# Jurnalul Oficial L 172/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 172 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5712 iunie 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 172

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5712 iunie 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 620/2014 al Comisiei din 4 iunie 2014 de stabilire a standardelor tehnice de punere în aplicare cu privire la schimbul de informații dintre autoritățile competente din statul membru de origine și din statul membru gazdă, în conformitate cu Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (
  1
  ) | 1 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 621/2014 al Comisiei din 11 iunie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 26 |
| | | DECIZII |
| | | 2014/346/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 26 mai 2014 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a 103-a sesiuni a Conferinței Internaționale a Muncii cu privire la modificările codului Convenției privind munca în domeniul maritim | 28 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 620/2014 al Comisiei din 4 iunie 2014 de stabilire a standardelor tehnice de punere în aplicare cu privire la schimbul de informații dintre autoritățile competente din statul membru de origine și din statul membru gazdă, în conformitate cu Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (
  1
  )

1

1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 621/2014 al Comisiei din 11 iunie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

26

DECIZII

2014/346/UE

*

Decizia Consiliului din 26 mai 2014 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a 103-a sesiuni a Conferinței Internaționale a Muncii cu privire la modificările codului Convenției privind munca în domeniul maritim

28

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia nr. 496/13/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 11 decembrie 2013 privind finanțarea Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa (Islanda) | 36 |
| | * | Decizia nr. 91/14/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 26 februarie 2014 privind harta ajutoarelor regionale 2014-2020 pentru Norvegia (Norvegia) | 52 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia nr. 496/13/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 11 decembrie 2013 privind finanțarea Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa (Islanda)

36

*

Decizia nr. 91/14/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 26 februarie 2014 privind harta ajutoarelor regionale 2014-2020 pentru Norvegia (Norvegia)

52

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1242/2013 al Comisiei din 25 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Cordero Segureño (IGP)] ( JO L 323, 4.12.2013 ) | 59 |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 210/2013 al Comisiei din 11 martie 2013 privind aprobarea unităților care produc lăstari în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului și al Consiliului ( JO L 68, 12.3.2013 ) | 60 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1242/2013 al Comisiei din 25 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Cordero Segureño (IGP)] ( JO L 323, 4.12.2013 )

( JO L 323, 4.12.2013 )

59

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 210/2013 al Comisiei din 11 martie 2013 privind aprobarea unităților care produc lăstari în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului și al Consiliului ( JO L 68, 12.3.2013 )

( JO L 68, 12.3.2013 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 12.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 172/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 620/2014 AL COMISIEI

din 4 iunie 2014

de stabilire a standardelor tehnice de punere în aplicare cu privire la schimbul de informații dintre autoritățile competente din statul membru de origine și din statul membru gazdă, în conformitate cu Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (1), în special articolul 50 alineatul (7),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura o cooperare eficientă și în timp util între autoritățile competente din statul membru de origine și din statul membru gazdă, schimbul de informații ar trebui să funcționeze în ambele sensuri, în limita competențelor de supraveghere respective ale autorităților în cauză. Prin urmare, ar trebui stabilite forme, modele și proceduri operaționale standard, inclusiv termene, pentru schimbul de informații în condiții normale de activitate și în situațiile de criză de lichiditate. De asemenea, ar trebui stabilite frecvențe armonizate și date-limită de transmitere armonizate pentru informațiile care urmează să fie schimbate în mod regulat, care să prevadă un schimb de informații bianual sau anual. Totuși, pentru a se asigura faptul că informațiile care fac obiectul schimbului de informații sunt cele mai recente, autoritățile competente ar trebui să facă schimb de informații cât mai curând posibil, fără a mai aștepta expirarea datelor-limită de transmitere. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura o cooperare eficientă și în timp util între autoritățile competente din statul membru de origine și din statul membru gazdă, schimbul de informații ar trebui să funcționeze în ambele sensuri, în limita competențelor de supraveghere respective ale autorităților în cauză. Prin urmare, ar trebui stabilite forme, modele și proceduri operaționale standard, inclusiv termene, pentru schimbul de informații în condiții normale de activitate și în situațiile de criză de lichiditate. De asemenea, ar trebui stabilite frecvențe armonizate și date-limită de transmitere armonizate pentru informațiile care urmează să fie schimbate în mod regulat, care să prevadă un schimb de informații bianual sau anual. Totuși, pentru a se asigura faptul că informațiile care fac obiectul schimbului de informații sunt cele mai recente, autoritățile competente ar trebui să facă schimb de informații cât mai curând posibil, fără a mai aștepta expirarea datelor-limită de transmitere.

| (2) | Fără a aduce atingere procedurilor privind schimbul standard de informații stabilite în prezentul regulament, autoritățile competente din statul membru de origine sau din statul membru gazdă ar trebui să se informeze reciproc și fără întârzieri nejustificate cu privire la orice situație care ar putea afecta stabilitatea financiară sau funcționarea unei sucursale și să furnizeze toate informațiile esențiale și relevante privind situația respectivă. |
| --- | --- |

(2)

Fără a aduce atingere procedurilor privind schimbul standard de informații stabilite în prezentul regulament, autoritățile competente din statul membru de origine sau din statul membru gazdă ar trebui să se informeze reciproc și fără întârzieri nejustificate cu privire la orice situație care ar putea afecta stabilitatea financiară sau funcționarea unei sucursale și să furnizeze toate informațiile esențiale și relevante privind situația respectivă.

| (3) | Având în vedere diferențele în ceea ce privește dimensiunea, complexitatea și importanța sucursalelor care își desfășoară activitatea în statele membre gazdă, este important să se aplice principiul proporționalității în privința schimbului de informații. În acest scop, necesitatea ca autoritățile competente din statele membre gazdă să primească o gamă mai largă de informații în cazul în care aceste autorități sunt responsabile pentru sucursalele identificate ca fiind semnificative, în conformitate cu articolul 51 din Directiva 2013/36/UE, ar trebui să se reflecte în formele, modelele și frecvențele utilizate pentru a face schimb cu aceste informații. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere diferențele în ceea ce privește dimensiunea, complexitatea și importanța sucursalelor care își desfășoară activitatea în statele membre gazdă, este important să se aplice principiul proporționalității în privința schimbului de informații. În acest scop, necesitatea ca autoritățile competente din statele membre gazdă să primească o gamă mai largă de informații în cazul în care aceste autorități sunt responsabile pentru sucursalele identificate ca fiind semnificative, în conformitate cu articolul 51 din Directiva 2013/36/UE, ar trebui să se reflecte în formele, modelele și frecvențele utilizate pentru a face schimb cu aceste informații.

| (4) | Pentru a garanta transmiterea eficientă a informațiilor către persoanele relevante, precum și confidențialitatea informațiilor, autoritățile competente ar trebui să stabilească, să își transmită și să actualizeze periodic lista persoanelor de contact. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a garanta transmiterea eficientă a informațiilor către persoanele relevante, precum și confidențialitatea informațiilor, autoritățile competente ar trebui să stabilească, să își transmită și să actualizeze periodic lista persoanelor de contact.

| (5) | Schimbul de informații dintre autoritățile competente din statul membru de origine și din statul membru gazdă nu se limitează la tipurile de informații menționate la articolul 50 din Directiva 2013/36/UE și, așadar, la tipurile de informații menționate în prezentul regulament. În special, Directiva 2013/36/UE stabilește dispoziții separate pentru schimbul de informații privind verificarea la fața locului a sucursalelor, notificările privind exercitarea dreptului de stabilire și libertatea de a presta servicii și pentru măsurile, inclusiv măsurile preventive, luate de autoritățile competente în ceea ce privește sucursalele și întreprinderile-mamă ale acestora. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să stabilească cerințe privind schimbul de informații în aceste domenii. |
| --- | --- |

(5)

Schimbul de informații dintre autoritățile competente din statul membru de origine și din statul membru gazdă nu se limitează la tipurile de informații menționate la articolul 50 din Directiva 2013/36/UE și, așadar, la tipurile de informații menționate în prezentul regulament. În special, Directiva 2013/36/UE stabilește dispoziții separate pentru schimbul de informații privind verificarea la fața locului a sucursalelor, notificările privind exercitarea dreptului de stabilire și libertatea de a presta servicii și pentru măsurile, inclusiv măsurile preventive, luate de autoritățile competente în ceea ce privește sucursalele și întreprinderile-mamă ale acestora. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să stabilească cerințe privind schimbul de informații în aceste domenii.

| (6) | Formele, modelele și procedurile standard ar trebui să se refere, de asemenea, la schimburile de informații privind desfășurarea de activități într-un stat membru gazdă prin prestarea de servicii transfrontaliere. |
| --- | --- |

(6)

Formele, modelele și procedurile standard ar trebui să se refere, de asemenea, la schimburile de informații privind desfășurarea de activități într-un stat membru gazdă prin prestarea de servicii transfrontaliere.

| (7) | Având în vedere natura serviciilor transfrontaliere, autoritățile competente din statele membre gazdă nu au informații complete privind operațiunile efectuate în jurisdicțiile lor. Este esențial să se instituie proceduri pentru schimbul de informații în scopul de a asigura stabilitatea financiară și a monitoriza condițiile de acordare a autorizărilor, în special a verifica dacă instituția prestează servicii în conformitate cu notificările transmise. În ciuda importanței acestor informații, având în vedere povara potențială reprezentată de colectarea și diseminarea lor către toate autoritățile competente din statele membre gazdă, informațiile ar trebui furnizate în urma unei cereri din partea autorităților competente din statele membre gazdă, mai degrabă decât să facă obiectul unui schimb regulat. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere natura serviciilor transfrontaliere, autoritățile competente din statele membre gazdă nu au informații complete privind operațiunile efectuate în jurisdicțiile lor. Este esențial să se instituie proceduri pentru schimbul de informații în scopul de a asigura stabilitatea financiară și a monitoriza condițiile de acordare a autorizărilor, în special a verifica dacă instituția prestează servicii în conformitate cu notificările transmise. În ciuda importanței acestor informații, având în vedere povara potențială reprezentată de colectarea și diseminarea lor către toate autoritățile competente din statele membre gazdă, informațiile ar trebui furnizate în urma unei cereri din partea autorităților competente din statele membre gazdă, mai degrabă decât să facă obiectul unui schimb regulat.

| (8) | Având în vedere că tipul de informații care trebuie să facă obiectul schimbului dintre autoritățile competente este detaliat în Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei (2), prezentul regulament ar trebui considerat drept o consecință necesară a Regulamentului delegat (UE) nr. 524/2014. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere că tipul de informații care trebuie să facă obiectul schimbului dintre autoritățile competente este detaliat în Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei (2), prezentul regulament ar trebui considerat drept o consecință necesară a Regulamentului delegat (UE) nr. 524/2014.

| (9) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare prezentate Comisiei de către Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană — ABE). |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare prezentate Comisiei de către Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană — ABE).

| (10) | ABE a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

(10)

ABE a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește forme, modele și proceduri standard pentru cerințele privind schimbul de informații, care ar putea facilita monitorizarea instituțiilor care funcționează printr-o sucursală sau care își exercită libertatea de a presta servicii în unul sau mai multe state membre, altele decât cele în care își au sediul social.

Prezentul regulament se aplică în ceea ce privește informațiile prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014.

Articolul 2

Data-limită de transmitere și frecvența schimburilor de informații privind instituțiile care funcționează printr-o sucursală

(1)   Informațiile cu privire la orice situație de nerespectare a cerințelor legislative sau de reglementare, la aplicarea unor măsuri de supraveghere sau a altor măsuri administrative sau la impunerea unor sancțiuni administrative ori penale sunt furnizate fără întârzieri nejustificate și în termen de cel mult 14 zile calendaristice de la stabilirea de către autoritățile competente a situației de nerespectare, de la aplicarea măsurii de supraveghere sau a altor măsuri administrative sau de la impunerea unor sancțiuni administrative ori penale.

(2)   În cazul în care o sucursală este considerată semnificativă în conformitate cu articolul 51 din Directiva 2013/36/UE, informațiile cantitative privind lichiditatea și informațiile privind constatările rezultate din supravegherea lichidității sunt furnizate bianual de către autoritățile competente din statul membru de origine autorităților competente din statul membru gazdă care supraveghează sucursala semnificativă, până cel târziu la următoarele date-limită de transmitere:

| (a) | data de 28 februarie a fiecărui an, pe baza situației din data de 31 decembrie a anului precedent; |
| --- | --- |

(a)

data de 28 februarie a fiecărui an, pe baza situației din data de 31 decembrie a anului precedent;

| (b) | data de 31 august a fiecărui an, pe baza situației din data de 30 iunie a anului precedent. |
| --- | --- |

(b)

data de 31 august a fiecărui an, pe baza situației din data de 30 iunie a anului precedent.

(3)   Alte informații decât cele menționate la alineatele (1) și (2) sunt furnizate anual până cel târziu la data de 30 aprilie a fiecărui an, pe baza situației din data de 31 decembrie a anului precedent, cu excepția informațiilor privind administrarea și structura de proprietate a unei instituții, care se transmit pe baza celor mai recente informații disponibile.

Articolul 3

Proceduri operaționale pentru transmiterea de informații între autoritățile competente

(1)   Autoritățile competente din statul membru de origine mențin și pun la dispoziția autorităților competente dintr-un stat membru gazdă, pentru fiecare instituție, o listă la zi care cuprinde contactele relevante, inclusiv contactele de urgență, pentru schimbul de informații dintre autoritățile competente din statul membru de origine și din statele membre gazdă.

Autoritățile competente din statele membre gazdă informează autoritățile competente din statul membru de origine cu privire la contactele lor și la orice modificări ale acestora, fără întârzieri nejustificate. Autoritățile competente ale statului membru de origine și ale statelor membre gazdă revizuiesc anual lista de contacte.

(2)   Schimbul de informații se efectuează în scris sau în formă electronică și se adresează persoanelor de contact relevante identificate în lista de contacte menționată la alineatul (1), cu excepția cazului în care o autoritate competentă specifică altfel atunci când formulează o cerere de informații.

(3)   În cazul în care informațiile sunt transmise în formă electronică, sunt utilizate canale securizate de comunicare, cu excepția cazului în care autoritățile competente consideră că este adecvat să se utilizeze canale nesecurizate de comunicare.

(4)   Informațiile următoare pot fi furnizate oral înainte de a fi confirmate în scris sau în formă electronică:

| (a) | informații privind nerespectarea cerințelor legislative sau de reglementare; |
| --- | --- |

(a)

informații privind nerespectarea cerințelor legislative sau de reglementare;

| (b) | informații privind aplicarea unor măsuri de supraveghere sau a altor măsuri administrative; |
| --- | --- |

(b)

informații privind aplicarea unor măsuri de supraveghere sau a altor măsuri administrative;

| (c) | informații privind impunerea unor sancțiuni administrative sau penale; |
| --- | --- |

(c)

informații privind impunerea unor sancțiuni administrative sau penale;

| (d) | informații privind o situație de criză de lichiditate. |
| --- | --- |

(d)

informații privind o situație de criză de lichiditate.

(5)   Autoritățile competente confirmă primirea informațiilor. Atunci când informațiile au fost furnizate în formă electronică printr-un canal securizat de comunicare, confirmarea se face folosind același canal. Confirmarea nu este obligatorie pentru informațiile care au fost furnizate oral sau prin folosirea unui canal securizat de comunicare care permite expeditorului să primească o confirmare că destinatarul a primit informațiile.

(6)   În cazul în care a fost instituit un colegiu de supraveghetori în conformitate cu articolul 51 alineatul (3) din Directiva 2013/36/UE și în care toate sucursalele instituției sunt considerate semnificative, alineatele (1)-(5) din prezentul articol nu se aplică. În astfel de cazuri, schimbul de informații se realizează cu ajutorul procedurii prevăzute în acordurile scrise menționate la articolul 51 alineatul (3) din Directiva 2013/36/UE.

Articolul 4

Forme și modele care trebuie utilizate pentru schimburile de informații privind instituțiile care funcționează printr-o sucursală

(1)   Informațiile cantitative menționate la articolul 2 alineatul (2) se transmit folosind modelul prevăzut în partea 1 din anexa I și sunt furnizate în forma precizată în modelul respectiv.

(2)   Informațiile cantitative privind lichiditatea și solvabilitatea unei instituții, altele decât informațiile menționate la alineatul (1), se transmit folosind modelul prevăzut în partea 2 din anexa I și sunt furnizate în forma precizată în modelul respectiv.

(3)   Informațiile cantitative privind volumele serviciilor prestate prin exercitarea libertății de a presta servicii se transmit folosind modelul prevăzut în partea 3 din anexa I și sunt furnizate în forma considerată adecvată de autoritatea competentă care furnizează informațiile.

(4)   Informațiile cantitative privind cotele de piață ale unei sucursale stabilite într-un stat membru gazdă se transmit folosind modelul prevăzut în partea 4 din anexa I și sunt furnizate în forma considerată adecvată de autoritatea competentă care furnizează informațiile.

(5)   Informațiile necantitative, altele decât informațiile menționate la alineatele (6), (7) și (8) se transmit folosind modelele respective și sunt furnizate în forma considerată adecvată de către autoritatea competentă care furnizează informațiile, după cum urmează:

| (a) | modelul prevăzut în partea 2 din anexa I este utilizat pentru informațiile privind lichiditatea și solvabilitatea unei instituții; |
| --- | --- |

(a)

modelul prevăzut în partea 2 din anexa I este utilizat pentru informațiile privind lichiditatea și solvabilitatea unei instituții;

| (b) | modelul prevăzut în partea 3 din anexa I este utilizat pentru informațiile privind prestarea transfrontalieră de servicii; |
| --- | --- |

(b)

modelul prevăzut în partea 3 din anexa I este utilizat pentru informațiile privind prestarea transfrontalieră de servicii;

| (c) | modelul prevăzut în partea 4 din anexa I este utilizat pentru informațiile privind o sucursală stabilită într-un stat membru gazdă; |
| --- | --- |

(c)

modelul prevăzut în partea 4 din anexa I este utilizat pentru informațiile privind o sucursală stabilită într-un stat membru gazdă;

| (d) | modelul prevăzut în partea 5 din anexa I este utilizat pentru informațiile privind schemele de garantare a depozitelor. |
| --- | --- |

(d)

modelul prevăzut în partea 5 din anexa I este utilizat pentru informațiile privind schemele de garantare a depozitelor.

(6)   Informațiile necantitative menționate în partea 6 din anexa I privind administrarea și structura de proprietate a unei instituții, politicile acesteia în materie de lichiditate și finanțare, planurile pentru situații neprevăzute legate de lichiditate și finanțare și pregătirile pentru situațiile de urgență se transmit în forma considerată adecvată de către autoritatea competentă care furnizează informațiile. Informațiile se transmit sub forma unui apendice la celelalte informații schimbate folosind modelele prevăzute în părțile 1-5 din anexa I.

(7)   Informațiile cu privire la orice situație de nerespectare a cerințelor legislative sau de reglementare, la aplicarea unor măsuri de supraveghere sau a altor măsuri administrative sau la impunerea unor sancțiuni administrative ori penale, astfel cum sunt menționate la articolul 2 alineatul (1), sunt furnizate în forma considerată adecvată de către autoritatea competentă care furnizează informațiile.

(8)   Informațiile cu privire la identificarea unei instituții ca fiind o instituție globală de importanță sistemică sau o altă instituție de importanță sistemică în sensul articolului 131 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE se transmit în forma considerată adecvată de către autoritatea competentă care furnizează informațiile.

Articolul 5

Cereri ad hoc de informații ale autorităților competente

(1)   Cererile de informații care nu fac obiectul obligației de a face schimb de informații în temeiul Regulamentului delegat (UE) nr. 524/2014 se transmit în formă scrisă sau electronică persoanelor de contact relevante identificate în lista de contacte menționată la articolul 3 alineatul (1) din prezentul regulament.

(2)   O autoritate competentă care prezintă o cerere de tipul celei menționate la alineatul (1) explică modul în care informațiile ar putea facilita supravegherea sau monitorizarea unei instituții, examinarea condițiilor de autorizare a unei instituții sau protejarea stabilității sistemului financiar. Autoritatea competentă respectivă specifică un termen rezonabil până la care trebuie furnizat răspunsul, ținând seama de natura și urgența cererii și a informațiilor cerute.

(3)   O autoritate competentă care primește o cerere de tipul celei menționate la alineatul (1) furnizează informațiile fără întârzieri nejustificate și depune toate eforturile pentru a răspunde în termenul indicat în cerere. În cazul în care autoritatea competentă respectivă nu este în măsură să răspundă în termenul indicat în cerere, aceasta informează, fără întârzieri nejustificate, autoritatea competentă care a prezentat cererea cu privire la termenul în care va transmite informațiile.

În cazul în care informațiile solicitate nu sunt disponibile, autoritatea competentă care primește o cerere de tipul celei menționate la alineatul (1) informează autoritatea competentă care a prezentat cererea cu privire la acest lucru.

Articolul 6

Schimb de informații privind prestatorii de servicii transfrontaliere

Autoritățile competente dintr-un stat membru gazdă în care o instituție își desfășoară activitățile exercitându-și libertatea de a presta servicii care solicită autorităților competente din statul membru de origine să furnizeze informații cu privire la serviciile respective specificate în Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 prezintă cererea în scris sau în formă electronică persoanei de contact relevante identificate în lista de contacte menționată la articolul 3 alineatul (1). Autoritățile competente din statul membru de origine furnizează informațiile în termen de trei luni de la primirea cererii.

Articolul 7

Schimb de informații privind instituțiile care funcționează printr-o sucursală în situațiile de criză de lichiditate care afectează instituția sau sucursala însăși

Într-o situație de criză de lichiditate, autoritățile competente utilizează modelul prevăzut în anexa II la prezentul regulament și urmează procedurile prevăzute la articolul 3 din prezentul regulament pentru a-și transmite informațiile prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014.

Articolul 8

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 iunie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 176, 27.6.2013, p. 338.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei din 12 martie 2014 de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care specifică informațiile pe care autoritățile competente din statul membru de origine și din statul membru gazdă și le comunică reciproc (JO L 148, 20.5.2014, p. 6).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

3

---

ANEXA I

PARTEA 1

DATE SPECIFICE BIANUALE

Model pentru informațiile privind lichiditatea și constatările autorităților de supraveghere privind instituțiile individuale, care fac de două ori pe an obiectul schimburilor cu autoritățile competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

| Referință juridică: | Articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei |
| --- | --- |
| Frecvența schimbului de informații: | Bianual |
| Autoritatea competentă: | |
| Denumirea instituției: | |
| Data de referință (30/06 AAAA sau 31/12/AAAA): | |
| Data transmiterii (ZZ/LL/AAAA): | |
| Informații furnizate pe bază consolidată (da/nu) | Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție. |

Referință juridică:

Articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei

Frecvența schimbului de informații:

Bianual

Autoritatea competentă:

Denumirea instituției:

Data de referință (30/06 AAAA sau 31/12/AAAA):

Data transmiterii (ZZ/LL/AAAA):

Informații furnizate pe bază consolidată (da/nu)

Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție.

| Grup de informații | Informație | Trimitere la modelele COREP/FINREP, dacă este cazul, sau altele | Valoarea informației
  (cantitativă, astfel cum se prevede în grilă, sau calitativă, care trebuie furnizată sub formă de text liber) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lichiditate | LCR (monedă națională) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| LCR (monedă semnificativă 1, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| LCR (monedă semnificativă 2, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| LCR (monedă semnificativă 3, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| [Vă rugăm să adăugați mai multe rânduri pentru monedele semnificative, dacă este cazul] | | | |
| NSFR (monedă națională) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| NSFR (monedă semnificativă 1, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| NSFR (monedă semnificativă 2, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| NSFR (monedă semnificativă 3, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| [Vă rugăm să adăugați mai multe rânduri pentru monedele semnificative, dacă este cazul] | | | |
| Componente ale rezervei de lichidități a instituției, inclusiv | |
| Numerar | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Depozite deținute la băncile centrale | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Titluri de valoare cu o pondere de risc de 0 % | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Titluri de valoare cu o pondere de risc de 20 % | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Obligațiuni corporative nefinanciare | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Alte active cu un nivel ridicat și extrem de ridicat de lichiditate și de calitate a creditului, luând în considerare criteriile enumerate la articolul 481 alineatul (2) din CRR | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale] | |
| Total active grevate cu sarcini | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| din care: eligibile ale băncii centrale | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Total active negrevate cu sarcini | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| din care: eligibile ale băncii centrale | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Total garanții reale primite grevate cu sarcini | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| din care: eligibile ale băncii centrale | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Total garanții reale negrevate cu sarcini primite | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| din care: eligibile ale băncii centrale | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Raport credite/depozite | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială | [valoare din FINREP] | |
| Descrierea oricăror rate de lichiditate naționale care se aplică instituției ca parte a măsurilor de politică macroprudențială adoptate de către autoritățile competente sau de către autoritatea desemnată ca cerințe obligatorii, orientări, recomandări, avertismente sau altele, inclusiv definițiile acestor rate | [Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale] | |
| Descrierea oricăror deficiențe semnificative la nivelul gestionării riscului de lichiditate de către instituție care sunt cunoscute de către autoritățile competente și care pot afecta sucursalele, a oricăror alte măsuri de supraveghere conexe care au fost luate în ceea ce privește aceste deficiențe, precum și a măsurii în care instituția se conformează cu respectivele măsuri de supraveghere | | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | Vă atragem atenția asupra faptului că problemele de nerespectare a cerințelor minime de reglementare și eventualele măsuri de supraveghere adoptate de autoritățile competente în vederea soluționării acestora trebuie raportate în afara acestui model destinat schimbului periodic de informații și în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din standardul tehnic de punere în aplicare |
| Evaluarea globală a profilului de risc de lichiditate al instituției și a gestionării riscurilor de către instituție, în special în ceea ce privește sucursala (sucursalele) stabilită (stabilite) în statul membru gazdă | | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Descrierea oricăror cerințe de lichiditate specifice aplicate în conformitate cu articolul 105 din Directiva 2013/36/UE | | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Informații privind orice obstacol în calea transferului de lichidități și garanții reale înspre sau dinspre sucursalele instituției | | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |

Grup de informații

Informație

Trimitere la modelele COREP/FINREP, dacă este cazul, sau altele

Valoarea informației

(cantitativă, astfel cum se prevede în grilă, sau calitativă, care trebuie furnizată sub formă de text liber)

Observații

Lichiditate

LCR (monedă națională)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

LCR (monedă semnificativă 1, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

LCR (monedă semnificativă 2, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

LCR (monedă semnificativă 3, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

[Vă rugăm să adăugați mai multe rânduri pentru monedele semnificative, dacă este cazul]

NSFR (monedă națională)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

NSFR (monedă semnificativă 1, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

NSFR (monedă semnificativă 2, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

NSFR (monedă semnificativă 3, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

[Vă rugăm să adăugați mai multe rânduri pentru monedele semnificative, dacă este cazul]

Componente ale rezervei de lichidități a instituției, inclusiv

Numerar

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Depozite deținute la băncile centrale

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Titluri de valoare cu o pondere de risc de 0 %

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Titluri de valoare cu o pondere de risc de 20 %

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Obligațiuni corporative nefinanciare

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Alte active cu un nivel ridicat și extrem de ridicat de lichiditate și de calitate a creditului, luând în considerare criteriile enumerate la articolul 481 alineatul (2) din CRR

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale]

Total active grevate cu sarcini

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

din care: eligibile ale băncii centrale

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Total active negrevate cu sarcini

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

din care: eligibile ale băncii centrale

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Total garanții reale primite grevate cu sarcini

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

din care: eligibile ale băncii centrale

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Total garanții reale negrevate cu sarcini primite

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

din care: eligibile ale băncii centrale

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Raport credite/depozite

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială

[valoare din FINREP]

Descrierea oricăror rate de lichiditate naționale care se aplică instituției ca parte a măsurilor de politică macroprudențială adoptate de către autoritățile competente sau de către autoritatea desemnată ca cerințe obligatorii, orientări, recomandări, avertismente sau altele, inclusiv definițiile acestor rate

[Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale]

Descrierea oricăror deficiențe semnificative la nivelul gestionării riscului de lichiditate de către instituție care sunt cunoscute de către autoritățile competente și care pot afecta sucursalele, a oricăror alte măsuri de supraveghere conexe care au fost luate în ceea ce privește aceste deficiențe, precum și a măsurii în care instituția se conformează cu respectivele măsuri de supraveghere

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Vă atragem atenția asupra faptului că problemele de nerespectare a cerințelor minime de reglementare și eventualele măsuri de supraveghere adoptate de autoritățile competente în vederea soluționării acestora trebuie raportate în afara acestui model destinat schimbului periodic de informații și în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din standardul tehnic de punere în aplicare

Evaluarea globală a profilului de risc de lichiditate al instituției și a gestionării riscurilor de către instituție, în special în ceea ce privește sucursala (sucursalele) stabilită (stabilite) în statul membru gazdă

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Descrierea oricăror cerințe de lichiditate specifice aplicate în conformitate cu articolul 105 din Directiva 2013/36/UE

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Informații privind orice obstacol în calea transferului de lichidități și garanții reale înspre sau dinspre sucursalele instituției

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

PARTEA 2

DATE SPECIFICE ANUALE

Model pentru informațiile care trebuie să facă obiectul schimburilor anuale în ceea ce privește lichiditatea și solvabilitatea instituțiilor individuale

| Referință juridică: | Articolul 4 alineatul (1) și articolele 5 și 11 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei |
| --- | --- |
| Frecvența schimbului de informații: | Anual |
| Autoritatea competentă: | |
| Denumirea instituției: | |
| Data de referință (31/12/AAAA): | |
| Data depunerii (ZZ/LL/AAAA): | |
| Informații furnizate pe bază consolidată (da/nu) | Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție. |

Referință juridică:

Articolul 4 alineatul (1) și articolele 5 și 11 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei

Frecvența schimbului de informații:

Anual

Autoritatea competentă:

Denumirea instituției:

Data de referință (31/12/AAAA):

Data depunerii (ZZ/LL/AAAA):

Informații furnizate pe bază consolidată (da/nu)

Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție.

| Grup de informații | Informație | Trimitere la modelele COREP/FINREP, dacă este cazul, sau altele | Valoarea informației
  (cantitativă, astfel cum se prevede în grilă, sau calitativă, care trebuie furnizată sub formă de text liber) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lichiditate | LCR (monedă națională) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| LCR (monedă semnificativă 1, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| LCR (monedă semnificativă 2, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| LCR (monedă semnificativă 3, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| [Vă rugăm să adăugați mai multe rânduri pentru monedele semnificative, dacă este cazul] | | | |
| NSFR (monedă națională) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| NSFR (monedă semnificativă 1, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| NSFR (monedă semnificativă 2, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| NSFR (monedă semnificativă 3, vă rugăm să precizați) | [Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP] | |
| [Vă rugăm să adăugați mai multe rânduri pentru monedele semnificative, dacă este cazul] | | | |
| Componente ale rezervei de lichidități a instituției, inclusiv | |
| Numerar | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Depozite deținute la băncile centrale | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Titluri de valoare cu o pondere de risc de 0 % | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Titluri de valoare cu o pondere de risc de 20 % | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Obligațiuni corporative nefinanciare | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Alte active cu un nivel ridicat și extrem de ridicat de lichiditate și de calitate a creditului, luând în considerare criteriile enumerate la articolul 481 alineatul (2) din CRR | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale] | |
| Total active grevate cu sarcini | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| din care: eligibile ale băncii centrale | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Total active negrevate cu sarcini | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| din care: eligibile ale băncii centrale | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Total garanții reale primite grevate cu sarcini | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| din care: eligibile ale băncii centrale | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Total garanții reale negrevate cu sarcini primite | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| din care: eligibile ale băncii centrale | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor | [valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare] | |
| Raport credite/depozite | Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială | [valoare din FINREP] | |
| Descrierea oricăror rate de lichiditate de pe piața internă care se aplică instituției ca parte a măsurilor de politică macroprudențială adoptate de către autoritățile competente sau de către autoritatea desemnată ca cerințe obligatorii, orientări, recomandări, avertismente sau altele, inclusiv definițiile acestor rate | [Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă] | [valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale] | |
| Descrierea oricăror deficiențe semnificative la nivelul gestionării riscului de lichiditate de către instituție care sunt cunoscute de către autoritățile competente și care pot afecta sucursalele, a oricăror alte măsuri de supraveghere conexe care au fost luate în ceea ce privește aceste deficiențe, precum și a gradului de conformitate a instituției cu respectivele măsuri de supraveghere | | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | Vă atragem atenția asupra faptului că problemele de nerespectare a cerințelor minime de reglementare și eventualele măsuri de supraveghere adoptate de autoritățile competente în vederea soluționării acestora trebuie raportate în afara acestui model destinat schimbului periodic de informații și în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din standardul tehnic de punere în aplicare |
| Evaluarea globală a profilului de risc de lichiditate al instituției și a gestionării riscurilor, în special în ceea ce privește sucursala (sucursalele) cu sediul în statul membru gazdă | | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Descriere a eventualelor cerințe de lichiditate specifice aplicate în conformitate cu articolul 105 din Directiva 2013/36/UE | | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Informații privind orice obstacol în calea transferului de lichidități și garanții reale înspre sau dinspre sucursalele instituției | | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Solvabilitate | Informații privind respectarea de către instituție a următoarele cerințe:






