvětví ani nesleduje cíl společného zájmu a který není v souladu s pravidly společné organizace trhů. |
| --- | --- |

(48)

Odpis dávky z mléka je spíše nástroj ke zlepšení finanční situace podniků, který však v žádném případě nepřispívá k rozvoji odvětví ani nesleduje cíl společného zájmu a který není v souladu s pravidly společné organizace trhů.

| (49) | Pokud je kromě toho opatření státní podpory nevyhnutelně spojeno s porušováním právních předpisů Unie, nelze uvedenou podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem (26). |
| --- | --- |

(49)

Pokud je kromě toho opatření státní podpory nevyhnutelně spojeno s porušováním právních předpisů Unie, nelze uvedenou podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem (26).

26

| (50) | Režim podpory tedy nemůže být považován za slučitelný s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(50)

Režim podpory tedy nemůže být považován za slučitelný s vnitřním trhem.

Závěr týkající se posouzení slučitelnosti s vnitřním trhem

Závěr týkající se posouzení slučitelnosti s vnitřním trhem

| (51) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise dospěla k závěru, že oznámený režim podpory představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jež je neslučitelná s vnitřním trhem, |
| --- | --- |

(51)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise dospěla k závěru, že oznámený režim podpory představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jež je neslučitelná s vnitřním trhem,

| (52) | Jelikož režim podpory nebyl proveden (21. bod odůvodnění), není třeba státní podporu vymáhat zpět, |
| --- | --- |

(52)

Jelikož režim podpory nebyl proveden (21. bod odůvodnění), není třeba státní podporu vymáhat zpět,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Režim podpory pro producenty mléka oznámený Polskou republikou dne 23. května 2016 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Tato státní podpora je neslučitelná s vnitřním trhem. Polské orgány tedy nemohou uvedenou podporu provést.

Článek 2

Polsko informuje Komisi ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí o přijetí příslušných opatření.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.

V Bruselu dne 30. června 2017.

Za Komisi

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  C(2016) 5770 final

1

(2)  
  Úř. věst. C 406, 4.11.2016, s. 86.

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1).

3

(4)  V Polsku tuto povinnost stanoví akt ze dne 20. dubna 2004 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (Sbírka zákonů Polské republiky 2004, č. 93, bod 897 ve znění pozdějších předpisů).

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 595/2004 ze dne 30. března 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1788/2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků (Úř. věst. L 94, 31.3.2004, s. 22).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/517 ze dne 26. března 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 595/2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1788/2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků (Úř. věst. L 82, 27.3.2015, s. 73).

6

(7)  Nařízení vlády ze dne 29. července 2015 o rozdělení dlužné dávky za překročení individuálních mléčných kvót za kvótový rok 2014/15 na splátky agenturou zemědělského trhu (Sbírka zákonů Polské republiky 2015, bod 1105) (Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 29 lipca 2015 r. w sprawie realizacji przez Agencję Rynku Rolnego zadania polegającego na rozkładaniu na raty opłaty należnej od producentów mleka za przekroczenie kwot indywidualnych w roku kwotowym 2014/2015, Dz. U. 2015, poz. 1105).

7

Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 29 lipca 2015 r. w sprawie realizacji przez Agencję Rynku Rolnego zadania polegającego na rozkładaniu na raty opłaty należnej od producentów mleka za przekroczenie kwot indywidualnych w roku kwotowym 2014/2015, Dz. U. 2015, poz. 1105

(8)  Nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis v odvětví zemědělství (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 9).

8

de minimis

(9)  Usnesení vlády ze dne 19. května 2016, kterým se zřizuje režim podpory pro producenty mléka (Uchwała Rady Ministrów z dnia 19 maja 2016 r. w sprawie ustanowienia programu pomocy producentom mleka).

9

Uchwała Rady Ministrów z dnia 19 maja 2016 r. w sprawie ustanowienia programu pomocy producentom mleka

(10)  Zákon o veřejných financích ze dne 27. srpna 2009 (Sbírka zákonů Polské republiky 2013, bod 885 ve znění pozdějších předpisů) (Ustawa z dnia 27 sierpnia 2009 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2013 r., poz. 885, z późn. zm).

10

Ustawa z dnia 27 sierpnia 2009 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2013 r., poz. 885, z późn. zm

(11)  Nařízení Komise č. 702/2014 ze dne 25. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie prohlašují určité kategorie podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 193, 1.7.2014, s. 1).

11

(12)  
  Úř. věst. C 204, 1.7.2014, s. 1.

12

(13)  
  Úř. věst. C 249, 31.7.2014, s. 1.

13

(14)  Viz rozsudek ve věci Francie v. Ladbroke Racing a Komise, C-83/98 P, EU:C:2000:248, body 48 až 51.

14

(15)  V rozhodnutí o zahájení řízení (31. bod odůvodnění, poznámka pod čarou 8) Komise vznesla pochybnosti, zejména pokud jde o pravděpodobnost toho, zda někteří příjemci skutečně tuto podporu využijí. Polské orgány však neposkytly žádné informace, které by Komisi umožnily tyto pochybnosti vyjasnit.

15

(16)  Viz rozsudek ve věci SFEI a další, C-39/94, EU:C:1996:285, bod 60, a Španělsko v. Komise, C-342/96, EU:C:1999:210, bod 41.

16

(17)  EU:T:2015:188, bod 76.

17

(18)  Viz rozsudek ve věci Philip Morris Holland BV v. Komise, C-730/79, EU:C:1980:209, body 11 a 12.

18

(19)  Viz zejména rozsudek ve věci Francouzská republika v. Komise, C-102/87, EU:C:1988:391, bod 19.

19

(20)  V roce 2015 činil objem obchodu s mlékem v Unii více než 4,5 miliardy EUR a s mléčnými výrobky přesáhl 28 miliard EUR. Zdroj: Eurostat.

20

(21)  V roce 2015 bylo Polsko pátým největším producentem kravského mléka v Unii, s produkcí převyšující 10 milionů tun mléka. Zdroj: Eurostat.

21

(22)  Viz rozsudek ve věci Itálie v. Komise, C-364/90, EU:C:1993:157, bod 20, Freistaat Sachsen a další v. Komise, spojené věci T-132/96 a T-143/96, EU:T:1999:326, bod 140, a Itálie v. Komise, C-372/97, EU:C:2004:234, bod 81.

22

(23)  Viz např. rozsudek ve věci SFEI a další, C-39/94, EU:C:1996:285, bod 36, a Vlaamse Gewest v. Komise, T-214/95, EU:T:1998:77, bod 86.

23

(24)  Viz např. rozsudek ve věci Francie v. Komise, C-456/00, EU:C:2002:753, body 30–33.

24

(25)  V současnosti probíhá řízení o nesplnění povinnosti proti Itálii, která nevymáhala dávky z mléka od italských producentů (věc C-433/15).

25

(26)  Viz například rozsudek ve věci Německo v. Komise, C-156/98, EU:C:2000:467, bod 78, a Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, EU:C:2008:764, body 94 až 116.

26

---