  (a) | cerințele de fonduri proprii prevăzute la articolul 92 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, ținând seama de eventualele măsuri adoptate sau recunoscute în conformitate cu articolul 458 din respectivul regulament și, dacă este cazul, ținând seama de dispozițiile tranzitorii prevăzute în partea a zecea din acesta; |

Grup de informații

Informație

Trimitere la modelele COREP/FINREP, dacă este cazul, sau altele

Valoarea informației

(cantitativă, astfel cum se prevede în grilă, sau calitativă, care trebuie furnizată sub formă de text liber)

Observații

Lichiditate

LCR (monedă națională)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

LCR (monedă semnificativă 1, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

LCR (monedă semnificativă 2, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

LCR (monedă semnificativă 3, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

[Vă rugăm să adăugați mai multe rânduri pentru monedele semnificative, dacă este cazul]

NSFR (monedă națională)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

NSFR (monedă semnificativă 1, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

NSFR (monedă semnificativă 2, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

NSFR (monedă semnificativă 3, vă rugăm să precizați)

[Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă, dar pe baza calibrării aflate sub incidența specificațiilor naționale de sarcini până la înlocuirea lor cu calibrarea CRR]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale până când ratele vor fi disponibile în COREP]

[Vă rugăm să adăugați mai multe rânduri pentru monedele semnificative, dacă este cazul]

Componente ale rezervei de lichidități a instituției, inclusiv

Numerar

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Depozite deținute la băncile centrale

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Titluri de valoare cu o pondere de risc de 0 %

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Titluri de valoare cu o pondere de risc de 20 %

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Obligațiuni corporative nefinanciare

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Alte active cu un nivel ridicat și extrem de ridicat de lichiditate și de calitate a creditului, luând în considerare criteriile enumerate la articolul 481 alineatul (2) din CRR

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind cerințele de raportare prudențială pentru acoperirea necesarului de lichiditate și finanțarea stabilă

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale]

Total active grevate cu sarcini

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

din care: eligibile ale băncii centrale

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Total active negrevate cu sarcini

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

din care: eligibile ale băncii centrale

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Total garanții reale primite grevate cu sarcini

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

din care: eligibile ale băncii centrale

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Total garanții reale negrevate cu sarcini primite

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

din care: eligibile ale băncii centrale

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea legată de grevarea cu sarcini a activelor

[valoare bazată pe standardul tehnic de punere în aplicare]

Raport credite/depozite

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială

[valoare din FINREP]

Descrierea oricăror rate de lichiditate de pe piața internă care se aplică instituției ca parte a măsurilor de politică macroprudențială adoptate de către autoritățile competente sau de către autoritatea desemnată ca cerințe obligatorii, orientări, recomandări, avertismente sau altele, inclusiv definițiile acestor rate

[Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale]

Descrierea oricăror deficiențe semnificative la nivelul gestionării riscului de lichiditate de către instituție care sunt cunoscute de către autoritățile competente și care pot afecta sucursalele, a oricăror alte măsuri de supraveghere conexe care au fost luate în ceea ce privește aceste deficiențe, precum și a gradului de conformitate a instituției cu respectivele măsuri de supraveghere

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Vă atragem atenția asupra faptului că problemele de nerespectare a cerințelor minime de reglementare și eventualele măsuri de supraveghere adoptate de autoritățile competente în vederea soluționării acestora trebuie raportate în afara acestui model destinat schimbului periodic de informații și în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din standardul tehnic de punere în aplicare

Evaluarea globală a profilului de risc de lichiditate al instituției și a gestionării riscurilor, în special în ceea ce privește sucursala (sucursalele) cu sediul în statul membru gazdă

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Descriere a eventualelor cerințe de lichiditate specifice aplicate în conformitate cu articolul 105 din Directiva 2013/36/UE

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Informații privind orice obstacol în calea transferului de lichidități și garanții reale înspre sau dinspre sucursalele instituției

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Solvabilitate

Informații privind respectarea de către instituție a următoarele cerințe:

(a)

cerințele de fonduri proprii prevăzute la articolul 92 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, ținând seama de eventualele măsuri adoptate sau recunoscute în conformitate cu articolul 458 din respectivul regulament și, dacă este cazul, ținând seama de dispozițiile tranzitorii prevăzute în partea a zecea din acesta;

| (b) | eventualele cerințe suplimentare de fonduri proprii impuse în conformitate cu articolul 104 din Directiva 2013/36/UE; |
| --- | --- |

(b)

eventualele cerințe suplimentare de fonduri proprii impuse în conformitate cu articolul 104 din Directiva 2013/36/UE;

| (c) | cerințele privind rezervele de capital prevăzute în titlul VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE. |
| --- | --- |

(c)

cerințele privind rezervele de capital prevăzute în titlul VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE.

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Vă atragem atenția asupra faptului că problemele de nerespectare a cerințelor minime de reglementare și eventualele măsuri de supraveghere adoptate de autoritățile competente în vederea soluționării acestora trebuie raportate în afara acestui model destinat schimbului periodic de informații și în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din standardul tehnic de punere în aplicare

Rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază a instituției, în sensul articolului 92 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială

[valoare din COREP]

Informații furnizate autorităților competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

Rata fondurilor proprii de nivel 1 a instituției, în sensul articolului 92 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială

[valoare din COREP]

Informații furnizate autorităților competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

Rata fondurilor proprii totale a instituției, în sensul articolului 92 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială

[valoare din COREP]

Informații furnizate autorităților competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

Cuantumul total al expunerii la risc al instituției, în sensul articolului 92 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială

[valoare din COREP]

Informații furnizate autorităților competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

Cerințele de fonduri proprii aplicabile în statul membru de origine în conformitate cu articolul 92 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, ținând seama de eventualele măsuri adoptate sau recunoscute în conformitate cu articolul 458 din respectivul regulament și, dacă este cazul, ținând seama de dispozițiile tranzitorii prevăzute în partea a zecea din acesta

[Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă]

[valoare ce urmează să fie furnizată pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale]

Informații furnizate autorităților competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

Nivelul amortizorului de conservare a capitalului pe care instituția este obligată să îl mențină în conformitate cu articolul 129 din Directiva 2013/36/UE

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială

[valoare din COREP]

Informații furnizate autorităților competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

Nivelul oricărui amortizor anticiclic de capital specific instituției pe care instituția este obligată să îl mențină în conformitate cu articolul 130 din Directiva 2013/36/UE

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială

[valoare din COREP]

Informații furnizate autorităților competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

Nivelul oricărui amortizor de risc sistemic pe care instituția este obligată să îl mențină în conformitate cu articolul 133 din Directiva 2013/36/UE

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială

[valoare din COREP]

Informații furnizate autorităților competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

Nivelul oricărui amortizor pentru G-SII sau O-SII pe care instituția este obligată să îl mențină în conformitate cu articolul 131 alineatele (4) și (5) din Directiva 2013/36/UE

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială

Informații furnizate autorităților competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

Nivelul oricăror cerințe de fonduri proprii suplimentare impuse în conformitate cu articolul 104 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2013/36/UE și al oricăror alte cerințe impuse în ceea ce privește solvabilitatea unei instituții, în conformitate cu respectivul articol

Pe baza cerințelor standardului tehnic de punere în aplicare privind raportarea prudențială

[valoare din COREP]

Informații furnizate autorităților competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

Efectul de levier

Informațiile făcute publice de instituție în conformitate cu articolul 451 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește indicatorul efectului de levier și gestionarea riscului efectului de levier excesiv

[link către informațiile comunicate de instituție]

PARTEA 3

DATE ANUALE — SERVICII

Model pentru informațiile care trebuie să facă obiectul schimburilor în ceea ce privește prestatorii de servicii transfrontaliere

| Referință juridică: | Articolul 16 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei |
| --- | --- |
| Frecvența schimbului de informații: | Anual, la cerere |
| Autoritatea competentă: | |
| Denumirea instituției: | |
| Data de referință (31/12/AAAA): | |
| Data depunerii (ZZ/LL/AAAA): | |
| Informații furnizate pe bază consolidată (da/nu) | Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție. |

Referință juridică:

Articolul 16 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei

Frecvența schimbului de informații:

Anual, la cerere

Autoritatea competentă:

Denumirea instituției:

Data de referință (31/12/AAAA):

Data depunerii (ZZ/LL/AAAA):

Informații furnizate pe bază consolidată (da/nu)

Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție.

| Grup de informații | Informație | Trimitere la modelele COREP/FINREP, dacă este cazul, sau alte trimiteri | Valoarea informației
  (cantitativă, astfel cum se prevede în grilă, sau calitativă, care trebuie furnizată sub formă de text liber) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Informații cu privire la prestatorii de servicii transfrontaliere | Volumul depozitelor luate de la rezidenții din statul membru gazdă | [Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă] | [valoare care trebuie furnizată în milioane, în moneda aplicabilă a instituției, pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale] | |
| Volumul creditelor furnizate rezidenților din statul membru gazdă | [Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă] | [valoare care trebuie furnizată în milioane, în moneda aplicabilă a instituției, pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale] | |
| Următoarele informații sunt legate de activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2013/36/UE pe care instituția și-a notificat dorința de a le desfășura în statul membru gazdă prin prestare de servicii | |
| Forma în care instituția își desfășoară activitățile | | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Activitățile cele mai semnificative în ceea ce privește activitățile din statul membru gazdă ale instituției | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Confirmarea sau infirmarea faptului că activitățile identificate ca activități economice principale în notificarea furnizată de instituție în temeiul articolului 39 din Directiva 2013/36/UE sunt efectuate de o instituție | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |

Grup de informații

Informație

Trimitere la modelele COREP/FINREP, dacă este cazul, sau alte trimiteri

Valoarea informației

(cantitativă, astfel cum se prevede în grilă, sau calitativă, care trebuie furnizată sub formă de text liber)

Observații

Informații cu privire la prestatorii de servicii transfrontaliere

Volumul depozitelor luate de la rezidenții din statul membru gazdă

[Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă]

[valoare care trebuie furnizată în milioane, în moneda aplicabilă a instituției, pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale]

Volumul creditelor furnizate rezidenților din statul membru gazdă

[Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă]

[valoare care trebuie furnizată în milioane, în moneda aplicabilă a instituției, pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale]

Următoarele informații sunt legate de activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2013/36/UE pe care instituția și-a notificat dorința de a le desfășura în statul membru gazdă prin prestare de servicii

Forma în care instituția își desfășoară activitățile

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Activitățile cele mai semnificative în ceea ce privește activitățile din statul membru gazdă ale instituției

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Confirmarea sau infirmarea faptului că activitățile identificate ca activități economice principale în notificarea furnizată de instituție în temeiul articolului 39 din Directiva 2013/36/UE sunt efectuate de o instituție

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

PARTEA 4

DATE SPECIFICE SUCURSALEI — DIN PARTEA ȚĂRILOR GAZDĂ

Model pentru informațiile care trebuie să facă obiectul schimburilor în ceea ce privește sucursalele stabilite în statele membre gazdă

| Referință juridică: | Articolul 15 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei |
| --- | --- |
| Frecvența schimbului de informații: | Anual |
| Autoritatea competentă: | |
| Denumirea sucursalei: | |
| Denumirea instituției: | |
| Data de referință (31/12/AAAA): | |
| Data depunerii (ZZ/LL/AAAA): | |

Referință juridică:

Articolul 15 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei

Frecvența schimbului de informații:

Anual

Autoritatea competentă:

Denumirea sucursalei:

Denumirea instituției:

Data de referință (31/12/AAAA):

Data depunerii (ZZ/LL/AAAA):

| Grup de informații | Informație | Trimitere la modelele COREP/FINREP, dacă este cazul, sau altele | Valoarea informației
  (cantitativă, astfel cum se prevede în grilă, sau calitativă, care trebuie furnizată sub formă de text liber) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Informații privind sucursalele stabilite în statele membre gazdă | Cotele de piață ale sucursalei, în credite | [Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă] | [valoare ce urmează să fie furnizată în procente pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale. Această valoare nu se furnizează dacă nu depășește 2 % din totalul creditelor din statul membru gazdă] | |
| Cotele de piață ale sucursalei, în depozite | [Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă] | [valoare ce urmează să fie furnizată în procente pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale. Această valoare nu se furnizează dacă nu depășește 2 % din totalul depozitelor din statul membru gazdă] | |
| Identificarea riscurilor sistemice generate de sucursală sau de activitățile sale în statul membru gazdă, inclusiv evaluarea impactului probabil al unei suspendări sau încetări a operațiunilor sucursalei asupra lichidității sistemice, a sistemelor de plată și a sistemelor de compensare și de decontare | | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Obstacole în calea transferului de numerar și garanții reale înspre sau dinspre sucursală | | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |

Grup de informații

Informație

Trimitere la modelele COREP/FINREP, dacă este cazul, sau altele

Valoarea informației

(cantitativă, astfel cum se prevede în grilă, sau calitativă, care trebuie furnizată sub formă de text liber)

Observații

Informații privind sucursalele stabilite în statele membre gazdă

Cotele de piață ale sucursalei, în credite

[Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă]

[valoare ce urmează să fie furnizată în procente pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale. Această valoare nu se furnizează dacă nu depășește 2 % din totalul creditelor din statul membru gazdă]

Cotele de piață ale sucursalei, în depozite

[Definiția și formula de calcul care trebuie furnizate de către autoritatea competentă]

[valoare ce urmează să fie furnizată în procente pe baza rapoartelor și specificațiilor naționale. Această valoare nu se furnizează dacă nu depășește 2 % din totalul depozitelor din statul membru gazdă]

Identificarea riscurilor sistemice generate de sucursală sau de activitățile sale în statul membru gazdă, inclusiv evaluarea impactului probabil al unei suspendări sau încetări a operațiunilor sucursalei asupra lichidității sistemice, a sistemelor de plată și a sistemelor de compensare și de decontare

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Obstacole în calea transferului de numerar și garanții reale înspre sau dinspre sucursală

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

PARTEA 5

DATE GENERICE ANUALE — SISTEME DE GARANTARE A DEPOZITELOR

Model pentru informațiile care trebuie să facă obiectul schimburilor în ceea ce privește sistemele de garantare a depozitelor

| Referință juridică: | Articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei |
| --- | --- |
| Frecvența schimbului de informații: | Anual |
| Autoritatea competentă: | |
| Denumirea instituției: | |
| Data de referință (31/12/AAAA): | |
| Data depunerii (ZZ/LL/AAAA): | |
| Informații furnizate pe bază consolidată (da/nu) | Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție. |

Referință juridică:

Articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei

Frecvența schimbului de informații:

Anual

Autoritatea competentă:

Denumirea instituției:

Data de referință (31/12/AAAA):

Data depunerii (ZZ/LL/AAAA):

Informații furnizate pe bază consolidată (da/nu)

Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție.

| Grup de informații | Informație | Valoarea informației
  (cantitativă, astfel cum se prevede în grilă, sau calitativă, care trebuie furnizată sub formă de text liber) | Observații |
| --- | --- | --- | --- |
| Sistem de garantare a depozitelor | Denumirea sistemului de garantare a depozitelor de care aparține instituția | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Acoperirea maximă a sistemului de garantare a depozitelor pentru fiecare deponent eligibil | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Sfera de acoperire, tipurile de depozite acoperite și orice excludere din sfera de acoperire, inclusiv produse și categorii de deponenți | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Mecanismele de finanțare a sistemului de garantare a depozitelor, în special dacă sistemul este finanțat ex ante sau ex post, și volumul sistemului | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |
| Datele de contact ale administratorului sistemului de garantare a depozitelor | [text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător] | |

Grup de informații

Informație

Valoarea informației

(cantitativă, astfel cum se prevede în grilă, sau calitativă, care trebuie furnizată sub formă de text liber)

Observații

Sistem de garantare a depozitelor

Denumirea sistemului de garantare a depozitelor de care aparține instituția

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Acoperirea maximă a sistemului de garantare a depozitelor pentru fiecare deponent eligibil

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Sfera de acoperire, tipurile de depozite acoperite și orice excludere din sfera de acoperire, inclusiv produse și categorii de deponenți

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Mecanismele de finanțare a sistemului de garantare a depozitelor, în special dacă sistemul este finanțat ex ante sau ex post, și volumul sistemului

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

Datele de contact ale administratorului sistemului de garantare a depozitelor

[text liber care răspunde întrebării la data raportării. În cazul în care nu există nicio modificare în comparație cu perioada precedentă de raportare, autoritățile competente pot face referire la informațiile furnizate deja sau le pot actualiza în mod corespunzător]

PARTEA 6

DATE ANUALE SUPLIMENTARE

Informații suplimentare care trebuie să facă obiectul schimburilor privind conducerea și structura de proprietate a fiecărei instituții în parte, politicile în materie de lichiditate și finanțare, planurile de urgență legate de lichiditate și finanțare și pregătirea pentru situații de urgență

| Referință juridică: | Articolul 3, articolul 4 alineatul (3) și articolul 14 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei |
| --- | --- |
| Frecvența schimbului de informații: | Anual |
| Autoritatea competentă: | |
| Denumirea instituției: | |
| Data de referință (31/12/AAAA): | |
| Data depunerii (ZZ/LL/AAAA): | |
| Informații furnizate pe bază consolidată (da/nu) | Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție. |

Referință juridică:

Articolul 3, articolul 4 alineatul (3) și articolul 14 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei

Frecvența schimbului de informații:

Anual

Autoritatea competentă:

Denumirea instituției:

Data de referință (31/12/AAAA):

Data depunerii (ZZ/LL/AAAA):

Informații furnizate pe bază consolidată (da/nu)

Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție.

Informații suplimentare care trebuie să facă obiectul schimburilor privind conducerea și structura de proprietate a instituției și pregătirea acesteia pentru situații de urgență

| 1. | Structura organizatorică actuală a instituției, inclusiv liniile sale de activitate și relațiile sale cu entitățile din cadrul grupului |
| --- | --- |

1.

Structura organizatorică actuală a instituției, inclusiv liniile sale de activitate și relațiile sale cu entitățile din cadrul grupului

| 2. | Detaliile de contact pentru cazuri de urgență ale persoanelor responsabile de gestionarea situațiilor de urgență din cadrul autorităților competente și procedurile de comunicare aplicabile în situații de urgență |
| --- | --- |

2.

Detaliile de contact pentru cazuri de urgență ale persoanelor responsabile de gestionarea situațiilor de urgență din cadrul autorităților competente și procedurile de comunicare aplicabile în situații de urgență

Informații suplimentare care trebuie să facă obiectul schimburilor cu autoritățile competente dintr-un stat membru gazdă care supraveghează o sucursală semnificativă

| 1. | Structura actuală a organului de conducere și a conducerii superioare, inclusiv alocarea responsabilităților pentru supravegherea sucursalei |
| --- | --- |

1.

Structura actuală a organului de conducere și a conducerii superioare, inclusiv alocarea responsabilităților pentru supravegherea sucursalei

| 2. | Lista actuală a acționarilor și membrilor care au dețineri calificate, pe baza informațiilor furnizate de instituția de credit în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE |
| --- | --- |

2.

Lista actuală a acționarilor și membrilor care au dețineri calificate, pe baza informațiilor furnizate de instituția de credit în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE

| 3. | Politica instituției în materie de lichiditate și de finanțare, inclusiv descrieri ale acordurilor de finanțare pentru sucursalele sale, orice acorduri de sprijin intragrup, precum și procedurile de tip cash pooling (concentrarea lichidităților) |
| --- | --- |

3.

Politica instituției în materie de lichiditate și de finanțare, inclusiv descrieri ale acordurilor de finanțare pentru sucursalele sale, orice acorduri de sprijin intragrup, precum și procedurile de tip cash pooling (concentrarea lichidităților)

| 4. | Planurile de urgență legate de lichiditate și finanțare ale instituției, inclusiv informații privind scenariile de criză imaginate |
| --- | --- |

4.

Planurile de urgență legate de lichiditate și finanțare ale instituției, inclusiv informații privind scenariile de criză imaginate

---

ANEXA II

Model pentru schimbul de informații în caz de criză de lichiditate

| Referință juridică: | Articolul 17 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei |
| --- | --- |
| Autoritatea competentă: | |
| Denumirea instituției: | |
| Data depunerii (ZZ/LL/AAAA): | |
| Informații furnizate pe bază consolidată (Da/Nu) | Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție. |

Referință juridică:

Articolul 17 din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei

Autoritatea competentă:

Denumirea instituției:

Data depunerii (ZZ/LL/AAAA):

Informații furnizate pe bază consolidată (Da/Nu)

Vă rugăm să precizați „da” dacă informațiile din acest model sunt furnizate pe bază consolidată, și nu la nivel de instituție.

SECȚIUNEA 1

Descrierea situației de criză de lichiditate

| Întrebare/Informație | Răspuns/Valoare |
| --- | --- |
| O situație de criză a avut loc sau este posibil să aibă loc în luna următoare sau mai târziu? (Vă rugăm să precizați perioada de timp.) | [text liber prin care se răspunde la întrebare] |
| Descrierea situației, inclusiv a cauzei apariției situației de criză | [text liber prin care se răspunde la întrebare] |
| Ce urmează să se întâmple? Din ceea ce urmează să se întâmple, ce element ar putea viza autoritatea competentă? | [text liber prin care se răspunde la întrebare] |
| Au fost declanșate planuri de urgență, cum ar fi planurile de finanțare în situații de urgență? | [text liber prin care se răspunde la întrebare] |
| Impactul preconizat al situației asupra riscului de contagiune din sectorul bancar al statului membru de origine pe parcursul următoarelor 3-6 luni | [text liber prin care se răspunde la întrebare] |
| Impactul preconizat al situației asupra instituției, inclusiv asupra funcțiilor sale economice esențiale, pe parcursul următoarelor 3-6 luni | [text liber prin care se răspunde la întrebare] |
| Impactul preconizat al situației asupra activităților sucursalei pe parcursul următoarelor 3-6 luni | [text liber prin care se răspunde la întrebare] |

Întrebare/Informație

Răspuns/Valoare

O situație de criză a avut loc sau este posibil să aibă loc în luna următoare sau mai târziu? (Vă rugăm să precizați perioada de timp.)

[text liber prin care se răspunde la întrebare]

Descrierea situației, inclusiv a cauzei apariției situației de criză

[text liber prin care se răspunde la întrebare]

Ce urmează să se întâmple? Din ceea ce urmează să se întâmple, ce element ar putea viza autoritatea competentă?

[text liber prin care se răspunde la întrebare]

Au fost declanșate planuri de urgență, cum ar fi planurile de finanțare în situații de urgență?

[text liber prin care se răspunde la întrebare]

Impactul preconizat al situației asupra riscului de contagiune din sectorul bancar al statului membru de origine pe parcursul următoarelor 3-6 luni

[text liber prin care se răspunde la întrebare]

Impactul preconizat al situației asupra instituției, inclusiv asupra funcțiilor sale economice esențiale, pe parcursul următoarelor 3-6 luni

[text liber prin care se răspunde la întrebare]

Impactul preconizat al situației asupra activităților sucursalei pe parcursul următoarelor 3-6 luni

[text liber prin care se răspunde la întrebare]

SECȚIUNEA 2

Acțiuni și redresare

| Vă rugăm să enumerați acțiunile întreprinse până în prezent de instituție sau de autoritatea competentă pentru a combate cauza crizei. Prezentați informații detaliate cu privire la impactul pe care l-au avut aceste acțiuni: |
| --- |
| Acțiunea și cine a întreprins-o | Impact |
| text liber | text liber |
| text liber | text liber |
| text liber | text liber |
| Vă rugăm să enumerați acțiunile viitoare planificate de instituție sau de autoritatea competentă menite să combată cauza crizei. Oferiți detalii privind calendarul acestor acțiuni și impactul preconizat al acestora: |
| Acțiunea și cine o va întreprinde | Calendar | Impact |
| text liber | text liber | text liber |
| text liber | text liber | text liber |
| text liber | text liber | text liber |
| Care sunt viitoarele etape și pragurile de declanșare pentru eventualele acțiuni suplimentare? |
| [text liber prin care se răspunde la întrebare] |
| Vă rugăm să enumerați acțiunile întreprinse de instituție sau de autoritatea competentă pentru a îmbunătăți situația lichidității. Oferiți detalii privind impactul cantitativ al acestora. |
| Acțiunea și cine a întreprins-o | Impact |
| text liber | text liber |
| text liber | text liber |
| text liber | text liber |
| Vă rugăm să enumerați acțiunile viitoare planificate de instituție sau de autoritatea competentă menite să îmbunătățească situația lichidității. Oferiți detalii privind calendarul acestor acțiuni și impactul preconizat al acestora. |
| Acțiunea și cine o va întreprinde | Calendar | Impact |
| text liber | text liber | text liber |
| text liber | text liber | text liber |
| text liber | text liber | text liber |
| Care sunt viitoarele etape și pragurile de declanșare pentru eventualele acțiuni suplimentare? |
| [text liber prin care se răspunde la întrebare] |
| În plus, vă rugăm să ne transmiteți cele mai recente informații cantitative disponibile privind lichiditatea, astfel cum se precizează la articolul 4 alineatul (1) literele (c)-(h) din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei (a se vedea, de asemenea, modelele menționate în anexa I partea 1 sau 2) |

Vă rugăm să enumerați acțiunile întreprinse până în prezent de instituție sau de autoritatea competentă pentru a combate cauza crizei. Prezentați informații detaliate cu privire la impactul pe care l-au avut aceste acțiuni:

Acțiunea și cine a întreprins-o

Impact

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

Vă rugăm să enumerați acțiunile viitoare planificate de instituție sau de autoritatea competentă menite să combată cauza crizei. Oferiți detalii privind calendarul acestor acțiuni și impactul preconizat al acestora:

Acțiunea și cine o va întreprinde

Calendar

Impact

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

Care sunt viitoarele etape și pragurile de declanșare pentru eventualele acțiuni suplimentare?

[text liber prin care se răspunde la întrebare]

Vă rugăm să enumerați acțiunile întreprinse de instituție sau de autoritatea competentă pentru a îmbunătăți situația lichidității. Oferiți detalii privind impactul cantitativ al acestora.

Acțiunea și cine a întreprins-o

Impact

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

Vă rugăm să enumerați acțiunile viitoare planificate de instituție sau de autoritatea competentă menite să îmbunătățească situația lichidității. Oferiți detalii privind calendarul acestor acțiuni și impactul preconizat al acestora.

Acțiunea și cine o va întreprinde

Calendar

Impact

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

text liber

Care sunt viitoarele etape și pragurile de declanșare pentru eventualele acțiuni suplimentare?

[text liber prin care se răspunde la întrebare]

În plus, vă rugăm să ne transmiteți cele mai recente informații cantitative disponibile privind lichiditatea, astfel cum se precizează la articolul 4 alineatul (1) literele (c)-(h) din Regulamentul delegat (UE) nr. 524/2014 al Comisiei (a se vedea, de asemenea, modelele menționate în anexa I partea 1 sau 2)

---

| 12.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 172/26

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 621/2014 AL COMISIEI

din 11 iunie 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 iunie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 53,3 |
| TR | 71,7 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | MK | 36,9 |
| TR | 105,3 |
| ZZ | 71,1 |
| 0709 93 10 | MA | 68,1 |
| TR | 113,5 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 69,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,4 |
| TR | 120,8 |
| ZA | 126,5 |
| ZZ | 117,2 |
| 0808 10 80 | AR | 103,5 |
| BR | 77,8 |
| CL | 94,3 |
| CN | 98,7 |
| NZ | 135,2 |
| US | 183,9 |
| UY | 168,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 120,1 |
| 0809 10 00 | TR | 250,0 |
| ZZ | 250,0 |
| 0809 29 00 | TR | 377,6 |
| ZZ | 377,6 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MK

53,3

TR

71,7

ZZ

62,5

0707 00 05

MK

36,9

TR

105,3

ZZ

71,1

0709 93 10

MA

68,1

TR

113,5

ZA

27,3

ZZ

69,6

0805 50 10

AR

104,4

TR

120,8

ZA

126,5

ZZ

117,2

0808 10 80

AR

103,5

BR

77,8

CL

94,3

CN

98,7

NZ

135,2

US

183,9

UY

168,2

ZA

99,1

ZZ

120,1

0809 10 00

TR

250,0

ZZ

250,0

0809 29 00

TR

377,6

ZZ

377,6

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 12.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 172/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 172/28

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 26 mai 2014

privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a 103-a sesiuni a Conferinței Internaționale a Muncii cu privire la modificările codului Convenției privind munca în domeniul maritim

(2014/346/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatul (9), coroborat cu articolul 153 alineatul (1) litera (b) și alineatul (2) litera (b),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Convenția din 2006 privind munca în domeniul maritim a Organizației Internaționale a Muncii (OIM), denumită în continuare „convenția”, stabilește standardele minime de lucru și de viață pentru toți navigatorii care lucrează la bordul navelor care arborează pavilionul țărilor care au ratificat convenția. |
| --- | --- |

(1)

Convenția din 2006 privind munca în domeniul maritim a Organizației Internaționale a Muncii (OIM), denumită în continuare „convenția”, stabilește standardele minime de lucru și de viață pentru toți navigatorii care lucrează la bordul navelor care arborează pavilionul țărilor care au ratificat convenția.

| (2) | Modificările aduse codului convenției, denumite în continuare „modificările”, au fost adoptate de „Comitetul tripartit special” instituit în temeiul convenției, denumit în continuare „comitetul”, cu ocazia reuniunii sale din 7-11 aprilie 2014. Modificările sunt prezentate spre aprobare în cadrul celei de a 103-a sesiuni a Conferinței Internaționale a Muncii, organizată în perioada 28 mai-12 iunie 2014. |
| --- | --- |

(2)

Modificările aduse codului convenției, denumite în continuare „modificările”, au fost adoptate de „Comitetul tripartit special” instituit în temeiul convenției, denumit în continuare „comitetul”, cu ocazia reuniunii sale din 7-11 aprilie 2014. Modificările sunt prezentate spre aprobare în cadrul celei de a 103-a sesiuni a Conferinței Internaționale a Muncii, organizată în perioada 28 mai-12 iunie 2014.

| (3) | Modificările vizează răspunderea armatorilor în ceea ce privește cererile de despăgubire în caz de deces, vătămări corporale și abandonarea navigatorilor. |
| --- | --- |

(3)

Modificările vizează răspunderea armatorilor în ceea ce privește cererile de despăgubire în caz de deces, vătămări corporale și abandonarea navigatorilor.

| (4) | O parte dintre normele convenției și modificările se încadrează în sfera de competențe a Uniunii și vizează chestiuni cu privire la care Uniunea a adoptat norme. Modificările vor interacționa cu acquis-ul existent, în special în domeniile politicii sociale și al transporturilor. În special, majoritatea dispozițiilor convenției au făcut obiectul Directivei 2009/13/CE a Consiliului din 16 februarie 2009 de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția din 2006 privind munca în domeniul maritim și de modificare a Directivei 1999/63/CE (1). De asemenea, punerea în aplicare a convenției în Uniune este asigurată de Directiva 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind controlul statului portului (2), astfel cum este modificată prin Directiva 2013/38/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3), precum și de Directiva 2013/54/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) privind statul de pavilion, de punere în aplicare a anexei la Directiva 2009/13/CE. |
| --- | --- |

(4)

O parte dintre normele convenției și modificările se încadrează în sfera de competențe a Uniunii și vizează chestiuni cu privire la care Uniunea a adoptat norme. Modificările vor interacționa cu acquis-ul existent, în special în domeniile politicii sociale și al transporturilor. În special, majoritatea dispozițiilor convenției au făcut obiectul Directivei 2009/13/CE a Consiliului din 16 februarie 2009 de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția din 2006 privind munca în domeniul maritim și de modificare a Directivei 1999/63/CE (1). De asemenea, punerea în aplicare a convenției în Uniune este asigurată de Directiva 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind controlul statului portului (2), astfel cum este modificată prin Directiva 2013/38/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3), precum și de Directiva 2013/54/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) privind statul de pavilion, de punere în aplicare a anexei la Directiva 2009/13/CE.

| (5) | Modificările aduse codului convenției aprobate de către Conferința Internațională a Muncii vor intra în vigoare pentru toate părțile în conformitate cu și în condițiile prevăzute la articolul XV din convenție. Rezultă din aceasta că modificările aduse codului Convenției privind munca în domeniul maritim vor constitui un act al unui organism instituit printr-un acord internațional care va avea efecte juridice. |
| --- | --- |

(5)

Modificările aduse codului convenției aprobate de către Conferința Internațională a Muncii vor intra în vigoare pentru toate părțile în conformitate cu și în condițiile prevăzute la articolul XV din convenție. Rezultă din aceasta că modificările aduse codului Convenției privind munca în domeniul maritim vor constitui un act al unui organism instituit printr-un acord internațional care va avea efecte juridice.

| (6) | Având în vedere cele de mai sus, în conformitate cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE, este necesară adoptarea de către Consiliu a unei decizii pentru a stabili poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii, în ceea ce privește chestiuni care intră în sfera de competențe a Uniunii și cu privire la care Uniunea a adoptat norme, autorizând în același timp statele membre să acționeze împreună în interesul Uniunii, care nu este membră a OIM (5), |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere cele de mai sus, în conformitate cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE, este necesară adoptarea de către Consiliu a unei decizii pentru a stabili poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii, în ceea ce privește chestiuni care intră în sfera de competențe a Uniunii și cu privire la care Uniunea a adoptat norme, autorizând în același timp statele membre să acționeze împreună în interesul Uniunii, care nu este membră a OIM (5),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Poziția Uniunii în cadrul celei de a 103-a sesiuni a Conferinței Internaționale a Muncii constă în susținerea, în ceea ce privește chestiuni care se încadrează în sfera de competențe a Uniunii și cu privire la care Uniunea a adoptat norme, a aprobării modificărilor aduse codului convenției, adoptate de comitet la reuniunea sa din 7-11 aprilie 2014. Textul modificărilor se anexează la prezenta decizie.

(2)   Poziția Uniunii astfel cum este stabilită la alineatul (1) este adoptată de către statele membre, acționând împreună în interesul Uniunii, atunci când aprobă modificările codului convenției în cadrul celei de a 103-a sesiuni a Conferinței Internaționale a Muncii.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 26 mai 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

Ch. VASILAKOS

---

(1)  JO L 124, 20.5.2009, p. 30.

1

(2)  JO L 131, 28.5.2009, p. 57.

2

(3)  Directiva 2013/38/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 de modificare a Directivei 2009/16/CE prvind controlul statului portului (JO L 218, 14.8.2013, p. 1).

3

(4)  Directiva 2013/54/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind anumite responsabilități ale statului de pavilion referitoare la respectarea și asigurarea aplicării Convenției din 2006 privind munca în domeniul maritim (JO L 329, 10.12.2013, p. 1).

4

(5)  Avizul 2/91 al Curții Europene de Justiție din 19 martie 1993, Rec. 1993-I, p. 1061, punctul 26.

5

---

ANEXĂ

PRIMA REUNIUNE A COMITETULUI TRIPARTIT SPECIAL, INSTITUIT DE CONSILIUL DE ADMINISTRAȘIE ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL XIII DIN CONVENȘIA PRIVIND MUNCA ÎN DOMENIUL MARITIM DIN 2006 (MLC 2006)

Text adoptat de Comitetul tripartit special, instituit de consiliul de administrație în conformitate cu articolul XIII din MLC 2006

Propunere de modificări ale codului referitoare la reglementarea 2.5 din MLC 2006

A.   Propuneri privind norma A2.5

În titlul actual, „Norma A2.5 — Repatriere”, se înlocuiește „A2.5” cu „A2.5.1”.

După alineatul (9) din actuala normă A2.5, se adaugă următorul titlu și următorul text:

„Norma A2.5.2 — Garanție financiară

| (1) | În punerea în aplicare a reglementării 2.5 alineatul (2), prezenta normă stabilește cerințe pentru a asigura furnizarea unui sistem rapid și eficient de garanție financiară în vederea asistării navigatorilor în cazul abandonării lor. |
| --- | --- |

(1)

În punerea în aplicare a reglementării 2.5 alineatul (2), prezenta normă stabilește cerințe pentru a asigura furnizarea unui sistem rapid și eficient de garanție financiară în vederea asistării navigatorilor în cazul abandonării lor.

| (2) | În sensul prezentei norme, se consideră că un navigator a fost abandonat atunci când, prin încălcarea cerințelor prezentei convenții sau a termenilor contractului de muncă al navigatorilor, armatorul:






  (a) | nu acoperă costul repatrierii navigatorului; sau |
| --- | --- | --- |

(2)

În sensul prezentei norme, se consideră că un navigator a fost abandonat atunci când, prin încălcarea cerințelor prezentei convenții sau a termenilor contractului de muncă al navigatorilor, armatorul:

(a)

nu acoperă costul repatrierii navigatorului; sau

| (b) | a lăsat navigatorul fără întreținerea și asistența necesare; sau |
| --- | --- |

(b)

a lăsat navigatorul fără întreținerea și asistența necesare; sau

| (c) | a rupt în alt mod și unilateral legăturile sale cu navigatorul, inclusiv prin neachitarea salariilor contractuale pentru o perioadă de cel puțin două luni. |
| --- | --- |

(c)

a rupt în alt mod și unilateral legăturile sale cu navigatorul, inclusiv prin neachitarea salariilor contractuale pentru o perioadă de cel puțin două luni.

| (3) | Fiecare membru se asigură că se instituie un sistem de garanție financiară care îndeplinește cerințele din prezenta normă pentru navele care arborează pavilionul său. Sistemul de garanție financiară poate avea forma unui sistem de securitate socială, a unei asigurări sau a unui fond național sau a altor măsuri similare. Forma acestuia este stabilită de către membru după consultarea organizațiilor armatorilor și ale navigatorilor în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Fiecare membru se asigură că se instituie un sistem de garanție financiară care îndeplinește cerințele din prezenta normă pentru navele care arborează pavilionul său. Sistemul de garanție financiară poate avea forma unui sistem de securitate socială, a unei asigurări sau a unui fond național sau a altor măsuri similare. Forma acestuia este stabilită de către membru după consultarea organizațiilor armatorilor și ale navigatorilor în cauză.

| (4) | Sistemul de garanție financiară furnizează acces direct, acoperire suficientă și asistență financiară rapidă, în conformitate cu prezenta normă, oricărui navigator abandonat la bordul unei nave care arborează pavilionul membrului. |
| --- | --- |

(4)

Sistemul de garanție financiară furnizează acces direct, acoperire suficientă și asistență financiară rapidă, în conformitate cu prezenta normă, oricărui navigator abandonat la bordul unei nave care arborează pavilionul membrului.

| (5) | În sensul alineatului (2) litera (b) din prezenta normă, întreținerea și asistența necesare acordate navigatorilor includ: hrană adecvată, cazare, provizii de apă potabilă, combustibil esențial pentru a supraviețui la bordul navei și asistența medicală necesară. |
| --- | --- |

(5)

În sensul alineatului (2) litera (b) din prezenta normă, întreținerea și asistența necesare acordate navigatorilor includ: hrană adecvată, cazare, provizii de apă potabilă, combustibil esențial pentru a supraviețui la bordul navei și asistența medicală necesară.

| (6) | Fiecare membru solicită ca navele care arborează pavilionul său și cărora li se aplică reglementarea 5.1.3 alineatul (1) sau (2) să dețină la bord un certificat sau alte documente justificative privind garanția financiară eliberate de către furnizorul garanției financiare. O copie este plasată la bord într-un loc sigur, la care navigatorii au acces. În cazul în care mai mulți furnizori de garanții financiare furnizează acoperire, documentul furnizat de fiecare furnizor este deținut la bord. |
| --- | --- |

(6)

Fiecare membru solicită ca navele care arborează pavilionul său și cărora li se aplică reglementarea 5.1.3 alineatul (1) sau (2) să dețină la bord un certificat sau alte documente justificative privind garanția financiară eliberate de către furnizorul garanției financiare. O copie este plasată la bord într-un loc sigur, la care navigatorii au acces. În cazul în care mai mulți furnizori de garanții financiare furnizează acoperire, documentul furnizat de fiecare furnizor este deținut la bord.

| (7) | Certificatul sau alte documente justificative privind garanția financiară conțin informațiile prevăzute în apendicele A2-I. Acestea sunt furnizate în limba engleză sau sunt însoțite de o traducere în limba engleză. |
| --- | --- |

(7)

Certificatul sau alte documente justificative privind garanția financiară conțin informațiile prevăzute în apendicele A2-I. Acestea sunt furnizate în limba engleză sau sunt însoțite de o traducere în limba engleză.

| (8) | Asistența furnizată de sistemul de garanție financiară este acordată prompt, la solicitarea prezentată de către navigatorul în cauză sau reprezentantul numit al acestuia și este susținută de motivarea necesară a acestui drept, în conformitate cu alineatul (2) de mai sus. |
| --- | --- |

(8)

Asistența furnizată de sistemul de garanție financiară este acordată prompt, la solicitarea prezentată de către navigatorul în cauză sau reprezentantul numit al acestuia și este susținută de motivarea necesară a acestui drept, în conformitate cu alineatul (2) de mai sus.

| (9) | Având în vedere reglementările 2.2 și 2.5, asistența furnizată de sistemul de garanție financiară este suficientă pentru a acoperi următoarele elemente:






  (a) | salariile restante și alte drepturi datorate de armator navigatorului în temeiul contractului de muncă, al contractului colectiv de muncă relevant sau al legislației naționale a statului de pavilion, limitate la patru luni pentru oricare astfel de salarii restante și la patru luni pentru oricare astfel de drepturi restante; |
| --- | --- | --- |

(9)

Având în vedere reglementările 2.2 și 2.5, asistența furnizată de sistemul de garanție financiară este suficientă pentru a acoperi următoarele elemente:

(a)

salariile restante și alte drepturi datorate de armator navigatorului în temeiul contractului de muncă, al contractului colectiv de muncă relevant sau al legislației naționale a statului de pavilion, limitate la patru luni pentru oricare astfel de salarii restante și la patru luni pentru oricare astfel de drepturi restante;

| (b) | toate cheltuielile suportate în mod rezonabil de navigator, inclusiv costul repatrierii menționat la alineatul (10); și |
| --- | --- |

(b)

toate cheltuielile suportate în mod rezonabil de navigator, inclusiv costul repatrierii menționat la alineatul (10); și

| (c) | necesitățile esențiale ale navigatorului, inclusiv: hrană adecvată, haine, dacă sunt necesare, cazare, provizii de apă potabilă, combustibil esențial pentru a supraviețui la bordul navei, asistența medicală necesară și orice alte costuri sau cheltuieli rezonabile care apar ca urmare a actului sau omisiunii care constituie abandonarea până la sosirea navigatorului la domiciliu. |
| --- | --- |

(c)

necesitățile esențiale ale navigatorului, inclusiv: hrană adecvată, haine, dacă sunt necesare, cazare, provizii de apă potabilă, combustibil esențial pentru a supraviețui la bordul navei, asistența medicală necesară și orice alte costuri sau cheltuieli rezonabile care apar ca urmare a actului sau omisiunii care constituie abandonarea până la sosirea navigatorului la domiciliu.

| (10) | Costul repatrierii acoperă călătoria cu mijloace adecvate și rapide, în mod normal pe cale aeriană, și include asigurarea cazării și a mesei navigatorului din momentul în care părăsește nava până la sosirea la domiciliu, asistența medicală necesară, transferul și transportul bunurilor personale și oricare alte costuri și cheltuieli rezonabile care apar ca urmare a abandonării. |
| --- | --- |

(10)

Costul repatrierii acoperă călătoria cu mijloace adecvate și rapide, în mod normal pe cale aeriană, și include asigurarea cazării și a mesei navigatorului din momentul în care părăsește nava până la sosirea la domiciliu, asistența medicală necesară, transferul și transportul bunurilor personale și oricare alte costuri și cheltuieli rezonabile care apar ca urmare a abandonării.

| (11) | Garanția financiară nu încetează înainte de expirarea perioadei de valabilitate a garanției financiare decât dacă furnizorul garanției financiare transmite autorității competente a statului de pavilion o înștiințare prealabilă de cel puțin 30 de zile. |
| --- | --- |

(11)

Garanția financiară nu încetează înainte de expirarea perioadei de valabilitate a garanției financiare decât dacă furnizorul garanției financiare transmite autorității competente a statului de pavilion o înștiințare prealabilă de cel puțin 30 de zile.

| (12) | În cazul în care furnizorul asigurării sau al unei alte forme de garanție financiară a efectuat plăți către oricare navigator în conformitate cu prezenta normă, el dobândește prin subrogare, atribuire sau în alt mod, până la acoperirea cuantumului pe care l-a plătit și în conformitate cu legislația aplicabilă, drepturile de care ar fi beneficiat navigatorul. |
| --- | --- |

(12)

În cazul în care furnizorul asigurării sau al unei alte forme de garanție financiară a efectuat plăți către oricare navigator în conformitate cu prezenta normă, el dobândește prin subrogare, atribuire sau în alt mod, până la acoperirea cuantumului pe care l-a plătit și în conformitate cu legislația aplicabilă, drepturile de care ar fi beneficiat navigatorul.

| (13) | Nicio dispoziție a prezentei norme nu aduce atingere dreptului asiguratorului sau al furnizorului de garanții financiare de a face apel la o cale de atac împotriva unei părți terțe. |
| --- | --- |

(13)

Nicio dispoziție a prezentei norme nu aduce atingere dreptului asiguratorului sau al furnizorului de garanții financiare de a face apel la o cale de atac împotriva unei părți terțe.

| (14) | Dispozițiile prezentei norme nu sunt menite să fie exclusive sau să prejudicieze oricare alte drepturi, cereri sau căi de atac care ar putea fi, de asemenea, disponibile pentru a despăgubi navigatorii care sunt abandonați. Legile și reglementările naționale pot prevedea faptul că orice sumă de plătit în temeiul prezentei norme poate fi dedusă din sumele primite din alte surse și care decurg din drepturile, cererile sau căile de atac care pot da naștere unei compensări în temeiul prezentei norme.” |
| --- | --- |

(14)

Dispozițiile prezentei norme nu sunt menite să fie exclusive sau să prejudicieze oricare alte drepturi, cereri sau căi de atac care ar putea fi, de asemenea, disponibile pentru a despăgubi navigatorii care sunt abandonați. Legile și reglementările naționale pot prevedea faptul că orice sumă de plătit în temeiul prezentei norme poate fi dedusă din sumele primite din alte surse și care decurg din drepturile, cererile sau căile de atac care pot da naștere unei compensări în temeiul prezentei norme.”

B.   Propunere privind orientarea B2.5

Propunere privind orientarea B2.5

La sfârșitul actualei orientări B2.5, se adaugă următorul titlu și următorul text:

„Orientarea B2.5.3 — Garanție financiară

| (1) | În punerea în aplicare a normei A2.5.2 alineatul (8), în cazul în care este necesară o perioadă de timp pentru a verifica valabilitatea anumitor aspecte ale cererii navigatorului sau a reprezentantului numit al navigatorului, acest lucru nu ar trebui să împiedice navigatorul să primească imediat partea respectivă de asistență solicitată care a fost recunoscută ca fiind justificată.” |
| --- | --- |

(1)

În punerea în aplicare a normei A2.5.2 alineatul (8), în cazul în care este necesară o perioadă de timp pentru a verifica valabilitatea anumitor aspecte ale cererii navigatorului sau a reprezentantului numit al navigatorului, acest lucru nu ar trebui să împiedice navigatorul să primească imediat partea respectivă de asistență solicitată care a fost recunoscută ca fiind justificată.”

C.   Propunere pentru un nou apendice

Propunere pentru un nou apendice

Înainte de apendicele A5-I, se adaugă următorul apendice:

„APENDICELE A2-I

Dovada garanției financiare în conformitate cu reglementarea 2.5 alineatul (2)

Certificatul sau alte documente justificative menționate la norma A2.5.2 alineatul (7) cuprind(e) următoarele informații:

| (a) | denumirea navei; |
| --- | --- |

(a)

denumirea navei;

| (b) | portul de înmatriculare al navei; |
| --- | --- |

(b)

portul de înmatriculare al navei;

| (c) | indicativul de apel al navei; |
| --- | --- |

(c)

indicativul de apel al navei;

| (d) | numărul OMI al navei; |
| --- | --- |

(d)

numărul OMI al navei;

| (e) | numele și adresa furnizorului sau furnizorilor garanției financiare; |
| --- | --- |

(e)

numele și adresa furnizorului sau furnizorilor garanției financiare;

| (f) | datele de contact ale persoanelor sau ale entității responsabile cu prelucrarea cererilor de asistență din partea navigatorilor; |
| --- | --- |

(f)

datele de contact ale persoanelor sau ale entității responsabile cu prelucrarea cererilor de asistență din partea navigatorilor;

| (g) | numele armatorului; |
| --- | --- |

(g)

numele armatorului;

| (h) | perioada de valabilitate a garanției financiare; și |
| --- | --- |

(h)

perioada de valabilitate a garanției financiare; și

| (i) | o atestare din partea furnizorului garanției financiare a faptului că garanția financiară îndeplinește cerințele prevăzute în norma A2.5.2.” |
| --- | --- |

(i)

o atestare din partea furnizorului garanției financiare a faptului că garanția financiară îndeplinește cerințele prevăzute în norma A2.5.2.”

D.   Propuneri privind apendicele A5-I, A5-II și A5-III

Propuneri privind apendicele A5-I, A5-II și A5-III

La sfârșitul apendicelui A5-I, se adaugă următorul element:

„Garanție financiară pentru repatriere.”

În apendicele A5-II, după elementul 14 de la titlul Declarația de conformitate a muncii în domeniul maritim — Partea I, se adaugă următorul element:

Declarația de conformitate a muncii în domeniul maritim

Partea I

| „(15) | Garanție financiară pentru repatriere (reglementarea 2.5).” |
| --- | --- |

„(15)

Garanție financiară pentru repatriere (reglementarea 2.5).”

În apendicele A5-II, după elementul 14 de la titlul Declarația de conformitate a muncii în domeniul maritim — Partea a II-a, se adaugă următorul element:

Declarația de conformitate a muncii în domeniul maritim

Partea a II-a

| „(15) | Garanție financiară pentru repatriere (reglementarea 2.5).” |
| --- | --- |

„(15)

Garanție financiară pentru repatriere (reglementarea 2.5).”

La sfârșitul apendicelui A5-III, se adaugă următorul element:

„Garanție financiară pentru repatriere.”

Propunere de modificări ale codului referitoare la reglementarea 4.2 din MLC 2006

Propunere de modificări ale codului referitoare la reglementarea 4.2 din MLC 2006

A.   Propuneri privind Norma A4.2

Propuneri privind Norma A4.2

În titlul actual „Norma A4.2 — Răspunderea armatorilor”, se înlocuiește „A4.2” cu „A4.2.1”.

După alineatul (7) din actuala normă A4.2, se adaugă următorul text:

| „(8) | Legile și reglementările naționale prevăd faptul că sistemul de garanție financiară în vederea asigurării despăgubirilor, în conformitate cu alineatul (1) litera (b) din prezenta normă, pentru cererile contractuale definite la norma A4.2.2 trebuie să îndeplinească următoarele cerințe minime:






  (a) | despăgubirile contractuale, atunci când acestea sunt stabilite în contractul de muncă al navigatorului și fără a aduce atingere literei (c) de la prezentul alineat, sunt achitate integral și fără întârziere; |
| --- | --- | --- |

„(8)

Legile și reglementările naționale prevăd faptul că sistemul de garanție financiară în vederea asigurării despăgubirilor, în conformitate cu alineatul (1) litera (b) din prezenta normă, pentru cererile contractuale definite la norma A4.2.2 trebuie să îndeplinească următoarele cerințe minime:

(a)

despăgubirile contractuale, atunci când acestea sunt stabilite în contractul de muncă al navigatorului și fără a aduce atingere literei (c) de la prezentul alineat, sunt achitate integral și fără întârziere;

| (b) | nu trebuie să existe presiuni în vederea acceptării unei plăți mai mici decât suma contractuală; |
| --- | --- |

(b)

nu trebuie să existe presiuni în vederea acceptării unei plăți mai mici decât suma contractuală;

| (c) | în cazul în care natura incapacității pe termen lung a unui navigator face dificilă evaluarea despăgubirilor integrale la care ar putea avea dreptul navigatorul respectiv, se efectuează o plată sau plăți interimare către navigator astfel încât să se evite ca acesta să se găsească, în mod nejustificat, într-o situație dificilă; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care natura incapacității pe termen lung a unui navigator face dificilă evaluarea despăgubirilor integrale la care ar putea avea dreptul navigatorul respectiv, se efectuează o plată sau plăți interimare către navigator astfel încât să se evite ca acesta să se găsească, în mod nejustificat, într-o situație dificilă;

| (d) | în conformitate cu reglementarea 4.2 alineatul (2), navigatorul primește plata fără a se aduce atingere celorlalte drepturi legale, însă o astfel de plată poate fi dedusă de către armator din eventualele despăgubiri rezultate din oricare altă cerere formulată de navigator împotriva armatorului și decurgând din același incident; și |
| --- | --- |

(d)

în conformitate cu reglementarea 4.2 alineatul (2), navigatorul primește plata fără a se aduce atingere celorlalte drepturi legale, însă o astfel de plată poate fi dedusă de către armator din eventualele despăgubiri rezultate din oricare altă cerere formulată de navigator împotriva armatorului și decurgând din același incident; și

| (e) | cererea de despăgubire contractuală poate fi înaintată direct de către navigatorul în cauză, de o rudă apropiată, de un reprezentant al navigatorului sau de beneficiarul desemnat. |
| --- | --- |

(e)

cererea de despăgubire contractuală poate fi înaintată direct de către navigatorul în cauză, de o rudă apropiată, de un reprezentant al navigatorului sau de beneficiarul desemnat.

| (9) | Legile și reglementările naționale trebuie să garanteze faptul că navigatorii primesc o înștiințare prealabilă în cazul în care garanția financiară a unui armator urmează să fie anulată sau să expire. |
| --- | --- |

(9)

Legile și reglementările naționale trebuie să garanteze faptul că navigatorii primesc o înștiințare prealabilă în cazul în care garanția financiară a unui armator urmează să fie anulată sau să expire.

| (10) | Legile și reglementările naționale trebuie să garanteze faptul că autoritatea competentă a statului de pavilion este înștiințată de furnizorul garanției în cazul în care garanția financiară a unui armator este anulată sau expiră. |
| --- | --- |

(10)

Legile și reglementările naționale trebuie să garanteze faptul că autoritatea competentă a statului de pavilion este înștiințată de furnizorul garanției în cazul în care garanția financiară a unui armator este anulată sau expiră.

| (11) | Fiecare membru solicită ca navele care arborează pavilionul său să dețină la bord un certificat sau alte documente justificative privind garanția financiară eliberate de furnizorul garanției financiare. O copie este plasată la bord într-un loc sigur la care navigatorii au acces. În cazul în care mai mulți furnizori de garanții financiare furnizează acoperire, documentul furnizat de fiecare furnizor este deținut la bord. |
| --- | --- |

(11)

Fiecare membru solicită ca navele care arborează pavilionul său să dețină la bord un certificat sau alte documente justificative privind garanția financiară eliberate de furnizorul garanției financiare. O copie este plasată la bord într-un loc sigur la care navigatorii au acces. În cazul în care mai mulți furnizori de garanții financiare furnizează acoperire, documentul furnizat de fiecare furnizor este deținut la bord.

| (12) | Garanția financiară nu încetează înainte de expirarea perioadei de valabilitate a garanției financiare decât dacă furnizorul garanției financiare transmite autorității competente a statului de pavilion o înștiințare prealabilă de cel puțin 30 de zile. |
| --- | --- |

(12)

Garanția financiară nu încetează înainte de expirarea perioadei de valabilitate a garanției financiare decât dacă furnizorul garanției financiare transmite autorității competente a statului de pavilion o înștiințare prealabilă de cel puțin 30 de zile.

| (13) | Garanția financiară prevede plata tuturor cererilor contractuale acoperite de aceasta care apar pe parcursul perioadei de valabilitate a documentului. |
| --- | --- |

(13)

Garanția financiară prevede plata tuturor cererilor contractuale acoperite de aceasta care apar pe parcursul perioadei de valabilitate a documentului.

| (14) | Certificatul sau alte documente justificative privind garanția financiară cuprind informațiile prevăzute în apendicele A4-I. Acestea sunt furnizate în limba engleză sau sunt însoțite de o traducere în limba engleză.” |
| --- | --- |

(14)

Certificatul sau alte documente justificative privind garanția financiară cuprind informațiile prevăzute în apendicele A4-I. Acestea sunt furnizate în limba engleză sau sunt însoțite de o traducere în limba engleză.”

După actuala normă A4.2, se adaugă următorul titlu și următorul text:

„Norma A4.2.2 — Tratamentul cererilor contractuale

| (1) | În sensul normei A4.2.1 alineatul (8) și al prezentei norme, termenul de «cerere contractuală» înseamnă orice cerere referitoare la decesul sau incapacitatea pe termen lung a navigatorilor ca urmare a unui accident de muncă, a unei boli profesionale sau a unui risc profesional, astfel cum prevede legislația națională, contractul de muncă al navigatorilor sau contractul colectiv. |
| --- | --- |

(1)

În sensul normei A4.2.1 alineatul (8) și al prezentei norme, termenul de «cerere contractuală» înseamnă orice cerere referitoare la decesul sau incapacitatea pe termen lung a navigatorilor ca urmare a unui accident de muncă, a unei boli profesionale sau a unui risc profesional, astfel cum prevede legislația națională, contractul de muncă al navigatorilor sau contractul colectiv.

| (2) | Sistemul de garanție financiară, prevăzut la norma A4.2.1 alineatul (1) litera (b), poate avea forma unui sistem de securitate socială, a unei asigurări ori a unui fond sau a altor măsuri similare. Forma acestuia este stabilită de către membru după consultarea organizațiilor armatorilor și ale navigatorilor în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Sistemul de garanție financiară, prevăzut la norma A4.2.1 alineatul (1) litera (b), poate avea forma unui sistem de securitate socială, a unei asigurări ori a unui fond sau a altor măsuri similare. Forma acestuia este stabilită de către membru după consultarea organizațiilor armatorilor și ale navigatorilor în cauză.

| (3) | Legile și reglementările naționale garantează faptul că au fost adoptate dispoziții reale pentru primirea, prelucrarea și soluționarea în mod imparțial a cererilor contractuale referitoare la despăgubirile menționate la norma A4.2.1 alineatul (8), prin proceduri rapide și echitabile.” |
| --- | --- |

(3)

Legile și reglementările naționale garantează faptul că au fost adoptate dispoziții reale pentru primirea, prelucrarea și soluționarea în mod imparțial a cererilor contractuale referitoare la despăgubirile menționate la norma A4.2.1 alineatul (8), prin proceduri rapide și echitabile.”

B.   Propuneri privind orientarea B4.2

Propuneri privind orientarea B4.2

În titlul actual „Orientarea B4.2 — Răspunderea armatorilor”, se înlocuiește „B4.2” cu „B4.2.1”.

La alineatul (1) din actuala orientare B4.2, se înlocuiește „Norma A4.2” cu „Norma A4.2.1”.

După alineatul (3) din actuala orientare B4.2, se adaugă următorul titlu și următorul text:

„Orientarea B4.2.2 — Tratamentul cererilor contractuale

| (1) | Legile și reglementările naționale ar trebui să prevadă faptul că părțile la efectuarea unei plăți în urma unei cereri contractuale pot folosi modelul de formular de primire și de eliberare de obligații stabilit în apendicele B4-I.” |
| --- | --- |

(1)

Legile și reglementările naționale ar trebui să prevadă faptul că părțile la efectuarea unei plăți în urma unei cereri contractuale pot folosi modelul de formular de primire și de eliberare de obligații stabilit în apendicele B4-I.”

C.   Propuneri pentru noi apendice

Propuneri pentru noi apendice

După apendicele A2-I, se adaugă următorul apendice:

„APENDICELE A4-I

Dovada garanției financiare în conformitate cu reglementarea 4.2

Certificatul sau alte documente justificative privind garanția financiară prevăzute în temeiul normei A4.2.1 alineatul (14) cuprind următoarele informații:

| (a) | denumirea navei; |
| --- | --- |

(a)

denumirea navei;

| (b) | portul de înmatriculare al navei; |
| --- | --- |

(b)

portul de înmatriculare al navei;

| (c) | indicativul de apel al navei; |
| --- | --- |

(c)

indicativul de apel al navei;

| (d) | numărul OMI al navei; |
| --- | --- |

(d)

numărul OMI al navei;

| (e) | numele și adresa furnizorului sau furnizorilor garanției financiare; |
| --- | --- |

(e)

numele și adresa furnizorului sau furnizorilor garanției financiare;

| (f) | datele de contact ale persoanelor sau ale entității responsabile cu prelucrarea cererilor contractuale din partea navigatorilor; |
| --- | --- |

(f)

datele de contact ale persoanelor sau ale entității responsabile cu prelucrarea cererilor contractuale din partea navigatorilor;

| (g) | numele armatorului; |
| --- | --- |

(g)

numele armatorului;

| (h) | perioada de valabilitate a garanției financiare; și |
| --- | --- |

(h)

perioada de valabilitate a garanției financiare; și

| (i) | o atestare din partea furnizorului garanției financiare a faptului că garanția financiară îndeplinește cerințele prevăzute în norma A4.2.1.” |
| --- | --- |

(i)

o atestare din partea furnizorului garanției financiare a faptului că garanția financiară îndeplinește cerințele prevăzute în norma A4.2.1.”

După apendicele A4-I, se adaugă următorul apendice:

„APENDICELE B4-I

Model de formular de primire și de eliberare de obligații menționat în orientarea B4.2.2

Navă (denumirea, portul de înmatriculare și numărul OMI):

Incident (data și locul):

Navigator/moștenitor legal și/sau persoană aflată în întreținere:

Armator:

Subsemnatul, [navigatorul] [moștenitorul legal și/sau persoana aflată în întreținerea navigatorului] (1), prin prezenta, confirm primirea sumei de [moneda și cuantumul], prin care armatorul se achită de obligația de a plăti despăgubiri contractuale pentru vătămări corporale și/sau deces în conformitate cu termenii și condițiile contractului de muncă [personal] [al navigatorului] (1) și, prin prezenta, eliberez armatorul de obligațiile care îi revin în temeiul termenilor și condițiilor respective.

Plata este efectuată fără acceptarea răspunderii cu privire la orice eventuală cerere și este acceptată fără a se aduce atingere dreptului [meu] [al moștenitorului legal și/sau al persoanei aflate în întreținere] (1) de a înainta orice cerere în justiție pentru neglijență, delict, încălcare a unei obligații statutare sau de a face apel la orice altă cale de atac disponibilă și care decurge din incidentul de mai sus.

Data:

Navigator/moștenitor legal și/sau persoană aflată în întreținere:

Semnătura:

Confirmare de primire:

Armator/Reprezentantul armatorului:

Semnătura:

Furnizorul garanției financiare:

Semnătura:

D.   Propuneri privind apendicele A5-I, A5-II și A5-III

Propuneri privind apendicele A5-I, A5-II și A5-III

La sfârșitul apendicelui A5-I, se adaugă următorul element:

„Garanție financiară referitoare la răspunderea armatorilor.”

În apendicele A5-II, după ultimul element de la titlul Declarația de conformitate a muncii în domeniul maritim — Partea I, se adaugă următorul element:

Declarația de conformitate a muncii în domeniul maritim

Partea I

| „(16) | Garanție financiară referitoare la răspunderea armatorilor (reglementarea 4.2).” |
| --- | --- |

„(16)

Garanție financiară referitoare la răspunderea armatorilor (reglementarea 4.2).”

În apendicele A5-II, după ultimul element de la titlul Declarația de conformitate a muncii în domeniul maritim — Partea a II-a, se adaugă următorul element:

Declarația de conformitate a muncii în domeniul maritim

Partea a II-a

| „(16) | Garanție financiară referitoare la răspunderea armatorilor (reglementarea 4.2).” |
| --- | --- |

„(16)

Garanție financiară referitoare la răspunderea armatorilor (reglementarea 4.2).”

La sfârșitul apendicelui A5-III, se adaugă următorul element:

„Garanție financiară referitoare la răspunderea armatorilor.”

---

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 12.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 172/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 172/36

---

DECIZIA NR. 496/13/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 11 decembrie 2013

privind finanțarea Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa (Islanda)

Autoritatea AELS de Supraveghere („autoritatea”),

AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 61 alineatul (3) litera (c) și Protocolul 26 la acesta,

AVÂND ÎN VEDERE Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24,

AVÂND ÎN VEDERE Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție („Protocolul 3”), în special articolul 7 alineatul (3) din partea a II-a,

DUPĂ CE părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu aceste dispoziții (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

I.   DATE FACTUALE

1.   PROCEDURĂ

| (1) | La 19 septembrie 2011, autoritatea a primit o plângere (eveniment nr. 608967) privind o presupusă subvenționare de către statul islandez („statul”) și municipalitatea orașului Reykjavík („municipalitatea”) a unor servicii de conferințe și de restaurant/catering în Sala de concerte Harpa și în Centrul de conferințe Harpa („complexul Harpa”) (2). |
| --- | --- |

(1)

La 19 septembrie 2011, autoritatea a primit o plângere (eveniment nr. 608967) privind o presupusă subvenționare de către statul islandez („statul”) și municipalitatea orașului Reykjavík („municipalitatea”) a unor servicii de conferințe și de restaurant/catering în Sala de concerte Harpa și în Centrul de conferințe Harpa („complexul Harpa”) (2).

| (2) | După primirea tuturor informațiilor relevante din partea autorităților islandeze și după discutarea cazului în reuniunea din 5 iunie 2012 (3), autoritatea a hotărât prin Decizia nr. 128/13/COL din 20 martie 2013 inițierea unei proceduri oficiale de investigare privind un posibil ajutor de stat implicat în finanțarea Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa (denumită în continuare „Decizia nr. 128/13/COL” sau „decizia de inițiere”). |
| --- | --- |

(2)

După primirea tuturor informațiilor relevante din partea autorităților islandeze și după discutarea cazului în reuniunea din 5 iunie 2012 (3), autoritatea a hotărât prin Decizia nr. 128/13/COL din 20 martie 2013 inițierea unei proceduri oficiale de investigare privind un posibil ajutor de stat implicat în finanțarea Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa (denumită în continuare „Decizia nr. 128/13/COL” sau „decizia de inițiere”).

| (3) | Prin scrisoarea din 28 mai 2013 (eveniment nr. 673762), autoritățile islandeze au prezentat observații cu privire la decizia autorității. De asemenea, cazul a făcut obiectul discuțiilor dintre Autoritate și autoritățile islandeze în cadrul reuniunii „pachet” de la Reykjavík din 4 iunie 2013. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 28 mai 2013 (eveniment nr. 673762), autoritățile islandeze au prezentat observații cu privire la decizia autorității. De asemenea, cazul a făcut obiectul discuțiilor dintre Autoritate și autoritățile islandeze în cadrul reuniunii „pachet” de la Reykjavík din 4 iunie 2013.

| (4) | La 8 august 2013, Decizia nr. 128/13/COL a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE. Părțile interesate au avut la dispoziție o lună pentru a-și prezenta observațiile cu privire la decizia autorității de inițiere a procedurii. Autoritatea nu a primit nicio observație de la părțile interesate. |
| --- | --- |

(4)

La 8 august 2013, Decizia nr. 128/13/COL a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE. Părțile interesate au avut la dispoziție o lună pentru a-și prezenta observațiile cu privire la decizia autorității de inițiere a procedurii. Autoritatea nu a primit nicio observație de la părțile interesate.

2.   DESCRIEREA MĂSURII

2.1   Aspecte generale

| (5) | În Decizia nr. 128/13/COL, autoritatea a analizat finanțarea Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa. Complexul Harpa este o clădire multifuncțională, situată în centrul orașului Reykjavik, care este deținută în momentul de față de către statul islandez (54 %) și de municipalitatea Reykjavík (46 %), care contribuie împreună la finanțarea acesteia. |
| --- | --- |

(5)

În Decizia nr. 128/13/COL, autoritatea a analizat finanțarea Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa. Complexul Harpa este o clădire multifuncțională, situată în centrul orașului Reykjavik, care este deținută în momentul de față de către statul islandez (54 %) și de municipalitatea Reykjavík (46 %), care contribuie împreună la finanțarea acesteia.

2.2   Context

| (6) | În 1999, primarul orașului Reykjavík, împreună cu reprezentanții guvernului islandez, a anunțat că în centrul orașului Reykjavík urma să fie construit un centru de concerte și de conferințe. La sfârșitul anului 2002, statul islandez și municipalitatea au semnat un acord cu privire la proiect și în anul următor a fost înființată societatea Austurhöfn-TR ehf. cu scopul de a supraveghea proiectul (4). |
| --- | --- |

(6)

În 1999, primarul orașului Reykjavík, împreună cu reprezentanții guvernului islandez, a anunțat că în centrul orașului Reykjavík urma să fie construit un centru de concerte și de conferințe. La sfârșitul anului 2002, statul islandez și municipalitatea au semnat un acord cu privire la proiect și în anul următor a fost înființată societatea Austurhöfn-TR ehf. cu scopul de a supraveghea proiectul (4).

| (7) | Modelul de afaceri inițial pentru complexul Harpa a fost ca un terț din sectorul privat să fie responsabil pentru construirea și exploatarea clădirii, beneficiind, la rândul său, de contribuții anuale din partea statului și a municipalității. În aprilie 2004, Centrul de stat pentru comerț a anunțat o procedură de preselecție pentru proiect, iar în 2005 un comitet de evaluare a ajuns la concluzia că o ofertă din partea societății cu răspundere limitată Portus ehf. era cea mai avantajoasă dintre cele patru oferte primite. Ulterior, statul islandez și municipalitatea au încheiat un contract („acord de proiect”) cu Portus pentru construirea și exploatarea unui centru de concerte și de conferințe (5). Cu toate acestea, în 2008, în urma colapsului financiar, partenerul din sectorul privat care a fost selectat s-a confruntat cu dificultăți financiare grave și a trebuit să se retragă din proiect; prin urmare, construcția complexului Harpa a fost suspendată. |
| --- | --- |

(7)

Modelul de afaceri inițial pentru complexul Harpa a fost ca un terț din sectorul privat să fie responsabil pentru construirea și exploatarea clădirii, beneficiind, la rândul său, de contribuții anuale din partea statului și a municipalității. În aprilie 2004, Centrul de stat pentru comerț a anunțat o procedură de preselecție pentru proiect, iar în 2005 un comitet de evaluare a ajuns la concluzia că o ofertă din partea societății cu răspundere limitată Portus ehf. era cea mai avantajoasă dintre cele patru oferte primite. Ulterior, statul islandez și municipalitatea au încheiat un contract („acord de proiect”) cu Portus pentru construirea și exploatarea unui centru de concerte și de conferințe (5). Cu toate acestea, în 2008, în urma colapsului financiar, partenerul din sectorul privat care a fost selectat s-a confruntat cu dificultăți financiare grave și a trebuit să se retragă din proiect; prin urmare, construcția complexului Harpa a fost suspendată.

| (8) | Atunci când partenerul din sectorul privat s-a retras din proiect, aproximativ jumătate din complexul Harpa era deja construit și, prin urmare, autoritățile islandeze au trebuit să ia o decizie cu privire la viitorul complexului Harpa. Potrivit autorităților islandeze, la momentul respectiv existau, în principal, trei opțiuni disponibile (6):






  (a) | exista posibilitatea ca proiectul să fie continuat cu finanțare publică. Costul opțiunii a fost estimat la acel moment la aproximativ 13 miliarde ISK; |
| --- | --- | --- |

(8)

Atunci când partenerul din sectorul privat s-a retras din proiect, aproximativ jumătate din complexul Harpa era deja construit și, prin urmare, autoritățile islandeze au trebuit să ia o decizie cu privire la viitorul complexului Harpa. Potrivit autorităților islandeze, la momentul respectiv existau, în principal, trei opțiuni disponibile (6):

(a)

exista posibilitatea ca proiectul să fie continuat cu finanțare publică. Costul opțiunii a fost estimat la acel moment la aproximativ 13 miliarde ISK;

| (b) | a doua posibilitate era aceea de a amâna temporar construcția centrului Harpa. Costul opțiunii a fost estimat la aproximativ 19 miliarde ISK; |
| --- | --- |

(b)

a doua posibilitate era aceea de a amâna temporar construcția centrului Harpa. Costul opțiunii a fost estimat la aproximativ 19 miliarde ISK;

| (c) | a treia posibilitate era de a opri proiectul pe o perioadă nedeterminată sau chiar de a demola ceea ce s-a construit deja. Costul opririi proiectului a fost estimat la aproximativ 10 miliarde ISK. |
| --- | --- |

(c)

a treia posibilitate era de a opri proiectul pe o perioadă nedeterminată sau chiar de a demola ceea ce s-a construit deja. Costul opririi proiectului a fost estimat la aproximativ 10 miliarde ISK.

| (9) | De asemenea, era clar că o clădire „pe jumătate construită” de dimensiunea complexului Harpa în inima orașului ar crea probleme pe termen lung și ar conduce la pierderi de valoare. Prin urmare, opțiunea închiderii proiectului nu a fost considerată fezabilă, întrucât se consumase o cantitate uriașă de resurse în vederea începerii proiectului, iar redeschiderea acestuia într-o etapă ulterioară ar fi un exercițiu complex și foarte costisitor. Prin urmare, în februarie 2009, primarul orașului Reykjavík și ministrul educației au ajuns la un acord care prevedea continuarea construirii proiectului de către stat și municipalitate, fără partenerul din sectorul privat (7). |
| --- | --- |

(9)

De asemenea, era clar că o clădire „pe jumătate construită” de dimensiunea complexului Harpa în inima orașului ar crea probleme pe termen lung și ar conduce la pierderi de valoare. Prin urmare, opțiunea închiderii proiectului nu a fost considerată fezabilă, întrucât se consumase o cantitate uriașă de resurse în vederea începerii proiectului, iar redeschiderea acestuia într-o etapă ulterioară ar fi un exercițiu complex și foarte costisitor. Prin urmare, în februarie 2009, primarul orașului Reykjavík și ministrul educației au ajuns la un acord care prevedea continuarea construirii proiectului de către stat și municipalitate, fără partenerul din sectorul privat (7).

| (10) | În consecință, Austurhöfn-tr ehf. a preluat proiectul, iar planurile au fost revizuite pentru a găsi soluții mai economice pentru procesul de construire și de proiectare a clădirii. Într-un comunicat de presă din partea statului și a municipalității s-a afirmat că preluarea era o soluție temporară și că proprietatea și finanțarea complexului Harpa vor fi revizuite atunci când economia se va redresa. Acordul de proiect a fost modificat în 2010, pentru a reflecta noua gestionare a proiectului și retragerea partenerului din sectorul privat (8), iar construcția a fost reluată. Landsbankinn a scos efectiv în afara bilanțului o mare parte din costurile de investiții și întregul capital social a fost anulat în același timp. În 2011, construcția complexului Harpa s-a încheiat și clădirea a fost inaugurată oficial la 20 august 2011. |
| --- | --- |

(10)

În consecință, Austurhöfn-tr ehf. a preluat proiectul, iar planurile au fost revizuite pentru a găsi soluții mai economice pentru procesul de construire și de proiectare a clădirii. Într-un comunicat de presă din partea statului și a municipalității s-a afirmat că preluarea era o soluție temporară și că proprietatea și finanțarea complexului Harpa vor fi revizuite atunci când economia se va redresa. Acordul de proiect a fost modificat în 2010, pentru a reflecta noua gestionare a proiectului și retragerea partenerului din sectorul privat (8), iar construcția a fost reluată. Landsbankinn a scos efectiv în afara bilanțului o mare parte din costurile de investiții și întregul capital social a fost anulat în același timp. În 2011, construcția complexului Harpa s-a încheiat și clădirea a fost inaugurată oficial la 20 august 2011.

| (11) | Până de curând, au existat o serie de societăți cu răspundere limitată implicate în operațiunile centrului Harpa, și anume: Portus ehf., responsabilă cu bunurile imobiliare și operațiunile centrului Harpa și Situs ehf., responsabilă cu alte clădiri planificate în aceeași zonă. Portus avea două filiale: Totus ehf., care deținea proprietatea imobiliară în sine și Ago ehf., care era responsabilă cu toate operațiunile în cadrul complexului Harpa și care închiria proprietatea de la Totus. Situs avea, de asemenea, două filiale; Hospes ehf., care ar fi deținut și gestionat un hotel care urma să fie construit în zonă și Custos ehf., care urma să dețină și să gestioneze orice alte clădiri din zonă. |
| --- | --- |

(11)

Până de curând, au existat o serie de societăți cu răspundere limitată implicate în operațiunile centrului Harpa, și anume: Portus ehf., responsabilă cu bunurile imobiliare și operațiunile centrului Harpa și Situs ehf., responsabilă cu alte clădiri planificate în aceeași zonă. Portus avea două filiale: Totus ehf., care deținea proprietatea imobiliară în sine și Ago ehf., care era responsabilă cu toate operațiunile în cadrul complexului Harpa și care închiria proprietatea de la Totus. Situs avea, de asemenea, două filiale; Hospes ehf., care ar fi deținut și gestionat un hotel care urma să fie construit în zonă și Custos ehf., care urma să dețină și să gestioneze orice alte clădiri din zonă.

| (12) | Cu toate acestea, pentru a reduce la minimum costurile operaționale și pentru a spori eficacitatea, consiliul de administrație al societății Austurhöfn-TR ehf. a decis, în decembrie 2012, să simplifice structura operațională a complexului Harpa prin fuzionarea majorității societăților cu răspundere limitată implicate în operațiunile sale într-o singură societate. Prin urmare, statul și municipalitatea au înființat societatea Centrul de concerte și de conferințe Harpa ehf. (i. Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.), care urmează să supravegheze toate operațiunile complexului Harpa. Simplificarea infrastructurii complexului Harpa face parte dintr-un plan pe termen lung menit să asigure viabilitatea operațiunilor complexului Harpa. |
| --- | --- |

(12)

Cu toate acestea, pentru a reduce la minimum costurile operaționale și pentru a spori eficacitatea, consiliul de administrație al societății Austurhöfn-TR ehf. a decis, în decembrie 2012, să simplifice structura operațională a complexului Harpa prin fuzionarea majorității societăților cu răspundere limitată implicate în operațiunile sale într-o singură societate. Prin urmare, statul și municipalitatea au înființat societatea Centrul de concerte și de conferințe Harpa ehf. (i. Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.), care urmează să supravegheze toate operațiunile complexului Harpa. Simplificarea infrastructurii complexului Harpa face parte dintr-un plan pe termen lung menit să asigure viabilitatea operațiunilor complexului Harpa.

2.3   Scopul și obiectivul proiectului Harpa

| (13) | Potrivit autorităților islandeze, complexul Harpa urmează să fie un forum pentru o viață culturală și muzicală diversă și ambițioasă în Islanda, pentru a promova ceea ce au mai bun de oferit artiștii islandezi în orice moment, punând accentul în special pe diverse manifestări muzicale. Complexul Harpa este destinat, de asemenea, să fie o sursă de inovare în cultura și pe scena muzicală islandeză, punându-se un accent deosebit pe relațiile internaționale, astfel încât complexul Harpa să devină un loc important pentru vizitele artiștilor străini în Islanda. |
| --- | --- |

(13)

Potrivit autorităților islandeze, complexul Harpa urmează să fie un forum pentru o viață culturală și muzicală diversă și ambițioasă în Islanda, pentru a promova ceea ce au mai bun de oferit artiștii islandezi în orice moment, punând accentul în special pe diverse manifestări muzicale. Complexul Harpa este destinat, de asemenea, să fie o sursă de inovare în cultura și pe scena muzicală islandeză, punându-se un accent deosebit pe relațiile internaționale, astfel încât complexul Harpa să devină un loc important pentru vizitele artiștilor străini în Islanda.

| (14) | De asemenea, complexul Harpa este destinat să fie un forum pentru orice tipuri de conferințe, reuniuni și întruniri, la nivel național și internațional, și să consolideze poziția Islandei ca loc pentru conferințe internaționale prin furnizarea de servicii și săli de conferință care sunt compatibile cu infrastructurile de conferințe din alte țări. Complexul Harpa este destinat, de asemenea, să promoveze turismul în Islanda și să consolideze centrul orașului Reykjavik ca centru pentru toți cetățenii islandezi din zonă și ca destinație pentru vizitatorii, atât islandezi, cât și străini, care doresc să cunoască clădirea și să se bucure de serviciile oferite, de arhitectura clădirii și de arta expusă în clădire. |
| --- | --- |

(14)

De asemenea, complexul Harpa este destinat să fie un forum pentru orice tipuri de conferințe, reuniuni și întruniri, la nivel național și internațional, și să consolideze poziția Islandei ca loc pentru conferințe internaționale prin furnizarea de servicii și săli de conferință care sunt compatibile cu infrastructurile de conferințe din alte țări. Complexul Harpa este destinat, de asemenea, să promoveze turismul în Islanda și să consolideze centrul orașului Reykjavik ca centru pentru toți cetățenii islandezi din zonă și ca destinație pentru vizitatorii, atât islandezi, cât și străini, care doresc să cunoască clădirea și să se bucure de serviciile oferite, de arhitectura clădirii și de arta expusă în clădire.

| (15) | Orchestra simfonică islandeză, opera islandeză și marea orchestră de la Reykjavik au încheiat contracte pe termen lung pentru utilizarea anumitor infrastructuri din cadrul complexului Harpa. De asemenea, complexul Harpa găzduiește conferințe și diverse evenimente artistice, cum ar fi concerte pop și rock ale artiștilor islandezi și străini. Alte activități din complexul Harpa, cum ar fi serviciile de catering, restaurantele, un magazin de muzică și un magazin de mobilă, sunt desfășurate de societăți private care închiriază infrastructuri din complexul Harpa. Acestea sunt închiriate unor operatori privați în condițiile pieței și au făcut obiectul unor licitații publice în cadrul cărora au fost acceptate cele mai bune oferte. |
| --- | --- |

(15)

Orchestra simfonică islandeză, opera islandeză și marea orchestră de la Reykjavik au încheiat contracte pe termen lung pentru utilizarea anumitor infrastructuri din cadrul complexului Harpa. De asemenea, complexul Harpa găzduiește conferințe și diverse evenimente artistice, cum ar fi concerte pop și rock ale artiștilor islandezi și străini. Alte activități din complexul Harpa, cum ar fi serviciile de catering, restaurantele, un magazin de muzică și un magazin de mobilă, sunt desfășurate de societăți private care închiriază infrastructuri din complexul Harpa. Acestea sunt închiriate unor operatori privați în condițiile pieței și au făcut obiectul unor licitații publice în cadrul cărora au fost acceptate cele mai bune oferte.

| (16) | Înainte de construirea complexului Harpa, nu existau în Islanda săli de concerte cu o acustică bună care puteau să ofere locuri pentru un număr mai mare de 300 de persoane și să găzduiască atât orchestra simfonică islandeză, cât și opera islandeză. Prin urmare, autoritățile islandeze au considerat că era necesar să se construiască o sală de cultură care să garanteze că cetățenii din Islanda se pot bucura de muzică și de artă. Cu privire la infrastructura de conferințe, potrivit autorităților islandeze, în Islanda nu existau centre sau infrastructuri de conferințe care să poată găzdui conferințe de mari dimensiuni. |
| --- | --- |

(16)

Înainte de construirea complexului Harpa, nu existau în Islanda săli de concerte cu o acustică bună care puteau să ofere locuri pentru un număr mai mare de 300 de persoane și să găzduiască atât orchestra simfonică islandeză, cât și opera islandeză. Prin urmare, autoritățile islandeze au considerat că era necesar să se construiască o sală de cultură care să garanteze că cetățenii din Islanda se pot bucura de muzică și de artă. Cu privire la infrastructura de conferințe, potrivit autorităților islandeze, în Islanda nu existau centre sau infrastructuri de conferințe care să poată găzdui conferințe de mari dimensiuni.

2.4   Infrastructurile din cadrul complexului Harpa

| (17) | Complexul Harpa acoperă 28 000 de metri pătrați și este situat în portul vechi din Reykjavik, la Austurbakki 2. Clădirea este proiectată de societatea daneză de arhitectură Henning Larsen în cooperare cu societatea islandeză de arhitectură Batteríið arkitektar. Artistul Ólafur Elíasson a proiectat structura de sticlă din jurul clădirii împreună cu arhitecții. Societatea Artec Consultants Inc este responsabilă pentru acustică, izolarea fonică, proiectarea sălii de spectacol și echipamentele de sonorizare. |
| --- | --- |

(17)

Complexul Harpa acoperă 28 000 de metri pătrați și este situat în portul vechi din Reykjavik, la Austurbakki 2. Clădirea este proiectată de societatea daneză de arhitectură Henning Larsen în cooperare cu societatea islandeză de arhitectură Batteríið arkitektar. Artistul Ólafur Elíasson a proiectat structura de sticlă din jurul clădirii împreună cu arhitecții. Societatea Artec Consultants Inc este responsabilă pentru acustică, izolarea fonică, proiectarea sălii de spectacol și echipamentele de sonorizare.

| (18) | Clădirea este proiectată astfel încât să asigure diversitatea și o infrastructură bună pentru toate tipurile de concerte și conferințe și oferă cetățenilor islandezi infrastructuri care anterior nu erau disponibile în țară. Complexul Harpa a fost deja distins cu premii pentru infrastructura de concert și a fost selectat ca fiind una dintre cele mai bune săli de concerte ale noului mileniu de revista Gramophone și cel mai bun spațiu de spectacole în 2011 de revista Travel & Leisure. În plus, complexul Harpa este câștigătorul din 2013 al Premiului Uniunii Europene pentru arhitectură contemporană — Premiul Mies van der Rohe (9). |
| --- | --- |

(18)

Clădirea este proiectată astfel încât să asigure diversitatea și o infrastructură bună pentru toate tipurile de concerte și conferințe și oferă cetățenilor islandezi infrastructuri care anterior nu erau disponibile în țară. Complexul Harpa a fost deja distins cu premii pentru infrastructura de concert și a fost selectat ca fiind una dintre cele mai bune săli de concerte ale noului mileniu de revista Gramophone și cel mai bun spațiu de spectacole în 2011 de revista Travel & Leisure. În plus, complexul Harpa este câștigătorul din 2013 al Premiului Uniunii Europene pentru arhitectură contemporană — Premiul Mies van der Rohe (9).

| (19) | În continuare este prezentată o imagine de ansamblu asupra sălilor din cadrul complexului Harpa (10):






  (i) | Eldborg oferă 1 800 de locuri și este cea mai mare sală din complexul Harpa, cu o suprafață totală de 1 008 m2. Înălțimea plafonului în sala Eldborg este de 23 m, iar scena are dimensiunile de 22m × 17m. Eldborg dispune de un sistem care permite configurarea timpului de reverberație, de spații pentru cor și de echipamente de înregistrare, precum și de infrastructuri pentru interpreți. Sala este special concepută pentru concerte. |
| --- | --- | --- |

(19)

În continuare este prezentată o imagine de ansamblu asupra sălilor din cadrul complexului Harpa (10):

(i)

Eldborg oferă 1 800 de locuri și este cea mai mare sală din complexul Harpa, cu o suprafață totală de 1 008 m2. Înălțimea plafonului în sala Eldborg este de 23 m, iar scena are dimensiunile de 22m × 17m. Eldborg dispune de un sistem care permite configurarea timpului de reverberație, de spații pentru cor și de echipamente de înregistrare, precum și de infrastructuri pentru interpreți. Sala este special concepută pentru concerte.

| (ii) | Norðurljós este o sală de recital care este concepută pentru concerte. Există balcoane în jurul perimetrului sălii și scena este mobilă. Sala dispune de echipamente de iluminat individualizate care pot fi configurate într-o serie de teme colorate, creând cea mai potrivită atmosferă pentru evenimentul în curs. Două uși mari izolate fonic conectează Norðurljós și Silfurberg, astfel încât cele două săli pot fi utilizate cu ușurință împreună pentru evenimente mai mari. Sala are o suprafață de 540 m2 și poate găzdui 520 de vizitatori (așezați în stilul sălilor de teatru). |
| --- | --- |

(ii)

Norðurljós este o sală de recital care este concepută pentru concerte. Există balcoane în jurul perimetrului sălii și scena este mobilă. Sala dispune de echipamente de iluminat individualizate care pot fi configurate într-o serie de teme colorate, creând cea mai potrivită atmosferă pentru evenimentul în curs. Două uși mari izolate fonic conectează Norðurljós și Silfurberg, astfel încât cele două săli pot fi utilizate cu ușurință împreună pentru evenimente mai mari. Sala are o suprafață de 540 m2 și poate găzdui 520 de vizitatori (așezați în stilul sălilor de teatru).

| (iii) | Silfurberg este singura sală din cadrul complexului Harpa care este special proiectată pentru conferințe. Sala are o suprafață de 735 m2 și poate găzdui până la 840 de vizitatori (așezați în stilul sălilor de teatru). Scena este mobilă și extensibilă. Sala poate fi împărțită în două părți cu ajutorul unui perete retractabil cu izolare fonică, fiecare dintre cele două părți putând găzdui 325 de oaspeți. Două uși mari izolate fonic conectează sălile Silfurberg și Norðurljós, putând fi deschise astfel încât cele două săli pot fi unite pentru evenimente mai mari, în cazul în care este necesar. Sala este adecvată pentru toate tipurile de conferințe, recepții sau concerte. Aceasta are cele mai bune echipamente tehnologice disponibile pentru conferințe. Sala este adecvată, de asemenea, pentru mai multe tipuri de spectacole muzicale. |
| --- | --- |

(iii)

Silfurberg este singura sală din cadrul complexului Harpa care este special proiectată pentru conferințe. Sala are o suprafață de 735 m2 și poate găzdui până la 840 de vizitatori (așezați în stilul sălilor de teatru). Scena este mobilă și extensibilă. Sala poate fi împărțită în două părți cu ajutorul unui perete retractabil cu izolare fonică, fiecare dintre cele două părți putând găzdui 325 de oaspeți. Două uși mari izolate fonic conectează sălile Silfurberg și Norðurljós, putând fi deschise astfel încât cele două săli pot fi unite pentru evenimente mai mari, în cazul în care este necesar. Sala este adecvată pentru toate tipurile de conferințe, recepții sau concerte. Aceasta are cele mai bune echipamente tehnologice disponibile pentru conferințe. Sala este adecvată, de asemenea, pentru mai multe tipuri de spectacole muzicale.

| (iv) | Kaldalón este cea mai mică sală din complexul Harpa, cu suprafața de 198 m2. Sala poate găzdui 195 de persoane și este concepută pentru concerte. Scena este mobilă și podeaua poate fi utilizată, de asemenea, ca scenă pentru muzicieni. Timpul de reverberație din sală poate fi modificat, astfel încât aceasta poate fi adaptată pentru diverse tipuri de evenimente. |
| --- | --- |

(iv)

Kaldalón este cea mai mică sală din complexul Harpa, cu suprafața de 198 m2. Sala poate găzdui 195 de persoane și este concepută pentru concerte. Scena este mobilă și podeaua poate fi utilizată, de asemenea, ca scenă pentru muzicieni. Timpul de reverberație din sală poate fi modificat, astfel încât aceasta poate fi adaptată pentru diverse tipuri de evenimente.

| (v) | Björtuloft este o sală cu suprafața de 400 m2 pe etajele 6 și 7 din complexul Harpa, care oferă locuri pentru 130 de persoane. Sala este adecvată pentru reuniuni și banchete, recepții la care invitații stau în picioare și alte evenimente. Sala poate găzdui aproximativ 130 de persoane la etajul superior (etajul 7) și aproximativ 6070 de persoane la etajul inferior, adică până la aproximativ 200 de persoane în total așezate la mese rotunde la ambele etaje. În cazul recepțiilor la care invitații stau în picioare, spațiul este suficient pentru aproximativ 300-350 de persoane pe cele două etaje. Etajul 7 este dotat cu un ecran, un proiector și un sistem de sonorizare, iar sistemul de iluminat este reglabil. |
| --- | --- |

(v)

Björtuloft este o sală cu suprafața de 400 m2 pe etajele 6 și 7 din complexul Harpa, care oferă locuri pentru 130 de persoane. Sala este adecvată pentru reuniuni și banchete, recepții la care invitații stau în picioare și alte evenimente. Sala poate găzdui aproximativ 130 de persoane la etajul superior (etajul 7) și aproximativ 6070 de persoane la etajul inferior, adică până la aproximativ 200 de persoane în total așezate la mese rotunde la ambele etaje. În cazul recepțiilor la care invitații stau în picioare, spațiul este suficient pentru aproximativ 300-350 de persoane pe cele două etaje. Etajul 7 este dotat cu un ecran, un proiector și un sistem de sonorizare, iar sistemul de iluminat este reglabil.

| (20) | Complexul Harpa include 7 săli de conferințe mai mici care pot găzdui între 8 și 250 de persoane și cuprinde, de asemenea, mai multe spații publice care sunt închiriate ocazional pentru expoziții și recepții pentru a crește veniturile societății. Sălile de reuniuni pot fi împărțite în săli mai mici. Toate sălile de reuniuni sunt echipate din punct de vedere tehnic și includ un proiector, echipamente de reuniune care se pot conecta la internet și un sistem de sonorizare. |
| --- | --- |

(20)

Complexul Harpa include 7 săli de conferințe mai mici care pot găzdui între 8 și 250 de persoane și cuprinde, de asemenea, mai multe spații publice care sunt închiriate ocazional pentru expoziții și recepții pentru a crește veniturile societății. Sălile de reuniuni pot fi împărțite în săli mai mici. Toate sălile de reuniuni sunt echipate din punct de vedere tehnic și includ un proiector, echipamente de reuniune care se pot conecta la internet și un sistem de sonorizare.

2.5   Finanțarea operațiunilor complexului Harpa

| (21) | Astfel cum s-a menționat anterior, complexul Harpa este deținut integral de către statul islandez și de municipalitate prin intermediul Austurhöfn-TR ehf. Obligațiile statului și ale municipalității sunt reglementate de articolul 13 din acordul de proiect din 2006 (11). Plățile anuale de la stat și municipalitate sunt acoperite de bugetele acestora. Conform bugetului de stat pentru anul 2011, contribuția anuală de la stat a fost estimată la 424,4 milioane ISK. Pentru anul 2012, suma preconizată care urma să fie alocată de stat a fost de 553,6 milioane ISK. Toate contribuțiile publice la complexul Harpa sunt suportate în funcție de participarea la proiect, și anume, statul plătește 54 %, iar municipalitatea, 46 %. Contribuțiile sunt indexate, de asemenea, cu indicele prețurilor de consum. |
| --- | --- |

(21)

Astfel cum s-a menționat anterior, complexul Harpa este deținut integral de către statul islandez și de municipalitate prin intermediul Austurhöfn-TR ehf. Obligațiile statului și ale municipalității sunt reglementate de articolul 13 din acordul de proiect din 2006 (11). Plățile anuale de la stat și municipalitate sunt acoperite de bugetele acestora. Conform bugetului de stat pentru anul 2011, contribuția anuală de la stat a fost estimată la 424,4 milioane ISK. Pentru anul 2012, suma preconizată care urma să fie alocată de stat a fost de 553,6 milioane ISK. Toate contribuțiile publice la complexul Harpa sunt suportate în funcție de participarea la proiect, și anume, statul plătește 54 %, iar municipalitatea, 46 %. Contribuțiile sunt indexate, de asemenea, cu indicele prețurilor de consum.

| (22) | În plus față de contribuția prevăzută în bugetul statului și în bugetul municipalității, guvernul Islandei și municipalitatea Reykjavik și-au asumat obligația de a acorda un împrumut pe termen scurt pentru exploatarea complexului Harpa până când se obține finanțarea pe termen lung necesară pentru a acoperi în întregime costul proiectului. În 2013, valoarea totală a împrumutului a fost de 794 de milioane ISK cu o rată a dobânzii de 5 % și o primă de 200 de puncte de bază. Împrumutul urma să fie rambursat înainte de 15 februarie 2013. La 6 martie 2013, municipalitatea, statul și Centrul de concerte și conferințe Harpa ehf. au semnat un acord prin care creditul-punte era transformat în capital social al complexului Harpa, întrucât niciun fel de capital nu a fost acordat anterior societății. În cadrul aceluiași acord, statul și municipalitatea s-au angajat la plăți anuale temporare suplimentare către complexul Harpa în valoare de 160 de milioane ISK pe an în perioada 2013-2016 pentru a acoperi, în primul rând, impozitele imobiliare care trebuiau plătite de complexul Harpa, întrucât acestea s-au dovedit a fi mult mai ridicate decât s-a preconizat (12). În al doilea rând, au existat costuri suplimentare neprevăzute legate de complexul Harpa. |
| --- | --- |

(22)

În plus față de contribuția prevăzută în bugetul statului și în bugetul municipalității, guvernul Islandei și municipalitatea Reykjavik și-au asumat obligația de a acorda un împrumut pe termen scurt pentru exploatarea complexului Harpa până când se obține finanțarea pe termen lung necesară pentru a acoperi în întregime costul proiectului. În 2013, valoarea totală a împrumutului a fost de 794 de milioane ISK cu o rată a dobânzii de 5 % și o primă de 200 de puncte de bază. Împrumutul urma să fie rambursat înainte de 15 februarie 2013. La 6 martie 2013, municipalitatea, statul și Centrul de concerte și conferințe Harpa ehf. au semnat un acord prin care creditul-punte era transformat în capital social al complexului Harpa, întrucât niciun fel de capital nu a fost acordat anterior societății. În cadrul aceluiași acord, statul și municipalitatea s-au angajat la plăți anuale temporare suplimentare către complexul Harpa în valoare de 160 de milioane ISK pe an în perioada 2013-2016 pentru a acoperi, în primul rând, impozitele imobiliare care trebuiau plătite de complexul Harpa, întrucât acestea s-au dovedit a fi mult mai ridicate decât s-a preconizat (12). În al doilea rând, au existat costuri suplimentare neprevăzute legate de complexul Harpa.

| (23) | Statul și municipalitatea alocă lunar fonduri pentru a plăti împrumuturile în legătură cu complexul Harpa. Întrucât proiectul este menit să fie autonom, profiturile trebuie să acopere toate costurile de funcționare. Prin urmare, potrivit autorităților islandeze, fondurile acordate de proprietari sunt menite să acopere doar împrumuturile nerambursate (13). |
| --- | --- |

(23)

Statul și municipalitatea alocă lunar fonduri pentru a plăti împrumuturile în legătură cu complexul Harpa. Întrucât proiectul este menit să fie autonom, profiturile trebuie să acopere toate costurile de funcționare. Prin urmare, potrivit autorităților islandeze, fondurile acordate de proprietari sunt menite să acopere doar împrumuturile nerambursate (13).

| (24) | La 16 aprilie 2013, s-a semnat un nou acord (denumit în continuare „acordul de proiect din 2013”), care a înlocuit acordul de proiect modificat (14). Conform noului acord, contribuția municipalității și a statului va continua să fie o plată necondiționată, achitată în rate lunare, în același cuantum de 595 000 000 ISK pe an, pentru o perioadă de 35 de ani începând din martie 2011. După ajustarea valorii anuale în funcție de creșterea indicelui prețurilor de consum începând din martie 2013, suma care trebuie plătită în fiecare an este de 1 023 339 932 ISK (15). |
| --- | --- |

(24)

La 16 aprilie 2013, s-a semnat un nou acord (denumit în continuare „acordul de proiect din 2013”), care a înlocuit acordul de proiect modificat (14). Conform noului acord, contribuția municipalității și a statului va continua să fie o plată necondiționată, achitată în rate lunare, în același cuantum de 595 000 000 ISK pe an, pentru o perioadă de 35 de ani începând din martie 2011. După ajustarea valorii anuale în funcție de creșterea indicelui prețurilor de consum începând din martie 2013, suma care trebuie plătită în fiecare an este de 1 023 339 932 ISK (15).

| (25) | În conformitate cu contul anual preconizat al Austurhöfn-TR ehf. pentru anul 2012, se estimează că societatea va suferi o pierdere mare din exploatare corespunzând unui EBITDA negativ total de 406,5 milioane ISK. Partea complexului Harpa destinată organizării de conferințe a înregistrat un EBITDA negativ de 120 de milioane ISK în 2012, același lucru fiind valabil și pentru „alte evenimente artistice” (EBITDA negativ de 131 de milioane ISK). Conturile anuale preconizate și analiza câștigurilor pentru anul 2013 prevăd, de asemenea, o pierdere din exploatare considerabilă, un EBITDA negativ total de aproximativ 348 de milioane ISK, activitățile legate de organizarea de conferințe și „alte evenimente artistice” desfășurându-se în pierdere (16). |
| --- | --- |

(25)

În conformitate cu contul anual preconizat al Austurhöfn-TR ehf. pentru anul 2012, se estimează că societatea va suferi o pierdere mare din exploatare corespunzând unui EBITDA negativ total de 406,5 milioane ISK. Partea complexului Harpa destinată organizării de conferințe a înregistrat un EBITDA negativ de 120 de milioane ISK în 2012, același lucru fiind valabil și pentru „alte evenimente artistice” (EBITDA negativ de 131 de milioane ISK). Conturile anuale preconizate și analiza câștigurilor pentru anul 2013 prevăd, de asemenea, o pierdere din exploatare considerabilă, un EBITDA negativ total de aproximativ 348 de milioane ISK, activitățile legate de organizarea de conferințe și „alte evenimente artistice” desfășurându-se în pierdere (16).

2.6   Alocarea costurilor și separarea conturilor

| (26) | În conformitate cu acordul inițial de proiect, urma să se efectueze o separare financiară între diferitele societăți implicate în exploatarea complexului Harpa și între diferitele operațiuni și activități:
  13.11.1   Partenerul din sectorul privat se asigură în permanență că există o separare financiară între societatea imobiliară, societatea de exploatare, Hringur și partenerul din sectorul privat. Fiecare entitate este gestionată și funcționează separat din punct de vedere financiar.
  13.11.2   Partenerul din sectorul privat se asigură în permanență că există o separare financiară suficientă, și anume, separarea evidenței contabile între sumele plătite pentru lucrări și alte operațiuni și activitățile din cadrul CC. Partenerul din sectorul privat trebuie să poată să demonstreze oricând în decursul perioadei, la cererea clientului, că există o astfel de separare financiară.” |
| --- | --- |

(26)

În conformitate cu acordul inițial de proiect, urma să se efectueze o separare financiară între diferitele societăți implicate în exploatarea complexului Harpa și între diferitele operațiuni și activități:

13.11.1   Partenerul din sectorul privat se asigură în permanență că există o separare financiară între societatea imobiliară, societatea de exploatare, Hringur și partenerul din sectorul privat. Fiecare entitate este gestionată și funcționează separat din punct de vedere financiar.

13.11.2   Partenerul din sectorul privat se asigură în permanență că există o separare financiară suficientă, și anume, separarea evidenței contabile între sumele plătite pentru lucrări și alte operațiuni și activitățile din cadrul CC. Partenerul din sectorul privat trebuie să poată să demonstreze oricând în decursul perioadei, la cererea clientului, că există o astfel de separare financiară.”

| (27) | Operațiunile complexului Harpa sunt împărțite în mai multe categorii: 1. orchestra simfonică islandeză; 2. opera islandeză; 3. alte evenimente artistice; 4. departamentul de organizare de conferințe; 5. operațiuni; 6. vânzarea de bilete; 7. exploatarea infrastructurii; 8. costul gestionării. Toate categoriile de costuri sunt în prezent suportate de Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., iar veniturile și costurile atribuite fiecăreia dintre categorii sunt incluse în buget în cadrul categoriei respective. Costurile operaționale comune, cum ar fi salariile, costurile locative (încălzire și electricitate) și cele administrative sunt împărțite între categoriile respective în conformitate cu un model de alocare a costurilor (17). |
| --- | --- |

(27)

Operațiunile complexului Harpa sunt împărțite în mai multe categorii: 1. orchestra simfonică islandeză; 2. opera islandeză; 3. alte evenimente artistice; 4. departamentul de organizare de conferințe; 5. operațiuni; 6. vânzarea de bilete; 7. exploatarea infrastructurii; 8. costul gestionării. Toate categoriile de costuri sunt în prezent suportate de Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., iar veniturile și costurile atribuite fiecăreia dintre categorii sunt incluse în buget în cadrul categoriei respective. Costurile operaționale comune, cum ar fi salariile, costurile locative (încălzire și electricitate) și cele administrative sunt împărțite între categoriile respective în conformitate cu un model de alocare a costurilor (17).

| (28) | Pentru o descriere mai detaliată a măsurii, se face trimitere la Decizia nr. 128/13/COL a autorității (18). |
| --- | --- |

(28)

Pentru o descriere mai detaliată a măsurii, se face trimitere la Decizia nr. 128/13/COL a autorității (18).

3.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (29) | În Decizia nr. 128/13/COL, autoritatea a efectuat o analiză preliminară a posibilității ca finanțarea complexului Harpa să constituie ajutor de stat și, în caz afirmativ, ca ajutorul să fie compatibil cu dispozițiile privind ajutoarele de stat din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(29)

În Decizia nr. 128/13/COL, autoritatea a efectuat o analiză preliminară a posibilității ca finanțarea complexului Harpa să constituie ajutor de stat și, în caz afirmativ, ca ajutorul să fie compatibil cu dispozițiile privind ajutoarele de stat din Acordul privind SEE.

| (30) | Potrivit autorităților islandeze, finanțarea complexului Harpa nu implică ajutor de stat deoarece s-a asigurat în mod corespunzător că există conturi separate pentru diferitele activități desfășurate în cadrul sălii de concerte și al centrului de conferințe. În sprijinul acestei afirmații, autoritățile islandeze au prezentat rapoarte realizate de două firme de contabilitate privind separarea conturilor societăților implicate în exploatarea complexului Harpa. De asemenea, autoritățile islandeze au furnizat analize de preț în care au comparat prețurile unor infrastructuri pentru organizarea de conferințe comparabile din Reykjavik, pe baza dimensiunilor și a capacității acestora. Mai mult, autoritățile islandeze au susținut că activitatea de organizare de conferințe a contribuit în mod pozitiv la alte activități economice din cadrul complexului Harpa și că, fără aceasta, costurile care ar trebui să fie suportate de alte activități ar fi considerabil mai mari. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților islandeze, finanțarea complexului Harpa nu implică ajutor de stat deoarece s-a asigurat în mod corespunzător că există conturi separate pentru diferitele activități desfășurate în cadrul sălii de concerte și al centrului de conferințe. În sprijinul acestei afirmații, autoritățile islandeze au prezentat rapoarte realizate de două firme de contabilitate privind separarea conturilor societăților implicate în exploatarea complexului Harpa. De asemenea, autoritățile islandeze au furnizat analize de preț în care au comparat prețurile unor infrastructuri pentru organizarea de conferințe comparabile din Reykjavik, pe baza dimensiunilor și a capacității acestora. Mai mult, autoritățile islandeze au susținut că activitatea de organizare de conferințe a contribuit în mod pozitiv la alte activități economice din cadrul complexului Harpa și că, fără aceasta, costurile care ar trebui să fie suportate de alte activități ar fi considerabil mai mari.

| (31) | Cu toate acestea, în opinia preliminară a autorității, s-a considerat că finanțarea complexului Harpa implică ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Următoarele aspecte au fost identificate în Decizia nr. 128/13/COL:






  (i) | Autoritatea a concluzionat că, dat fiind faptul că statul islandez și orașul Reykjavík acoperă împreună deficitul anual al funcționării complexului Harpa contribuind cu o anumită sumă din bugetele proprii, sunt implicate resurse de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- | --- |

(31)

Cu toate acestea, în opinia preliminară a autorității, s-a considerat că finanțarea complexului Harpa implică ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Următoarele aspecte au fost identificate în Decizia nr. 128/13/COL:

(i)

Autoritatea a concluzionat că, dat fiind faptul că statul islandez și orașul Reykjavík acoperă împreună deficitul anual al funcționării complexului Harpa contribuind cu o anumită sumă din bugetele proprii, sunt implicate resurse de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE.

| (ii) | Autoritatea și-a exprimat opinia potrivit căreia atât construirea, cât și exploatarea unei infrastructuri constituie o activitate economică dacă infrastructura este sau va fi utilizată pentru a oferi bunuri sau servicii pe piață (19). Unele dintre activitățile care se desfășoară în complexul Harpa, în special conferințe, reprezentații teatrale, concerte de muzică ușoară etc. pot atrage un număr semnificativ de clienți, fiind în concurență cu centre de conferințe, teatre sau alte săli de concerte din sectorul privat. Prin urmare, opinia preliminară a autorității a fost că societățile implicate în exploatarea complexului Harpa, în măsura în care desfășoară activități comerciale, pot fi considerate întreprinderi. |
| --- | --- |

(ii)

Autoritatea și-a exprimat opinia potrivit căreia atât construirea, cât și exploatarea unei infrastructuri constituie o activitate economică dacă infrastructura este sau va fi utilizată pentru a oferi bunuri sau servicii pe piață (19). Unele dintre activitățile care se desfășoară în complexul Harpa, în special conferințe, reprezentații teatrale, concerte de muzică ușoară etc. pot atrage un număr semnificativ de clienți, fiind în concurență cu centre de conferințe, teatre sau alte săli de concerte din sectorul privat. Prin urmare, opinia preliminară a autorității a fost că societățile implicate în exploatarea complexului Harpa, în măsura în care desfășoară activități comerciale, pot fi considerate întreprinderi.

| (iii) | De asemenea, autoritatea a considerat că finanțarea publică a construcției complexului Harpa ar constitui un avantaj economic și, prin urmare, un ajutor, întrucât este clar că proiectul nu ar fi fost realizat în absența unei astfel de finanțări. În plus, aceasta a considerat că se conferă un avantaj societăților implicate în exploatarea complexului Harpa, sub formă de beneficiu nerealizat întrucât statul și municipalitatea nu pretind un randament al investiției lor în sala de concerte și în centrul de conferințe, în măsura în care societățile respective desfășoară activități comerciale, cum ar fi găzduirea de conferințe sau de alte evenimente. Astfel, s-a considerat că evaluarea preliminară a autorității a evidențiat că, la orice nivel (construcție, funcționare și utilizare), un avantaj economic selectiv nu poate fi exclus. |
| --- | --- |

(iii)

De asemenea, autoritatea a considerat că finanțarea publică a construcției complexului Harpa ar constitui un avantaj economic și, prin urmare, un ajutor, întrucât este clar că proiectul nu ar fi fost realizat în absența unei astfel de finanțări. În plus, aceasta a considerat că se conferă un avantaj societăților implicate în exploatarea complexului Harpa, sub formă de beneficiu nerealizat întrucât statul și municipalitatea nu pretind un randament al investiției lor în sala de concerte și în centrul de conferințe, în măsura în care societățile respective desfășoară activități comerciale, cum ar fi găzduirea de conferințe sau de alte evenimente. Astfel, s-a considerat că evaluarea preliminară a autorității a evidențiat că, la orice nivel (construcție, funcționare și utilizare), un avantaj economic selectiv nu poate fi exclus.

| (iv) | În cele din urmă, autoritatea a concluzionat că măsurile au fost de natură să denatureze concurența. Întrucât piața din sectorul organizării de acțiuni internaționale, cum ar fi conferințele și evenimentele, este o piață deschisă concurenței între furnizorii de infrastructuri și organizatorii de evenimente, care, în general, se implică în activități care fac obiectul schimburilor comerciale între statele SEE, se poate presupune existența unui efect asupra acestor schimburi. În acest caz, probabilitatea existenței unui efect asupra schimburilor comerciale dintre anumite state SEE vecine este și mai mare din cauza naturii activității din sectorul organizării de conferințe (20). Prin urmare, în opinia preliminară a autorității, măsura amenință să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale din cadrul SEE. |
| --- | --- |

(iv)

În cele din urmă, autoritatea a concluzionat că măsurile au fost de natură să denatureze concurența. Întrucât piața din sectorul organizării de acțiuni internaționale, cum ar fi conferințele și evenimentele, este o piață deschisă concurenței între furnizorii de infrastructuri și organizatorii de evenimente, care, în general, se implică în activități care fac obiectul schimburilor comerciale între statele SEE, se poate presupune existența unui efect asupra acestor schimburi. În acest caz, probabilitatea existenței unui efect asupra schimburilor comerciale dintre anumite state SEE vecine este și mai mare din cauza naturii activității din sectorul organizării de conferințe (20). Prin urmare, în opinia preliminară a autorității, măsura amenință să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale din cadrul SEE.

| (32) | În plus, autoritatea și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că ajutorul de stat ar putea fi considerat compatibil cu Acordul privind SEE. În conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ajutoarele pentru promovarea culturii și conservarea patrimoniului pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE atunci când acestea nu afectează condițiile comerciale și concurența în cadrul SEE într-o măsură care să contravină interesului comun. Autoritățile islandeze au declarat că obiectivul principal al măsurii în cauză a fost de a promova cultura prin construirea unei săli de concerte care ar putea găzdui atât orchestra simfonică islandeză, cât și opera islandeză. Autoritatea a acceptat că, având în vedere obiectivul cultural, și anume, construcția și funcționarea unei infrastructuri pentru concerte simfonice și spectacole de operă, măsura s-ar putea califica drept ajutor pentru promovarea culturii. |
| --- | --- |

(32)

În plus, autoritatea și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că ajutorul de stat ar putea fi considerat compatibil cu Acordul privind SEE. În conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ajutoarele pentru promovarea culturii și conservarea patrimoniului pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE atunci când acestea nu afectează condițiile comerciale și concurența în cadrul SEE într-o măsură care să contravină interesului comun. Autoritățile islandeze au declarat că obiectivul principal al măsurii în cauză a fost de a promova cultura prin construirea unei săli de concerte care ar putea găzdui atât orchestra simfonică islandeză, cât și opera islandeză. Autoritatea a acceptat că, având în vedere obiectivul cultural, și anume, construcția și funcționarea unei infrastructuri pentru concerte simfonice și spectacole de operă, măsura s-ar putea califica drept ajutor pentru promovarea culturii.

| (33) | De asemenea, autoritatea a acceptat că o infrastructură precum complexul Harpa ar putea fi utilizată și pentru a găzdui diferite activități comerciale precum restaurante, cafenele, magazine, conferințe și concerte de muzică ușoară. Cu toate acestea, pentru a nu denatura concurența, trebuie instituite garanții pentru a se asigura că nu există subvenții încrucișate între activitățile comerciale și activitățile culturale subvenționate. Prin urmare, autoritatea a ajuns la concluzia preliminară potrivit căreia există îndoieli că autoritățile islandeze au instituit garanțiile necesare pentru a asigura absența unor subvenții încrucișate. În consecință, în urma evaluării sale preliminare, autoritatea și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că exploatarea și construcția complexului Harpa ar putea fi considerate compatibile în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(33)

De asemenea, autoritatea a acceptat că o infrastructură precum complexul Harpa ar putea fi utilizată și pentru a găzdui diferite activități comerciale precum restaurante, cafenele, magazine, conferințe și concerte de muzică ușoară. Cu toate acestea, pentru a nu denatura concurența, trebuie instituite garanții pentru a se asigura că nu există subvenții încrucișate între activitățile comerciale și activitățile culturale subvenționate. Prin urmare, autoritatea a ajuns la concluzia preliminară potrivit căreia există îndoieli că autoritățile islandeze au instituit garanțiile necesare pentru a asigura absența unor subvenții încrucișate. În consecință, în urma evaluării sale preliminare, autoritatea și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că exploatarea și construcția complexului Harpa ar putea fi considerate compatibile în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

4.   OBSERVAȚII DIN PARTEA AUTORITĂȚILOR ISLANDEZE

| (34) | Observațiile autorităților islandeze au reflectat opinia acestora potrivit căreia finanțarea exploatării complexului Harpa nu implică ajutor de stat, întrucât acestea s-au asigurat în mod corespunzător că societățile țin o evidență contabilă separată pentru diferitele activități din cadrul complexului Harpa (21). |
| --- | --- |

(34)

Observațiile autorităților islandeze au reflectat opinia acestora potrivit căreia finanțarea exploatării complexului Harpa nu implică ajutor de stat, întrucât acestea s-au asigurat în mod corespunzător că societățile țin o evidență contabilă separată pentru diferitele activități din cadrul complexului Harpa (21).

| (35) | Autoritățile islandeze nu contestă că respectivele contribuții financiare la complexul Harpa sunt acordate din resurse de stat și sunt imputabile statului. Cu toate acestea, ele susțin că Harpa nu poate fi considerat o întreprindere în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Potrivit autorităților islandeze, complexul Harpa este o infrastructură și un spațiu de cultură, care are ca scop conservarea și promovarea culturii și a patrimoniului islandez și, prin urmare, nu poate fi considerat ca furnizând bunuri și servicii pe o piață competitivă. De asemenea, autoritățile islandeze sunt de părere că în acest caz nu este îndeplinită condiția privind un avantaj economic, deoarece s-a garantat că partea comercială a complexului Harpa nu este finanțată prin resurse de stat, care sunt alocate numai activităților culturale. În cele din urmă, în ceea ce privește efectul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre părțile contractante, autoritățile islandeze menționează că trebuie să se țină seama de poziția geografică a Islandei și de faptul că este puțin probabil ca publicul din alte state care sunt părți la Acordul privind SEE să se deplaseze în mod special în Islanda pentru a participa la concerte sau la alte evenimente similare. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile islandeze nu contestă că respectivele contribuții financiare la complexul Harpa sunt acordate din resurse de stat și sunt imputabile statului. Cu toate acestea, ele susțin că Harpa nu poate fi considerat o întreprindere în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Potrivit autorităților islandeze, complexul Harpa este o infrastructură și un spațiu de cultură, care are ca scop conservarea și promovarea culturii și a patrimoniului islandez și, prin urmare, nu poate fi considerat ca furnizând bunuri și servicii pe o piață competitivă. De asemenea, autoritățile islandeze sunt de părere că în acest caz nu este îndeplinită condiția privind un avantaj economic, deoarece s-a garantat că partea comercială a complexului Harpa nu este finanțată prin resurse de stat, care sunt alocate numai activităților culturale. În cele din urmă, în ceea ce privește efectul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre părțile contractante, autoritățile islandeze menționează că trebuie să se țină seama de poziția geografică a Islandei și de faptul că este puțin probabil ca publicul din alte state care sunt părți la Acordul privind SEE să se deplaseze în mod special în Islanda pentru a participa la concerte sau la alte evenimente similare.

| (36) | Autoritățile islandeze subliniază faptul că marea parte a operațiunilor complexului Harpa nu este de natură comercială. Potrivit acestora, complexul Harpa nu ar fi fost creat de către o întreprindere privată și nu poate fi comparat cu un grup privat de întreprinderi. Prin urmare, potrivit autorităților islandeze, faptele demonstrează în mod clar că testul investitorului care operează într-o economie de piață are limitele sale în cazul de față. |
| --- | --- |

(36)

Autoritățile islandeze subliniază faptul că marea parte a operațiunilor complexului Harpa nu este de natură comercială. Potrivit acestora, complexul Harpa nu ar fi fost creat de către o întreprindere privată și nu poate fi comparat cu un grup privat de întreprinderi. Prin urmare, potrivit autorităților islandeze, faptele demonstrează în mod clar că testul investitorului care operează într-o economie de piață are limitele sale în cazul de față.

| (37) | După consultarea cu directorii complexului Harpa, autoritățile islandeze au propus ca structura utilizată pentru a asigura evitarea subvențiilor încrucișate să nu ia forma unor societăți separate sau a unei obligații de a supune operațiunile de organizare de conferințe unei licitații. Autoritățile islandeze au convingerea că alte măsuri sunt mai adecvate și vor genera mai puține dificultăți de exploatare a infrastructurii. Astfel, indiferent dacă resursele de stat utilizate pentru finanțarea și exploatarea complexului Harpa sunt considerate ajutoare de stat compatibile cu normele privind ajutoarele de stat — sau nu constituie deloc un ajutor de stat — autoritățile islandeze sunt de acord că trebuie să fie puse în aplicare măsuri pentru a se asigura că orice sprijin nu denaturează în mod ilegal concurența în cadrul pieței din sectorul organizării de conferințe. |
| --- | --- |

(37)

După consultarea cu directorii complexului Harpa, autoritățile islandeze au propus ca structura utilizată pentru a asigura evitarea subvențiilor încrucișate să nu ia forma unor societăți separate sau a unei obligații de a supune operațiunile de organizare de conferințe unei licitații. Autoritățile islandeze au convingerea că alte măsuri sunt mai adecvate și vor genera mai puține dificultăți de exploatare a infrastructurii. Astfel, indiferent dacă resursele de stat utilizate pentru finanțarea și exploatarea complexului Harpa sunt considerate ajutoare de stat compatibile cu normele privind ajutoarele de stat — sau nu constituie deloc un ajutor de stat — autoritățile islandeze sunt de acord că trebuie să fie puse în aplicare măsuri pentru a se asigura că orice sprijin nu denaturează în mod ilegal concurența în cadrul pieței din sectorul organizării de conferințe.

| (38) | Autoritățile islandeze sunt de acord cu autoritatea că trebuie să se garanteze că operațiunile de organizare de conferințe sunt independente din punct de vedere financiar de alte operațiuni ale complexului Harpa și că trebuie să se instituie garanții pentru a preveni subvenționarea încrucișată între cele două părți. Prin urmare, pentru a se asigura o bună separare a activităților comerciale de alte activități, precum și pentru a preveni acordarea oricărei subvenții activităților comerciale, au fost luate două măsuri principale:






  (i) | în primul rând, directorii complexului Harpa au introdus un nou software de gestionare a activității și de contabilitate (22). Acesta permite societății Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. să asigure separarea adecvată a diferitelor activități și legături mai strânse între sistemul său contabil și gestionarea proiectelor. Noul sistem permite mai multă transparență și mai multe funcții analitice. Separarea conturilor în cadrul complexului Harpa ține cont de recomandările formulate în Directiva 2006/111/CE privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice (denumită în continuare „Directiva privind transparența”) (23). Există conturi (diviziuni) speciale pentru toate activitățile culturale și toți chiriașii, precum și pentru operațiunile de organizare de conferințe, garantându-se astfel că se mențin conturi interne care corespund diferitelor activități; |
| --- | --- | --- |

(38)

Autoritățile islandeze sunt de acord cu autoritatea că trebuie să se garanteze că operațiunile de organizare de conferințe sunt independente din punct de vedere financiar de alte operațiuni ale complexului Harpa și că trebuie să se instituie garanții pentru a preveni subvenționarea încrucișată între cele două părți. Prin urmare, pentru a se asigura o bună separare a activităților comerciale de alte activități, precum și pentru a preveni acordarea oricărei subvenții activităților comerciale, au fost luate două măsuri principale:

(i)

în primul rând, directorii complexului Harpa au introdus un nou software de gestionare a activității și de contabilitate (22). Acesta permite societății Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. să asigure separarea adecvată a diferitelor activități și legături mai strânse între sistemul său contabil și gestionarea proiectelor. Noul sistem permite mai multă transparență și mai multe funcții analitice. Separarea conturilor în cadrul complexului Harpa ține cont de recomandările formulate în Directiva 2006/111/CE privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice (denumită în continuare „Directiva privind transparența”) (23). Există conturi (diviziuni) speciale pentru toate activitățile culturale și toți chiriașii, precum și pentru operațiunile de organizare de conferințe, garantându-se astfel că se mențin conturi interne care corespund diferitelor activități;

| (ii) | în al doilea rând, autoritățile islandeze s-au asigurat că se alocă o anumită parte din costurile fixe și comune ale complexului Harpa fiecărei diviziuni a operațiunilor, pe baza utilizării efective și a activității comerciale. În plus, departamentul de organizare de conferințe a plătit chirie la nivelul pieței pentru spațiile de birouri și alte infrastructuri. Autoritățile islandeze au stabilit rata pieței pentru chiria și remunerația pentru utilizarea serviciilor comune prin compararea tarifelor pe care părțile interesate din sectorul privat le-ar fi perceput în situații comparabile. |
| --- | --- |

(ii)

în al doilea rând, autoritățile islandeze s-au asigurat că se alocă o anumită parte din costurile fixe și comune ale complexului Harpa fiecărei diviziuni a operațiunilor, pe baza utilizării efective și a activității comerciale. În plus, departamentul de organizare de conferințe a plătit chirie la nivelul pieței pentru spațiile de birouri și alte infrastructuri. Autoritățile islandeze au stabilit rata pieței pentru chiria și remunerația pentru utilizarea serviciilor comune prin compararea tarifelor pe care părțile interesate din sectorul privat le-ar fi perceput în situații comparabile.

| (39) | Autoritățile islandeze au prezentat un proiect de propunere pentru o separare completă a conturilor departamentului de organizare de conferințe al complexului Harpa care ține seama de noua metodologie de alocare a costurilor și a veniturilor (24). Următorul tabel prezintă separarea propusă a conturilor în cadrul complexului Harpa (25):








  Separarea conturilor pentru departamentul de organizare de conferințe al complexului Harpa |
| --- | --- |
| | Venituri din exploatare | 2013 | 2016 |
| 1 | Venituri din chirii pentru sălile de conferințe | 109 282 | 141 815 |
| 2 | Venituri din chirii pentru echipamente tehnice | 37 965 | 47 870 |
| 3 | Venituri din servicii tehnice | 38 054 | 48 105 |
| 4 | Alte venituri | 2 186 | 2 836 |
| | — | Venitul total, cu excepția veniturilor din catering |

(39)

Autoritățile islandeze au prezentat un proiect de propunere pentru o separare completă a conturilor departamentului de organizare de conferințe al complexului Harpa care ține seama de noua metodologie de alocare a costurilor și a veniturilor (24). Următorul tabel prezintă separarea propusă a conturilor în cadrul complexului Harpa (25):

Separarea conturilor pentru departamentul de organizare de conferințe al complexului Harpa

Venituri din exploatare

2013

2016

1

Venituri din chirii pentru sălile de conferințe

109 282

141 815

2

Venituri din chirii pentru echipamente tehnice

37 965

47 870

3

Venituri din servicii tehnice

38 054

48 105

4

Alte venituri

2 186

2 836

—

Venitul total, cu excepția veniturilor din catering

187 486

240 626

Venituri din servicii de catering

5

Cota departamentului de organizare de conferințe din veniturile din servicii de catering

34 396

38 697

6

Chirie fixă

7 209

7 209

Total venituri din servicii de organizare de conferințe

229 091

286 533

Cheltuieli de exploatare

7

Chirie fixă — birouri de conferințe

686

686

8

Chirie fixă — catering

7 209

7 209

9

Salarii și cheltuieli aferente — angajați pentru organizarea de conferințe

42 908

42 908

10

Cheltuieli administrative financiare (contabilitate)

1 000

1 000

11

Salarii și cheltuieli aferente — angajați în activități de comercializare

6 738

6 738

12

Cheltuieli aferente activității de comercializare

22 000

22 000

Cheltuieli aferente organizării de evenimente:

13

Tarife de închiriere (75 % din veniturile din chirii)

81 961

106 361

14

Costuri de închiriere de echipamente (75 % din veniturile din închirierea de echipamente)

28 474

35 903

15

Costul serviciile tehnice (75 % din veniturile din servicii tehnice)

28 541

36 079

Cheltuieli totale de exploatare

219 571

258 884

EBITDA

9 574

27 649

| (40) | În ceea ce privește tariful de închiriere, autoritățile islandeze au prezentat autorității o comparație a chiriilor percepute de alte infrastructuri pentru organizarea de conferințe din Islanda, care arată că nivelul chiriei percepute departamentului de organizare de conferințe depășește tariful de închiriere comparabil care este perceput pe piață clienților cu amănuntul. Potrivit autorităților islandeze, prețul de închiriere perceput unui operator cu ridicata, cum ar fi departamentul de organizare de conferințe ar fi, în mod normal, considerabil mai mic decât cel pe care l-ar plăti un client cu amănuntul. Prin urmare, autoritățile islandeze propun aplicarea unei marje (reduceri) de 25 % (26). Potrivit autorităților islandeze, nivelul scăzut al marjei ar trebui să asigure că departamentului de organizare de conferințe i se percepe un tarif corespunzător în comparație cu alți operatori de pe piață. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește tariful de închiriere, autoritățile islandeze au prezentat autorității o comparație a chiriilor percepute de alte infrastructuri pentru organizarea de conferințe din Islanda, care arată că nivelul chiriei percepute departamentului de organizare de conferințe depășește tariful de închiriere comparabil care este perceput pe piață clienților cu amănuntul. Potrivit autorităților islandeze, prețul de închiriere perceput unui operator cu ridicata, cum ar fi departamentul de organizare de conferințe ar fi, în mod normal, considerabil mai mic decât cel pe care l-ar plăti un client cu amănuntul. Prin urmare, autoritățile islandeze propun aplicarea unei marje (reduceri) de 25 % (26). Potrivit autorităților islandeze, nivelul scăzut al marjei ar trebui să asigure că departamentului de organizare de conferințe i se percepe un tarif corespunzător în comparație cu alți operatori de pe piață.

| (41) | Potrivit autorităților islandeze, este ușor de înțeles de ce o investiție precum complexul Harpa, ca orice alt proiect mare de investiții, nu aduce profit în primii ani de exploatare. Cu toate acestea, noul model de alocare a costurilor și a veniturilor arată că partea comercială va deveni treptat mai rentabilă, oferind proprietarilor complexului Harpa un randament al investiției în următorii câțiva ani. Noul model demonstrează, de asemenea, că este foarte probabil ca, până în prezent, departamentul de organizare de conferințe să fi suportat o parte neproporțional de mare din costurile comune. |
| --- | --- |

(41)

Potrivit autorităților islandeze, este ușor de înțeles de ce o investiție precum complexul Harpa, ca orice alt proiect mare de investiții, nu aduce profit în primii ani de exploatare. Cu toate acestea, noul model de alocare a costurilor și a veniturilor arată că partea comercială va deveni treptat mai rentabilă, oferind proprietarilor complexului Harpa un randament al investiției în următorii câțiva ani. Noul model demonstrează, de asemenea, că este foarte probabil ca, până în prezent, departamentul de organizare de conferințe să fi suportat o parte neproporțional de mare din costurile comune.

| (42) | În cele din urmă, în cazul în care autoritatea ar considera că măsura constituie ajutor de stat, autoritățile islandeze și-au exprimat opinia că un astfel de ajutor poate fi considerat compatibil cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE, având în vedere obiectivele măsurii, inclusiv obiectivul de a menține și a promova cultura și patrimoniul islandez. În acest sens, autoritățile islandeze au invitat, de asemenea, autoritatea să evalueze dacă un astfel de ajutor ar trebui considerat drept finanțare a unui serviciu de interes economic general („SIEG”). |
| --- | --- |

(42)

În cele din urmă, în cazul în care autoritatea ar considera că măsura constituie ajutor de stat, autoritățile islandeze și-au exprimat opinia că un astfel de ajutor poate fi considerat compatibil cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE, având în vedere obiectivele măsurii, inclusiv obiectivul de a menține și a promova cultura și patrimoniul islandez. În acest sens, autoritățile islandeze au invitat, de asemenea, autoritatea să evalueze dacă un astfel de ajutor ar trebui considerat drept finanțare a unui serviciu de interes economic general („SIEG”).

II.   EVALUARE

1.   PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 61 ALINEATUL (1) DIN ACORDUL PRIVIND SEE

| (43) | Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prevede următoarele:
  „Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau din resurse de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează comerțul dintre părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord.” |
| --- | --- |

(43)

Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prevede următoarele:

„Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau din resurse de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează comerțul dintre părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord.”

| (44) | Aceasta implică faptul că o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE în cazul în care sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: măsura (i) se acordă de către stat sau din resurse de stat; (ii) conferă un avantaj economic beneficiarului; (iii) este selectivă; (iv) are un impact asupra schimburilor comerciale dintre părțile contractante și este susceptibilă să denatureze concurența (27). |
| --- | --- |

(44)

Aceasta implică faptul că o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE în cazul în care sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: măsura (i) se acordă de către stat sau din resurse de stat; (ii) conferă un avantaj economic beneficiarului; (iii) este selectivă; (iv) are un impact asupra schimburilor comerciale dintre părțile contractante și este susceptibilă să denatureze concurența (27).

| (45) | În următoarele secțiuni, se va evalua finanțarea acordată de stat complexului Harpa în raport cu aceste criterii. |
| --- | --- |

(45)

În următoarele secțiuni, se va evalua finanțarea acordată de stat complexului Harpa în raport cu aceste criterii.

1.1   Resurse de stat

| (46) | În conformitate cu articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, pentru a constitui ajutor de stat, o măsură trebuie să fie acordată de către stat sau prin intermediul resurselor de stat. |
| --- | --- |

(46)

În conformitate cu articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, pentru a constitui ajutor de stat, o măsură trebuie să fie acordată de către stat sau prin intermediul resurselor de stat.

| (47) | De la bun început, autoritatea observă că atât autoritățile locale, cât și cele regionale sunt considerate echivalente statului (28). Prin urmare, statul în sensul articolului 61 alineatul (1) se referă la toate organismele administrației publice, începând de la administrația centrală până la administrația municipală sau la cel mai scăzut nivel administrativ, precum și la întreprinderile și organismele publice. În plus, resursele municipale sunt considerate resurse de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE (29). |
| --- | --- |

(47)

De la bun început, autoritatea observă că atât autoritățile locale, cât și cele regionale sunt considerate echivalente statului (28). Prin urmare, statul în sensul articolului 61 alineatul (1) se referă la toate organismele administrației publice, începând de la administrația centrală până la administrația municipală sau la cel mai scăzut nivel administrativ, precum și la întreprinderile și organismele publice. În plus, resursele municipale sunt considerate resurse de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE (29).

| (48) | Dat fiind că statul islandez și municipalitatea Reykjavík acoperă în comun deficitul anual al societății care exploatează complexul Harpa, contribuind anual cu o anumită sumă din bugetele acestora, sunt implicate resurse de stat. De asemenea, conversia împrumuturilor în capital social implică, la rândul său, un transfer de resurse de stat, întrucât statul și municipalitatea ar urma să renunțe la dreptul lor de a beneficia de o rambursare integrală a împrumuturilor restante. Prin urmare, primul criteriu prevăzut la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE este îndeplinit. |
| --- | --- |

(48)

Dat fiind că statul islandez și municipalitatea Reykjavík acoperă în comun deficitul anual al societății care exploatează complexul Harpa, contribuind anual cu o anumită sumă din bugetele acestora, sunt implicate resurse de stat. De asemenea, conversia împrumuturilor în capital social implică, la rândul său, un transfer de resurse de stat, întrucât statul și municipalitatea ar urma să renunțe la dreptul lor de a beneficia de o rambursare integrală a împrumuturilor restante. Prin urmare, primul criteriu prevăzut la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE este îndeplinit.

1.2   Întreprindere

| (49) | Pentru a constitui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE, măsura trebuie să confere un avantaj unei întreprinderi. Întreprinderile sunt entități care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul juridic și de modul de finanțare a acestora (30). Activitățile economice sunt activități care constau în oferirea de bunuri sau servicii pe o piață (31). În schimb, entitățile care nu sunt active din punct de vedere comercial, în sensul că acestea nu oferă bunuri și servicii pe o piață dată, nu reprezintă întreprinderi. |
| --- | --- |

(49)

Pentru a constitui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE, măsura trebuie să confere un avantaj unei întreprinderi. Întreprinderile sunt entități care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul juridic și de modul de finanțare a acestora (30). Activitățile economice sunt activități care constau în oferirea de bunuri sau servicii pe o piață (31). În schimb, entitățile care nu sunt active din punct de vedere comercial, în sensul că acestea nu oferă bunuri și servicii pe o piață dată, nu reprezintă întreprinderi.

| (50) | Astfel cum se precizează în Decizia nr. 128/13/COL, autoritatea este de părere că atât construirea, cât și exploatarea unei infrastructuri constituie o activitate economică în sine (prin urmare, acestea se supun normelor privind ajutorul de stat) dacă infrastructura este sau va fi utilizată pentru a oferi bunuri sau servicii pe piață (32). În cazul de față, complexul Harpa este menit, de exemplu, să găzduiască conferințe, precum și evenimente muzicale, culturale și „alte evenimente” în scopuri comerciale, și anume, pentru prestarea de servicii pe piață. Acest punct de vedere a fost confirmat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene („Curtea de Justiție”) în cauza Leipzig/Halle
   (33). Prin urmare, în cazurile privind proiecte de infrastructură, ajutorul poate fi acordat la mai multe niveluri: construcția, exploatarea și utilizarea infrastructurilor (34). |
| --- | --- |

(50)

Astfel cum se precizează în Decizia nr. 128/13/COL, autoritatea este de părere că atât construirea, cât și exploatarea unei infrastructuri constituie o activitate economică în sine (prin urmare, acestea se supun normelor privind ajutorul de stat) dacă infrastructura este sau va fi utilizată pentru a oferi bunuri sau servicii pe piață (32). În cazul de față, complexul Harpa este menit, de exemplu, să găzduiască conferințe, precum și evenimente muzicale, culturale și „alte evenimente” în scopuri comerciale, și anume, pentru prestarea de servicii pe piață. Acest punct de vedere a fost confirmat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene („Curtea de Justiție”) în cauza Leipzig/Halle
   (33). Prin urmare, în cazurile privind proiecte de infrastructură, ajutorul poate fi acordat la mai multe niveluri: construcția, exploatarea și utilizarea infrastructurilor (34).

| (51) | Astfel cum s-a remarcat anterior, complexul Harpa găzduiește orchestra simfonică islandeză, opera islandeză și diverse alte evenimente artistice, precum și conferințe. În viziunea autorităților islandeze, numai aspectul legat de organizarea de conferințe din funcționarea complexului Harpa constituie o activitate economică. Toate celelalte activități ar trebui, prin urmare, să fie clasificate ca fiind neeconomice. |
| --- | --- |

(51)

Astfel cum s-a remarcat anterior, complexul Harpa găzduiește orchestra simfonică islandeză, opera islandeză și diverse alte evenimente artistice, precum și conferințe. În viziunea autorităților islandeze, numai aspectul legat de organizarea de conferințe din funcționarea complexului Harpa constituie o activitate economică. Toate celelalte activități ar trebui, prin urmare, să fie clasificate ca fiind neeconomice.

| (52) | Cu toate acestea, unele dintre activitățile care au loc în complexul Harpa, în special conferințe, spectacole teatrale, concerte de muzică populare etc. pot atrage un număr semnificativ de clienți, fiind în concurență cu centre de conferințe, teatre sau alte săli de concerte din sectorul privat. Prin urmare, autoritatea consideră că Sala de concerte Harpa și Centrul de conferințe Harpa, precum și societatea implicată în exploatarea complexului, în măsura în care acestea desfășoară activități comerciale, pot fi considerate întreprinderi (35). |
| --- | --- |

(52)

Cu toate acestea, unele dintre activitățile care au loc în complexul Harpa, în special conferințe, spectacole teatrale, concerte de muzică populare etc. pot atrage un număr semnificativ de clienți, fiind în concurență cu centre de conferințe, teatre sau alte săli de concerte din sectorul privat. Prin urmare, autoritatea consideră că Sala de concerte Harpa și Centrul de conferințe Harpa, precum și societatea implicată în exploatarea complexului, în măsura în care acestea desfășoară activități comerciale, pot fi considerate întreprinderi (35).

1.3   Avantaj

| (53) | Pentru a constitui ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE, măsura trebuie să confere un avantaj economic beneficiarului ajutorului. |
| --- | --- |

(53)

Pentru a constitui ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE, măsura trebuie să confere un avantaj economic beneficiarului ajutorului.

| (54) | În ceea ce privește finanțarea construirii complexului Harpa, ajutorul de stat poate fi exclus în cazul în care finanțarea respectă principiul investitorului în economia de piață („PIEP”) (36). Cu toate acestea, autoritățile islandeze au formulat obiecții la aplicarea testului PIEP în cazul de față deoarece, potrivit acestora, ansamblul operațiunilor complexului Harpa nu este de natură comercială. Potrivit autorităților islandeze, complexul Harpa nu ar fi fost creat de către o întreprindere privată și, prin urmare, nu poate fi comparat cu un grup privat de întreprinderi. Prin urmare, în opinia autorităților islandeze, testul investitorului care operează într-o economie de piață (PIEP) are limitele sale în cazul de față. |
| --- | --- |

(54)

În ceea ce privește finanțarea construirii complexului Harpa, ajutorul de stat poate fi exclus în cazul în care finanțarea respectă principiul investitorului în economia de piață („PIEP”) (36). Cu toate acestea, autoritățile islandeze au formulat obiecții la aplicarea testului PIEP în cazul de față deoarece, potrivit acestora, ansamblul operațiunilor complexului Harpa nu este de natură comercială. Potrivit autorităților islandeze, complexul Harpa nu ar fi fost creat de către o întreprindere privată și, prin urmare, nu poate fi comparat cu un grup privat de întreprinderi. Prin urmare, în opinia autorităților islandeze, testul investitorului care operează într-o economie de piață (PIEP) are limitele sale în cazul de față.

| (55) | În ceea ce privește construcția complexului Harpa, potrivit autorităților islandeze, statul și municipalitatea au sperat inițial că un investitor din sectorul privat va finanța realizarea proiectului. Cu toate acestea, din cauza crizei financiare, realizarea proiectului a devenit imposibilă fără finanțare publică. Astfel, subvențiile directe acordate de stat și de municipalitate sunt considerate a fi necesare, întrucât fără acestea nu ar fi existat fonduri suficiente pentru finanțarea proiectului. Prin urmare, autoritatea consideră că finanțarea publică a construcției complexului Harpa ar constitui un avantaj economic și, prin urmare, un ajutor, întrucât, în mod cert, proiectul nu ar fi fost realizat în absența unei astfel de finanțări. Participarea statului și a municipalității a fost, prin urmare, esențială pentru proiectul Harpa în ansamblu. |
| --- | --- |

(55)

În ceea ce privește construcția complexului Harpa, potrivit autorităților islandeze, statul și municipalitatea au sperat inițial că un investitor din sectorul privat va finanța realizarea proiectului. Cu toate acestea, din cauza crizei financiare, realizarea proiectului a devenit imposibilă fără finanțare publică. Astfel, subvențiile directe acordate de stat și de municipalitate sunt considerate a fi necesare, întrucât fără acestea nu ar fi existat fonduri suficiente pentru finanțarea proiectului. Prin urmare, autoritatea consideră că finanțarea publică a construcției complexului Harpa ar constitui un avantaj economic și, prin urmare, un ajutor, întrucât, în mod cert, proiectul nu ar fi fost realizat în absența unei astfel de finanțări. Participarea statului și a municipalității a fost, prin urmare, esențială pentru proiectul Harpa în ansamblu.

| (56) | Conform practicii decizionale a autorității, atunci când o entitate desfășoară atât activități comerciale, cât și necomerciale, trebuie să se instituie un sistem de contabilitate care să garanteze că activitățile comerciale nu sunt finanțate prin intermediul resurselor de stat alocate activităților fără scop lucrativ (37). Acest principiu este stabilit, de asemenea, în Directiva privind transparența. Directiva privind transparența nu se aplică în mod direct în cazul de față, deoarece cifra de afaceri anuală netă totală a complexului Harpa, în ultimii doi ani, este sub pragul cifrei de afaceri prevăzut la articolul 5 alineatul (1) litera (d) din directivă (38). Cu toate acestea, autoritatea consideră că se aplică în continuare principiile privind desfășurarea de activități economice în condiții comerciale cu conturi separate și stabilirea clară a unor principii de contabilitate analitică, conform cărora se ține o evidență contabilă separată. |
| --- | --- |

(56)

Conform practicii decizionale a autorității, atunci când o entitate desfășoară atât activități comerciale, cât și necomerciale, trebuie să se instituie un sistem de contabilitate care să garanteze că activitățile comerciale nu sunt finanțate prin intermediul resurselor de stat alocate activităților fără scop lucrativ (37). Acest principiu este stabilit, de asemenea, în Directiva privind transparența. Directiva privind transparența nu se aplică în mod direct în cazul de față, deoarece cifra de afaceri anuală netă totală a complexului Harpa, în ultimii doi ani, este sub pragul cifrei de afaceri prevăzut la articolul 5 alineatul (1) litera (d) din directivă (38). Cu toate acestea, autoritatea consideră că se aplică în continuare principiile privind desfășurarea de activități economice în condiții comerciale cu conturi separate și stabilirea clară a unor principii de contabilitate analitică, conform cărora se ține o evidență contabilă separată.

| (57) | Astfel cum se menționează la punctul I. 2 de mai sus, operațiunile complexului Harpa sunt împărțite în mai multe categorii, de exemplu, găzduirea orchestrei simfonice islandeze și a operei islandezei, precum și alte evenimente artistice și conferințe. Cu toate acestea, autoritățile islandeze nu s-au asigurat în mod corespunzător, decât după adoptarea Deciziei nr. 128/13/COL de către Autoritate, că există o bună separare a conturilor pentru diferitele activități din cadrul complexului Harpa. Simpla împărțire a pierderilor asociate cu exploatarea clădirii și a costurilor administrative comune între diferitele activități din cadrul complexului Harpa pe baza utilizării și a altor criterii, conform practicii anterioare din primii ani de exploatare a complexului Harpa, nu poate fi considerată ca o separare clară a conturilor în temeiul legislației SEE. Prin urmare, această situație ar fi putut conduce la subvenționarea încrucișată între activitățile culturale și activitățile economice din cadrul complexului Harpa. |
| --- | --- |

(57)

Astfel cum se menționează la punctul I. 2 de mai sus, operațiunile complexului Harpa sunt împărțite în mai multe categorii, de exemplu, găzduirea orchestrei simfonice islandeze și a operei islandezei, precum și alte evenimente artistice și conferințe. Cu toate acestea, autoritățile islandeze nu s-au asigurat în mod corespunzător, decât după adoptarea Deciziei nr. 128/13/COL de către Autoritate, că există o bună separare a conturilor pentru diferitele activități din cadrul complexului Harpa. Simpla împărțire a pierderilor asociate cu exploatarea clădirii și a costurilor administrative comune între diferitele activități din cadrul complexului Harpa pe baza utilizării și a altor criterii, conform practicii anterioare din primii ani de exploatare a complexului Harpa, nu poate fi considerată ca o separare clară a conturilor în temeiul legislației SEE. Prin urmare, această situație ar fi putut conduce la subvenționarea încrucișată între activitățile culturale și activitățile economice din cadrul complexului Harpa.

| (58) | Astfel cum se menționează la punctul I.4, autoritățile islandeze au introdus anumite măsuri pentru a separa conturile activităților comerciale și ale activităților necomerciale din cadrul complexului Harpa (39). Măsurile includ o nouă metodologie de alocare a costurilor și a veniturilor și menținerea unor conturi separate pentru departamentul de organizare de conferințe din complexul Harpa. Deși noile dispoziții reduc avantajul societăților implicate în exploatarea complexului Harpa la minimul necesar pentru asigurarea exploatării infrastructurii, un avantaj pentru departamentul de organizare de conferințe nu poate fi exclus cu desăvârșire. |
| --- | --- |

(58)

Astfel cum se menționează la punctul I.4, autoritățile islandeze au introdus anumite măsuri pentru a separa conturile activităților comerciale și ale activităților necomerciale din cadrul complexului Harpa (39). Măsurile includ o nouă metodologie de alocare a costurilor și a veniturilor și menținerea unor conturi separate pentru departamentul de organizare de conferințe din complexul Harpa. Deși noile dispoziții reduc avantajul societăților implicate în exploatarea complexului Harpa la minimul necesar pentru asigurarea exploatării infrastructurii, un avantaj pentru departamentul de organizare de conferințe nu poate fi exclus cu desăvârșire.

| (59) | În plus, se conferă un avantaj societăților implicate în exploatarea complexului Harpa, sub formă de beneficiu nerealizat, atunci când statul și municipalitatea nu pretind un randament al investiției lor în sala de concerte și în centrul de conferințe, în măsura în care societățile respective desfășoară activități comerciale, cum ar fi găzduirea de conferințe. Orice investitor sau proprietar de întreprindere va solicita, în mod normal, o rentabilitate a investiției sale într-o societate comercială. O astfel de cerință reprezintă efectiv o cheltuială pentru întreprindere. În cazul în care unei întreprinderi aflate în proprietatea statului nu i se impune generarea unei rate de rentabilitate normale pentru proprietarul său, aceasta înseamnă, în mod concret, că întreprinderea beneficiază de un avantaj în orice moment în care proprietarul renunță la profit (40). |
| --- | --- |

(59)

În plus, se conferă un avantaj societăților implicate în exploatarea complexului Harpa, sub formă de beneficiu nerealizat, atunci când statul și municipalitatea nu pretind un randament al investiției lor în sala de concerte și în centrul de conferințe, în măsura în care societățile respective desfășoară activități comerciale, cum ar fi găzduirea de conferințe. Orice investitor sau proprietar de întreprindere va solicita, în mod normal, o rentabilitate a investiției sale într-o societate comercială. O astfel de cerință reprezintă efectiv o cheltuială pentru întreprindere. În cazul în care unei întreprinderi aflate în proprietatea statului nu i se impune generarea unei rate de rentabilitate normale pentru proprietarul său, aceasta înseamnă, în mod concret, că întreprinderea beneficiază de un avantaj în orice moment în care proprietarul renunță la profit (40).

1.4   Avantajul evaluat din perspectiva criteriilor Altmark

| (60) | Autoritățile islandeze sunt de părere că finanțarea construcției și a exploatării complexului Harpa ar trebui să fie caracterizată drept finanțare a unui serviciu de interes economic general și că cele patru criterii cumulative ale „testului Altmark” sunt îndeplinite, astfel încât măsura nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(60)

Autoritățile islandeze sunt de părere că finanțarea construcției și a exploatării complexului Harpa ar trebui să fie caracterizată drept finanțare a unui serviciu de interes economic general și că cele patru criterii cumulative ale „testului Altmark” sunt îndeplinite, astfel încât măsura nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

| (61) | Hotărârea Curții de Justiție în cauza Altmark oferă clarificări cu privire la condițiile în care compensația pentru un serviciu public nu constituie ajutor de stat deoarece nu conferă niciun avantaj (41). Cu toate acestea, pentru ca o astfel de compensație să nu fie descrisă ca ajutor de stat într-un anumit caz, trebuie să fie îndeplinite patru condiții cumulative, numite de regulă criteriile Altmark
   (42). |
| --- | --- |

(61)

Hotărârea Curții de Justiție în cauza Altmark oferă clarificări cu privire la condițiile în care compensația pentru un serviciu public nu constituie ajutor de stat deoarece nu conferă niciun avantaj (41). Cu toate acestea, pentru ca o astfel de compensație să nu fie descrisă ca ajutor de stat într-un anumit caz, trebuie să fie îndeplinite patru condiții cumulative, numite de regulă criteriile Altmark
   (42).

| (62) | Cele patru condiții sunt după cum urmează: (i) beneficiarului unui mecanism de finanțare de către stat a unui SIEG trebuie să i se încredințeze în mod oficial sarcina furnizării și prestării unui SIEG, ale cărui obligații trebuie să fie clar definite; (ii) parametrii de calcul ai compensației trebuie să fie stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent, pentru a se evita situația în care compensația conferă un avantaj economic care poate favoriza întreprinderea beneficiară în detrimentul întreprinderilor concurente; (iii) compensația nu poate depăși valoarea necesară pentru acoperirea parțială sau totală a costurilor suportate în cadrul prestării SIEG, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil; și (iv) dacă beneficiarul nu este selectat pe baza unei proceduri de achiziții publice, nivelul compensației necesare trebuie stabilit în funcție de o analiză a costurilor pe care o întreprindere bine administrată le-ar fi suportat în îndeplinirea obligațiilor respective, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil. |
| --- | --- |

(62)

Cele patru condiții sunt după cum urmează: (i) beneficiarului unui mecanism de finanțare de către stat a unui SIEG trebuie să i se încredințeze în mod oficial sarcina furnizării și prestării unui SIEG, ale cărui obligații trebuie să fie clar definite; (ii) parametrii de calcul ai compensației trebuie să fie stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent, pentru a se evita situația în care compensația conferă un avantaj economic care poate favoriza întreprinderea beneficiară în detrimentul întreprinderilor concurente; (iii) compensația nu poate depăși valoarea necesară pentru acoperirea parțială sau totală a costurilor suportate în cadrul prestării SIEG, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil; și (iv) dacă beneficiarul nu este selectat pe baza unei proceduri de achiziții publice, nivelul compensației necesare trebuie stabilit în funcție de o analiză a costurilor pe care o întreprindere bine administrată le-ar fi suportat în îndeplinirea obligațiilor respective, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil.

| (63) | Statele SEE beneficiază, în general, de o marjă de apreciere considerabilă în ceea ce privește identificarea unui serviciu drept SIEG, ținând cont de jurisprudența relevantă care stabilește principiile generale care trebuie să fie respectate. Din textul articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE rezultă că întreprinderile cărora le-a fost încredințată prestarea unor servicii de interes economic general sunt întreprinderi care au primit „o misiune specială” (43). |
| --- | --- |

(63)

Statele SEE beneficiază, în general, de o marjă de apreciere considerabilă în ceea ce privește identificarea unui serviciu drept SIEG, ținând cont de jurisprudența relevantă care stabilește principiile generale care trebuie să fie respectate. Din textul articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE rezultă că întreprinderile cărora le-a fost încredințată prestarea unor servicii de interes economic general sunt întreprinderi care au primit „o misiune specială” (43).

| (64) | În conformitate cu orientările autorității privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea de servicii de interes economic general (44), misiunea de serviciu public trebuie să fie atribuită printr-un act care, în funcție de legislația în vigoare în statele membre ale AELS, poate lua forma unui instrument legislativ sau normativ sau a unui contract. De asemenea, aceasta poate fi stabilită printr-o serie de acte. Conform abordării adoptate de Comisie și de Autoritate, în astfel de cazuri, actul sau seria de acte trebuie să indice cel puțin:






  (a) | conținutul și durata obligațiilor de serviciu public; |
| --- | --- | --- |

(64)

În conformitate cu orientările autorității privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea de servicii de interes economic general (44), misiunea de serviciu public trebuie să fie atribuită printr-un act care, în funcție de legislația în vigoare în statele membre ale AELS, poate lua forma unui instrument legislativ sau normativ sau a unui contract. De asemenea, aceasta poate fi stabilită printr-o serie de acte. Conform abordării adoptate de Comisie și de Autoritate, în astfel de cazuri, actul sau seria de acte trebuie să indice cel puțin:

(a)

conținutul și durata obligațiilor de serviciu public;

| (b) | întreprinderea și, dacă este cazul, teritoriul în cauză; |
| --- | --- |

(b)

întreprinderea și, dacă este cazul, teritoriul în cauză;

| (c) | natura oricăror drepturi exclusive sau speciale acordate întreprinderii de către autoritatea în cauză; |
| --- | --- |

(c)

natura oricăror drepturi exclusive sau speciale acordate întreprinderii de către autoritatea în cauză;

| (d) | parametrii de calcul, control și revizuire a compensației; și |
| --- | --- |

(d)

parametrii de calcul, control și revizuire a compensației; și

| (e) | modalitățile de evitare și de recuperare a oricărei supracompensații. |
| --- | --- |

(e)

modalitățile de evitare și de recuperare a oricărei supracompensații.

| (65) | Obligațiile de serviciu public ale complexului Harpa sunt, potrivit autorităților islandeze, clar definite la nivelul actului său de proprietate. În conformitate cu actul de proprietate, scopul complexului Harpa este: (i) de a fi un forum pentru viața culturală și muzicală din Islanda; (ii) de a consolida poziția Islandei ca loc pentru conferințe; (iii) de a întări poziția sectorului turistic în Islanda; și (iv) de a promova viața în centrul orașului Reykjavik. În plus, actul de proprietate prevede că operațiunile complexului Harpa sunt autonome și că nu ar trebui să existe alte contribuții la complexul Harpa decât cele convenite în acordul de proiect. Cu toate acestea, actul de proprietate nu se referă la durata obligațiilor de serviciu public, nu definește anumiți parametrii de calcul, control și revizuire a compensației și nu descrie mecanismele de evitare și de recuperare a supracompensării. Prin urmare, în opinia autorității, primul criteriu Altmark nu este îndeplinit. |
| --- | --- |

(65)

Obligațiile de serviciu public ale complexului Harpa sunt, potrivit autorităților islandeze, clar definite la nivelul actului său de proprietate. În conformitate cu actul de proprietate, scopul complexului Harpa este: (i) de a fi un forum pentru viața culturală și muzicală din Islanda; (ii) de a consolida poziția Islandei ca loc pentru conferințe; (iii) de a întări poziția sectorului turistic în Islanda; și (iv) de a promova viața în centrul orașului Reykjavik. În plus, actul de proprietate prevede că operațiunile complexului Harpa sunt autonome și că nu ar trebui să existe alte contribuții la complexul Harpa decât cele convenite în acordul de proiect. Cu toate acestea, actul de proprietate nu se referă la durata obligațiilor de serviciu public, nu definește anumiți parametrii de calcul, control și revizuire a compensației și nu descrie mecanismele de evitare și de recuperare a supracompensării. Prin urmare, în opinia autorității, primul criteriu Altmark nu este îndeplinit.

| (66) | De asemenea, în conformitate cu acordul de proiect, contribuția statului și a municipalității urma să fie o sumă anuală fixă (595 000 000 ISK), care urma să fie modificată la fiecare dată a plății pentru a reflecta modificările la nivelul indicelui prețurilor de consum. Cu toate acestea, din cauza situației financiare a complexului Harpa, proprietarii acestuia au oferit contribuții financiare temporare considerabile, precum și facilități de conversie a împrumutului (45). Prin urmare, contrar opiniei autorităților islandeze, compensația pentru presupusele obligații de serviciu public nu pare să fi fost stabilită în prealabil, în mod obiectiv și transparent. În plus, natura netransparentă a ajutorului (acoperirea deficitului anual al complexului Harpa, subvențiile încrucișate potențiale și practica potrivit căreia nu se solicită o rentabilitate rezonabilă a investiției) poate determina autoritatea să concluzioneze că autoritățile islandeze nu s-au asigurat în mod corespunzător că nivelul compensației nu depășește ceea ce este necesar. |
| --- | --- |

(66)

De asemenea, în conformitate cu acordul de proiect, contribuția statului și a municipalității urma să fie o sumă anuală fixă (595 000 000 ISK), care urma să fie modificată la fiecare dată a plății pentru a reflecta modificările la nivelul indicelui prețurilor de consum. Cu toate acestea, din cauza situației financiare a complexului Harpa, proprietarii acestuia au oferit contribuții financiare temporare considerabile, precum și facilități de conversie a împrumutului (45). Prin urmare, contrar opiniei autorităților islandeze, compensația pentru presupusele obligații de serviciu public nu pare să fi fost stabilită în prealabil, în mod obiectiv și transparent. În plus, natura netransparentă a ajutorului (acoperirea deficitului anual al complexului Harpa, subvențiile încrucișate potențiale și practica potrivit căreia nu se solicită o rentabilitate rezonabilă a investiției) poate determina autoritatea să concluzioneze că autoritățile islandeze nu s-au asigurat în mod corespunzător că nivelul compensației nu depășește ceea ce este necesar.

| (67) | În cele din urmă, autoritatea constată că operatorul complexului Harpa nu a fost selectat prin intermediul unei proceduri de achiziții publice și autoritățile islandeze nu au furnizat autorității informații care să îi permită să verifice dacă costurile suportate de complexul Harpa corespund costurilor unei întreprinderi tipice, bine administrată și dotată în mod corespunzător, astfel cum se prevede în cel de-al patrulea criteriu Altmark. |
| --- | --- |

(67)

În cele din urmă, autoritatea constată că operatorul complexului Harpa nu a fost selectat prin intermediul unei proceduri de achiziții publice și autoritățile islandeze nu au furnizat autorității informații care să îi permită să verifice dacă costurile suportate de complexul Harpa corespund costurilor unei întreprinderi tipice, bine administrată și dotată în mod corespunzător, astfel cum se prevede în cel de-al patrulea criteriu Altmark.

| (68) | Prin urmare, pe baza celor menționate mai sus, autoritatea concluzionează că finanțarea complexului Harpa nu îndeplinește cumulativ criteriile Altmark și, prin urmare, nu se poate califica drept finanțare a unui serviciu de interes economic general. |
| --- | --- |

(68)

Prin urmare, pe baza celor menționate mai sus, autoritatea concluzionează că finanțarea complexului Harpa nu îndeplinește cumulativ criteriile Altmark și, prin urmare, nu se poate califica drept finanțare a unui serviciu de interes economic general.

1.5   Selectivitate

| (69) | Pentru a constitui ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul SEE, măsura trebuie să fie selectivă. |
| --- | --- |

(69)

Pentru a constitui ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul SEE, măsura trebuie să fie selectivă.

| (70) | Autoritățile islandeze oferă finanțare societăților implicate în exploatarea complexului Harpa. Finanțarea este utilizată pentru a acoperi pierderile care decurg din diferitele activități din cadrul complexului Harpa, inclusiv activități economice cum ar fi găzduirea de conferințe. Sistemul de compensare, în cadrul căruia se poate produce subvenționarea încrucișată, nu este disponibil pentru alte societăți care își desfășoară activitatea în cadrul pieței din sectorul organizării de conferințe, în Islanda sau în altă parte. |
| --- | --- |

(70)

Autoritățile islandeze oferă finanțare societăților implicate în exploatarea complexului Harpa. Finanțarea este utilizată pentru a acoperi pierderile care decurg din diferitele activități din cadrul complexului Harpa, inclusiv activități economice cum ar fi găzduirea de conferințe. Sistemul de compensare, în cadrul căruia se poate produce subvenționarea încrucișată, nu este disponibil pentru alte societăți care își desfășoară activitatea în cadrul pieței din sectorul organizării de conferințe, în Islanda sau în altă parte.

| (71) | Având în vedere cele menționate mai sus, autoritatea este de părere că societățile implicate în exploatarea complexului Harpa beneficiază de un avantaj economic selectiv în comparație cu concurenții lor de pe piață. |
| --- | --- |

(71)

Având în vedere cele menționate mai sus, autoritatea este de părere că societățile implicate în exploatarea complexului Harpa beneficiază de un avantaj economic selectiv în comparație cu concurenții lor de pe piață.

1.6   Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre părțile contractante

| (72) | În cele din urmă, măsura trebuie să fie de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a fi considerată ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(72)

În cele din urmă, măsura trebuie să fie de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a fi considerată ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

| (73) | În conformitate cu jurisprudența constantă, simplul fapt că o măsură consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în schimburile comerciale din cadrul SEE se consideră a fi suficient pentru a concluziona că măsura este de natură să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante și să denatureze concurența dintre întreprinderile stabilite în alte state SEE (46). Resursele de stat alocate pentru societățile implicate în exploatarea complexului Harpa, pentru a le acoperi pierderile, constituie un avantaj care consolidează poziția complexului Harpa în raport cu alte întreprinderi concurente pe aceeași piață. |
| --- | --- |

(73)

În conformitate cu jurisprudența constantă, simplul fapt că o măsură consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în schimburile comerciale din cadrul SEE se consideră a fi suficient pentru a concluziona că măsura este de natură să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante și să denatureze concurența dintre întreprinderile stabilite în alte state SEE (46). Resursele de stat alocate pentru societățile implicate în exploatarea complexului Harpa, pentru a le acoperi pierderile, constituie un avantaj care consolidează poziția complexului Harpa în raport cu alte întreprinderi concurente pe aceeași piață.

| (74) | Chiar dacă majoritatea activităților desfășurate în cadrul complexului Harpa au un caracter local, complexul are capacitatea de a găzdui, de asemenea, evenimente internaționale mari și mijlocii și, prin urmare, nu se poate exclude un efect asupra concurenței și comerțului între părțile contractante (47). Cu toate acestea, potrivit autorităților islandeze, este destul de puțin probabil ca unul sau mai multe dintre evenimentele care au avut loc în cadrul complexului Harpa să stârnească un asemenea interes din partea persoanelor care trăiesc în țările vecine încât acestea să fie dispuse să o parcurgă o distanță mare până la Reykjavík pentru a participa la evenimente și, prin urmare, este puțin probabil ca evenimentele care se desfășoare în cadrul complexului Harpa să concureze cu arene similare din țările învecinate. |
| --- | --- |

(74)

Chiar dacă majoritatea activităților desfășurate în cadrul complexului Harpa au un caracter local, complexul are capacitatea de a găzdui, de asemenea, evenimente internaționale mari și mijlocii și, prin urmare, nu se poate exclude un efect asupra concurenței și comerțului între părțile contractante (47). Cu toate acestea, potrivit autorităților islandeze, este destul de puțin probabil ca unul sau mai multe dintre evenimentele care au avut loc în cadrul complexului Harpa să stârnească un asemenea interes din partea persoanelor care trăiesc în țările vecine încât acestea să fie dispuse să o parcurgă o distanță mare până la Reykjavík pentru a participa la evenimente și, prin urmare, este puțin probabil ca evenimentele care se desfășoare în cadrul complexului Harpa să concureze cu arene similare din țările învecinate.

| (75) | Cu toate acestea, în condițiile în care piața din sectorul organizării de evenimente internaționale este deschisă concurenței între furnizorii de infrastructuri și organizatorii de evenimente, care, în general, se implică în activități care fac obiectul schimburilor comerciale dintre statele SEE, se poate presupune existența unui efect asupra acestor schimburi. În cazul de față, probabilitatea existenței unui efect asupra schimburilor comerciale dintre anumite state SEE vecine este și mai mare având în vedere natura activității din sectorul organizării de conferințe. În plus, Tribunalul a susținut recent, în decizia sa privind complexul Ahoy din Țările de Jos, că nu exista niciun motiv pentru a limita piața la teritoriul statului membru respectiv (48). |
| --- | --- |

(75)

Cu toate acestea, în condițiile în care piața din sectorul organizării de evenimente internaționale este deschisă concurenței între furnizorii de infrastructuri și organizatorii de evenimente, care, în general, se implică în activități care fac obiectul schimburilor comerciale dintre statele SEE, se poate presupune existența unui efect asupra acestor schimburi. În cazul de față, probabilitatea existenței unui efect asupra schimburilor comerciale dintre anumite state SEE vecine este și mai mare având în vedere natura activității din sectorul organizării de conferințe. În plus, Tribunalul a susținut recent, în decizia sa privind complexul Ahoy din Țările de Jos, că nu exista niciun motiv pentru a limita piața la teritoriul statului membru respectiv (48).

| (76) | Prin urmare, ca și în decizia de inițiere a procedurii, autoritatea consideră că ajutorul oferit complexului Harpa are potențialul de a afecta concurența și schimburile comerciale în cadrul SEE. |
| --- | --- |

(76)

Prin urmare, ca și în decizia de inițiere a procedurii, autoritatea consideră că ajutorul oferit complexului Harpa are potențialul de a afecta concurența și schimburile comerciale în cadrul SEE.

1.7   Concluzie cu privire la prezența ajutorului de stat

| (77) | Având în vedere considerațiile de mai sus, autoritatea concluzionează că măsura în curs de evaluare, și anume finanțarea complexului Harpa, include elemente de ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. În condițiile menționate mai sus, este necesar, prin urmare, să se verifice dacă măsura ar putea fi compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE. |
| --- | --- |

(77)

Având în vedere considerațiile de mai sus, autoritatea concluzionează că măsura în curs de evaluare, și anume finanțarea complexului Harpa, include elemente de ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. În condițiile menționate mai sus, este necesar, prin urmare, să se verifice dacă măsura ar putea fi compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE.

2.   CERINȚE PROCEDURALE

| (78) | În temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, „Autoritatea AELS de Supraveghere va fi informată, în timp suficient pentru a putea să își prezinte observațiile, cu privire la orice planuri de acordare sau modificare a unui ajutor [...] Statul în cauză nu își va pune în aplicare măsurile propuse până la adoptarea unei decizii definitive în cadrul procedurii”. |
| --- | --- |

(78)

În temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, „Autoritatea AELS de Supraveghere va fi informată, în timp suficient pentru a putea să își prezinte observațiile, cu privire la orice planuri de acordare sau modificare a unui ajutor [...] Statul în cauză nu își va pune în aplicare măsurile propuse până la adoptarea unei decizii definitive în cadrul procedurii”.

| (79) | Autoritățile islandeze nu au notificat autorității măsurile de ajutor. Mai mult, autoritățile islandeze, prin construirea și exploatarea complexului Harpa, au pus în aplicare măsurile respective înainte ca autoritatea să adopte o decizie finală. Prin urmare, autoritatea concluzionează că autoritățile islandeze nu și-au respectat obligațiile în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3. Prin urmare, acordarea oricărui eventual ajutor este ilegală. |
| --- | --- |

(79)

Autoritățile islandeze nu au notificat autorității măsurile de ajutor. Mai mult, autoritățile islandeze, prin construirea și exploatarea complexului Harpa, au pus în aplicare măsurile respective înainte ca autoritatea să adopte o decizie finală. Prin urmare, autoritatea concluzionează că autoritățile islandeze nu și-au respectat obligațiile în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3. Prin urmare, acordarea oricărui eventual ajutor este ilegală.

3.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (80) | Măsurile de sprijin menționate la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE sunt în general incompatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, cu excepția cazului în care acestea îndeplinesc condițiile pentru acordarea unei derogări în temeiul articolului 61 alineatul (2) sau (3) sau al articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE și sunt necesare, proporționale și nu conduc la denaturarea excesivă a concurenței. Autoritățile islandeze susțin că orice ajutor implicat în proiect ar fi compatibil cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(80)

Măsurile de sprijin menționate la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE sunt în general incompatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, cu excepția cazului în care acestea îndeplinesc condițiile pentru acordarea unei derogări în temeiul articolului 61 alineatul (2) sau (3) sau al articolului 59 alineatul (2) din Acordul privind SEE și sunt necesare, proporționale și nu conduc la denaturarea excesivă a concurenței. Autoritățile islandeze susțin că orice ajutor implicat în proiect ar fi compatibil cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE.

| (81) | Acordul privind SEE nu conține o dispoziție corespunzătoare articolului 107 alineatul (3) litera (d) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Cu toate acestea, autoritatea recunoaște că măsurile privind ajutorul de stat pot fi aprobate din motive culturale, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE (49). |
| --- | --- |

(81)

Acordul privind SEE nu conține o dispoziție corespunzătoare articolului 107 alineatul (3) litera (d) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Cu toate acestea, autoritatea recunoaște că măsurile privind ajutorul de stat pot fi aprobate din motive culturale, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE (49).

| (82) | În temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ajutoarele pentru promovarea culturii și conservării patrimoniului pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în cazul în care acestea nu afectează condițiile comerciale și concurența în SEE într-o măsură care este considerată a fi contrară interesului comun. Prin urmare, autoritatea trebuie să evalueze dacă acordarea de ajutoare pentru diversele activități din cadrul complexului Harpa poate fi justificată ca ajutor pentru promovarea culturii în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(82)

În temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ajutoarele pentru promovarea culturii și conservării patrimoniului pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în cazul în care acestea nu afectează condițiile comerciale și concurența în SEE într-o măsură care este considerată a fi contrară interesului comun. Prin urmare, autoritatea trebuie să evalueze dacă acordarea de ajutoare pentru diversele activități din cadrul complexului Harpa poate fi justificată ca ajutor pentru promovarea culturii în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

| (83) | Trebuie remarcat faptul că principiile prevăzute la articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE au fost aplicate în cazuri relativ similare cazului de față (50). Autoritățile islandeze au declarat că obiectivul principal al măsurii în cauză a fost de a promova cultura prin construirea unei săli de concerte care ar putea găzdui atât orchestra simfonică islandeză, cât și opera islandeză. În majoritatea orașelor europene există deja centre culturale multifuncționale similare. Complexul Harpa este destinat să fie sala națională de concerte a Islandei, oferind infrastructura culturală necesară care lipsea în Islanda și va servi ca nucleu centrul pentru dezvoltarea și promovarea artelor spectacolului în Islanda. Prin urmare, complexul Harpa contribuie la dezvoltarea cunoștințelor culturale și oferă publicului acces la valorile culturale, educative și recreative (51). |
| --- | --- |

(83)

Trebuie remarcat faptul că principiile prevăzute la articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE au fost aplicate în cazuri relativ similare cazului de față (50). Autoritățile islandeze au declarat că obiectivul principal al măsurii în cauză a fost de a promova cultura prin construirea unei săli de concerte care ar putea găzdui atât orchestra simfonică islandeză, cât și opera islandeză. În majoritatea orașelor europene există deja centre culturale multifuncționale similare. Complexul Harpa este destinat să fie sala națională de concerte a Islandei, oferind infrastructura culturală necesară care lipsea în Islanda și va servi ca nucleu centrul pentru dezvoltarea și promovarea artelor spectacolului în Islanda. Prin urmare, complexul Harpa contribuie la dezvoltarea cunoștințelor culturale și oferă publicului acces la valorile culturale, educative și recreative (51).

| (84) | Având în vedere cele menționate mai sus, autoritatea consideră că, luând în considerare obiectivul cultural, construcția și funcționarea unei infrastructuri pentru concerte simfonice și spectacole de operă s-ar putea califica drept ajutor pentru promovarea culturii în sensul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. Cu toate acestea, autoritatea și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că ajutorul acordat pentru subvenționarea activităților de organizare de conferințe poate fi justificat în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c), prin urmare, acest aspect trebuie să fie evaluat în mod separat. |
| --- | --- |

(84)

Având în vedere cele menționate mai sus, autoritatea consideră că, luând în considerare obiectivul cultural, construcția și funcționarea unei infrastructuri pentru concerte simfonice și spectacole de operă s-ar putea califica drept ajutor pentru promovarea culturii în sensul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. Cu toate acestea, autoritatea și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că ajutorul acordat pentru subvenționarea activităților de organizare de conferințe poate fi justificat în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c), prin urmare, acest aspect trebuie să fie evaluat în mod separat.

| (85) | În ceea ce privește necesitatea, proporționalitatea și capacitatea măsurii de a denatura concurența, autoritatea face următoarele observații: astfel cum s-a menționat anterior, principalul motiv pentru construirea complexului Harpa a fost necesitatea evidentă a unei săli de concerte adecvate pentru a găzdui atât orchestra simfonică islandeză, cât și opera islandeză. Având în vedere amploarea proiectului, este de înțeles că o infrastructură precum complexul Harpa va fi utilizată, de asemenea, pentru a găzdui diferite activități comerciale, cum ar fi restaurante, cafenele, magazine, conferințe și concerte de muzică ușoară. Cu toate acestea, pentru a nu denatura concurența, trebuie luate măsuri pentru a se asigura că nu există subvenții încrucișate între activitățile comerciale și activitățile culturale puternic subvenționate. |
| --- | --- |

(85)

În ceea ce privește necesitatea, proporționalitatea și capacitatea măsurii de a denatura concurența, autoritatea face următoarele observații: astfel cum s-a menționat anterior, principalul motiv pentru construirea complexului Harpa a fost necesitatea evidentă a unei săli de concerte adecvate pentru a găzdui atât orchestra simfonică islandeză, cât și opera islandeză. Având în vedere amploarea proiectului, este de înțeles că o infrastructură precum complexul Harpa va fi utilizată, de asemenea, pentru a găzdui diferite activități comerciale, cum ar fi restaurante, cafenele, magazine, conferințe și concerte de muzică ușoară. Cu toate acestea, pentru a nu denatura concurența, trebuie luate măsuri pentru a se asigura că nu există subvenții încrucișate între activitățile comerciale și activitățile culturale puternic subvenționate.

| (86) | În Decizia nr. 128/13/COL, autoritatea a prezentat trei metode prin care autoritățile islandeze ar putea garanta că nu există subvenții încrucișate între activitățile comerciale și activitățile culturale în cadrul complexului Harpa (52). În primul rând, autoritatea a menționat că acest obiectiv ar putea fi atins prin organizarea de licitații pentru spațiile destinate activităților comerciale, garantându-se astfel faptul că operatorul economic plătește prețul pieței pentru infrastructuri și nu beneficiază de subvenții încrucișate. În al doilea rând, autoritățile islandeze ar fi putut institui o entitate juridică distinctă pentru activitățile comerciale. A treia opțiune prezentată în decizia autorității de inițiere a procedurii a fost separarea suficientă a activităților economice de activitățile necomerciale prin stabilirea unui sistem suficient de alocare a costurilor și prin ținerea unei evidențe contabile separate care să asigure o rentabilitate rezonabilă a investiției. |
| --- | --- |

(86)

În Decizia nr. 128/13/COL, autoritatea a prezentat trei metode prin care autoritățile islandeze ar putea garanta că nu există subvenții încrucișate între activitățile comerciale și activitățile culturale în cadrul complexului Harpa (52). În primul rând, autoritatea a menționat că acest obiectiv ar putea fi atins prin organizarea de licitații pentru spațiile destinate activităților comerciale, garantându-se astfel faptul că operatorul economic plătește prețul pieței pentru infrastructuri și nu beneficiază de subvenții încrucișate. În al doilea rând, autoritățile islandeze ar fi putut institui o entitate juridică distinctă pentru activitățile comerciale. A treia opțiune prezentată în decizia autorității de inițiere a procedurii a fost separarea suficientă a activităților economice de activitățile necomerciale prin stabilirea unui sistem suficient de alocare a costurilor și prin ținerea unei evidențe contabile separate care să asigure o rentabilitate rezonabilă a investiției.

| (87) | Autoritățile islandeze au subliniat faptul că exploatarea complexului Harpa necesită o anumită flexibilitate deoarece evenimentele culturale și activitățile legate de conferințe trebuie să coexiste și sunt mai multe cazuri în care cele două activități principale s-ar intersecta dacă supravegherea și planificarea nu ar fi realizate în mod coerent. Astfel, introducerea în clădire a unui nou operator, fie acesta un operator din sectorul privat sau o entitate publică separată, ar crește sarcina administrativă și ar impune restricții și costuri suplimentare asupra exploatării deja dificile a complexului Harpa. Prin urmare, autoritățile islandeze, după consultarea cu directorii complexului Harpa, au concluzionat că cea de-a treia opțiune, și anume separarea activităților economice și activităților necomerciale ale complexului Harpa și stabilirea unui sistem suficient de alocare a costurilor și ținerea unei evidențe contabile separate, era cea mai viabilă având în vedere circumstanțele descrise mai sus. |
| --- | --- |

(87)

Autoritățile islandeze au subliniat faptul că exploatarea complexului Harpa necesită o anumită flexibilitate deoarece evenimentele culturale și activitățile legate de conferințe trebuie să coexiste și sunt mai multe cazuri în care cele două activități principale s-ar intersecta dacă supravegherea și planificarea nu ar fi realizate în mod coerent. Astfel, introducerea în clădire a unui nou operator, fie acesta un operator din sectorul privat sau o entitate publică separată, ar crește sarcina administrativă și ar impune restricții și costuri suplimentare asupra exploatării deja dificile a complexului Harpa. Prin urmare, autoritățile islandeze, după consultarea cu directorii complexului Harpa, au concluzionat că cea de-a treia opțiune, și anume separarea activităților economice și activităților necomerciale ale complexului Harpa și stabilirea unui sistem suficient de alocare a costurilor și ținerea unei evidențe contabile separate, era cea mai viabilă având în vedere circumstanțele descrise mai sus.

| (88) | Astfel cum s-a menționat anterior, conturile separate și noua metodologie de alocare a costurilor și veniturilor, care au fost introduse de proprietarii complexului Harpa, iau în considerare orientările din Directiva privind transparența. Se mențin conturi (diviziuni) speciale pentru toate activitățile culturale și toți chiriașii, precum și pentru operațiunile legate de organizarea de conferințe, asigurându-se astfel că se ține o evidență contabilă internă corespunzătoare diferitelor activități. De asemenea, autoritățile islandeze s-au asigurat că o anumită parte din costurile fixe și comune ale complexului Harpa sunt alocate fiecărei diviziuni a operațiunilor, pe baza utilizării efective și a activității comerciale. În plus, departamentului de organizare de conferințe i se va percepe chirie la nivelul pieței pentru spațiile de birouri și alte infrastructuri (53). Măsurile puse în aplicare de autoritățile islandeze asigură în mod eficient că nu va exista o subvenționare încrucișată între activitățile comerciale și activitățile culturale în cadrul complexului Harpa. |
| --- | --- |

(88)

Astfel cum s-a menționat anterior, conturile separate și noua metodologie de alocare a costurilor și veniturilor, care au fost introduse de proprietarii complexului Harpa, iau în considerare orientările din Directiva privind transparența. Se mențin conturi (diviziuni) speciale pentru toate activitățile culturale și toți chiriașii, precum și pentru operațiunile legate de organizarea de conferințe, asigurându-se astfel că se ține o evidență contabilă internă corespunzătoare diferitelor activități. De asemenea, autoritățile islandeze s-au asigurat că o anumită parte din costurile fixe și comune ale complexului Harpa sunt alocate fiecărei diviziuni a operațiunilor, pe baza utilizării efective și a activității comerciale. În plus, departamentului de organizare de conferințe i se va percepe chirie la nivelul pieței pentru spațiile de birouri și alte infrastructuri (53). Măsurile puse în aplicare de autoritățile islandeze asigură în mod eficient că nu va exista o subvenționare încrucișată între activitățile comerciale și activitățile culturale în cadrul complexului Harpa.

| (89) | Conform conturilor preliminare pentru 2013, se preconizează că departamentul de organizare de conferințe va realiza un profit marginal de 9 574 000 ISK. Până în 2016, se estimează că profitul va crește la peste 23 de milioane ISK. Prin urmare, noul model de alocare a costurilor și a veniturilor arată că partea comercială va deveni treptat mai rentabilă, oferind proprietarilor complexului Harpa un randament al investiției în anii imediat următori. |
| --- | --- |

(89)

Conform conturilor preliminare pentru 2013, se preconizează că departamentul de organizare de conferințe va realiza un profit marginal de 9 574 000 ISK. Până în 2016, se estimează că profitul va crește la peste 23 de milioane ISK. Prin urmare, noul model de alocare a costurilor și a veniturilor arată că partea comercială va deveni treptat mai rentabilă, oferind proprietarilor complexului Harpa un randament al investiției în anii imediat următori.

| (90) | În ceea ce privește deficitul departamentului de organizare de conferințe în primii ani de exploatare a complexului Harpa, autoritatea este de acord cu faptul că este ușor de înțeles că o investiție precum complexul Harpa, ca orice alt mare proiect de investiții, nu aduce profit în primii săi ani de exploatare. Prin urmare, acoperirea unui deficit operațional pentru primii ani de operațiuni comerciale poate fi considerată un cost necesar de constituire, în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață. De asemenea, conturile separate și noua metodologie privind costurile și veniturile ar părea să sugereze că deficitul uriaș al părților comerciale ale complexului Harpa care a fost evaluat în decizia autorității de inițiere a procedurii, și anume, un EBITDA negativ de 120 de milioane ISK pentru anul 2012, nu reflectă neapărat situația financiară reală a departamentului de organizare de conferințe. |
| --- | --- |

(90)

În ceea ce privește deficitul departamentului de organizare de conferințe în primii ani de exploatare a complexului Harpa, autoritatea este de acord cu faptul că este ușor de înțeles că o investiție precum complexul Harpa, ca orice alt mare proiect de investiții, nu aduce profit în primii săi ani de exploatare. Prin urmare, acoperirea unui deficit operațional pentru primii ani de operațiuni comerciale poate fi considerată un cost necesar de constituire, în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață. De asemenea, conturile separate și noua metodologie privind costurile și veniturile ar părea să sugereze că deficitul uriaș al părților comerciale ale complexului Harpa care a fost evaluat în decizia autorității de inițiere a procedurii, și anume, un EBITDA negativ de 120 de milioane ISK pentru anul 2012, nu reflectă neapărat situația financiară reală a departamentului de organizare de conferințe.

| (91) | De asemenea, autoritățile islandeze au arătat că complexul Harpa va completa infrastructura existentă oferind o capacitate suplimentară și va diversifica tipurile de evenimente, atât culturale, cât și comerciale, care pot avea loc la Reykjavik, aducând beneficii considerabile pentru dezvoltarea culturală și pentru publicul larg din Islanda. Prin urmare, se consideră că ajutoarele sunt bine orientate și finanțarea publică este justificată. |
| --- | --- |

(91)

De asemenea, autoritățile islandeze au arătat că complexul Harpa va completa infrastructura existentă oferind o capacitate suplimentară și va diversifica tipurile de evenimente, atât culturale, cât și comerciale, care pot avea loc la Reykjavik, aducând beneficii considerabile pentru dezvoltarea culturală și pentru publicul larg din Islanda. Prin urmare, se consideră că ajutoarele sunt bine orientate și finanțarea publică este justificată.

| (92) | În plus, ținând cont de locația complexului Harpa și de faptul că majoritatea activităților care au loc în cadrul acestuia au un caracter local, efectul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre părțile contractante este limitat, deși, astfel cum este descris mai sus, acesta nu poate fi exclus (54). |
| --- | --- |

(92)

În plus, ținând cont de locația complexului Harpa și de faptul că majoritatea activităților care au loc în cadrul acestuia au un caracter local, efectul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre părțile contractante este limitat, deși, astfel cum este descris mai sus, acesta nu poate fi exclus (54).

| (93) | Din motivele menționate mai sus, s-a demonstrat că implicarea statului și a municipalității în finanțarea complexului Harpa este necesară, proporțională și nu cauzează denaturarea excesivă a concurenței. De asemenea, prin separarea completă a conturilor între partea comercială și partea necomercială a complexului Harpa, autoritățile islandeze au reușit să se asigure că nu există efecte de contagiune negative care decurg din contribuțiile acestora la aspectele culturale ale exploatării complexului Harpa. Prin urmare, finanțarea complexului Harpa este compatibilă cu normele privind ajutorul de stat din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(93)

Din motivele menționate mai sus, s-a demonstrat că implicarea statului și a municipalității în finanțarea complexului Harpa este necesară, proporțională și nu cauzează denaturarea excesivă a concurenței. De asemenea, prin separarea completă a conturilor între partea comercială și partea necomercială a complexului Harpa, autoritățile islandeze au reușit să se asigure că nu există efecte de contagiune negative care decurg din contribuțiile acestora la aspectele culturale ale exploatării complexului Harpa. Prin urmare, finanțarea complexului Harpa este compatibilă cu normele privind ajutorul de stat din Acordul privind SEE.

4.   CONCLUZIE

| (94) | Având în vedere considerațiile de mai sus, autoritatea concluzionează că finanțarea complexului Harpa constituie ajutor de stat care este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE în sensul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(94)

Având în vedere considerațiile de mai sus, autoritatea concluzionează că finanțarea complexului Harpa constituie ajutor de stat care este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE în sensul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

| (95) | Se reamintește autorităților islandeze că orice planuri de modificare a finanțării complexului Harpa, inclusiv orice creștere a subvențiilor din partea statului sau a municipalității cu mai mult de 20 %, trebuie să fie notificate autorității. |
| --- | --- |

(95)

Se reamintește autorităților islandeze că orice planuri de modificare a finanțării complexului Harpa, inclusiv orice creștere a subvențiilor din partea statului sau a municipalității cu mai mult de 20 %, trebuie să fie notificate autorității.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Finanțarea Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa este compatibilă cu Acordul privind SEE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Islanda.

Articolul 3

Numai versiunea în limba engleză a prezentei decizii este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 11 decembrie 2013.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Oda Helen SLETNES

Președintele

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Membru al Colegiului

---

(1)  Decizia nr. 128/13/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 20.3.2013 de inițiere a procedurii oficiale de investigare privind un potențial ajutor de stat implicat în finanțarea Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa, publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, JO C 229, 8.8.2013, p. 18 și suplimentul SEE nr. 44, 8.8.2013, p. 5.

1

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(2)  În sensul prezentei decizii, „complexul Harpa” se va referi la clădirea în sine și la instalațiile sale.

2

(3)  Pentru o descriere mai detaliată a corespondenței, a se vedea punctele 2-5 din Decizia nr. 128/13/COL a autorității.

3

(4)  Informații suplimentare privind Austurhöfn-TR ehf. pot fi consultate pe pagina de internet a acesteia: http://www.austurhofn.is/.

4

(5)  Acord de proiect între Austurhofn-TR ehf. și Eignarhaldsfelagid Portus ehf., semnat la 9 martie 2006.

5

(6)  A se vedea scrisoarea autorităților islandeze datată 28 mai 2013 (eveniment nr. 673762).

6

(7)  Declarație din partea Ministerului Culturii și Educației disponibilă online la adresa: http://www.menntamalaraduneyti.is/frettir/Frettatilkynningar/nr/4833.

7

(8)  Acordul de proiect modificat și reconfirmat între Austurhofn-TR ehf. și Eignarhaldsfelagid Portus ehf., semnat la 19.1.2010.

8

(9)  Comunicat de presă disponibil online la adresa: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-376_en.htm.

9

(10)  Astfel cum au fost descrise în scrisoarea din partea autorităților islandeze datată 28 mai 2013 (eveniment nr. 673762). Informații suplimentare privind sălile de spectacol și sălile de reuniune din cadrul complexului Harpa sunt disponibile online la adresa: http://harpa.is/harpa/salir-og-skipulag.

10

(11)  Astfel cum a fost modificat și reconfirmat în 2010.

11

(12)  În prezent, există un litigiu în fața Tribunalului districtual din Reykjavík privind impozitele imobiliare ale complexului Harpa și dacă acestea se bazează pe evaluări corecte.

12

(13)  A se vedea memoriul publicat de directorul complexului Harpa la 24 septembrie 2012 (eveniment nr. 648320).

13

(14)  Acordul dintre statul islandez, orașul Reykjavik și Harpa tónlistar og ráðstefnuhúss ehf. privind funcționarea și activitățile Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa din 16.4.2013.

14

(15)  Ibid.

15

Ibid

(16)  A se vedea raportul KPMG din data de 7.2.2013 (eveniment nr. 662444).

16

(17)  Ibid.

17

Ibid.

(18)  În special, partea a 3-a din decizie.

18

(19)  A se vedea Decizia Comisiei în cazul SA. 33618 (Suedia) Finanțarea arenei Uppsala (JO C 152, 30.5.2012, p. 18), punctul 19.

19

Finanțarea arenei Uppsala

(20)  A se vedea cauza T-90/09 Mojo Concerts BV și Amsterdam Music Dome Exploitatie BV/Comisia Europeană, hotărârea Tribunalului din 26.1.2012, punctul 45, publicată în JO C 89, 24.3.2012, p. 36.

20

Mojo Concerts BV și Amsterdam Music Dome Exploitatie BV/Comisia Europeană

(21)  A se vedea nota de subsol 6.

21

(22)  Noul software, Microsoft Dynamics Nav, a fost introdus în luna ianuarie 2013. A se vedea memoriul directorului financiar al complexului Harpa din data de 21.5.2013 (eveniment nr. 673770).

22

(23)  Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (JO L 318 17.11.2006, p. 17), încorporată la punctul 1a din anexa XV la Acordul privind SEE.

23

(24)  Autoritatea înțelege că noua metodologie de alocare a costurilor și a veniturilor și modelul conturilor separate vor fi reflectate în contul anual pentru 2013 al complexului Harpa.

24

(25)  Toate cifrele sunt exprimate în mii de ISK.

25

(26)  Potrivit autorităților islandeze, se obișnuiește ca marja din sectoarele de activitate comparabile să fie între 20 % și 30 %.

26

(27)  În conformitate cu jurisprudența constantă, pentru clasificarea ca ajutor este necesară îndeplinirea tuturor condițiilor prevăzute în această dispoziție, a se vedea cauza C-142/87, Belgia/Comisia („Tubemeuse”), Rec., 1990, p. I-959.

27

Belgia/Comisia

(28)  A se vedea articolul 2 din Directiva 2006/111/CE privind transparența.

28

(29)  A se vedea Decizia nr. 55/05/COL a autorității, secțiunea II. 3 p. 19, cu trimiteri suplimentare, publicată în JO L 324, 23.11.2006, p. 11 și în suplimentul SEE nr. 56, 23.11.2006, p. 1.

29

(30)  Cauza C-41/90 Höfner și Elser/Macroton, Rec., 1991, p. I-1979, punctele 21-23 și cauza E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund/Autoritatea AELS de Supraveghere, Ct. Rep., 2008, p. 61, punctul 78.

30

Höfner și Elser/Macroton

Private Barnehagers Landsforbund/Autoritatea AELS de Supraveghere

(31)  Cauza C-222/04 Ministero dell'Economica e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Rec., 2006, p. I-289, punctul 108.

31

Ministero dell'Economica e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(32)  A se vedea nota de subsol 19.

32

(33)  Cauza C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig-Halle/Comisia Europeană, 19.12.2012, punctele 40-43, nepublicată încă.

33

Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig-Halle

Comisia Europeană

(34)  A se vedea Decizia Comisiei în cazul SA. 33728 (Danemarca) Finanțarea unui nou spațiu polivalent în Copenhaga (JO C 152, 30.5.2012, p. 6), punctul 24.

34

Finanțarea unui nou spațiu polivalent în Copenhaga

(35)  A se vedea Decizia Comisiei în cazul N 293/2008 (Ungaria) Ajutoare culturale pentru centrele culturale comunitare multifuncționale, muzee, biblioteci publice (JO C 66, 20.3.2009, p. 22), punctul 19.

35

Ajutoare culturale pentru centrele culturale comunitare multifuncționale, muzee, biblioteci publice

(36)  A se vedea Decizia Comisiei în cazul SA. 33728 (Danemarca) Finanțarea unui nou spațiu polivalent în Copenhaga (JO C 152, 30.5.2012, p. 6), punctul 25.

36

Finanțarea unui nou spațiu polivalent în Copenhaga

(37)  A se vedea Decizia nr. 343/09/COL a Autorității privind tranzacțiile imobiliare încheiate de autoritățile municipale din Time în legătură cu proprietățile nr. 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (JO L 123, 12.5.2011, p. 72, Suplimentul SEE nr. 27, 12.5.2011, p. 1.) și Decizia nr. 91/13/COL a Autorității din 27.2.2013, privind finanțarea întreprinderilor care colectează deșeuri municipale, punctul 34, disponibilă online la adresa: http://www.eftasurv.int/media/decisions/91-13-COL.pdf.

37

(38)  A se vedea nota de subsol 23.

38

(39)  Autoritatea înțelege că măsurile vor fi reflectate în contul anual pentru 2013 al complexului Harpa.

39

(40)  Cauza C-234/84 Belgia/Comisia, Rec., 1986, p. I-2263, punctul 14.

40

Belgia/Comisia

(41)  Cauza C-280/00 Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Rec., 2003, p. I-7747.

41

Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(42)  A se vedea punctele 87-93 din hotărârea citată mai sus.

42

(43)  A se vedea, de exemplu, cauza C-127/73 BRT/SABAM, Rec., 1974, p. 313, punctele 19-20.

43

BRT/SABAM

(44)  A se vedea Orientările autorității privind aplicarea normelor în materie de ajutor de stat compensației acordate pentru prestarea de servicii de interes economic general, (JO L 161, 13.6.2013, p. 12 și Suplimentul SEE nr. 34, 13.6.2013, p. 1), disponibile online la adresa: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf.

44

(45)  Conversia împrumuturilor în capital social.

45

(46)  Cauza E-6/98 Guvernul Norvegiei/Autoritatea AELS de Supraveghere, Rep. Curtea de Justiție a AELS, 1999, p. 76, punctul 59; cauza 730/79 Philip Morris/Comisia, Rec., 1980, p. 2671, punctul 11.

46

Guvernul Norvegiei/Autoritatea AELS de Supraveghere

Philip Morris/Comisia

(47)  A se vedea decizia Comisiei în cazul SA. 33618 (Suedia) Finanțarea arenei din Uppsala din 2.5.2013 [nepublicată încă], punctul 45.

47

Finanțarea arenei din Uppsala

(48)  A se vedea nota de subsol 20.

48

(49)  A se vedea, de exemplu, punctul 7 (cu trimiteri suplimentare) din Orientările Autorității privind ajutoarele de stat pentru producțiile cinematografice și alte opere audiovizuale, disponibile pe pagina de internet a Autorității: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

49

(50)  A se vedea decizia Comisiei în cazul N 122/2010 (Ungaria) Ajutoare de stat pentru Palatul cultural al Dunării (JO C 147, 18.5.2011, p. 3) și decizia Comisiei în cazul N 293/2008 (Ungaria) Ajutoare culturale pentru centrele culturale comunitare multifuncționale, muzee, biblioteci publice (JO C 66, 20.3.2009, p. 22).

50

Ajutoare de stat pentru Palatul cultural al Dunării

Ajutoare culturale pentru centrele culturale comunitare multifuncționale, muzee, biblioteci publice

(51)  A se vedea decizia Comisiei în cazul SA 33241 (Cipru) Sprijinul acordat de stat pentru Centrul cultural cipriot (JO C 377, 23.12.2011, p. 11), punctele 36-39.

51

Sprijinul acordat de stat pentru Centrul cultural cipriot

(52)  A se vedea punctul 64 din decizie.

52

(53)  Chiria la prețul pieței și remunerația pentru utilizarea serviciilor comune au fost stabilite prin compararea tarifelor pe care părțile interesate din sectorul privat le-ar fi perceput în situații comparabile.

53

(54)  A se vedea Decizia Comisiei în cazul SA. 33618 (Suedia) Finanțarea arenei din Uppsala din 2.5.2013 (nepublicată încă), punctul 59.

54

Finanțarea arenei din Uppsala

---

| 12.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 172/52 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 172/52

---

DECIZIA NR. 91/14/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 26 februarie 2014

privind harta ajutoarelor regionale 2014-2020 pentru Norvegia (Norvegia)

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE („AUTORITATEA”),

AVÂND ÎN VEDERE:

Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 61-63 și Protocolul 26,

Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 31 ianuarie 2014, autoritățile norvegiene au comunicat harta lor privind ajutoarele regionale aplicabilă de la 1 iulie 2014 până la 31 decembrie 2020 („harta ajutoarelor regionale”), în temeiul punctului 156 din Orientările Autorității privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 („OAR”) (1). Potrivit acestor orientări, statele AELS care intenționează să acorde ajutoare regionale trebuie să notifice hărțile ajutoarelor regionale. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 31 ianuarie 2014, autoritățile norvegiene au comunicat harta lor privind ajutoarele regionale aplicabilă de la 1 iulie 2014 până la 31 decembrie 2020 („harta ajutoarelor regionale”), în temeiul punctului 156 din Orientările Autorității privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 („OAR”) (1). Potrivit acestor orientări, statele AELS care intenționează să acorde ajutoare regionale trebuie să notifice hărțile ajutoarelor regionale.

| (2) | Prezenta decizie reprezintă evaluarea Autorității privind compatibilitatea hărții notificate cu OAR, în conformitate cu punctul 157 din respectivele orientări. Harta ca atare nu presupune niciun ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE. Aprobarea de către Autoritate a hărții nu constituie o autorizație de a acorda un ajutor. Harta aprobată definește, alături de OAR, cadrul pentru acordarea ajutoarelor regionale pentru investiții. În acest sens, harta reprezintă o parte integrantă a OAR (2). |
| --- | --- |

(2)

Prezenta decizie reprezintă evaluarea Autorității privind compatibilitatea hărții notificate cu OAR, în conformitate cu punctul 157 din respectivele orientări. Harta ca atare nu presupune niciun ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE. Aprobarea de către Autoritate a hărții nu constituie o autorizație de a acorda un ajutor. Harta aprobată definește, alături de OAR, cadrul pentru acordarea ajutoarelor regionale pentru investiții. În acest sens, harta reprezintă o parte integrantă a OAR (2).

2.   REGIUNI ELIGIBILE ÎN BAZA CRITERIULUI PRIVIND DENSITATEA POPULAȚIEI

2.1.   INTRODUCERE

| (3) | Autoritățile norvegiene au notificat numai regiunile eligibile pentru a beneficia de o derogare în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. Datorită nivelului relativ ridicat al PIB-ului pe cap de locuitor, nicio regiune norvegiană nu îndeplinește condițiile pentru a beneficia de derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE (3). |
| --- | --- |

(3)

Autoritățile norvegiene au notificat numai regiunile eligibile pentru a beneficia de o derogare în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. Datorită nivelului relativ ridicat al PIB-ului pe cap de locuitor, nicio regiune norvegiană nu îndeplinește condițiile pentru a beneficia de derogarea prevăzută la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE (3).

| (4) | În Norvegia, regiunile statistice de nivel 3 corespund județelor, iar regiunile statistice de nivel 5 corespund comunelor. |
| --- | --- |

(4)

În Norvegia, regiunile statistice de nivel 3 corespund județelor, iar regiunile statistice de nivel 5 corespund comunelor.

| (5) | În prezent, Norvegia are 19 județe și 428 de comune. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, Norvegia are 19 județe și 428 de comune.

| (6) | În Norvegia există opt județe cu o densitate a populației care nu depășește 12,5 locuitori pe km2
   (4). Acestea sunt următoarele:






  1. | Finnmark; |
| --- | --- | --- |

(6)

În Norvegia există opt județe cu o densitate a populației care nu depășește 12,5 locuitori pe km2
   (4). Acestea sunt următoarele:

1.

Finnmark;

| 2. | Troms; |
| --- | --- |

2.

Troms;

| 3. | Nordland; |
| --- | --- |

3.

Nordland;

| 4. | Nord-Trøndelag; |
| --- | --- |

4.

Nord-Trøndelag;

| 5. | Sogn og Fjordane; |
| --- | --- |

5.

Sogn og Fjordane;

| 6. | Hedmark; |
| --- | --- |

6.

Hedmark;

| 7. | Oppland; și |
| --- | --- |

7.

Oppland; și

| 8. | Telemark. |
| --- | --- |

8.

Telemark.

| (7) | Populația totală a acestor 8 județe este de 1 255 027 de locuitori (5), ceea ce reprezintă 25,51 % din populația norvegiană. Prin urmare, acoperirea demografică națională pentru Norvegia pentru perioada relevantă este de 25,51 % (6). |
| --- | --- |

(7)

Populația totală a acestor 8 județe este de 1 255 027 de locuitori (5), ceea ce reprezintă 25,51 % din populația norvegiană. Prin urmare, acoperirea demografică națională pentru Norvegia pentru perioada relevantă este de 25,51 % (6).

2.2.   ABORDARE FLEXIBILĂ AUTORIZATĂ ÎN CONFORMITATE CU PUNCTUL 149 DIN OAR

2.2.1.   Patru județe au fost incluse în totalitatea lor

| (8) | Autoritățile norvegiene au notificat următoarele patru județe ca fiind eligibile, în totalitate, pentru a beneficia de ajutoare regionale pentru investiții:






  1. | Finnmark; |
| --- | --- | --- |

(8)

Autoritățile norvegiene au notificat următoarele patru județe ca fiind eligibile, în totalitate, pentru a beneficia de ajutoare regionale pentru investiții:

1.

Finnmark;

| 2. | Troms; |
| --- | --- |

2.

Troms;

| 3. | Nordland; și |
| --- | --- |

3.

Nordland; și

| 4. | Sogn og Fjordane. |
| --- | --- |

4.

Sogn og Fjordane.

2.2.2.   Județe incluse parțial

| (9) | Celelalte patru județe sunt acoperite doar parțial de harta notificată. Autoritățile norvegiene au explicat că fiecare județ din Norvegia este foarte eterogen. Unele județe cuprind atât regiuni centrale cu o densitate mare a populației, a căror activitate economică este prosperă, cât și zone cu o densitate scăzută a populației, care se confruntă cu problema depopulării. Aceasta se aplică atât județelor cu o densitate a populației mai mare decât 12,5 locuitori/km2, cât și celor cu o densitate mai mică decât acest nivel. Din acest motiv, autoritățile norvegiene susțin că acordarea de asistență unei zone exclusiv pe baza criteriului privind regiunile statistice de nivel 3 nu ar reflecta provocările reale cu care se confruntă Norvegia în anumite regiuni. Prin urmare, autoritățile norvegiene au aplicat abordarea flexibilă prevăzută la punctul 149 din OAR pentru delimitarea zonelor eligibile pentru a beneficia de ajutor regional. |
| --- | --- |

(9)

Celelalte patru județe sunt acoperite doar parțial de harta notificată. Autoritățile norvegiene au explicat că fiecare județ din Norvegia este foarte eterogen. Unele județe cuprind atât regiuni centrale cu o densitate mare a populației, a căror activitate economică este prosperă, cât și zone cu o densitate scăzută a populației, care se confruntă cu problema depopulării. Aceasta se aplică atât județelor cu o densitate a populației mai mare decât 12,5 locuitori/km2, cât și celor cu o densitate mai mică decât acest nivel. Din acest motiv, autoritățile norvegiene susțin că acordarea de asistență unei zone exclusiv pe baza criteriului privind regiunile statistice de nivel 3 nu ar reflecta provocările reale cu care se confruntă Norvegia în anumite regiuni. Prin urmare, autoritățile norvegiene au aplicat abordarea flexibilă prevăzută la punctul 149 din OAR pentru delimitarea zonelor eligibile pentru a beneficia de ajutor regional.

2.2.3.   Comune excluse

| (10) | Tabelul 1 de mai jos oferă o imagine de ansamblu a comunelor situate în județe cu o densitate scăzută a populației, care sunt excluse din harta ajutoarelor regionale („comune excluse”).

  Tabelul 1








  Județe | Comune | Densitatea populației |
| --- | --- | --- | --- |
| Nord-Trøndelag | Stjørdal, Levanger. | 26,5 |
| Hedmark | Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar. | 29,4 |
| Oppland | Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer. | 36,6 |
| Telemark | Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn. | 75,9 |

(10)

Tabelul 1 de mai jos oferă o imagine de ansamblu a comunelor situate în județe cu o densitate scăzută a populației, care sunt excluse din harta ajutoarelor regionale („comune excluse”).

Tabelul 1

Județe

Comune

Densitatea populației

Nord-Trøndelag

Stjørdal, Levanger.

26,5

Hedmark

Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar.

29,4

Oppland

Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer.

36,6

Telemark

Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn.

75,9

| (11) | Populația totală a acestor comune excluse este de 350 555 de locuitori. |
| --- | --- |

(11)

Populația totală a acestor comune excluse este de 350 555 de locuitori.

2.2.4.   Comune incluse

| (12) | Tabelul 2 de mai jos oferă o imagine de ansamblu a comunelor situate în județe cu o densitate ridicată a populației, care sunt incluse în harta ajutoarelor regionale („comune incluse”).

  Tabelul 2








  Județe | Comune | Densitatea populației |
| --- | --- | --- | --- |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne. | 4,4 |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven. | 7,8 |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne. | 6 |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal. | 5 |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund. | 6,7 |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle. | 4,3 |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå. | 3,2 |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark. | 6,9 |

(12)

Tabelul 2 de mai jos oferă o imagine de ansamblu a comunelor situate în județe cu o densitate ridicată a populației, care sunt incluse în harta ajutoarelor regionale („comune incluse”).

Tabelul 2

Județe

Comune

Densitatea populației

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne.

4,4

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven.

7,8

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne.

6

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal.

5

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund.

6,7

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle.

4,3

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå.

3,2

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark.

6,9

| (13) | Populația totală a zonelor incluse se ridică la 349 002 locuitori. |
| --- | --- |

(13)

Populația totală a zonelor incluse se ridică la 349 002 locuitori.

2.3.   Imagine de ansamblu a comunelor acoperite de harta ajutoarelor regionale, astfel cum a fost notificată

| (14) | Tabelul 3 de mai jos oferă o imagine de ansamblu a tuturor comunelor incluse în harta ajutoarelor regionale.

  Tabelul 3







  Județe | Comune |
| --- | --- | --- |
| Finnmark | Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga — Nesseby, Deatnu — Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka — Karasjok, Porsáŋgu — Porsanki — Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu — Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø. |
| Troms | Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna — Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad. |
| Nordland | Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø. |
| Nord-Trøndelag | Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer. |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne. |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven. |
| Sogn og Fjordane | Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn. |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne. |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal. |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund. |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle. |
| Telemark | Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje. |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå. |
| Oppland | Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang. |
| Hedmark | Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os. |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark. |

(14)

Tabelul 3 de mai jos oferă o imagine de ansamblu a tuturor comunelor incluse în harta ajutoarelor regionale.

Tabelul 3

Județe

Comune

Finnmark

Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga — Nesseby, Deatnu — Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka — Karasjok, Porsáŋgu — Porsanki — Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu — Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø.

Troms

Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna — Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad.

Nordland

Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø.

Nord-Trøndelag

Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer.

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne.

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven.

Sogn og Fjordane

Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn.

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne.

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal.

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund.

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle.

Telemark

Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje.

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå.

Oppland

Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang.

Hedmark

Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os.

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark.

| (15) | Numărul total al comunelor acoperite de harta ajutoarelor regionale se ridică la 281. |
| --- | --- |

(15)

Numărul total al comunelor acoperite de harta ajutoarelor regionale se ridică la 281.

2.4.   EVALUAREA ABORDĂRII FLEXIBILE

| (16) | Punctul 149 din OAR stabilește trei cerințe care trebuie îndeplinite pentru ca zonele situate în județe cu o densitate a populației de peste 12,5 locuitori pe km2 să poată fi incluse. |
| --- | --- |

(16)

Punctul 149 din OAR stabilește trei cerințe care trebuie îndeplinite pentru ca zonele situate în județe cu o densitate a populației de peste 12,5 locuitori pe km2 să poată fi incluse.

| (17) | În primul rând, includerea acestor zone nu trebuie să antreneze o creștere a procentului de acoperire demografică, astfel cum este prevăzută la punctul 142 din OAR. Regiunea care a făcut obiectul unei notificări prealabile vizează 1 253 474 de locuitori, ceea ce reprezintă 25,48 % din populația totală a Norvegiei, situându-se, așadar, sub plafonul național al populației de 25,51 %, astfel cum se prevede la punctul 142 din OAR. Prin urmare, Autoritatea concluzionează că această cerință este îndeplinită. |
| --- | --- |

(17)

În primul rând, includerea acestor zone nu trebuie să antreneze o creștere a procentului de acoperire demografică, astfel cum este prevăzută la punctul 142 din OAR. Regiunea care a făcut obiectul unei notificări prealabile vizează 1 253 474 de locuitori, ceea ce reprezintă 25,48 % din populația totală a Norvegiei, situându-se, așadar, sub plafonul național al populației de 25,51 %, astfel cum se prevede la punctul 142 din OAR. Prin urmare, Autoritatea concluzionează că această cerință este îndeplinită.

| (18) | În al doilea rând, zonele din județele care pot beneficia de abordarea flexibilă trebuie să aibă o densitate a populației mai mică de 12,5 locuitori pe km2 la nivel județean. Astfel cum s-a arătat în tabelul 2 de mai sus, această cerință este îndeplinită la nivel județean în ceea ce privește comunele incluse. |
| --- | --- |

(18)

În al doilea rând, zonele din județele care pot beneficia de abordarea flexibilă trebuie să aibă o densitate a populației mai mică de 12,5 locuitori pe km2 la nivel județean. Astfel cum s-a arătat în tabelul 2 de mai sus, această cerință este îndeplinită la nivel județean în ceea ce privește comunele incluse.

| (19) | În al treilea rând, comunele incluse trebuie să se învecineze cu județele cu o densitate a populației mai mică de 12,5 locuitori pe km2. Autoritatea concluzionează că comunele incluse îndeplinesc această cerință, astfel cum reiese din harta ce figurează în anexa la prezenta decizie (7). |
| --- | --- |

(19)

În al treilea rând, comunele incluse trebuie să se învecineze cu județele cu o densitate a populației mai mică de 12,5 locuitori pe km2. Autoritatea concluzionează că comunele incluse îndeplinesc această cerință, astfel cum reiese din harta ce figurează în anexa la prezenta decizie (7).

3.   INTENSITĂȚILE AJUTORULUI

| (20) | Toate zonele eligibile vor avea un plafon general aplicabil ajutoarelor de 15 % echivalent subvenție brută, majorat cu 20 % pentru întreprinderile mici sau cu 10 % pentru întreprinderile mijlocii. Aceste intensități ale ajutoarelor respectă pragurile stabilite la punctele 154 și 155 din OAR. |
| --- | --- |

(20)

Toate zonele eligibile vor avea un plafon general aplicabil ajutoarelor de 15 % echivalent subvenție brută, majorat cu 20 % pentru întreprinderile mici sau cu 10 % pentru întreprinderile mijlocii. Aceste intensități ale ajutoarelor respectă pragurile stabilite la punctele 154 și 155 din OAR.

4.   DURATĂ ȘI REVIZUIRE

| (21) | În conformitate cu punctul 156 din OAR, harta notificată va fi în vigoare de la 1 iulie 2014 până la 31 decembrie 2020. Dacă este necesar, conform punctului 161 din OAR, harta notificată va putea face obiectul unei revizuiri intermediare în iunie 2016 pentru a identifica eventualele zone care pot fi eligibile pentru ajutoare regionale în temeiul articolului 61 alineatul (1) litera (a) din Acordul privind SEE și pentru a determina nivelul intensității ajutorului care corespunde PIB-ului lor pe cap de locuitor. |
| --- | --- |

(21)

În conformitate cu punctul 156 din OAR, harta notificată va fi în vigoare de la 1 iulie 2014 până la 31 decembrie 2020. Dacă este necesar, conform punctului 161 din OAR, harta notificată va putea face obiectul unei revizuiri intermediare în iunie 2016 pentru a identifica eventualele zone care pot fi eligibile pentru ajutoare regionale în temeiul articolului 61 alineatul (1) litera (a) din Acordul privind SEE și pentru a determina nivelul intensității ajutorului care corespunde PIB-ului lor pe cap de locuitor.

| (22) | În plus, prezenta decizie nu restrânge prerogativa Autorității de a revizui harta în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, dacă acest lucru este necesar, înainte de încheierea perioadei menționate anterior. |
| --- | --- |

(22)

În plus, prezenta decizie nu restrânge prerogativa Autorității de a revizui harta în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, dacă acest lucru este necesar, înainte de încheierea perioadei menționate anterior.

5.   CONCLUZII — HARTA AJUTOARELOR REGIONALE ESTE COMPATIBILĂ CU OAR

| (23) | Pe baza evaluării de mai sus, Autoritatea consideră că harta ajutoarelor regionale 20142020 pentru Norvegia este compatibilă cu principiile stabilite în OAR, întrucât acoperirea demografică din zonele ce fac obiectul prezentei decizii nu depășește procentul stabilit la punctul 142 din OAR. Zonele incluse îndeplinesc și celelalte cerințe prevăzute la punctul 149 din OAR, întrucât intensitățile ajutoarelor respectă pragurile stabilite la punctele 154 și 155 din OAR, iar durata nu o depășește pe cea fixată la punctul 156 din OAR, |
| --- | --- |

(23)

Pe baza evaluării de mai sus, Autoritatea consideră că harta ajutoarelor regionale 20142020 pentru Norvegia este compatibilă cu principiile stabilite în OAR, întrucât acoperirea demografică din zonele ce fac obiectul prezentei decizii nu depășește procentul stabilit la punctul 142 din OAR. Zonele incluse îndeplinesc și celelalte cerințe prevăzute la punctul 149 din OAR, întrucât intensitățile ajutoarelor respectă pragurile stabilite la punctele 154 și 155 din OAR, iar durata nu o depășește pe cea fixată la punctul 156 din OAR,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Harta ajutoarelor regionale 2014-2020 pentru Norvegia este compatibilă cu principiile prevăzute în OAR. Harta, care figurează în anexa la prezenta decizie, constituie o parte integrantă a OAR.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Norvegiei.

Articolul 3

Numai versiunea în limba engleză a prezentei decizii este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 26 februarie 2014.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Oda Helen SLETNES

Președinte

Frank BÜCHEL

Membru al Colegiului

---

(1)  Adoptate prin Decizia nr. 407/13/COL din 23.10.2013, nepublicată încă.

1

(2)  A se vedea punctul 157 din OAR.

2

(3)  A se vedea punctul 142 litera (a) și punctele 143-144.

3

(4)  A se vedea punctul 149 din OAR. În conformitate cu punctul 142, nota de subsol 47 din OAR, autoritățile norvegiene au utilizat datele demografice valabile la 31 decembrie 2010.

4

(5)  Datele demografice indicate în prezentul document corespund informațiilor furnizate de Norvegia în notificarea sa.

5

(6)  A se vedea punctul 142 din OAR. În conformitate cu punctul 140 din OAR, populația din zona asistată este inferioară populației din zonele neasistate (populația totală din zonele neasistate ridicându-se la 3 666 831 de locuitori).

6

(7)  Autoritatea observă că există o suprafață neacoperită de mai puțin de 10 kilometri, de-a lungul frontierei suedeze, între cele trei comune Rømskog, Marker și Aremark (în județul Østfold) și zonele eligibile din județul Hedmark. În opinia Autorității, cele trei comune din Østfold pot fi considerate totuși drept adiacente celorlalte zone eligibile în sensul punctului 147 din OAR. În plus, Autoritatea observă că densitatea populației din Rømskog, Marker și Aremark este scăzută (6,9 locuitori pe km2.

7

2

---

ANEXĂ

HARTA AJUTOARELOR REGIONALE 2014-2020

---

Rectificări

| 12.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 172/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 172/59

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1242/2013 al Comisiei din 25 noiembrie 2013 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Cordero Segureño (IGP)]

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 323 din 4 decembrie 2013
  )

La pagina 6, în anexă:

în loc de:

„Clasa 1.2. Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.)”,

se va citi:

„Clasa 1.1. Carne (și organe comestibile) proaspete”.

---

| 12.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 172/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 172/60

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 210/2013 al Comisiei din 11 martie 2013 privind aprobarea unităților care produc lăstari în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului și al Consiliului

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 68 din 12 martie 2013
  )

| 1. | La pagina 24, titlul regulamentului: |
| --- | --- |

1.

La pagina 24, titlul regulamentului:

în loc de:

„REGULAMENTUL (UE) NR. 210/2013 AL COMISIEI din 11 martie 2013 privind aprobarea unităților care produc lăstari în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului”,

se va citi:

„REGULAMENTUL (UE) NR. 210/2013 AL COMISIEI din 11 martie 2013 privind aprobarea unităților care produc germeni în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului”.

| 2. | La pagina 24, în considerentul (2): |
| --- | --- |

2.

La pagina 24, în considerentul (2):

în loc de:

„Ca urmare a apariției, în mai 2011, a unor focare de E. coli producătoare de toxină Shiga în cadrul Uniunii, consumul de lăstari a fost identificat drept originea cea mai probabilă a focarelor.”,

se va citi:

„Ca urmare a apariției, în mai 2011, a unor focare de E. coli producătoare de toxină Shiga în cadrul Uniunii, consumul de germeni a fost identificat drept originea cea mai probabilă a focarelor.”

| 3. | La pagina 24, în considerentul (3), a doua propoziție: |
| --- | --- |

3.

La pagina 24, în considerentul (3), a doua propoziție:

în loc de:

„În avizul său, EFSA a ajuns la concluzia că semințele uscate contaminate cu agenți patogeni bacterieni reprezintă cea mai probabilă sursă inițială a focarelor asociate lăstarilor.”,

se va citi:

„În avizul său, EFSA a ajuns la concluzia că semințele uscate contaminate cu agenți patogeni bacterieni reprezintă cea mai probabilă sursă inițială a focarelor asociate germenilor.”

| 4. | La pagina 24, în considerentul (5): |
| --- | --- |

4.

La pagina 24, în considerentul (5):

în loc de:

„În plus față de măsurile prevăzute în actele respective, unitățile producătoare de lăstari ar trebui să fie supuse autorizării în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 852/2004. Astfel de autorizații, acordate după cel puțin o vizită la fața locului, ar asigura că aceste unități sunt în conformitate cu normele relevante în materie de igienă, asigurând în acest fel, un nivel ridicat de protecție a sănătății publice. Autorizarea unor astfel de unități ar trebui să fie condiționată de respectarea unui număr de cerințe pentru a garanta că posibilitatea de contaminare în cadrul instalației unde sunt produși lăstarii este redusă.”,

se va citi:

„În plus față de măsurile prevăzute în actele respective, unitățile producătoare de germeni ar trebui să fie supuse autorizării în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 852/2004. Astfel de autorizații, acordate după cel puțin o vizită la fața locului, ar asigura că aceste unități sunt în conformitate cu normele relevante în materie de igienă, asigurând în acest fel, un nivel ridicat de protecție a sănătății publice. Autorizarea unor astfel de unități ar trebui să fie condiționată de respectarea unui număr de cerințe pentru a garanta că posibilitatea de contaminare în cadrul instalației unde sunt produși germenii este redusă.”

| 5. | La pagina 24, la articolul 1: |
| --- | --- |

5.

La pagina 24, la articolul 1:

în loc de:

„În sensul prezentului regulament, se aplică definiția «lăstarilor» menționată la articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 208/2013 al Comisiei.”,

se va citi:

„În sensul prezentului regulament, se aplică definiția «germenilor» menționată la articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 208/2013 al Comisiei.”

| 6. | La pagina 24, la articolul 2, prima propoziție: |
| --- | --- |

6.

La pagina 24, la articolul 2, prima propoziție:

în loc de:

„Este necesar ca operatorii din sectorul alimentar să se asigure că unitățile care produc lăstari sunt autorizate de către autoritatea competentă în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 852/2004.”,

se va citi:

„Este necesar ca operatorii din sectorul alimentar să se asigure că unitățile care produc germeni sunt autorizate de către autoritatea competentă în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 852/2004.”

| 7. | La pagina 25, titlul anexei: |
| --- | --- |

7.

La pagina 25, titlul anexei:

în loc de:

„Cerințe privind aprobarea unităților care produc lăstari”,

se va citi:

„Cerințe privind aprobarea unităților care produc germeni”.

| 8. | La pagina 25, la punctul 4 din anexă: |
| --- | --- |

8.

La pagina 25, la punctul 4 din anexă:

în loc de:

„Toate echipamentele cu care semințele și lăstarii intră în contact trebuie să fie astfel construite, din astfel de materiale și întreținute într-o asemenea ordine și condiție încât să se reducă la minimum orice risc de contaminare și să fie permisă păstrarea acestora în condiții de igienă și, în cazul în care este necesar, să fie dezinfectate.”,

se va citi:

„Toate echipamentele cu care semințele și germenii intră în contact trebuie să fie astfel construite, din astfel de materiale și întreținute într-o asemenea ordine și condiție încât să se reducă la minimum orice risc de contaminare și să fie permisă păstrarea acestora în condiții de igienă și, în cazul în care este necesar, să fie dezinfectate.”

| 9. | La pagina 25, la punctul 5 litera (a) din anexă: |
| --- | --- |

9.

La pagina 25, la punctul 5 litera (a) din anexă:

în loc de:

„unitatea producătoare de lăstari este păstrată curată și, în cazul în care este necesar, este dezinfectată;”,

se va citi:

„unitatea producătoare de germeni este păstrată curată și, în cazul în care este necesar, este dezinfectată;”.

| 10. | La pagina 25, la punctul 5 litera (b) din anexă, prima propoziție: |
| --- | --- |

10.

La pagina 25, la punctul 5 litera (b) din anexă, prima propoziție:

în loc de:

„toate echipamentele cu care semințele și lăstarii intră în contact sunt curățate în mod eficace și, în cazul în care este necesar, sunt dezinfectate.”,

se va citi:

„toate echipamentele cu care semințele și germenii intră în contact sunt curățate în mod eficace și, în cazul în care este necesar, sunt dezinfectate.”

---